# Euroopa Liidu C 294E/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.CE2009.294.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 294E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide3. detsember 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.CE2009.294.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 294E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide3. detsember 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | Euroopa Parlament2008–2009 ISTUNGJÄRK8.–10. juuli 2008 istungidVASTUVÕETUD TEKSTIDIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 256 E, 9.10.2008. |
| | |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 8. juuli 2008 |
| 2009/C 294E/01 | Euroopa Parlamendi eelisõiguste kaitsmine liikmesriikide kohtute eesEuroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi eelisõiguste kaitsmise kohta liikmesriikide kohtute ees (2007/2205(INI)) | 1 |
| 2009/C 294E/02 | Läänemerre kavandatud gaasijuhtme keskkonnamõjuEuroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta resolutsioon Läänemerre kavandatud Venemaad ja Saksamaad ühendava gaasijuhtme keskkonnamõju kohta (Petitsioonid 0614/2007 ja 0952/2006) (2007/2118(INI)) | 3 |
| 2009/C 294E/03 | Afganistani stabiliseerimine: väljakutsed ELile ja rahvusvahelisele üldsuseleEuroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta resolutsioon Afganistani stabiliseerimise kohta: väljakutsed ELile ja rahvusvahelisele üldsusele (2007/2208(INI)) | 11 |
| | Kolmapäev, 9. juuli 2008 |
| 2009/C 294E/04 | Iga-aastased tegevusprogrammid Brasiiliale ja Argentinale (2008)Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta resolutsioon komisjoni otsuste eelnõude kohta, millega kehtestatakse iga-aastased tegevusprogrammid aastaks 2008 Brasiiliale ja aastaks 2008 Argentinale | 19 |
| 2009/C 294E/05 | ELi prioriteedid ÜRO Peaassamblee 63. istungjärguksEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta soovitus nõukogule ELi prioriteetide kohta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 63. istungjärguks (2008/2111(INI)) | 20 |
| 2009/C 294E/06 | Liikmesriikide kohtunike roll Euroopa kohtusüsteemisEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta resolutsioon liikmesriikide kohtunike rolli kohta Euroopa kohtusüsteemis (2007/2027(INI)) | 27 |
| 2009/C 294E/07 | Airbus/Boeing kaubandusvaidlused WTOsEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise vaidluse kohta Maailma Kaubandusorganisatsioonis väidetavate subsiidiumide küsimuses Airbusile ja Boeingule | 33 |
| 2009/C 294E/08 | Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kavaEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta resolutsioon Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava kohta (2008/2005(INI)) | 35 |
| 2009/C 294E/09 | Riiklikud inversteerimisfondidEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta resolutsioon riiklike investeerimisfondide kohta | 41 |
| 2009/C 294E/10 | Uued suunad linnalise liikumiskeskkonna arendamiselEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta resolutsioon uute suundade kohta linnalise liikumiskeskkonna arendamisel (2008/2041(INI)) | 42 |
| 2009/C 294E/11 | EKP 2007. aasta aruanneEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta resolutsioon Euroopa Keskpanga 2007. aasta aruande kohta (2008/2107(INI)) | 49 |
| | Neljapäev, 10. juuli 2008 |
| 2009/C 294E/12 | Romide loendus ItaaliasEuroopa Parlamendi 10. juuli 2008. aasta resolutsioon etnilise päritolu alusel Itaalias romide loenduse kohta | 54 |
| 2009/C 294E/13 | Olukord Hiinas peale maavärinat ja enne olümpiamängeEuroopa Parlamendi 10. juuli 2008. aasta resolutsioon olukorra kohta Hiinas pärast maavärinat ja enne olümpiamänge | 58 |
| 2009/C 294E/14 | Komisjoni laienemisstrateegia dokumentEuroopa Parlamendi 10. juuli 2008. aasta resolutsioon komisjoni 2007. aasta laienemisstrateegia dokumendi kohta (2007/2271(INI)) | 60 |
| 2009/C 294E/15 | Olukord ZimbabwesEuroopa Parlamendi 10. juuli 2008. aasta resolutsioon olukorra kohta Zimbabwes | 64 |
| 2009/C 294E/16 | Kosmos ja julgeolekEuroopa Parlamendi 10. juuli 2008. aasta resolutsioon kosmose ja julgeoleku kohta (2008/2030(INI)) | 69 |
| 2009/C 294E/17 | KashmirEuroopa Parlamendi 10. juuli 2008. aasta resolutsioon väidetavate massihaudade kohta India poolt administreeritavas Kashmiris | 75 |
| 2009/C 294E/18 | Olukord BangladeshisEuroopa Parlamendi 10. juuli 2008. aasta resolutsioon Bangladeshi kohta | 77 |
| 2009/C 294E/19 | SurmanuhtlusEuroopa Parlamendi 10. juuli 2008. aasta resolutsioon surmanuhtluse ja kitsamalt Troy Davise kohtuasja kohta | 80 |
| | |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 8. juuli 2008 |
| 2009/C 294E/20 | Witold Tomczaki puutumatuse äravõtmise taotlusEuroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta otsus Witold Tomczaki puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2008/2078(IMM)) | 81 |
| 2009/C 294E/21 | Parlamendi kodukorra muutmine Euroopa Komisjoni heakskiitmise osasEuroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra muutmise kohta Euroopa Komisjoni heakskiitmise osas (2007/2128(REG)) | 82 |
| 2009/C 294E/22 | Parlamendi kodukorra muutmine (täiskogu töökorraldus ja algatusraportid)Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra muutmise kohta, arvestades parlamendireformi töörühma ettepanekuid täiskogu töökorralduse ja algatusraportite kohta (2007/2272(REG)) | 86 |
| | Kolmapäev, 9. juuli 2008 |
| 2009/C 294E/23 | Parlamendi kodukorra artikli 29 (Fraktsioonide moodustamine) muutmineEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 29 (Fraktsioonide moodustamine) muutmise kohta (2006/2201(REG)) | 91 |
| | |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 8. juuli 2008 |
| 2009/C 294E/24 | Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument: üldsätted ***IEuroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta (KOM(2008)0308 – C6-0200/2008 – 2008/0095(COD)) | 92 |
| 2009/C 294E/25 | Ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavad otsetoetuskavad *Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks (KOM(2008)0247 – C6-0208/2008 – 2008/0088(CNS)) | 93 |
| 2009/C 294E/26 | Töötajate poolt tööl kasutatavatele töövahenditele esitatavad ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuded ***IEuroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv töötajate poolt tööl kasutatavatele töövahenditele esitatavate ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta (teine üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0111 – C6-0127/2008 – 2006/0214(COD)) | 93 |
| 2009/C 294E/27 | Loodusliku linnustiku kaitse (kohandamine kontrolliga regulatiivmenetlusega) ***IEuroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse komisjoni rakendusvolituste osas nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (KOM(2008)0105 – C6-0088/2008 – 2008/0038(COD)) | 94 |
| 2009/C 294E/28 | Ühine käibemaksusüsteem *Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse 28. novembri 2006. aasta käibemaksudirektiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) teatavaid sätteid (KOM(2007)0677 – C6-0433/2007 – 2007/0238(CNS)) | 95 |
| 2009/C 294E/29 | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 1991. aasta piiriülese keskkonnamõju hindamise Espoo konventsiooni keskkonnamõju strateegilise hindamise protokoll *Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kiidetakse Euroopa Ühenduse nimel heaks ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 1991. aasta piiriülese keskkonnamõju hindamise Espoo konventsiooni keskkonnamõju strateegilise hindamise protokoll (KOM(2008)0132 – C6-0161/2008 – 2008/0052(CNS)) | 98 |
| 2009/C 294E/30 | Liechtensteini ühinemine ELi, EÜ ja Šveitsi vahelise lepinguga Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise kohta *Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, käsitleva protokolli sõlmimise kohta Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel Euroopa Ühenduse nimel (KOM(2006)0752 – C6-0089/2008 – 2006/0251(CNS)) | 99 |
| 2009/C 294E/31 | Liechtensteini ühinemine EÜ ja Šveitsi vahelise lepinguga, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemist *Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus protokolli sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel Liechtensteini ühinemise kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme (KOM(2006)0754 – C6-0090/2008 – 2006/0252(CNS)) | 100 |
| 2009/C 294E/32 | EÜ ja Šveitsi vahelisele lepingule, mis käsitleb liikmesriigis, Šveitsis või Liechtensteinis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemist, lisatud protokoll EÜ, Šveitsi ja Liechtensteini vahel *Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule, mis käsitleb liikmesriigis, Šveitsis või Liechtensteinis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme, lisatud protokolli Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel sõlmimise kohta (KOM(2006)0753 – C6-0091/2008 – 2006/0257(CNS)) | 101 |
| 2009/C 294E/33 | Viisade numbrid *Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1683/95 ühtse viisavormi kohta selles osas, mis käsitleb viisa numbreid (KOM(2008)0188 – C6-0187/2008 – 2008/0074(CNS)) | 102 |
| 2009/C 294E/34 | Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamine *Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamiseks (16681/2007 – KOM(2007)0576 – C6-0073/2008 – 2007/0207(CNS)) | 103 |
| 2009/C 294E/35 | Toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus ***IIEuroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus (16673/2/2007 – C6-0138/2008 – 2006/0143(COD)) | 105 |
| P6_TC2-COD(2006)0143Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 8. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega kehtestatakse toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus | 106 |
| 2009/C 294E/36 | Toidu lisaained ***IIEuroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus toidu lisaainete kohta (16675/2/2007 – C6-0141/2008 – 2006/0145(COD)) | 106 |
| P6_TC2-COD(2006)0145Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 8. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008 toidu lisaainete kohta | 106 |
| 2009/C 294E/37 | Lõhna- ja maitseained ning teatavad lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosad ***IIEuroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb toidus kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi ning millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 1576/89 ja (EMÜ) nr 1601/91, määrust (EÜ) nr 2232/96 ja direktiivi 2000/13/EÜ (16677/3/2007 – C6-0139/2008 – 2006/0147(COD)) | 107 |
| P6_TC2-COD(2006)0147Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 8. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, mis käsitleb toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi ning millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1601/91, määrusi (EÜ) nr 2232/96 ja (EÜ) nr 110/2008 ning direktiivi 2000/13/EÜ | 107 |
| 2009/C 294E/38 | Toiduensüümid ***IIEuroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb toiduensüüme ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 83/417/EMÜ, nõukogu määrust (EÜ) nr 1493/1999, direktiivi 2000/13/EÜ, nõukogu direktiivi 2001/112/EÜ ja määrust (EÜ) nr 258/97 (16676/1/2007 – C6-0140/2008 – 2006/0144(COD)) | 108 |
| P6_TC2-COD(2006)0144Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 8. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, mis käsitleb toiduensüüme ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 83/417/EMÜ, nõukogu määrust (EÜ) nr 1493/1999, direktiivi 2000/13/EÜ, nõukogu direktiivi 2001/112/EÜ ja määrust (EÜ) nr 258/97 | 108 |
| 2009/C 294E/39 | Direktiivi 2003/87/EÜ muutmine, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi ***IIEuroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi (5058/3/2008 – C6-0177/2008 – 2006/0304(COD)) | 109 |
| P6_TC2-COD(2006)0304Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 8. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi | 109 |
| 2009/C 294E/40 | 2009. aasta eelarve: esmased tähelepanekud seoses 2009. aasta eelarve esialgse projektiga ja lepitusmenetluse volitusEuroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta resolutsioon 2009. aasta eelarve kohta: esmased tähelepanekud seoses 2009. aasta eelarve esialgse projektiga ja lepitusmenetluse volitus, III jagu – Komisjon (2008/2025(BUD)) | 110 |
| | Kolmapäev, 9. juuli 2008 |
| 2009/C 294E/41 | Ühenduse raudteede ohutuse direktiivi 2004/49/EÜ muutmine ***IIEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta (raudteede ohutuse direktiiv) (16133/3/2007 – C6-0129/2008 – 2006/0272(COD)) | 121 |
| P6_TC2-COD(2006)0272Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 9. juulil 2008 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta (raudteede ohutuse direktiiv) | 121 |
| 2009/C 294E/42 | Määruse (EÜ) nr 881/2004 (millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur) muutmine ***IIEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 881/2004, millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur (agentuuri määrus) (16138/3/2007 – C6-0131/2008 – 2006/0274(COD)) | 122 |
| P6_TC2-COD(2006)0274Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 9. juulil 2008 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 881/2004, millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur (agentuuri määrus) | 122 |
| 2009/C 294E/43 | Ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevad eeskirjad (uuesti sõnastamine) ***IIEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (uuesti sõnastatud) (16160/4/2007 – C6-0176/2008 – 2006/0130(COD)) | 123 |
| 2009/C 294E/44 | Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programm (MEETS) ***IEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programm (MEETS) (KOM(2007)0433 – C6-0234/2007 – 2007/0156(COD)) | 124 |
| P6_TC1-COD(2007)0156Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programmi (MEETS) | 124 |
| 2009/C 294E/45 | Patareid ja akud ning patarei- ja akujäätmed ***IEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/66/EÜ, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid, seoses patareide või akude turulelaskmist hõlmava artikli 6 lõikega 2 (KOM(2008)0211 – C6-0165/2008 – 2008/0081(COD)) | 125 |
| P6_TC1-COD(2008)0081Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/66/EÜ, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid, seoses patareide ja akude turulelaskmisega | 125 |
| 2009/C 294E/46 | Teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangud ***IEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe, nimelt 2-(2-metoksüetoksü)etanooli, 2-(2-butoksüetoksü)etanooli, metüleendifenüüldiisotsüanaadi, tsükloheksaani ja ammooniumnitraadi turustamise ja kasutamise piirangutega (KOM(2007)0559 – C6-0327/2007 – 2007/0200(COD)) | 126 |
| P6_TC1-COD(2007)0200Euroopa Parlamendi seisukoht vastu võetud esimesel lugemisel 9. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe, nimelt 2-(2-metoksüetoksü)etanooli, 2-(2-butoksüetoksü)etanooli, metüleendifenüüldiisotsüanaadi, tsükloheksaani ja ammooniumnitraadi turustamise ja kasutamise piirangutega | 126 |
| 2009/C 294E/47 | Maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimused ***IEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1775/2005 maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta (KOM(2007)0532 – C6-0319/2007 – 2007/0199(COD)) | 127 |
| P6_TC1-COD(2007)0199Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1775/2005 maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta | 127 |
| 2009/C 294E/48 | Maagaasi siseturg ***IEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta (KOM(2007)0529 – C6-0317/2007 – 2007/0196(COD)) | 142 |
| P6_TC1-COD(2007)0196Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta | 142 |
| 2009/C 294E/49 | Sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamine ***IEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (KOM(2006)0016 – C6-0037/2006 – 2006/0006(COD)) | 181 |
| P6_TC1-COD(2006)0006Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu vastu võetud esimesel lugemisel 9. juulil 2008. aastal, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 574/72 | 181 |
| I LISAKahepoolsete konventsioonide rakendussätted, mis jäävad jõusse, ja uued kahepoolsete konventsioonide rakendussätted | 225 |
| II LISARiigiteenistujate eriskeemid | 225 |
| III LISALiikmesriigid, kes maksavad kulutused tagasi kindlaksmääratud summade alusel | 225 |
| IV LISAPädevad ametiasutused ja asutused, elu- ja viibimiskohajärgsed asutused, juurdepääsupunktid, pädevate ametiasutuste määratud asutused ja organid | 225 |
| 2009/C 294E/50 | Sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamine: XI lisa ***IEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta ja määratakse kindlaks XI lisa sisu (KOM(2006)0007 – C6-0029/2006 – 2006/0008(COD)) | 226 |
| P6_TC1-COD(2006)0008Euroopa parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta ja määratakse kindlaks selle lisade sisu | 226 |
| LISA | 231 |
| 2009/C 294E/51 | Määruse (EÜ) nr 883/2004 kohaldamisala laiendamine kolmandate riikide kodanikele, keda need sätted ei hõlma *Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega laiendatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 ja määruse (EÜ) nr [ ...] kohaldamisala kolmandate riikide kodanikele, keda need sätted veel ei hõlma üksnes nende kodakondsuse tõttu (KOM(2007)0439 – C6-0289/2007 – 2007/0152(CNS)) | 259 |
| | Neljapäev, 10. juuli 2008 |
| 2009/C 294E/52 | Viisasid käsitlevad ühised konsulaarjuhised: biomeetria ja viisataotlused ***IEuroopa Parlamendi 10. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse viisasid käsitlevaid ühiseid konsulaarjuhiseid diplomaatilistele ja konsulaaresindustele seoses biomeetria kasutuselevõtmisega ning viisataotluste vastuvõtmise ja menetlemise korraldamise sätete lisamisega (KOM(2006)0269 – C6-0166/2006 – 2006/0088(COD)) | 260 |
| P6_TC1-COD(2006)0088Euroopa parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse viisasid käsitlevaid ühiseid konsulaarjuhiseid diplomaatilistele ja konsulaaresindustele seoses biomeetria kasutuselevõtmisega ning viisataotluste vastuvõtmise ja menetlemise korraldamise sätete lisamisega | 260 |
| 2009/C 294E/53 | EÜ ja Mauritaania vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus *Euroopa Parlamendi 10. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus protokolli sõlmimise kohta, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. augustist 2008 kuni 31. juulini 2012 (KOM(2008)0243 – C6-0199/2008 – 2008/0093(CNS)) | 271 |
| 2009/C 294E/54 | Majanduskriisist mõjutatud Euroopa kalalaevastik *Euroopa Parlamendi 10. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega nähakse ette ajutine erimeede, et edendada majanduskriisi tõttu kannatavate Euroopa Liidu kalalaevastike ümberkorraldamist (KOM(2008)0454 – C6-0270/2008 – 2008/0144(CNS)) | 273 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

Euroopa Parlament2008–2009 ISTUNGJÄRK8.–10. juuli 2008 istungidVASTUVÕETUD TEKSTIDIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 256 E, 9.10.2008.

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 8. juuli 2008

2009/C 294E/01

Euroopa Parlamendi eelisõiguste kaitsmine liikmesriikide kohtute eesEuroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi eelisõiguste kaitsmise kohta liikmesriikide kohtute ees (2007/2205(INI))

1

2009/C 294E/02

Läänemerre kavandatud gaasijuhtme keskkonnamõjuEuroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta resolutsioon Läänemerre kavandatud Venemaad ja Saksamaad ühendava gaasijuhtme keskkonnamõju kohta (Petitsioonid 0614/2007 ja 0952/2006) (2007/2118(INI))

3

2009/C 294E/03

Afganistani stabiliseerimine: väljakutsed ELile ja rahvusvahelisele üldsuseleEuroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta resolutsioon Afganistani stabiliseerimise kohta: väljakutsed ELile ja rahvusvahelisele üldsusele (2007/2208(INI))

11

Kolmapäev, 9. juuli 2008

2009/C 294E/04

Iga-aastased tegevusprogrammid Brasiiliale ja Argentinale (2008)Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta resolutsioon komisjoni otsuste eelnõude kohta, millega kehtestatakse iga-aastased tegevusprogrammid aastaks 2008 Brasiiliale ja aastaks 2008 Argentinale

19

2009/C 294E/05

ELi prioriteedid ÜRO Peaassamblee 63. istungjärguksEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta soovitus nõukogule ELi prioriteetide kohta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 63. istungjärguks (2008/2111(INI))

20

2009/C 294E/06

Liikmesriikide kohtunike roll Euroopa kohtusüsteemisEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta resolutsioon liikmesriikide kohtunike rolli kohta Euroopa kohtusüsteemis (2007/2027(INI))

27

2009/C 294E/07

Airbus/Boeing kaubandusvaidlused WTOsEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise vaidluse kohta Maailma Kaubandusorganisatsioonis väidetavate subsiidiumide küsimuses Airbusile ja Boeingule

33

2009/C 294E/08

Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kavaEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta resolutsioon Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava kohta (2008/2005(INI))

35

2009/C 294E/09

Riiklikud inversteerimisfondidEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta resolutsioon riiklike investeerimisfondide kohta

41

2009/C 294E/10

Uued suunad linnalise liikumiskeskkonna arendamiselEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta resolutsioon uute suundade kohta linnalise liikumiskeskkonna arendamisel (2008/2041(INI))

42

2009/C 294E/11

EKP 2007. aasta aruanneEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta resolutsioon Euroopa Keskpanga 2007. aasta aruande kohta (2008/2107(INI))

49

Neljapäev, 10. juuli 2008

2009/C 294E/12

Romide loendus ItaaliasEuroopa Parlamendi 10. juuli 2008. aasta resolutsioon etnilise päritolu alusel Itaalias romide loenduse kohta

54

2009/C 294E/13

Olukord Hiinas peale maavärinat ja enne olümpiamängeEuroopa Parlamendi 10. juuli 2008. aasta resolutsioon olukorra kohta Hiinas pärast maavärinat ja enne olümpiamänge

58

2009/C 294E/14

Komisjoni laienemisstrateegia dokumentEuroopa Parlamendi 10. juuli 2008. aasta resolutsioon komisjoni 2007. aasta laienemisstrateegia dokumendi kohta (2007/2271(INI))

60

2009/C 294E/15

Olukord ZimbabwesEuroopa Parlamendi 10. juuli 2008. aasta resolutsioon olukorra kohta Zimbabwes

64

2009/C 294E/16

Kosmos ja julgeolekEuroopa Parlamendi 10. juuli 2008. aasta resolutsioon kosmose ja julgeoleku kohta (2008/2030(INI))

69

2009/C 294E/17

KashmirEuroopa Parlamendi 10. juuli 2008. aasta resolutsioon väidetavate massihaudade kohta India poolt administreeritavas Kashmiris

75

2009/C 294E/18

Olukord BangladeshisEuroopa Parlamendi 10. juuli 2008. aasta resolutsioon Bangladeshi kohta

77

2009/C 294E/19

SurmanuhtlusEuroopa Parlamendi 10. juuli 2008. aasta resolutsioon surmanuhtluse ja kitsamalt Troy Davise kohtuasja kohta

80

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 8. juuli 2008

2009/C 294E/20

Witold Tomczaki puutumatuse äravõtmise taotlusEuroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta otsus Witold Tomczaki puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2008/2078(IMM))

81

2009/C 294E/21

Parlamendi kodukorra muutmine Euroopa Komisjoni heakskiitmise osasEuroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra muutmise kohta Euroopa Komisjoni heakskiitmise osas (2007/2128(REG))

82

2009/C 294E/22

Parlamendi kodukorra muutmine (täiskogu töökorraldus ja algatusraportid)Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra muutmise kohta, arvestades parlamendireformi töörühma ettepanekuid täiskogu töökorralduse ja algatusraportite kohta (2007/2272(REG))

86

Kolmapäev, 9. juuli 2008

2009/C 294E/23

Parlamendi kodukorra artikli 29 (Fraktsioonide moodustamine) muutmineEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 29 (Fraktsioonide moodustamine) muutmise kohta (2006/2201(REG))

91

Euroopa Parlament

Teisipäev, 8. juuli 2008

2009/C 294E/24

Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument: üldsätted ***IEuroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta (KOM(2008)0308 – C6-0200/2008 – 2008/0095(COD))

92

2009/C 294E/25

Ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavad otsetoetuskavad *Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks (KOM(2008)0247 – C6-0208/2008 – 2008/0088(CNS))

93

2009/C 294E/26

Töötajate poolt tööl kasutatavatele töövahenditele esitatavad ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuded ***IEuroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv töötajate poolt tööl kasutatavatele töövahenditele esitatavate ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta (teine üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0111 – C6-0127/2008 – 2006/0214(COD))

93

2009/C 294E/27

Loodusliku linnustiku kaitse (kohandamine kontrolliga regulatiivmenetlusega) ***IEuroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse komisjoni rakendusvolituste osas nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (KOM(2008)0105 – C6-0088/2008 – 2008/0038(COD))

94

2009/C 294E/28

Ühine käibemaksusüsteem *Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse 28. novembri 2006. aasta käibemaksudirektiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) teatavaid sätteid (KOM(2007)0677 – C6-0433/2007 – 2007/0238(CNS))

95

2009/C 294E/29

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 1991. aasta piiriülese keskkonnamõju hindamise Espoo konventsiooni keskkonnamõju strateegilise hindamise protokoll *Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kiidetakse Euroopa Ühenduse nimel heaks ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 1991. aasta piiriülese keskkonnamõju hindamise Espoo konventsiooni keskkonnamõju strateegilise hindamise protokoll (KOM(2008)0132 – C6-0161/2008 – 2008/0052(CNS))

98

2009/C 294E/30

Liechtensteini ühinemine ELi, EÜ ja Šveitsi vahelise lepinguga Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise kohta *Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, käsitleva protokolli sõlmimise kohta Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel Euroopa Ühenduse nimel (KOM(2006)0752 – C6-0089/2008 – 2006/0251(CNS))

99

2009/C 294E/31

Liechtensteini ühinemine EÜ ja Šveitsi vahelise lepinguga, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemist *Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus protokolli sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel Liechtensteini ühinemise kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme (KOM(2006)0754 – C6-0090/2008 – 2006/0252(CNS))

100

2009/C 294E/32

EÜ ja Šveitsi vahelisele lepingule, mis käsitleb liikmesriigis, Šveitsis või Liechtensteinis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemist, lisatud protokoll EÜ, Šveitsi ja Liechtensteini vahel *Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule, mis käsitleb liikmesriigis, Šveitsis või Liechtensteinis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme, lisatud protokolli Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel sõlmimise kohta (KOM(2006)0753 – C6-0091/2008 – 2006/0257(CNS))

101

2009/C 294E/33

Viisade numbrid *Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1683/95 ühtse viisavormi kohta selles osas, mis käsitleb viisa numbreid (KOM(2008)0188 – C6-0187/2008 – 2008/0074(CNS))

102

2009/C 294E/34

Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamine *Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamiseks (16681/2007 – KOM(2007)0576 – C6-0073/2008 – 2007/0207(CNS))

103

2009/C 294E/35

Toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus ***IIEuroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus (16673/2/2007 – C6-0138/2008 – 2006/0143(COD))

105

P6_TC2-COD(2006)0143Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 8. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega kehtestatakse toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus

106

2009/C 294E/36

Toidu lisaained ***IIEuroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus toidu lisaainete kohta (16675/2/2007 – C6-0141/2008 – 2006/0145(COD))

106

P6_TC2-COD(2006)0145Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 8. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008 toidu lisaainete kohta

106

2009/C 294E/37

Lõhna- ja maitseained ning teatavad lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosad ***IIEuroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb toidus kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi ning millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 1576/89 ja (EMÜ) nr 1601/91, määrust (EÜ) nr 2232/96 ja direktiivi 2000/13/EÜ (16677/3/2007 – C6-0139/2008 – 2006/0147(COD))

107

P6_TC2-COD(2006)0147Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 8. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, mis käsitleb toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi ning millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1601/91, määrusi (EÜ) nr 2232/96 ja (EÜ) nr 110/2008 ning direktiivi 2000/13/EÜ

107

2009/C 294E/38

Toiduensüümid ***IIEuroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb toiduensüüme ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 83/417/EMÜ, nõukogu määrust (EÜ) nr 1493/1999, direktiivi 2000/13/EÜ, nõukogu direktiivi 2001/112/EÜ ja määrust (EÜ) nr 258/97 (16676/1/2007 – C6-0140/2008 – 2006/0144(COD))

108

P6_TC2-COD(2006)0144Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 8. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, mis käsitleb toiduensüüme ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 83/417/EMÜ, nõukogu määrust (EÜ) nr 1493/1999, direktiivi 2000/13/EÜ, nõukogu direktiivi 2001/112/EÜ ja määrust (EÜ) nr 258/97

108

2009/C 294E/39

Direktiivi 2003/87/EÜ muutmine, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi ***IIEuroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi (5058/3/2008 – C6-0177/2008 – 2006/0304(COD))

109

P6_TC2-COD(2006)0304Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 8. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi

109

2009/C 294E/40

2009. aasta eelarve: esmased tähelepanekud seoses 2009. aasta eelarve esialgse projektiga ja lepitusmenetluse volitusEuroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta resolutsioon 2009. aasta eelarve kohta: esmased tähelepanekud seoses 2009. aasta eelarve esialgse projektiga ja lepitusmenetluse volitus, III jagu – Komisjon (2008/2025(BUD))

110

Kolmapäev, 9. juuli 2008

2009/C 294E/41

Ühenduse raudteede ohutuse direktiivi 2004/49/EÜ muutmine ***IIEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta (raudteede ohutuse direktiiv) (16133/3/2007 – C6-0129/2008 – 2006/0272(COD))

121

P6_TC2-COD(2006)0272Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 9. juulil 2008 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta (raudteede ohutuse direktiiv)

121

2009/C 294E/42

Määruse (EÜ) nr 881/2004 (millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur) muutmine ***IIEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 881/2004, millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur (agentuuri määrus) (16138/3/2007 – C6-0131/2008 – 2006/0274(COD))

122

P6_TC2-COD(2006)0274Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 9. juulil 2008 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 881/2004, millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur (agentuuri määrus)

122

2009/C 294E/43

Ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevad eeskirjad (uuesti sõnastamine) ***IIEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (uuesti sõnastatud) (16160/4/2007 – C6-0176/2008 – 2006/0130(COD))

123

2009/C 294E/44

Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programm (MEETS) ***IEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programm (MEETS) (KOM(2007)0433 – C6-0234/2007 – 2007/0156(COD))

124

P6_TC1-COD(2007)0156Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programmi (MEETS)

124

2009/C 294E/45

Patareid ja akud ning patarei- ja akujäätmed ***IEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/66/EÜ, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid, seoses patareide või akude turulelaskmist hõlmava artikli 6 lõikega 2 (KOM(2008)0211 – C6-0165/2008 – 2008/0081(COD))

125

P6_TC1-COD(2008)0081Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/66/EÜ, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid, seoses patareide ja akude turulelaskmisega

125

2009/C 294E/46

Teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangud ***IEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe, nimelt 2-(2-metoksüetoksü)etanooli, 2-(2-butoksüetoksü)etanooli, metüleendifenüüldiisotsüanaadi, tsükloheksaani ja ammooniumnitraadi turustamise ja kasutamise piirangutega (KOM(2007)0559 – C6-0327/2007 – 2007/0200(COD))

126

P6_TC1-COD(2007)0200Euroopa Parlamendi seisukoht vastu võetud esimesel lugemisel 9. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe, nimelt 2-(2-metoksüetoksü)etanooli, 2-(2-butoksüetoksü)etanooli, metüleendifenüüldiisotsüanaadi, tsükloheksaani ja ammooniumnitraadi turustamise ja kasutamise piirangutega

126

2009/C 294E/47

Maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimused ***IEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1775/2005 maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta (KOM(2007)0532 – C6-0319/2007 – 2007/0199(COD))

127

P6_TC1-COD(2007)0199Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1775/2005 maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta

127

2009/C 294E/48

Maagaasi siseturg ***IEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta (KOM(2007)0529 – C6-0317/2007 – 2007/0196(COD))

142

P6_TC1-COD(2007)0196Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta

142

2009/C 294E/49

Sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamine ***IEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (KOM(2006)0016 – C6-0037/2006 – 2006/0006(COD))

181

P6_TC1-COD(2006)0006Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu vastu võetud esimesel lugemisel 9. juulil 2008. aastal, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 574/72

181

I LISAKahepoolsete konventsioonide rakendussätted, mis jäävad jõusse, ja uued kahepoolsete konventsioonide rakendussätted

225

II LISARiigiteenistujate eriskeemid

225

III LISALiikmesriigid, kes maksavad kulutused tagasi kindlaksmääratud summade alusel

225

IV LISAPädevad ametiasutused ja asutused, elu- ja viibimiskohajärgsed asutused, juurdepääsupunktid, pädevate ametiasutuste määratud asutused ja organid

225

2009/C 294E/50

Sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamine: XI lisa ***IEuroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta ja määratakse kindlaks XI lisa sisu (KOM(2006)0007 – C6-0029/2006 – 2006/0008(COD))

226

P6_TC1-COD(2006)0008Euroopa parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta ja määratakse kindlaks selle lisade sisu

226

LISA

231

2009/C 294E/51

Määruse (EÜ) nr 883/2004 kohaldamisala laiendamine kolmandate riikide kodanikele, keda need sätted ei hõlma *Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega laiendatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 ja määruse (EÜ) nr [ ...] kohaldamisala kolmandate riikide kodanikele, keda need sätted veel ei hõlma üksnes nende kodakondsuse tõttu (KOM(2007)0439 – C6-0289/2007 – 2007/0152(CNS))

259

Neljapäev, 10. juuli 2008

2009/C 294E/52

Viisasid käsitlevad ühised konsulaarjuhised: biomeetria ja viisataotlused ***IEuroopa Parlamendi 10. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse viisasid käsitlevaid ühiseid konsulaarjuhiseid diplomaatilistele ja konsulaaresindustele seoses biomeetria kasutuselevõtmisega ning viisataotluste vastuvõtmise ja menetlemise korraldamise sätete lisamisega (KOM(2006)0269 – C6-0166/2006 – 2006/0088(COD))

260

P6_TC1-COD(2006)0088Euroopa parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse viisasid käsitlevaid ühiseid konsulaarjuhiseid diplomaatilistele ja konsulaaresindustele seoses biomeetria kasutuselevõtmisega ning viisataotluste vastuvõtmise ja menetlemise korraldamise sätete lisamisega

260

2009/C 294E/53

EÜ ja Mauritaania vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus *Euroopa Parlamendi 10. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus protokolli sõlmimise kohta, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. augustist 2008 kuni 31. juulini 2012 (KOM(2008)0243 – C6-0199/2008 – 2008/0093(CNS))

271

2009/C 294E/54

Majanduskriisist mõjutatud Euroopa kalalaevastik *Euroopa Parlamendi 10. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega nähakse ette ajutine erimeede, et edendada majanduskriisi tõttu kannatavate Euroopa Liidu kalalaevastike ümberkorraldamist (KOM(2008)0454 – C6-0270/2008 – 2008/0144(CNS))

273

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

Euroopa Parlament2008–2009 ISTUNGJÄRK8.–10. juuli 2008 istungidVASTUVÕETUD TEKSTIDIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 256 E, 9.10.2008.

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 8. juuli 2008

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/1

---

Teisipäev, 8. juuli 2008Euroopa Parlamendi eelisõiguste kaitsmine liikmesriikide kohtute ees

P6_TA(2008)0327

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi eelisõiguste kaitsmise kohta liikmesriikide kohtute ees (2007/2205(INI))

Euroopa Parlament,

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja põhiseaduskomisjoni arvamust (A6-0222/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlament ei ole juriidiline isik; arvestades, et sellest tulenevalt takistavad tema olemusega kaasnevad probleemid sageli tal oma eelisõiguste kaitsmist liikmesriikide kohtutes; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlament ei ole juriidiline isik; arvestades, et sellest tulenevalt takistavad tema olemusega kaasnevad probleemid sageli tal oma eelisõiguste kaitsmist liikmesriikide kohtutes;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlament austab komisjoni algatusõigust, kuid säilitab oma EÜ asutamislepingu artiklist 192 tuleneva õiguse taotleda komisjonilt õigusakti ettepanekute esitamist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlament austab komisjoni algatusõigust, kuid säilitab oma EÜ asutamislepingu artiklist 192 tuleneva õiguse taotleda komisjonilt õigusakti ettepanekute esitamist;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlamendile on sellega seoses nähtud EÜ asutamislepinguga ette mitu õiguskaitsevahendit, millega tagatakse tema eespool nimetatud eelisõiguste kaitse teiste ühenduse institutsioonide ees, nagu hagi tegevusetuse osas (EÜ asutamislepingu artikkel 232) või hagi ühenduse õigusaktide tühistamiseks (EÜ asutamislepingu artikkel 230); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlamendile on sellega seoses nähtud EÜ asutamislepinguga ette mitu õiguskaitsevahendit, millega tagatakse tema eespool nimetatud eelisõiguste kaitse teiste ühenduse institutsioonide ees, nagu hagi tegevusetuse osas (EÜ asutamislepingu artikkel 232) või hagi ühenduse õigusaktide tühistamiseks (EÜ asutamislepingu artikkel 230);

| D. | arvestades, et Euroopa Kohtu kohtupraktika toob liikmesriikidele kaasa vastutuse aluslepingutest tulenevate kohustuste täitmata jätmisel, olenemata sellest, milline on nimetatud riigi asutus, mille tegevus või tegevusetus on kohustuste täitmata jätmise põhjustanud, isegi juhul, kui tegemist on põhiseaduslikult sõltumatu institutsiooniga (1); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Kohtu kohtupraktika toob liikmesriikidele kaasa vastutuse aluslepingutest tulenevate kohustuste täitmata jätmisel, olenemata sellest, milline on nimetatud riigi asutus, mille tegevus või tegevusetus on kohustuste täitmata jätmise põhjustanud, isegi juhul, kui tegemist on põhiseaduslikult sõltumatu institutsiooniga (1);

| E. | arvestades, et Euroopa Parlamendil ei ole siiski samasuguseid otseseid vahendeid oma õiguste kaitsmiseks liikmesriikide kohtutes, eriti juhul, kui liikmesriigi kohtu tehtud otsus on vastupidine parlamendi eelisõigustele ja kui parlament ei saa olla pool liikmesriigi kohtumenetlustes ega pöörduda oma otsuste kaitsmiseks otse Euroopa Kohtu poole; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Parlamendil ei ole siiski samasuguseid otseseid vahendeid oma õiguste kaitsmiseks liikmesriikide kohtutes, eriti juhul, kui liikmesriigi kohtu tehtud otsus on vastupidine parlamendi eelisõigustele ja kui parlament ei saa olla pool liikmesriigi kohtumenetlustes ega pöörduda oma otsuste kaitsmiseks otse Euroopa Kohtu poole;

| F. | arvestades, et Euroopa Parlament ei saa ka viimase õiguskaitsevahendina algatada rikkumismenetlust (EÜ asutamislepingu artikli 226 alusel) liikmesriigi vastu, kuna sellised volitused on ainult komisjonil; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Parlament ei saa ka viimase õiguskaitsevahendina algatada rikkumismenetlust (EÜ asutamislepingu artikli 226 alusel) liikmesriigi vastu, kuna sellised volitused on ainult komisjonil;

| G. | arvestades, et sobivate vahendite puudumine oma otsuste tõhusaks kaitsmiseks võib piirata Euroopa Parlamendi tõhusust poliitilise ja seadusandliku koguna; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et sobivate vahendite puudumine oma otsuste tõhusaks kaitsmiseks võib piirata Euroopa Parlamendi tõhusust poliitilise ja seadusandliku koguna;

| H. | arvestades, et Euroopa Liidu institutsioonide vahelise lojaalse koostöö ja usaldusväärse haldamise põhimõtted nõuavad, et ühenduse asutused juhinduksid oma tegevuses läbipaistvuse ja arusaadavuse kriteeriumidest, nii et määratud tegevuse või tegevuse puudumise põhjused oleksid selgelt nähtavad; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Liidu institutsioonide vahelise lojaalse koostöö ja usaldusväärse haldamise põhimõtted nõuavad, et ühenduse asutused juhinduksid oma tegevuses läbipaistvuse ja arusaadavuse kriteeriumidest, nii et määratud tegevuse või tegevuse puudumise põhjused oleksid selgelt nähtavad;

| I. | arvestades, et eelmainitud probleemide leevendamiseks tuleks tugevdada Euroopa Parlamendi eelisõiguste kaitsmise meetmeid ja seda mitte EÜ asutamislepingut muutes, vaid otsides liikmesriikide parlamentide kogemuste valguses Euroopa Parlamendi erivajadustele kohandatud õiguskaitsevahendeid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et eelmainitud probleemide leevendamiseks tuleks tugevdada Euroopa Parlamendi eelisõiguste kaitsmise meetmeid ja seda mitte EÜ asutamislepingut muutes, vaid otsides liikmesriikide parlamentide kogemuste valguses Euroopa Parlamendi erivajadustele kohandatud õiguskaitsevahendeid;

| J. | arvestades, et sel eesmärgil laialdase liikmesriikide valimi põhjal läbi viidud uuringu tulemused näitavad selgelt, et enamik riigisiseseid õiguskordi pakuvad liikmesriikide parlamentidele õiguskaitsevahendeid, mille eesmärk on tagada mitte ainult üldiselt parlamendi, vaid kõigi tema liikmete huvide kaitse; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et sel eesmärgil laialdase liikmesriikide valimi põhjal läbi viidud uuringu tulemused näitavad selgelt, et enamik riigisiseseid õiguskordi pakuvad liikmesriikide parlamentidele õiguskaitsevahendeid, mille eesmärk on tagada mitte ainult üldiselt parlamendi, vaid kõigi tema liikmete huvide kaitse;

| K. | arvestades, et liikmesriigid alluvad Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 10 sisalduvale siira ja lojaalse koostöö põhimõttele ja et vastavalt Euroopa Kohtu kohtupraktikale peavad liikmesriigid ette nägema õiguskaitsevahendite ja menetluste süsteemi, mis võimaldab kindlustada tõhusa kohtuliku kaitse õiguse järgimise (2); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et liikmesriigid alluvad Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 10 sisalduvale siira ja lojaalse koostöö põhimõttele ja et vastavalt Euroopa Kohtu kohtupraktikale peavad liikmesriigid ette nägema õiguskaitsevahendite ja menetluste süsteemi, mis võimaldab kindlustada tõhusa kohtuliku kaitse õiguse järgimise (2);

| L. | arvestades, et oleks kohane anda Euroopa Parlamendile identsed või vähemalt analoogilised vahendid oma eelisõiguste kaitsmiseks kohtuvõimu, kas Euroopa Kohtu või liikmesriikide kohtute ees, mis oleksid sarnased liikmesriikide õiguskordades nende endi parlamentidele ette nähtud kaitsevahenditega, |
| --- | --- |

L.

arvestades, et oleks kohane anda Euroopa Parlamendile identsed või vähemalt analoogilised vahendid oma eelisõiguste kaitsmiseks kohtuvõimu, kas Euroopa Kohtu või liikmesriikide kohtute ees, mis oleksid sarnased liikmesriikide õiguskordades nende endi parlamentidele ette nähtud kaitsevahenditega,

| 1. | kutsub komisjoni üles võtma arvesse Euroopa Parlamendi võimalikke taotlusi algatada rikkumismenetlus liikmesriigi vastu Euroopa Parlamendi eelisõiguse rikkumise tõttu, ning soovib, et pädev volinik esitaks parlamendile üksikasjaliku põhjenduse, kui volinike kolleegium otsustab mitte algatada taotletud menetlust; |
| --- | --- |

1.

kutsub komisjoni üles võtma arvesse Euroopa Parlamendi võimalikke taotlusi algatada rikkumismenetlus liikmesriigi vastu Euroopa Parlamendi eelisõiguse rikkumise tõttu, ning soovib, et pädev volinik esitaks parlamendile üksikasjaliku põhjenduse, kui volinike kolleegium otsustab mitte algatada taotletud menetlust;

| 2. | soovitab muuta Euroopa Kohtu põhikirja, et tagada Euroopa Parlamendile õigus esitada oma märkused kohtule kõikidel juhtudel, kui tema eelisõigused on otseselt või kaudselt arutamisel, et Euroopa Parlamendi osalemine menetluses juhul, kui parlament ei ole ametlik menetluspool, ei jäetaks Euroopa Kohtu otsustada, nagu nähakse praegu ette põhikirja artikli 24 teises lõigus; |
| --- | --- |

2.

soovitab muuta Euroopa Kohtu põhikirja, et tagada Euroopa Parlamendile õigus esitada oma märkused kohtule kõikidel juhtudel, kui tema eelisõigused on otseselt või kaudselt arutamisel, et Euroopa Parlamendi osalemine menetluses juhul, kui parlament ei ole ametlik menetluspool, ei jäetaks Euroopa Kohtu otsustada, nagu nähakse praegu ette põhikirja artikli 24 teises lõigus;

| 3. | teeb ettepaneku, et viidaks läbi põhjalik uuring küsimuses, kas EÜ asutamislepingu artikli 300 lõikes 6 ette nähtud õigusmudelit võib kohaldada juhtumitel, kui Euroopa Parlamendi eelisõigused on tõsiselt ohustatud, et viimane saaks paluda Euroopa Kohtul võtta seisukoht liikmesriigi õigusakti kooskõla kohta ühenduse esmase õigusega, ilma et see piiraks komisjoni ainuõigust algatada või mitte rikkumismenetlus liikmesriigi vastu, kes võib olla rikkumise toime pannud; |
| --- | --- |

3.

teeb ettepaneku, et viidaks läbi põhjalik uuring küsimuses, kas EÜ asutamislepingu artikli 300 lõikes 6 ette nähtud õigusmudelit võib kohaldada juhtumitel, kui Euroopa Parlamendi eelisõigused on tõsiselt ohustatud, et viimane saaks paluda Euroopa Kohtul võtta seisukoht liikmesriigi õigusakti kooskõla kohta ühenduse esmase õigusega, ilma et see piiraks komisjoni ainuõigust algatada või mitte rikkumismenetlus liikmesriigi vastu, kes võib olla rikkumise toime pannud;

| 4. | palub vastutaval komisjonil valmistada ette muudatusettepanek Euroopa Parlamendi kodukorra artiklile 121, et hõlmata kõik kohtumenetlused mistahes kohtus ja sätestada lihtsustatud menetlus, mida kasutada, kui hagi esitatakse Euroopa Kohtule kiirendatud või kiirmenetluse korras; |
| --- | --- |

4.

palub vastutaval komisjonil valmistada ette muudatusettepanek Euroopa Parlamendi kodukorra artiklile 121, et hõlmata kõik kohtumenetlused mistahes kohtus ja sätestada lihtsustatud menetlus, mida kasutada, kui hagi esitatakse Euroopa Kohtule kiirendatud või kiirmenetluse korras;

| 5. | on seisukohal, et tuleks julgustada koostööd Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide kohtute vahel viisil, mis on juba andnud mitmes liikmesriigis häid tulemusi, arendades menetluspraktikaid, mis lubavad parlamendil olla osapool liikmesriigi kohtute kohtumenetlustes, mis puudutavad tema eelisõigusi; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et tuleks julgustada koostööd Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide kohtute vahel viisil, mis on juba andnud mitmes liikmesriigis häid tulemusi, arendades menetluspraktikaid, mis lubavad parlamendil olla osapool liikmesriigi kohtute kohtumenetlustes, mis puudutavad tema eelisõigusi;

| 6. | kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut asjakohaste õigusmeetmete võtmiseks, et tagada Euroopa Parlamendi täielik tõhusus oma eelisõiguste õiguslikul kaitsmisel; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut asjakohaste õigusmeetmete võtmiseks, et tagada Euroopa Parlamendi täielik tõhusus oma eelisõiguste õiguslikul kaitsmisel;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Otsus kohtuasjas 8/70 komisjon vs Itaalia, EKL 1970, lk 961.

(2)  Otsus kohtuasjas C-50/00 P Unión de Pequeńos Agricultores vs. nõukogu, EKL 2002, lk I-6677.

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/3

---

Teisipäev, 8. juuli 2008Läänemerre kavandatud gaasijuhtme keskkonnamõju

P6_TA(2008)0336

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta resolutsioon Läänemerre kavandatud Venemaad ja Saksamaad ühendava gaasijuhtme keskkonnamõju kohta (Petitsioonid 0614/2007 ja 0952/2006) (2007/2118(INI))

2009/C 294 E/02

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Radvile Morkunaite esitatud petitsiooni 0614/2007, millel on rohkem kui 20 000 allkirja, Krzysztof Mączkowski esitatud petitsiooni 0952/2006 ja teisi petitsioone sellel teemal, mida käsitleb käesolev resolutsioon;

võttes arvesse Lissaboni lepingut, millele kõik liikmesriigid kirjutasid alla 13. detsembril 2007.;

võttes arvesse komisjoni teatist merekeskkonna kaitse ja säilitamise temaatilise strateegia kohta (KOM(2005)0504);

võttes arvesse Euroopa Ühenduse kuuendat keskkonnaalast tegevusprogrammi (1);

võttes arvesse nõukogu 3. märtsi 1997. aasta direktiivi 97/11/EÜ, millega muudetakse direktiivi 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eratööde keskkonnamõju hindamise kohta, (2) ning nõukogu direktiive 92/43/EMÜ (3) ja 79/409/EMÜ (4), mis moodustavad NATURA 2000 õigusaktide paketi;

võttes arvesse oma 14. novembri 2006. aasta resolutsiooni merekeskkonna kaitse ja säilitamise temaatilise strateegia kohta (5);

võttes arvesse oma 16. novembri 2006. aasta resolutsiooni Põhjamõõtme Läänemere piirkonna strateegia kohta (6);

võttes arvesse Läänemere piirkonna merekeskkonna kaitse konventsiooni (Helsingi konventsioon);

võttes arvesse Helsingi komisjoni (HELCOM) soovitusi, eriti 12. märtsi 1996. aasta soovitust 17/3, milles kirjeldatakse vajadust viia läbi keskkonnamõju hindamine ja konsulteerida riikidega, keda mõni kavandatav projekt võib negatiivselt mõjutada;

võttes arvesse 25. veebruari 1991. aasta piiriülese keskkonnamõju hindamise konventsiooni (Espoo konventsioon);

võttes arvesse 25. juuni 1998. aasta keskkonnateabele juurdepääsu, keskkonnaasjade üle otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni (Aarhusi konventsioon);

võttes arvesse ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS);

võttes arvesse ettevaatusprintsiipi, mida Euroopa Kohtu pretsedendiõiguses loetakse ühenduse õigustiku üheks põhiprintsiibiks ning mis ELi ja rahvusvaheliste õigusaktide kohaselt on üheks säästva arengu aspektiks;

võttes arvesse ELi õiguse üheks põhiprintsiibiks olevat hea valitsemistava põhimõtet;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi fraktsioonidevahelise Läänemere töörühma tegevust;

võttes arvesse 29. jaanuaril 2008 toimunud avalikust kuulamisest tulenevaid ettepanekuid;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta otsust nr 1364/2006/EÜ üleeuroopaliste energiavõrkude suuniste kehtestamise kohta (7), milles tunnistatakse, et Nord Stream on üleeuroopalist huvi pakkuv projekt;

võttes arvesse 15. novembril 2007 Krakówis toimunud läänemeremaade keskkonnaministrite kohtumisel vastu võetud Läänemere tegevuskava;

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklit 10, millega kohustatakse liikmesriike olema ühendusele lojaalsed;

võttes arvesse kodukorra artikli 192 lõiget 1;

võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit ja väliskomisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi (A6-0225/2008),

| A. | arvestades, et Läänemere basseiniga piirneb tervelt kaheksa Euroopa Liidu liikmesriiki ning 80 % selle rannikust on Euroopa Liidu territoorium; arvestades, et OAO Gazprom on Nord Streami suuraktsionär; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Läänemere basseiniga piirneb tervelt kaheksa Euroopa Liidu liikmesriiki ning 80 % selle rannikust on Euroopa Liidu territoorium; arvestades, et OAO Gazprom on Nord Streami suuraktsionär;

| B. | arvestades, et Läänemere merekeskkonna eest hoolitsemine on üks liidu Põhjamõõtme põhieesmärke, nagu on korduvalt kinnitatud komisjoni teatistes ja parlamendi resolutsioonides; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Läänemere merekeskkonna eest hoolitsemine on üks liidu Põhjamõõtme põhieesmärke, nagu on korduvalt kinnitatud komisjoni teatistes ja parlamendi resolutsioonides;

| C. | arvestades, et kõigi piirnevate liikmesriikide ja Venemaa põllumajandus- ja tööstussektorid on kõige suuremad Läänemere saastajad ja tekitavad kõige suuremaid probleeme mere ökoloogilist tasakaalu silmas pidades; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kõigi piirnevate liikmesriikide ja Venemaa põllumajandus- ja tööstussektorid on kõige suuremad Läänemere saastajad ja tekitavad kõige suuremaid probleeme mere ökoloogilist tasakaalu silmas pidades;

| D. | arvestades, et liit on eriliselt kohustunud kaitsma keskkonda, sealhulgas merekeskkonda; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et liit on eriliselt kohustunud kaitsma keskkonda, sealhulgas merekeskkonda;

| E. | arvestades, et Euroopa Kohtu menetlustel on komisjon korduvalt kinnitanud, et keskkonnakaitse on üks ühenduse peaeesmärke ning et Euroopa Kohus on tunnustanud ühenduse pädevust merekeskkonna kaitsel ja säilitamisel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Kohtu menetlustel on komisjon korduvalt kinnitanud, et keskkonnakaitse on üks ühenduse peaeesmärke ning et Euroopa Kohus on tunnustanud ühenduse pädevust merekeskkonna kaitsel ja säilitamisel;

| F. | arvestades praegu olemasolevaid kavasid Läänemerre mitme infrastruktuuriprojekti ehitamise kohta (Nord Stream, tuulepargid, Scanled Baltic Pipe, Soome ja Eesti vaheline gaasijuhe, elektriliinid Rootsi ja Leedu vahel, veeldatud maagaasi terminalid Świnoujścjes jne); |
| --- | --- |

F.

arvestades praegu olemasolevaid kavasid Läänemerre mitme infrastruktuuriprojekti ehitamise kohta (Nord Stream, tuulepargid, Scanled Baltic Pipe, Soome ja Eesti vaheline gaasijuhe, elektriliinid Rootsi ja Leedu vahel, veeldatud maagaasi terminalid Świnoujścjes jne);

| G. | arvestades, et Euroopa peab leidma võimalusi energiavarustuse kindluse erakordselt olulise küsimuse lahendamiseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa peab leidma võimalusi energiavarustuse kindluse erakordselt olulise küsimuse lahendamiseks;

| H. | arvestades, et maagaasi suurenev osakaal Euroopa energiabilansis on olnud – eriti alates 1990. aastast – süsinikdioksiidi (CO2) heitkoguste vähendamise peamine allikas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et maagaasi suurenev osakaal Euroopa energiabilansis on olnud – eriti alates 1990. aastast – süsinikdioksiidi (CO2) heitkoguste vähendamise peamine allikas;

| I. | arvestades, et EÜ asutamislepingu artikli 174 lõikes 2 sätestatud ettevaatusprintsiibi kohaselt peavad kõik sidusrühmad tegema vajalikke jõupingutusi, et hinnata uute otsuste või tööde alustamise võimalikku keskkonnamõju, ning võtma asjakohaseid ennetusmeetmeid seal, kus mõistliku tõenäosusega võib eeldada ohtu keskkonnale; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EÜ asutamislepingu artikli 174 lõikes 2 sätestatud ettevaatusprintsiibi kohaselt peavad kõik sidusrühmad tegema vajalikke jõupingutusi, et hinnata uute otsuste või tööde alustamise võimalikku keskkonnamõju, ning võtma asjakohaseid ennetusmeetmeid seal, kus mõistliku tõenäosusega võib eeldada ohtu keskkonnale;

| J. | arvestades, et kooskõlas põhimõttega, mille kohaselt keskkonnakaitsenõuded tuleb integreerida valdkondlikusse poliitikasse, tuleks neid nõudeid asjakohaselt arvesse võtta ühenduse kõikide tegevuste läbiviimisel ning ühenduse kõikide eesmärkide järgimisel; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kooskõlas põhimõttega, mille kohaselt keskkonnakaitsenõuded tuleb integreerida valdkondlikusse poliitikasse, tuleks neid nõudeid asjakohaselt arvesse võtta ühenduse kõikide tegevuste läbiviimisel ning ühenduse kõikide eesmärkide järgimisel;

| K. | arvestades, et tulevase Euroopa Liidu toimimise lepingu Lissaboni lepinguga lisatud artiklis 194 on sõnaselgelt sätestatud, et ELi energiapoliitikat tuleks teostada liikmesriikide vahelise solidaarsuse vaimus ja pidades silmas vajadust säilitada ja parandada keskkonda; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tulevase Euroopa Liidu toimimise lepingu Lissaboni lepinguga lisatud artiklis 194 on sõnaselgelt sätestatud, et ELi energiapoliitikat tuleks teostada liikmesriikide vahelise solidaarsuse vaimus ja pidades silmas vajadust säilitada ja parandada keskkonda;

| L. | arvestades, et Läänemere erilist vastuvõtlikkust keskkonnaohtudele on kinnitanud Rahvusvaheline Mereorganisatsioon, kes on tunnistanud selle „äärmiselt ohualtiks piirkonnaks”; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Läänemere erilist vastuvõtlikkust keskkonnaohtudele on kinnitanud Rahvusvaheline Mereorganisatsioon, kes on tunnistanud selle „äärmiselt ohualtiks piirkonnaks”;

| M. | arvestades, et praegusajal on Läänemeri üks maailma enim saastunud merealasid ning arvestades eelkõige, et ohtlike ainete kontsentratsioon nii selle vees kui ka elusorganismides on endiselt ebaloomulikult kõrge; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et praegusajal on Läänemeri üks maailma enim saastunud merealasid ning arvestades eelkõige, et ohtlike ainete kontsentratsioon nii selle vees kui ka elusorganismides on endiselt ebaloomulikult kõrge;

| N. | arvestades, et Läänemeri on tüüpiline sisemeri ja madal meri ning et koos Musta merega on tal kõige pikem, ligikaudu 30 aastat kestev veevahetuse tsükkel maailmamerega; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Läänemeri on tüüpiline sisemeri ja madal meri ning et koos Musta merega on tal kõige pikem, ligikaudu 30 aastat kestev veevahetuse tsükkel maailmamerega;

| O. | arvestades, et gaasijuhtme tegevusaega hinnatakse 50 aastale ning tööde maht seoses gaasijuhtme süsteemi tegevuse lõpetamisega on sama ulatuslik kui kavandatav paigaldamine; arvestades, et käesoleva projekti keskkonna- ja majandusliku mõju kaalumisel tuleks antud aspekti silmas pidada selle ajaperioodi mõjutajana, mis on vajalik taimestiku ja loomastiku algse olukorra täielikuks taastumiseks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et gaasijuhtme tegevusaega hinnatakse 50 aastale ning tööde maht seoses gaasijuhtme süsteemi tegevuse lõpetamisega on sama ulatuslik kui kavandatav paigaldamine; arvestades, et käesoleva projekti keskkonna- ja majandusliku mõju kaalumisel tuleks antud aspekti silmas pidada selle ajaperioodi mõjutajana, mis on vajalik taimestiku ja loomastiku algse olukorra täielikuks taastumiseks;

| P. | arvestades, et kokkupuude raskemetallide, saasteainete ja muude kahjulike ainetega toob kaasa terviseriske ja toiduahela mõjutusi, mida on vaja uurida; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kokkupuude raskemetallide, saasteainete ja muude kahjulike ainetega toob kaasa terviseriske ja toiduahela mõjutusi, mida on vaja uurida;

| Q. | arvestades, et mitmed tegurid, nagu näiteks aeglane veevahetus, vee vertikaalne kihistumine, ulatuslik ja arenenud tööstusega valgala ning eriti intensiivne põllumajandus Läänemere piirkonnas muudavad Läänemere keskkonnakaitse seisukohalt äärmiselt haavatavaks; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et mitmed tegurid, nagu näiteks aeglane veevahetus, vee vertikaalne kihistumine, ulatuslik ja arenenud tööstusega valgala ning eriti intensiivne põllumajandus Läänemere piirkonnas muudavad Läänemere keskkonnakaitse seisukohalt äärmiselt haavatavaks;

| R. | arvestades, et tööde teostamine võib Läänemeres valitsevate eritingimuste tõttu kaasa tuua vetikate äkilise vohamise, mis võib kujutada erilist ohtu Soomele, Rootsile, Saksamaale ning Balti riikidele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et tööde teostamine võib Läänemeres valitsevate eritingimuste tõttu kaasa tuua vetikate äkilise vohamise, mis võib kujutada erilist ohtu Soomele, Rootsile, Saksamaale ning Balti riikidele;

| S. | arvestades, et täiendavaks oluliseks keskkonnaohuks on pärast Teist maailmasõda Läänemerre uputatud ligikaudu 80 000 tonni sõjamoona, mille hulgas leidub selliseid mürgiseid aineid nagu sinepigaas, väävelipriit, lämmastikipriit, lewisiit, Clark I, Clark II ja adamsiit, mis ohustavad nii Läänemere merekeskkonda kui ka inimeste elu ja tervist; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et täiendavaks oluliseks keskkonnaohuks on pärast Teist maailmasõda Läänemerre uputatud ligikaudu 80 000 tonni sõjamoona, mille hulgas leidub selliseid mürgiseid aineid nagu sinepigaas, väävelipriit, lämmastikipriit, lewisiit, Clark I, Clark II ja adamsiit, mis ohustavad nii Läänemere merekeskkonda kui ka inimeste elu ja tervist;

| T. | arvestades, et mitmed riigid uputasid siia sõjamoonakonteinereid 1945. aastast kuni veel 1960. aastate lõpuni; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et mitmed riigid uputasid siia sõjamoonakonteinereid 1945. aastast kuni veel 1960. aastate lõpuni;

| U. | arvestades, et kõigele lisaks on sõjamoonakonteinerid kriitilises seisundis, olles arvestuste kohaselt 80 % ulatuses korrodeerunud, ning arvestades, et nende täpset asukohta pole võimalik kindlaks määrata; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et kõigele lisaks on sõjamoonakonteinerid kriitilises seisundis, olles arvestuste kohaselt 80 % ulatuses korrodeerunud, ning arvestades, et nende täpset asukohta pole võimalik kindlaks määrata;

| V. | arvestades, et samal ajal nõuab 15. novembril 2007 Krakówis vastu võetud Läänemere tegevuskava mereäärsetelt riikidelt, et nad tagaksid vanade kemikaalivarude ja ohtlikke aineid sisaldavate seadmete ohutu ladustamise; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et samal ajal nõuab 15. novembril 2007 Krakówis vastu võetud Läänemere tegevuskava mereäärsetelt riikidelt, et nad tagaksid vanade kemikaalivarude ja ohtlikke aineid sisaldavate seadmete ohutu ladustamise;

| W. | arvestades gaasijuhtme võimalikku mõju Läänemere merekeskkonnale ja mereäärsetele riikidele; |
| --- | --- |

W.

arvestades gaasijuhtme võimalikku mõju Läänemere merekeskkonnale ja mereäärsetele riikidele;

| X. | arvestades laevade ja naftatankerite suurenenud liiklust Läänemerel ning võimalikku tulekahjuohtu, laevade ümbermineku ja uppumise võimalust gaasijuhtme avarii tagajärjel, mis võib aset leida selle ehituse, paigaldamise ja käitamise ajal, ning sellest tulenevat mõju inimestele, majandusele ja keskkonnale; |
| --- | --- |

X.

arvestades laevade ja naftatankerite suurenenud liiklust Läänemerel ning võimalikku tulekahjuohtu, laevade ümbermineku ja uppumise võimalust gaasijuhtme avarii tagajärjel, mis võib aset leida selle ehituse, paigaldamise ja käitamise ajal, ning sellest tulenevat mõju inimestele, majandusele ja keskkonnale;

| Y. | arvestades, et Nord Stream kavatseb merepõhja ehitada 1 200 km pikkuse ja ligikaudu 2 km laiuse raja, millest saab seega maailma suurim veealune rajatis; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et Nord Stream kavatseb merepõhja ehitada 1 200 km pikkuse ja ligikaudu 2 km laiuse raja, millest saab seega maailma suurim veealune rajatis;

| Z. | arvestades, et torujuhtme ehitamine, paigaldamine ja käitamine võib avaldada negatiivset mõju kalandusele, turismile ja laevandusele, kuna see võib ohustada rannikupiirkondade majandust; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et torujuhtme ehitamine, paigaldamine ja käitamine võib avaldada negatiivset mõju kalandusele, turismile ja laevandusele, kuna see võib ohustada rannikupiirkondade majandust;

| AA. | arvestades, et ühenduse õigustiku lahutamatuks osaks oleva ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklis 123 nõutakse, et pooleldi sisemerelise mere äärsed riigid teeksid koostööd oma õiguste kasutamisel ja kohustuste täitmisel ning kooskõlastaksid oma õiguste kasutamist ja kohustuste täitmist, pidades silmas merekeskkonna kaitset ja säilitamist; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et ühenduse õigustiku lahutamatuks osaks oleva ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklis 123 nõutakse, et pooleldi sisemerelise mere äärsed riigid teeksid koostööd oma õiguste kasutamisel ja kohustuste täitmisel ning kooskõlastaksid oma õiguste kasutamist ja kohustuste täitmist, pidades silmas merekeskkonna kaitset ja säilitamist;

| AB. | arvestades, et Espoo konventsiooni artikli 2 lõikes 1 nõutakse, et pooled võtaksid kas üksikult või üheskoos asjakohaseid ning tõhusaid meetmeid kavandatava tegevusega kaasneva olulise kahjuliku piiriülese keskkonnamõju ennetamiseks, vähendamiseks ja ohjamiseks; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et Espoo konventsiooni artikli 2 lõikes 1 nõutakse, et pooled võtaksid kas üksikult või üheskoos asjakohaseid ning tõhusaid meetmeid kavandatava tegevusega kaasneva olulise kahjuliku piiriülese keskkonnamõju ennetamiseks, vähendamiseks ja ohjamiseks;

| AC. | arvestades, et Espoo konventsiooni artikli 5 punkti a kohaselt võivad konsultatsioonid osapooltega, keda ohustavad piiriüleste projektide kahjulikud mõjud, hõlmata kavandatava tegevuse võimalikke alternatiive, sealhulgas tegevusest loobumist; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et Espoo konventsiooni artikli 5 punkti a kohaselt võivad konsultatsioonid osapooltega, keda ohustavad piiriüleste projektide kahjulikud mõjud, hõlmata kavandatava tegevuse võimalikke alternatiive, sealhulgas tegevusest loobumist;

| AD. | arvestades, et Helsingi konventsiooni artiklis 12 nõutakse, et osapooled võtaksid kõik meetmed, et vältida Läänemere piirkonna merekeskkonna reostamist merepõhja uurimise, kasutamise või mistahes sellega seotud tegevuse tõttu; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et Helsingi konventsiooni artiklis 12 nõutakse, et osapooled võtaksid kõik meetmed, et vältida Läänemere piirkonna merekeskkonna reostamist merepõhja uurimise, kasutamise või mistahes sellega seotud tegevuse tõttu;

| AE. | arvestades, et Põhja-Euroopa gaasijuhtme kavandatav trass läbib programmi NATURA 2000 alasid, mida direktiivi 92/43/EMÜ kohaselt loetakse erikaitsealadeks; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et Põhja-Euroopa gaasijuhtme kavandatav trass läbib programmi NATURA 2000 alasid, mida direktiivi 92/43/EMÜ kohaselt loetakse erikaitsealadeks;

| AF. | arvestades, et direktiivi 92/43/EMÜ artikli 6 lõikes 2 nõutakse liikmesriikidelt asjakohaste meetmete võtmist, et vältida erikaitsealadel looduslike elupaikade ja liikide elupaikade halvenemist; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et direktiivi 92/43/EMÜ artikli 6 lõikes 2 nõutakse liikmesriikidelt asjakohaste meetmete võtmist, et vältida erikaitsealadel looduslike elupaikade ja liikide elupaikade halvenemist;

| AG. | arvestades, et direktiivi 92/43/EMÜ artikli 6 lõikes 3 nõutakse liikmesriikidelt, et nad asjakohaselt ja ala kaitse-eesmärke silmas pidades hindaksid iga kava või projekti mõju, mis ei ole otseselt seotud kaitstava ala kaitsekorraldusega või ei ole selleks vajalik, kuid võib alale olulist mõju avaldada; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et direktiivi 92/43/EMÜ artikli 6 lõikes 3 nõutakse liikmesriikidelt, et nad asjakohaselt ja ala kaitse-eesmärke silmas pidades hindaksid iga kava või projekti mõju, mis ei ole otseselt seotud kaitstava ala kaitsekorraldusega või ei ole selleks vajalik, kuid võib alale olulist mõju avaldada;

| AH. | arvestades, et vastavalt direktiivi 92/43/EMÜ artikli 6 lõikele 3 annavad pädevad siseriiklikud asutused kavale või projektile nõusoleku ülalnimetatud hindamise järelduste alusel alles pärast seda, kui nad on kindlaks teinud, et see ei avalda asjaomase ala terviklikkusele negatiivset mõju, ja teevad seda vajaduse korral pärast avaliku arvamuse saamist; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et vastavalt direktiivi 92/43/EMÜ artikli 6 lõikele 3 annavad pädevad siseriiklikud asutused kavale või projektile nõusoleku ülalnimetatud hindamise järelduste alusel alles pärast seda, kui nad on kindlaks teinud, et see ei avalda asjaomase ala terviklikkusele negatiivset mõju, ja teevad seda vajaduse korral pärast avaliku arvamuse saamist;

| AI. | arvestades, et kavandatav gaasijuhe oleks maailma pikim ning samas ka kõige madalamas vees paiknev kahetoruline merealune gaasijuhe, mis muudab selle eriti kergesti kahjustatavaks; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et kavandatav gaasijuhe oleks maailma pikim ning samas ka kõige madalamas vees paiknev kahetoruline merealune gaasijuhe, mis muudab selle eriti kergesti kahjustatavaks;

| AJ. | arvestades, et otsusega nr 1364/2006/EÜ loeti Põhja-Euroopa gaasijuhe Euroopa huvides olevaks prioriteetseks projektiks; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et otsusega nr 1364/2006/EÜ loeti Põhja-Euroopa gaasijuhe Euroopa huvides olevaks prioriteetseks projektiks;

| AK. | arvestades, et kaasnevate riskide tõttu tuleb iga suuremahulise merre ehitatava insenerrajatise kohta koostada eriti põhjalik ja laiahaardeline analüüs ning keskkonnamõju hindamine, nagu on ette nähtud Espoo konventsiooni, Läänemere piirkonna merekeskkonna kaitse konventsiooni ja muude asjakohaste Euroopa ja riiklike õigusaktidega; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et kaasnevate riskide tõttu tuleb iga suuremahulise merre ehitatava insenerrajatise kohta koostada eriti põhjalik ja laiahaardeline analüüs ning keskkonnamõju hindamine, nagu on ette nähtud Espoo konventsiooni, Läänemere piirkonna merekeskkonna kaitse konventsiooni ja muude asjakohaste Euroopa ja riiklike õigusaktidega;

| AL. | arvestades, et Espoo konventsiooni kohaselt peab igale sellisele projektile eelnema selle alternatiivide analüüs, mis hõlmaks eelkõige rakendamiskulusid ja keskkonnaohutust, ning käesoleval juhul tähendaks see gaasijuhtme maismaatrasside analüüsi; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et Espoo konventsiooni kohaselt peab igale sellisele projektile eelnema selle alternatiivide analüüs, mis hõlmaks eelkõige rakendamiskulusid ja keskkonnaohutust, ning käesoleval juhul tähendaks see gaasijuhtme maismaatrasside analüüsi;

| AM. | arvestades, et osa kavandatud torujuhtmest on juba viidud töötlemiseks Kotka linna Soomes; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et osa kavandatud torujuhtmest on juba viidud töötlemiseks Kotka linna Soomes;

| AN. | arvestades, et Aarhusi konventsiooni artiklis 1 nõutakse kõigilt lepinguosalistelt teabele juurdepääsu õiguse tagamist, üldsuse osalemist otsustusprotsessis ja keskkonnaküsimuste puhul kohtusse pöördumise võimalust; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et Aarhusi konventsiooni artiklis 1 nõutakse kõigilt lepinguosalistelt teabele juurdepääsu õiguse tagamist, üldsuse osalemist otsustusprotsessis ja keskkonnaküsimuste puhul kohtusse pöördumise võimalust;

| AO. | arvestades, et juriidiliste nõuete puhul, mis on seotud keskkonnamõjude täpseks hindamiseks valmistumisega, tuleb arvesse võtta kõiki eelnimetatud ohtusid; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et juriidiliste nõuete puhul, mis on seotud keskkonnamõjude täpseks hindamiseks valmistumisega, tuleb arvesse võtta kõiki eelnimetatud ohtusid;

| AP. | arvestades, et lisaks on vaja analüüsida terrorismiohtu ja suutlikkust võtta tulemuslikke vastumeetmeid, |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et lisaks on vaja analüüsida terrorismiohtu ja suutlikkust võtta tulemuslikke vastumeetmeid,

| 1. | on arvamusel, et Nord Stream on nii ELi kui ka Venemaa jaoks ulatusliku poliitilise ja strateegilise mõõtmega infrastruktuuri projekt; mõistab ELi liikmesriikide väljendatud muret seoses gaasijuhtme ehitamise ja hooldamisega; rõhutab, et väikeste rannikuriikide võimet tagada julgeolekut Läänemere piirkonnas ei saa vaadelda eraldi ELi võimest käituda energiaküsimustes ühtse koguna ja rääkida ühel häälel, ning tuletab meelde oma 26. septembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa ühise energiaalase välispoliitika suunas liikumise kohta (8); rõhutab, et otsusega nr 1364/2006/EÜ (milles sisalduvad üleeuroopaliste energiavõrkude suunised) tunnistati Nord Stream üleeuroopalist huvi pakkuvaks projektiks, mis aitaks edaspidi katta ELi energiavajadusi; rõhutab, et nimetatud projekti, koos teiste täiendavate torujuhtmetega nagu YAMAL II ja Amber, tuleks kavandada Euroopa ühise energiaalase välispoliitika vaimus ja täielikult arvesse võttes nende mõju keskkonnale ja ELi liikmesriikide julgeolekule; |
| --- | --- |

1.

on arvamusel, et Nord Stream on nii ELi kui ka Venemaa jaoks ulatusliku poliitilise ja strateegilise mõõtmega infrastruktuuri projekt; mõistab ELi liikmesriikide väljendatud muret seoses gaasijuhtme ehitamise ja hooldamisega; rõhutab, et väikeste rannikuriikide võimet tagada julgeolekut Läänemere piirkonnas ei saa vaadelda eraldi ELi võimest käituda energiaküsimustes ühtse koguna ja rääkida ühel häälel, ning tuletab meelde oma 26. septembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa ühise energiaalase välispoliitika suunas liikumise kohta (8); rõhutab, et otsusega nr 1364/2006/EÜ (milles sisalduvad üleeuroopaliste energiavõrkude suunised) tunnistati Nord Stream üleeuroopalist huvi pakkuvaks projektiks, mis aitaks edaspidi katta ELi energiavajadusi; rõhutab, et nimetatud projekti, koos teiste täiendavate torujuhtmetega nagu YAMAL II ja Amber, tuleks kavandada Euroopa ühise energiaalase välispoliitika vaimus ja täielikult arvesse võttes nende mõju keskkonnale ja ELi liikmesriikide julgeolekule;

| 2. | kordab oma arvamust, et arvestades ELi üha suurenevat sõltuvust piiratud hulgast energiaallikatest, tarnijatest ja transpordiliinidest, on ülivajalik toetada nende mitmekesistamiseks tehtud algatusi nii geograafilises mõttes kui ka jätkusuutlike alternatiivide arendamise kaudu; juhib eelkõige tähelepanu vajadusele toetada kütuste käitlemiseks kasutatava sadamainfrastruktuuri arendamist; tuletab meelde, et Nord Stream on vaid üks paljudest gaasiinfrastruktuuri projektidest, nagu torujuhtmed ja maagaasi veeldusjaamad, mis on olulised ühenduse maagaasi tarbimisvajaduste katmiseks, mis arvukate uurimuste kohaselt tõusevad oluliselt järgnevate aastate jooksul, ja samal ajal võimaldavad asendada keskkonnale kahjulikumaid fossiilkütuseid; peab vajalikuks hinnata uue gaasiinfrastruktuuri pikaajalist mõju keskkonnale, pidades silmas stabiilse gaasivarustuse tagamise tähtsust; |
| --- | --- |

2.

kordab oma arvamust, et arvestades ELi üha suurenevat sõltuvust piiratud hulgast energiaallikatest, tarnijatest ja transpordiliinidest, on ülivajalik toetada nende mitmekesistamiseks tehtud algatusi nii geograafilises mõttes kui ka jätkusuutlike alternatiivide arendamise kaudu; juhib eelkõige tähelepanu vajadusele toetada kütuste käitlemiseks kasutatava sadamainfrastruktuuri arendamist; tuletab meelde, et Nord Stream on vaid üks paljudest gaasiinfrastruktuuri projektidest, nagu torujuhtmed ja maagaasi veeldusjaamad, mis on olulised ühenduse maagaasi tarbimisvajaduste katmiseks, mis arvukate uurimuste kohaselt tõusevad oluliselt järgnevate aastate jooksul, ja samal ajal võimaldavad asendada keskkonnale kahjulikumaid fossiilkütuseid; peab vajalikuks hinnata uue gaasiinfrastruktuuri pikaajalist mõju keskkonnale, pidades silmas stabiilse gaasivarustuse tagamise tähtsust;

| 3. | toetab seisukohta, mis sisaldub Euroopa Parlamendi eespool nimetatud 14. novembri 2006. aasta resolutsioonis, et ELi tulevase merendusstrateegia tulemuseks peavad olema siduvad riigiülesed kohustused, mis võivad sisaldada ka ühiseid kohustusi kolmandates riikides; |
| --- | --- |

3.

toetab seisukohta, mis sisaldub Euroopa Parlamendi eespool nimetatud 14. novembri 2006. aasta resolutsioonis, et ELi tulevase merendusstrateegia tulemuseks peavad olema siduvad riigiülesed kohustused, mis võivad sisaldada ka ühiseid kohustusi kolmandates riikides;

| 4. | rõhutab, et energiavarustuse kindlust tuleb pidada Euroopa Liidu üldise julgeoleku oluliseks teguriks, mistõttu ei tohiks energiavarustuse kindlust defineerida üksnes ELi sisetoodangu nappuse kaudu, vaid arvestada tuleks ka impordisõltuvuse geopoliitilisi aspekte ja nendega kaasnevaid võimalusi poliitiliste põhjustega energiakatkestusteks; usub, et kolmas energiapakett vähendab iga liikmesriigi energiasõltuvust, sest täielikult liberaliseeritud ja integreeritud energiaturul ei saa ühtegi riiki kolmanda riigi tarnetest välja lülitada; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et energiavarustuse kindlust tuleb pidada Euroopa Liidu üldise julgeoleku oluliseks teguriks, mistõttu ei tohiks energiavarustuse kindlust defineerida üksnes ELi sisetoodangu nappuse kaudu, vaid arvestada tuleks ka impordisõltuvuse geopoliitilisi aspekte ja nendega kaasnevaid võimalusi poliitiliste põhjustega energiakatkestusteks; usub, et kolmas energiapakett vähendab iga liikmesriigi energiasõltuvust, sest täielikult liberaliseeritud ja integreeritud energiaturul ei saa ühtegi riiki kolmanda riigi tarnetest välja lülitada;

| 5. | on seisukohal, et ülesandest tagada energiavarustuse kindlus, järgides samal ajal ELi kohustusi keskkonnakaitse ja säästva arengu vallas, tuleneb kohustus rakendada sidusat ja kooskõlastatud Euroopa maagaasivarustuse poliitikat, mis põhineb alternatiivsete lahenduste keskkonnaaspektide hoolikal hindamisel Euroopa tasandil ning liikmesriikide vastastikusel solidaarsusel; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et ülesandest tagada energiavarustuse kindlus, järgides samal ajal ELi kohustusi keskkonnakaitse ja säästva arengu vallas, tuleneb kohustus rakendada sidusat ja kooskõlastatud Euroopa maagaasivarustuse poliitikat, mis põhineb alternatiivsete lahenduste keskkonnaaspektide hoolikal hindamisel Euroopa tasandil ning liikmesriikide vastastikusel solidaarsusel;

| 6. | avaldab kahetsust ELi, eriti komisjoni marginaalse rolli üle kõnealuses projektis; juhib tähelepanu sellele, et ELi suurem osalemine vähendaks ebakindlust, mida paljud liikmesriigid tunnevad Nord Streami projekti suhtes; |
| --- | --- |

6.

avaldab kahetsust ELi, eriti komisjoni marginaalse rolli üle kõnealuses projektis; juhib tähelepanu sellele, et ELi suurem osalemine vähendaks ebakindlust, mida paljud liikmesriigid tunnevad Nord Streami projekti suhtes;

| 7. | võtab teadmiseks teatavate liikmesriikide väljendatud vastuseisu torujuhtme projektile, mida kavandatakse Läänemere piirkonda, mis on kõigi sellega piirnevate riikide ühisvara, mitte riikidevaheliste kahepoolsete suhete küsimus; on seetõttu seisukohal, et projekt tuleks teostada koostöös kõigi Läänemere-äärsete riikidega kooskõlas Espoo konventsiooni, Helsingi konventsiooni ja muude asjakohaste õigusaktidega; rõhutab, et oluline on Venemaal lõpule viia Espoo konventsiooni ratifitseerimine; |
| --- | --- |

7.

võtab teadmiseks teatavate liikmesriikide väljendatud vastuseisu torujuhtme projektile, mida kavandatakse Läänemere piirkonda, mis on kõigi sellega piirnevate riikide ühisvara, mitte riikidevaheliste kahepoolsete suhete küsimus; on seetõttu seisukohal, et projekt tuleks teostada koostöös kõigi Läänemere-äärsete riikidega kooskõlas Espoo konventsiooni, Helsingi konventsiooni ja muude asjakohaste õigusaktidega; rõhutab, et oluline on Venemaal lõpule viia Espoo konventsiooni ratifitseerimine;

| 8. | väljendab sellega seoses oma vastuseisu investeeringute jätkamisele kavandatud ulatuses, ilma et kõigepealt oleks saadud positiivne keskkonnamõju hindamine; |
| --- | --- |

8.

väljendab sellega seoses oma vastuseisu investeeringute jätkamisele kavandatud ulatuses, ilma et kõigepealt oleks saadud positiivne keskkonnamõju hindamine;

| 9. | väljendab veendumust, et ELi liikmesriike ja kolmandaid riike hõlmavad energiaprojektid peaksid pälvima kogu Euroopa Liidu ja tema kodanike üleeuroopalist ühishuvi ja -hoolt; |
| --- | --- |

9.

väljendab veendumust, et ELi liikmesriike ja kolmandaid riike hõlmavad energiaprojektid peaksid pälvima kogu Euroopa Liidu ja tema kodanike üleeuroopalist ühishuvi ja -hoolt;

| 10. | tunnistab, et Nord Stream teostab praegu keskkonnamõju hindamist, mis esitatakse Espoo konventsioonis määratletud nn päritolupooltele (Venemaa, Soome, Rootsi, Taani ja Saksamaa) neilt heakskiidu saamiseks; nõuab tungivalt, et äriühing teeks uuringute tulemused ja kõik projekti teostamiskoha ökoloogilist olukorda puudutavad uuringuandmed, mis on kogutud keskkonnauuringute käigus, kättesaadavaks mitte ainult nimetatud riikidele, vaid ka HELCOMile ja kõigile rannikuriikidele; |
| --- | --- |

10.

tunnistab, et Nord Stream teostab praegu keskkonnamõju hindamist, mis esitatakse Espoo konventsioonis määratletud nn päritolupooltele (Venemaa, Soome, Rootsi, Taani ja Saksamaa) neilt heakskiidu saamiseks; nõuab tungivalt, et äriühing teeks uuringute tulemused ja kõik projekti teostamiskoha ökoloogilist olukorda puudutavad uuringuandmed, mis on kogutud keskkonnauuringute käigus, kättesaadavaks mitte ainult nimetatud riikidele, vaid ka HELCOMile ja kõigile rannikuriikidele;

| 11. | rõhutab, et pikaajaliselt jätkusuutlik lahendus nõuab täielikku läbipaistvust kõigi poolte jaoks nii ehitamise kui ka käitamise etapis ning et usaldus selle suure projekti vastu kasvab, kui Läänemerega piirnevad riigid saavad jälgida tööde käiku; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et pikaajaliselt jätkusuutlik lahendus nõuab täielikku läbipaistvust kõigi poolte jaoks nii ehitamise kui ka käitamise etapis ning et usaldus selle suure projekti vastu kasvab, kui Läänemerega piirnevad riigid saavad jälgida tööde käiku;

| 12. | kutsub seepärast komisjoni ja nõukogu üles kohustuma täiel määral analüüsima Põhja-Euroopa gaasijuhtme rajamise keskkonnamõju, eriti olukordades, millega kaasnevad kaalutlused nõuavad komisjoni arvamust vastavalt nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ artikli 6 lõikele 4; |
| --- | --- |

12.

kutsub seepärast komisjoni ja nõukogu üles kohustuma täiel määral analüüsima Põhja-Euroopa gaasijuhtme rajamise keskkonnamõju, eriti olukordades, millega kaasnevad kaalutlused nõuavad komisjoni arvamust vastavalt nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ artikli 6 lõikele 4;

| 13. | rõhutab, et vastastikkuse põhimõtet tuleb investeeringute osas täies ulatuses järgida, juhul kui ELi ja Venemaa vastastikune sõltuvus areneb partnerluseks; märgib, et kolmandad riigid saavad Euroopa avatud turust suurt kasu, kuid Euroopa investoritel Venemaal selliseid soodustusi ei ole; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et vastastikkuse põhimõtet tuleb investeeringute osas täies ulatuses järgida, juhul kui ELi ja Venemaa vastastikune sõltuvus areneb partnerluseks; märgib, et kolmandad riigid saavad Euroopa avatud turust suurt kasu, kuid Euroopa investoritel Venemaal selliseid soodustusi ei ole;

| 14. | kahetseb, et komisjon ei võtnud vastu eespool nimetatud Euroopa Parlamendi 16. novembri 2006. aasta resolutsioonis sisalduvat ettepanekut, mis käsitleb kavandatavate projektide objektiivse keskkonnamõju hindamise ettevalmistamist komisjoni poolt, ning kordab oma nõudmist, et sellise hindamise valmistaks ette sõltumatu organ, kes nimetatakse ametisse, arvestades kõikide rannikuriikide arvamusi; |
| --- | --- |

14.

kahetseb, et komisjon ei võtnud vastu eespool nimetatud Euroopa Parlamendi 16. novembri 2006. aasta resolutsioonis sisalduvat ettepanekut, mis käsitleb kavandatavate projektide objektiivse keskkonnamõju hindamise ettevalmistamist komisjoni poolt, ning kordab oma nõudmist, et sellise hindamise valmistaks ette sõltumatu organ, kes nimetatakse ametisse, arvestades kõikide rannikuriikide arvamusi;

| 15. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles viima läbi põhjalikku hindamist küsimuses, kas projekti elluviimine on kooskõlas ühenduse ja rahvusvahelise õigusega; |
| --- | --- |

15.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles viima läbi põhjalikku hindamist küsimuses, kas projekti elluviimine on kooskõlas ühenduse ja rahvusvahelise õigusega;

| 16. | väljendab muret Nord Streami kinnitatud projekti ajakava pärast, mille täitmine ei võimalda asjast huvitatud riikidel, valitsusvälistel organisatsioonidel ja HELCOMi ekspertidel keskkonnamõju hindamise tulemusi põhjalikult analüüsida; juhib tähelepanu asjaolule, et keskkonnamõju hindamise tulemuste põhjalikuks analüüsiks on vaja asjakohast ajakava; |
| --- | --- |

16.

väljendab muret Nord Streami kinnitatud projekti ajakava pärast, mille täitmine ei võimalda asjast huvitatud riikidel, valitsusvälistel organisatsioonidel ja HELCOMi ekspertidel keskkonnamõju hindamise tulemusi põhjalikult analüüsida; juhib tähelepanu asjaolule, et keskkonnamõju hindamise tulemuste põhjalikuks analüüsiks on vaja asjakohast ajakava;

| 17. | juhib tähelepanu sellele, et Läänemeres 2 400 km2 suurusel alal toimuvad tööd, milleks vajatakse hulgaliselt laevu ja muud varustust, võivad ohustada tõsiselt paljusid selle piirkonna elupaiku ja bioloogilist mitmekesisust, samuti laevaliikluse ohutust ja sujuvust; |
| --- | --- |

17.

juhib tähelepanu sellele, et Läänemeres 2 400 km2 suurusel alal toimuvad tööd, milleks vajatakse hulgaliselt laevu ja muud varustust, võivad ohustada tõsiselt paljusid selle piirkonna elupaiku ja bioloogilist mitmekesisust, samuti laevaliikluse ohutust ja sujuvust;

| 18. | eeldab, et torujuhtme ehitamisega kaasnevat võimalikku mõju merepõhjale käsitletakse keskkonnamõju hindamises; |
| --- | --- |

18.

eeldab, et torujuhtme ehitamisega kaasnevat võimalikku mõju merepõhjale käsitletakse keskkonnamõju hindamises;

| 19. | kutsub arendajat üles lisama keskkonnamõju hindamise rapordi projekti ülevaatlikud võrdlusalused, esitades kõnealuse ala praeguste keskkonnatingimuste selge kirjelduse ja andmed ala geomorfoloogia kohta kolmemõõtmelisel kujul; |
| --- | --- |

19.

kutsub arendajat üles lisama keskkonnamõju hindamise rapordi projekti ülevaatlikud võrdlusalused, esitades kõnealuse ala praeguste keskkonnatingimuste selge kirjelduse ja andmed ala geomorfoloogia kohta kolmemõõtmelisel kujul;

| 20. | väljendab sügavat muret teadete pärast, et enne gaasijuhtme kasutuselevõtmist kavatseb investor kasutada väga mürgist glutaaraldehüüdi nimelist ühendit; kutsub arendajat üles nimetatud ühendi kasutamisest hoiduma; |
| --- | --- |

20.

väljendab sügavat muret teadete pärast, et enne gaasijuhtme kasutuselevõtmist kavatseb investor kasutada väga mürgist glutaaraldehüüdi nimelist ühendit; kutsub arendajat üles nimetatud ühendi kasutamisest hoiduma;

| 21. | palub komisjonil viia läbi usaldusväärne ja sõltumatu keskkonnauurimus Läänemerd reostavate põllumajanduslike ja tööstuslike heidete kohta ning hinnata olukorda vastavalt võimalikele keskkonnaohtudele, mis tulenevad Läänemerd praegu läbivatest torujuhtmetest; lisaks kutsub komisjoni üles hindama Läänemerele Nord Streami projektist tulenevat täiendavat mõju; |
| --- | --- |

21.

palub komisjonil viia läbi usaldusväärne ja sõltumatu keskkonnauurimus Läänemerd reostavate põllumajanduslike ja tööstuslike heidete kohta ning hinnata olukorda vastavalt võimalikele keskkonnaohtudele, mis tulenevad Läänemerd praegu läbivatest torujuhtmetest; lisaks kutsub komisjoni üles hindama Läänemerele Nord Streami projektist tulenevat täiendavat mõju;

| 22. | kutsub arendajat üles tagama, et torujuhtme ehitamine ja toimimine ei ohustaks sealseid paljusid kala- ja linnuliike ning ka selles geograafilises piirkonnas ainulaadse, kõigest 600-isendilise pringlipopulatsiooni olemasolu; |
| --- | --- |

22.

kutsub arendajat üles tagama, et torujuhtme ehitamine ja toimimine ei ohustaks sealseid paljusid kala- ja linnuliike ning ka selles geograafilises piirkonnas ainulaadse, kõigest 600-isendilise pringlipopulatsiooni olemasolu;

| 23. | on seisukohal, et Läänemere merekeskkonna kaitse on ELi Põhjamõõtme komponent ning seda tuleks vajaduse korral arvestada ka Läänemere strateegia raamistikus; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et Läänemere merekeskkonna kaitse on ELi Põhjamõõtme komponent ning seda tuleks vajaduse korral arvestada ka Läänemere strateegia raamistikus;

| 24. | märgib, et rannikupiirkondade heaolu ja nende majanduse konkurentsivõime on ülimalt tundlik rannikualade reostumise ja merekeskkonna halvenemise suhtes ning nimetatud tegurite poolt ohustatud; juhib tähelepanu asjaolule, et arvestades, kui suurel määral mõjutab rannikupiirkondi merendustegevus ja -poliitika, on keskkonna pikaajaline jätkusuutlikkus nende majandusliku, sotsiaalse ja keskkonna heaolu eeltingimus; |
| --- | --- |

24.

märgib, et rannikupiirkondade heaolu ja nende majanduse konkurentsivõime on ülimalt tundlik rannikualade reostumise ja merekeskkonna halvenemise suhtes ning nimetatud tegurite poolt ohustatud; juhib tähelepanu asjaolule, et arvestades, kui suurel määral mõjutab rannikupiirkondi merendustegevus ja -poliitika, on keskkonna pikaajaline jätkusuutlikkus nende majandusliku, sotsiaalse ja keskkonna heaolu eeltingimus;

| 25. | juhib tähelepanu, et puudub igasugune strateegia, kuidas tegeleda torujuhtme konstruktsiooni kahjustustega või väliste ohtudega selle turvalisusele; rõhutab vajadust määratleda selgelt kõik turvalisusega ja hädaolukorras toimimisega seotud aspektid, sealhulgas rahalised ressursid, osalised, ülesanded ja tegutsemiskord; |
| --- | --- |

25.

juhib tähelepanu, et puudub igasugune strateegia, kuidas tegeleda torujuhtme konstruktsiooni kahjustustega või väliste ohtudega selle turvalisusele; rõhutab vajadust määratleda selgelt kõik turvalisusega ja hädaolukorras toimimisega seotud aspektid, sealhulgas rahalised ressursid, osalised, ülesanded ja tegutsemiskord;

| 26. | rõhutab, et arvestades ELi kasvavat gaasinõudlust tuleks analüüsida ja edendada alternatiivseid gaasitrasse, võttes arvesse keskkonna- ja majandusaspekte, kaasa arvatud selliste trasside ajagraafik; märgib, et Nord Stream peab keskkonnamõju hindamises esitama kavandatava trassi alternatiivide hindamise; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et arvestades ELi kasvavat gaasinõudlust tuleks analüüsida ja edendada alternatiivseid gaasitrasse, võttes arvesse keskkonna- ja majandusaspekte, kaasa arvatud selliste trasside ajagraafik; märgib, et Nord Stream peab keskkonnamõju hindamises esitama kavandatava trassi alternatiivide hindamise;

| 27. | kutsub komisjoni üles koostama sellist analüüsi dialoogis huvitatud rannikuriikide, investori ja HELCOMiga, võttes arvesse asjaomaste valitsusväliste organisatsioonide arvamusi; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni üles koostama sellist analüüsi dialoogis huvitatud rannikuriikide, investori ja HELCOMiga, võttes arvesse asjaomaste valitsusväliste organisatsioonide arvamusi;

| 28. | rõhutab, et majandusliku kompensatsiooni küsimus mis tahes tõrgete ja kahju eest peab olema täiesti selge, enne kui töödega saab üldse alustada; juhib tähelepanu sellele, et gaasijuhtme oluline rike võib tuua kaasa probleeme Läänemere-äärsetele riikidele ning mõjuda merekeskkonnale hävitavalt; on seisukohal, et Nord Stream peaks võtma kompensatsiooni eest täieliku vastutuse; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et majandusliku kompensatsiooni küsimus mis tahes tõrgete ja kahju eest peab olema täiesti selge, enne kui töödega saab üldse alustada; juhib tähelepanu sellele, et gaasijuhtme oluline rike võib tuua kaasa probleeme Läänemere-äärsetele riikidele ning mõjuda merekeskkonnale hävitavalt; on seisukohal, et Nord Stream peaks võtma kompensatsiooni eest täieliku vastutuse;

| 29. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles viima läbi Nord Streami projekti ja sellega seotud ettevõtete majanduslike ning eelarvega ja läbipaistvusega seotud aspektide põhjaliku hindamise; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles viima läbi Nord Streami projekti ja sellega seotud ettevõtete majanduslike ning eelarvega ja läbipaistvusega seotud aspektide põhjaliku hindamise;

| 30. | kutsub komisjoni üles uurima Põhjamõõtme partnerluse raames võimalusi nõuda Nord Streamilt tehtud kulutustega samaväärseid kompenseerivaid investeeringuid võimalikesse regenereerimisprojektidesse Soome ja Venemaa piirialal, kust gaasijuhe peaks algama, või Läänemere strateegia kontekstis; |
| --- | --- |

30.

kutsub komisjoni üles uurima Põhjamõõtme partnerluse raames võimalusi nõuda Nord Streamilt tehtud kulutustega samaväärseid kompenseerivaid investeeringuid võimalikesse regenereerimisprojektidesse Soome ja Venemaa piirialal, kust gaasijuhe peaks algama, või Läänemere strateegia kontekstis;

| 31. | võtab teadmiseks liikmesriikide institutsioonide järgmised otsused:






  — | Rootsi valitsuse 12. veebruari 2008. aasta otsus, milles nõutakse Nord Stream AG-lt täiendavaid tõendeid märkimisväärsete menetluslike ja sisuliste puuduste ning eriti selle tõttu, et puudub alternatiivse trassi rajamise ning juhtme ehitamisest loobumise võimaluse analüüs; |
| --- | --- | --- |

31.

võtab teadmiseks liikmesriikide institutsioonide järgmised otsused:

—

Rootsi valitsuse 12. veebruari 2008. aasta otsus, milles nõutakse Nord Stream AG-lt täiendavaid tõendeid märkimisväärsete menetluslike ja sisuliste puuduste ning eriti selle tõttu, et puudub alternatiivse trassi rajamise ning juhtme ehitamisest loobumise võimaluse analüüs;

| — | Leedu parlamendi 27. märtsi 2007. aasta seisukoht, milles osutatakse vajadusele peatada Läänemeres mahukate infrastruktuuriprojektide elluviimine seni, kuni on põhjalikult analüüsitud alternatiivseid lahendusi koos sõltumatute ja põhjalike keskkonnamõjude hindamistega; |
| --- | --- |

—

Leedu parlamendi 27. märtsi 2007. aasta seisukoht, milles osutatakse vajadusele peatada Läänemeres mahukate infrastruktuuriprojektide elluviimine seni, kuni on põhjalikult analüüsitud alternatiivseid lahendusi koos sõltumatute ja põhjalike keskkonnamõjude hindamistega;

| — | Eesti valitsuse 21. septembri 2007. aasta otsus mitte anda luba veealusteks uurimistöödeks Eesti ainuõiguslikus majandusvööndis kahtluste tõttu nende uurimistööde ulatuse ja mahu osas; |
| --- | --- |

—

Eesti valitsuse 21. septembri 2007. aasta otsus mitte anda luba veealusteks uurimistöödeks Eesti ainuõiguslikus majandusvööndis kahtluste tõttu nende uurimistööde ulatuse ja mahu osas;

| 32. | kahetseb asjaolu, et rohelises raamatus pealkirjaga „Euroopa Liidu tulevase merenduspoliitika suunas” ei tegelda veealuste torujuhtmete taoliste suuremahuliste projektide probleemiga; kahetseb, et komisjoni algatatud merendusstrateegiat puudutavates õigusaktides ja teatistes tavaliselt ei käsitleta veealuste torujuhtmete küsimust, mis omab keskset tähtsust nii keskkonnakaitse kui ka ELi energiajulgeoleku seisukohast; |
| --- | --- |

32.

kahetseb asjaolu, et rohelises raamatus pealkirjaga „Euroopa Liidu tulevase merenduspoliitika suunas” ei tegelda veealuste torujuhtmete taoliste suuremahuliste projektide probleemiga; kahetseb, et komisjoni algatatud merendusstrateegiat puudutavates õigusaktides ja teatistes tavaliselt ei käsitleta veealuste torujuhtmete küsimust, mis omab keskset tähtsust nii keskkonnakaitse kui ka ELi energiajulgeoleku seisukohast;

| 33. | nõuab, et sõltumatu keskkonnamõjude hindamine oleks kättesaadav kõikide rannikuriikide asjaomaste ametiasutuste ja elanikkonnaga korraldatavaks põhjalikuks konsultatsiooniks; |
| --- | --- |

33.

nõuab, et sõltumatu keskkonnamõjude hindamine oleks kättesaadav kõikide rannikuriikide asjaomaste ametiasutuste ja elanikkonnaga korraldatavaks põhjalikuks konsultatsiooniks;

| 34. | märgib, et on oluline rakendada läbipaistva kommunikatsiooni strateegiat, mis puudutab keskkonnamõju hindamise tulemusi, ning teavitada nendest tulemustest aktiivselt kõiki ELi liikmesriike, eelkõige Läänemere rannikuriike; |
| --- | --- |

34.

märgib, et on oluline rakendada läbipaistva kommunikatsiooni strateegiat, mis puudutab keskkonnamõju hindamise tulemusi, ning teavitada nendest tulemustest aktiivselt kõiki ELi liikmesriike, eelkõige Läänemere rannikuriike;

| 35. | seepärast kordab oma eesppol nimetatud 14. novembri 2006. aasta resolutsioonis esitatud nõuet võtta vastu ettepanek kehtestada kohustuslik liikmesriikide vaheliste läbirääkimiste kord ning nõudmist, et nõukogu võtaks rahvusvahelisel tasandil meetmeid kohustuslike keskkonnamõjude hindamiste väljatöötamiseks ELi ja kolmandate riikide vahelistes suhetes; |
| --- | --- |

35.

seepärast kordab oma eesppol nimetatud 14. novembri 2006. aasta resolutsioonis esitatud nõuet võtta vastu ettepanek kehtestada kohustuslik liikmesriikide vaheliste läbirääkimiste kord ning nõudmist, et nõukogu võtaks rahvusvahelisel tasandil meetmeid kohustuslike keskkonnamõjude hindamiste väljatöötamiseks ELi ja kolmandate riikide vahelistes suhetes;

| 36. | märgib, et Põhja-Euroopa gaasijuhtme trassi viimine peaks täitma otsuses nr 1364/2006/EÜ määratletud strateegilised ja majanduslikud eesmärgid ning samaaegselt vältima keskkonnakahjustusi; |
| --- | --- |

36.

märgib, et Põhja-Euroopa gaasijuhtme trassi viimine peaks täitma otsuses nr 1364/2006/EÜ määratletud strateegilised ja majanduslikud eesmärgid ning samaaegselt vältima keskkonnakahjustusi;

| 37. | palub nõukogul, komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et Nord Streami gaasijuhtme ehitamisel järgitakse täielikult keskkonnamõju hindamist käsitlevaid ELi õigusakte ja kõiki rahvusvahelisi konventsioone; |
| --- | --- |

37.

palub nõukogul, komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et Nord Streami gaasijuhtme ehitamisel järgitakse täielikult keskkonnamõju hindamist käsitlevaid ELi õigusakte ja kõiki rahvusvahelisi konventsioone;

| 38. | palub eelkõige komisjonil tagada eespool osundatud dokumentide, s.o ÜRO mereõiguse konventsiooni, Helsingi konventsiooni, Espoo konventsiooni, Aarhusi konventsiooni, direktiivide 85/337/EMÜ, 97/11/EÜ, 92/43/EMÜ ja 79/409/EMÜ, samuti EÜ asutamislepingu artikli 10 sätete ning ettevaatusprintsiibi ja säästva arengu põhimõtte järgimine, ning algatada EÜ asutamislepingu artikli 226 kohased menetlused eelnimetatud kohustuste mittetäitmise korral; |
| --- | --- |

38.

palub eelkõige komisjonil tagada eespool osundatud dokumentide, s.o ÜRO mereõiguse konventsiooni, Helsingi konventsiooni, Espoo konventsiooni, Aarhusi konventsiooni, direktiivide 85/337/EMÜ, 97/11/EÜ, 92/43/EMÜ ja 79/409/EMÜ, samuti EÜ asutamislepingu artikli 10 sätete ning ettevaatusprintsiibi ja säästva arengu põhimõtte järgimine, ning algatada EÜ asutamislepingu artikli 226 kohased menetlused eelnimetatud kohustuste mittetäitmise korral;

| 39. | võttes arvesse Venemaa praegust poliitilist olukorda ja geopoliitilisi ambitsioone, on seisukohal, et Venemaa jaoks on väga oluline näidata üles head tahet Euroopa energiapoliitika alase koostöö suhtes; rõhutab energiaharta lepingu ja selle transiidiprotokolli Venemaa poolse ratifitseerimise olulisust, sest nende ratifitseerimine vähendab konfliktivõimalusi selliste projektide nagu Nord Stream puhul; |
| --- | --- |

39.

võttes arvesse Venemaa praegust poliitilist olukorda ja geopoliitilisi ambitsioone, on seisukohal, et Venemaa jaoks on väga oluline näidata üles head tahet Euroopa energiapoliitika alase koostöö suhtes; rõhutab energiaharta lepingu ja selle transiidiprotokolli Venemaa poolse ratifitseerimise olulisust, sest nende ratifitseerimine vähendab konfliktivõimalusi selliste projektide nagu Nord Stream puhul;

| 40. | palub komisjonil hinnata oma pädevuse piires Nord Streami gaasijuhtme võimalikust lõpuleviimisest tulenevat turukonkurentsi olukorda, ning võtta vajaduse korral meetmeid, et takistada Gazpromi haaramast ELi gaasiturul valitsevat rolli, ilma et ELi ettevõtetele oleks tagatud samasugused õigused siseneda Venemaa energiaturule; |
| --- | --- |

40.

palub komisjonil hinnata oma pädevuse piires Nord Streami gaasijuhtme võimalikust lõpuleviimisest tulenevat turukonkurentsi olukorda, ning võtta vajaduse korral meetmeid, et takistada Gazpromi haaramast ELi gaasiturul valitsevat rolli, ilma et ELi ettevõtetele oleks tagatud samasugused õigused siseneda Venemaa energiaturule;

| 41. | soovitab luua ühise järelevalve süsteemi gaasijuhtme üle, milles osaleksid kõik Läänemere piirkonna riigid; teeb lisaks ettepaneku, et kohustus maksta tekitatud keskkonnakahju eest hüvitust lasuks ainult Nord Streamil; |
| --- | --- |

41.

soovitab luua ühise järelevalve süsteemi gaasijuhtme üle, milles osaleksid kõik Läänemere piirkonna riigid; teeb lisaks ettepaneku, et kohustus maksta tekitatud keskkonnakahju eest hüvitust lasuks ainult Nord Streamil;

| 42. | märgib, et puuduvad institutsioonilised struktuurid, mis oleksid võimelised selle projektiga seotud geopoliitilise julgeoleku ja keskkonnaküsimusi kohaselt lahendama; soovitab seetõttu, et komisjon peaks looma praeguste ja tulevaste projektidega tegelemiseks asjakohase ametikoha, mis tegutseks liidu välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi alluvuses; |
| --- | --- |

42.

märgib, et puuduvad institutsioonilised struktuurid, mis oleksid võimelised selle projektiga seotud geopoliitilise julgeoleku ja keskkonnaküsimusi kohaselt lahendama; soovitab seetõttu, et komisjon peaks looma praeguste ja tulevaste projektidega tegelemiseks asjakohase ametikoha, mis tegutseks liidu välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi alluvuses;

| 43. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

43.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsust nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm (EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1).

(2)  EÜT L 73, 14.3.1997, lk 5.

(3)  EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.

(4)  EÜT L 103, 25.4.1979, lk 1.

(5)  ELT C 314 E, 21.12.2006, lk 131.

(6)  ELT C 314 E, 21.12.2006, lk 330.

(7)  ELT L 262, 22.9.2006, lk 1.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0413.

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/11

---

Teisipäev, 8. juuli 2008Afganistani stabiliseerimine: väljakutsed ELile ja rahvusvahelisele üldsusele

P6_TA(2008)0337

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta resolutsioon Afganistani stabiliseerimise kohta: väljakutsed ELile ja rahvusvahelisele üldsusele (2007/2208(INI))

2009/C 294 E/03

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma arvukaid varasemaid resolutsioone Afganistani kohta, millest viimane võeti vastu 18. jaanuaril 2006. aastal (1);

võttes arvesse Afganistani kokkulepet, mis sõlmiti Londonis 1. veebruaril 2006. aastal toimunud konverentsil, ning asjaolu, et Afganistani valitsus ja rahvusvaheline üldsus on tõdenud, et kokkuleppe edu tagamiseks tuleb võtta kindlad poliitilised, julgeoleku- ja finantsalased kohustused saavutada eesmärgid kokkulepitud aja jooksul ning et kokkuleppe edu sõltub ka tõhusast koordineerimis- ja järelevalvemehhanismist;

võttes arvesse rahvusvahelisi julgeoleku abijõude (ISAF) Afganistanis toetavate riikide riigipeade ja valitsusjuhtide deklaratsiooni, mis avaldati NATO tippkohtumisel Bukarestis 3. aprillil 2008. aastal;

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 21. septembril 2007. aastal ja 6. märtsil 2008. aastal esitatud aruandeid „Olukord Afganistanis ning selle mõju rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule”;

võttes arvesse Pariisis 12. juunil 2008. aastal Afganistani toetuseks toimunud rahvusvahelise konverentsi tulemusi;

võttes arvesse Afganistani valitsuse riikliku uimastikontrolli strateegiat, mis käivitati eespool nimetatud Londoni konverentsil;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2007. aasta soovitust nõukogule meditsiiniliseks otstarbeks kasutatava oopiumi tootmise kohta Afganistanis (2);

võttes arvesse kõiki nõukogu asjakohaseid järeldusi, eriti üldasjade ja välissuhete nõukogu 10. märtsi 2008. aasta, 29. aprilli 2008. aasta ja 26.–27. mai 2008. aasta järeldusi;

võttes arvesse nõukogu 30. mai 2007. aasta ühismeedet 2007/369/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Afganistanis (EUPOL AFGHANISTAN) (3) ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta ühismeedet 2007/733/ÜVJP, millega muudetakse ühismeedet 2007/369/ÜVJP (4);

võttes arvesse Euroopa Liidu 2008. aasta üldeelarve (5) vastuvõtmist;

võttes arvesse komisjoni riiklikku näidisprogrammi, mille raames eraldatakse eelarveaastatel 2007–2010 Afganistani Islamivabariigile 600 miljonit eurot;

võttes arvesse Afganistani parlamendi alamkoja (Wolesi Jirga) delegatsiooni visiiti Euroopa Parlamenti 26.–30. novembril 2007. aastal;

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A6-0269/2008),

| A. | arvestades, et Afganistan seisab teelahkmel, mida tõestavad terroriaktide ja vägivallapuhangute arvu suurenemine, julgeolekuolukorra tõsine halvenemine, oopiumitootmise suurenemine ning rahva kasvav rahulolematus korruptsiooni ja valitsuse ebaõnnestumiste pärast; arvestades, et vaatamata rahvusvahelise üldsuse pingutustele ja osalisele edule ühiskonna ülesehitamisel ei ole Afganistani elanikkonna märkimisväärse osa elutingimused paranenud; arvestades, et Afganistani praegu ähvardav oht nõuab lühiajalisi meetmeid, kuid pikaajaliste lahendusteni jõutakse vaid ulatuslike paranduste abil riigivalitsemises ning tugevama riigi tekkimise kaudu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Afganistan seisab teelahkmel, mida tõestavad terroriaktide ja vägivallapuhangute arvu suurenemine, julgeolekuolukorra tõsine halvenemine, oopiumitootmise suurenemine ning rahva kasvav rahulolematus korruptsiooni ja valitsuse ebaõnnestumiste pärast; arvestades, et vaatamata rahvusvahelise üldsuse pingutustele ja osalisele edule ühiskonna ülesehitamisel ei ole Afganistani elanikkonna märkimisväärse osa elutingimused paranenud; arvestades, et Afganistani praegu ähvardav oht nõuab lühiajalisi meetmeid, kuid pikaajaliste lahendusteni jõutakse vaid ulatuslike paranduste abil riigivalitsemises ning tugevama riigi tekkimise kaudu;

| B. | arvestades, et 7. oktoobril 2001. aastal alustasid Ameerika Ühendriigid Ühendkuningriigi toetusel operatsiooni „Kestev vabadus”; arvestades, et veel neli ELi liikmesriiki – Tšehhi Vabariik, Prantsusmaa, Poola ja Rumeenia – kuuluvad operatsioonis osalevate koalitsioonivägede hulka; arvestades, et kõik ELi liikmesriigid peale Küprose ja Malta osalevad kokku üle 21 500 sõduriga NATO juhitavas ISAFi missioonis; arvestades, et esimesed piirkondlikud ülesehitusrühmad alustasid tööd 2001. aasta lõpus ning praegu töötab terves riigis ligikaudu 25 piirkondlikku ülesehitusrühma; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 7. oktoobril 2001. aastal alustasid Ameerika Ühendriigid Ühendkuningriigi toetusel operatsiooni „Kestev vabadus”; arvestades, et veel neli ELi liikmesriiki – Tšehhi Vabariik, Prantsusmaa, Poola ja Rumeenia – kuuluvad operatsioonis osalevate koalitsioonivägede hulka; arvestades, et kõik ELi liikmesriigid peale Küprose ja Malta osalevad kokku üle 21 500 sõduriga NATO juhitavas ISAFi missioonis; arvestades, et esimesed piirkondlikud ülesehitusrühmad alustasid tööd 2001. aasta lõpus ning praegu töötab terves riigis ligikaudu 25 piirkondlikku ülesehitusrühma;

| C. | arvestades, et nende rahasummade vahel, mille rahvusvaheline üldsus kulutab ühelt poolt sõjalistele operatsioonidele ning teiselt poolt ühiskonna ülesehitamisele ja humanitaarabi andmisele, on märkimisväärne erinevus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et nende rahasummade vahel, mille rahvusvaheline üldsus kulutab ühelt poolt sõjalistele operatsioonidele ning teiselt poolt ühiskonna ülesehitamisele ja humanitaarabi andmisele, on märkimisväärne erinevus;

| D. | arvestades, et üle poole Afganistani elanikkonnast elab allpool vaesuspiiri ja riigi majandus on 40 %-ni ulatuva töötuse määraga üks kõige nõrgemaid maailmas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et üle poole Afganistani elanikkonnast elab allpool vaesuspiiri ja riigi majandus on 40 %-ni ulatuva töötuse määraga üks kõige nõrgemaid maailmas;

| E. | arvestades, et Afganistani tervishoiusektoris on näha esimesi lootustandvaid tulemusi, näiteks väikelaste suremus on pärast Talibani langemist vähenenud 24 %, rohkem lapsi elab üle ühe aasta ning suuremal protsendil afgaanidel on otsene juurdepääs esmatasandi arstiabile; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Afganistani tervishoiusektoris on näha esimesi lootustandvaid tulemusi, näiteks väikelaste suremus on pärast Talibani langemist vähenenud 24 %, rohkem lapsi elab üle ühe aasta ning suuremal protsendil afgaanidel on otsene juurdepääs esmatasandi arstiabile;

| F. | arvestades, et Afganistani haridussüsteemis on näha esimesi positiivseid arenguid, näiteks on koolidesse tulnud tagasi üha rohkem lapsi, eriti tütarlapsi, üliõpilasi ja õpetajaid, taastatakse jätkuvalt algkoole ja koolitatakse õpetajaid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Afganistani haridussüsteemis on näha esimesi positiivseid arenguid, näiteks on koolidesse tulnud tagasi üha rohkem lapsi, eriti tütarlapsi, üliõpilasi ja õpetajaid, taastatakse jätkuvalt algkoole ja koolitatakse õpetajaid;

| G. | arvestades, et kuigi puudub ametlik statistika Afganistanis surma saanud tsiviilelanike kohta, rõhutatakse ÜRO peasekretäri 6. märtsi 2008. aasta aruandes olukorra kohta Afganistanis, et 2007. aastal tõusis järsult mässulise ja terroristliku tegevuse tase võrreldes eelmise aasta tasemega, 2007. aastal dokumenteeriti keskmiselt 566 vahejuhtumit kuus võrreldes 425 vahejuhtumiga kuus eelmisel aastal ning üle 8 000st konfliktiga seotud surmajuhtumist 2007. aastal üle 1 500 olid tsiviilisikud – mis on suurim ohvrite arv alates Talibani kukutamisest 2001. aastal; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kuigi puudub ametlik statistika Afganistanis surma saanud tsiviilelanike kohta, rõhutatakse ÜRO peasekretäri 6. märtsi 2008. aasta aruandes olukorra kohta Afganistanis, et 2007. aastal tõusis järsult mässulise ja terroristliku tegevuse tase võrreldes eelmise aasta tasemega, 2007. aastal dokumenteeriti keskmiselt 566 vahejuhtumit kuus võrreldes 425 vahejuhtumiga kuus eelmisel aastal ning üle 8 000st konfliktiga seotud surmajuhtumist 2007. aastal üle 1 500 olid tsiviilisikud – mis on suurim ohvrite arv alates Talibani kukutamisest 2001. aastal;

| H. | arvestades, et Afganistani uus põhiseadus ei taga täielikku usuvabadust, kuna islamist lahtiütlemine on jäänud karistatavaks süüteoks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Afganistani uus põhiseadus ei taga täielikku usuvabadust, kuna islamist lahtiütlemine on jäänud karistatavaks süüteoks;

| I. | arvestades, et Afganistani ühine koordineerimis- ja järelevalveorgan, mis tuli kokku 5.–6. veebruaril 2008. aastal Tokyos, hakkas ette valmistama rahvusvahelist konverentsi eespool nimetatud Londoni konverentsil vastuvõetud Afganistani kokkuleppe rakendamise edusammude läbivaatamiseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Afganistani ühine koordineerimis- ja järelevalveorgan, mis tuli kokku 5.–6. veebruaril 2008. aastal Tokyos, hakkas ette valmistama rahvusvahelist konverentsi eespool nimetatud Londoni konverentsil vastuvõetud Afganistani kokkuleppe rakendamise edusammude läbivaatamiseks;

| J. | arvestades, et 2008. aasta Afganistani talvine oopiumi kiirhindamisuuring, mille viis läbi ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC), kinnitab 2007. aasta uuringu suundumusi, mille kohaselt oopiumivabade provintside arv riigi põhja- ja keskosas võib tõusta, kuid viljeluse tase riigi lõuna- ja lääneosas tõenäoliselt suureneb; arvestades, et 2007. aasta aruandes korratakse ühelt poolt väärarusaama, et need provintsid, kus kasvatatakse väga vähe moone või ei kasvatata neid üldse, on nn oopiumivabad, kuid teisalt rõhutatakse seost turvatunde puudumise ja narkootikumide tootmise vahel; arvestades, et narkootikumidevastase poliitika põhilised vahendid on saagi hävitamine, keelamine (mis on palju keerulisem kui salakaubavedajate vahistamine) ja arendamine (alternatiivsed elatusallikad), millega tegeldakse üheaegselt; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2008. aasta Afganistani talvine oopiumi kiirhindamisuuring, mille viis läbi ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC), kinnitab 2007. aasta uuringu suundumusi, mille kohaselt oopiumivabade provintside arv riigi põhja- ja keskosas võib tõusta, kuid viljeluse tase riigi lõuna- ja lääneosas tõenäoliselt suureneb; arvestades, et 2007. aasta aruandes korratakse ühelt poolt väärarusaama, et need provintsid, kus kasvatatakse väga vähe moone või ei kasvatata neid üldse, on nn oopiumivabad, kuid teisalt rõhutatakse seost turvatunde puudumise ja narkootikumide tootmise vahel; arvestades, et narkootikumidevastase poliitika põhilised vahendid on saagi hävitamine, keelamine (mis on palju keerulisem kui salakaubavedajate vahistamine) ja arendamine (alternatiivsed elatusallikad), millega tegeldakse üheaegselt;

| K. | arvestades, et Ameerika Ühendriikide salavanglate programmi raames peetakse sadu afgaanidest vange kinni mitmesugustes vanglarajatistes, näiteks Bagrami sõjaväebaasis ja Guantánamos, rikkudes rahvusvahelist humanitaarõigust ja rahvusvahelisi inimõigustealaseid õigusakte; arvestades, et Afganistanis vahi all viibivad vangid seisavad jätkuvalt silmitsi õiguskaitsesüsteemiga, millel puuduvad õigusriigi miinimumstandardid ja mis ei austa põhilisi inimõigusi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Ameerika Ühendriikide salavanglate programmi raames peetakse sadu afgaanidest vange kinni mitmesugustes vanglarajatistes, näiteks Bagrami sõjaväebaasis ja Guantánamos, rikkudes rahvusvahelist humanitaarõigust ja rahvusvahelisi inimõigustealaseid õigusakte; arvestades, et Afganistanis vahi all viibivad vangid seisavad jätkuvalt silmitsi õiguskaitsesüsteemiga, millel puuduvad õigusriigi miinimumstandardid ja mis ei austa põhilisi inimõigusi;

| 1. | on seisukohal, et Afganistani ajaloo viimase 30 aasta tulemusel – mida iseloomustasid nõukogude okupatsioon, lahingud erinevate mudžahiidi rühmituste vahel ning repressioonid Talibani režiimi all – on riik alustanud oma ühiskonna olulist ja keerulist taasülesehitust ning peab jätkama oma institutsioonide tugevdamist ning rahuldama paremini oma kodanike põhivajadusi valdkondades nagu haridus, eluase, tervishoid, toit ja avalik julgeolek; tervitab jõupingutusi ja edusamme, mida Afganistani rahvas on alates 2002. aastast teinud õigusriigi ja demokraatia kehtestamisel, ning stabiilsuse otsinguid; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et Afganistani ajaloo viimase 30 aasta tulemusel – mida iseloomustasid nõukogude okupatsioon, lahingud erinevate mudžahiidi rühmituste vahel ning repressioonid Talibani režiimi all – on riik alustanud oma ühiskonna olulist ja keerulist taasülesehitust ning peab jätkama oma institutsioonide tugevdamist ning rahuldama paremini oma kodanike põhivajadusi valdkondades nagu haridus, eluase, tervishoid, toit ja avalik julgeolek; tervitab jõupingutusi ja edusamme, mida Afganistani rahvas on alates 2002. aastast teinud õigusriigi ja demokraatia kehtestamisel, ning stabiilsuse otsinguid;

| 2. | on veendunud, et riigist on saanud rahvusvahelise arenguabi ning kahe- ja mitmepoolse koostöö proovikivi; rõhutab, et rahvusvaheline üldsus peab jätkama tööd Afganistani valitsuse ja Afganistani rahvaga, et näidata, et ta suudab teha lõpu kõnealusele vägivalla ja vaesuse nõiaringile ning pakkuda riigile võimalust saavutada püsiv rahu ja areng; kutsub nõukogu ja komisjoni üles esitama algatust luua rahvusvaheline nõukogu, mis koosneb peamistest rahastajatest ja ÜRO organisatsioonidest, ning mida võimalusel juhib ÜRO abimissioon Afganistanis ja mis põhineb ÜRO rahutagamiskomisjoni kontseptsioonil, et ühtlustada erinevaid ülesehituspüüdlusi Afganistanis; |
| --- | --- |

2.

on veendunud, et riigist on saanud rahvusvahelise arenguabi ning kahe- ja mitmepoolse koostöö proovikivi; rõhutab, et rahvusvaheline üldsus peab jätkama tööd Afganistani valitsuse ja Afganistani rahvaga, et näidata, et ta suudab teha lõpu kõnealusele vägivalla ja vaesuse nõiaringile ning pakkuda riigile võimalust saavutada püsiv rahu ja areng; kutsub nõukogu ja komisjoni üles esitama algatust luua rahvusvaheline nõukogu, mis koosneb peamistest rahastajatest ja ÜRO organisatsioonidest, ning mida võimalusel juhib ÜRO abimissioon Afganistanis ja mis põhineb ÜRO rahutagamiskomisjoni kontseptsioonil, et ühtlustada erinevaid ülesehituspüüdlusi Afganistanis;

| 3. | juhib tähelepanu riigis aset leidnud sõdade kestvale mõjule, miljonitele ohvritele, invaliididele, pagulastele ja ümberasustatud isikutele ning materiaalsetele kuludele, mis on tingitud peaaegu kogu põhiinfrastruktuuri hävitamisest; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu riigis aset leidnud sõdade kestvale mõjule, miljonitele ohvritele, invaliididele, pagulastele ja ümberasustatud isikutele ning materiaalsetele kuludele, mis on tingitud peaaegu kogu põhiinfrastruktuuri hävitamisest;

| 4. | mõistab sügavalt hukka 7. juuli 2008. aasta terrorirünnaku India saatkonnale Kabulis, mille tulemusel hukkus üle 40 inimese, sealhulgas neli saatkonna töötajat; avaldab siirast kaastunnet omastele, haavatutele ning Afganistani ja India valitsustele; |
| --- | --- |

4.

mõistab sügavalt hukka 7. juuli 2008. aasta terrorirünnaku India saatkonnale Kabulis, mille tulemusel hukkus üle 40 inimese, sealhulgas neli saatkonna töötajat; avaldab siirast kaastunnet omastele, haavatutele ning Afganistani ja India valitsustele;

| 5. | on seisukohal, et Afganistani ja Pakistani suhted on suurel määral olnud piirkonna ebastabiilsuse allikaks ning teeb siit järelduse, et piirkonna stabiliseerimine eeldab põhjalikku neile suhetele orienteeritud poliitikat; loodab, et Pakistani uue valitsusega saab kahepoolsete suhete parandamine uue tõuke; arvab siiski, et ilma rahvusvahelise üldsuse aktiivse osaluse ja abita ei suuda need kaks riiki end vabastada oma raskete kahepoolsete suhete koormast; tunnistab, et turvalisus Afganistanis sõltub väga suures ulatuses Pakistani demokratiseerimisest; nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus algataks ja toetaks Afganistani ja Pakistani vahelist pinget alandavaid meetmeid, sealhulgas pikaajalist programmi ühispiiri äärse piirkonna stabiliseerimiseks ja arendamiseks, millesse kaasatakse mõlema poole sidusrühmi; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et Afganistani ja Pakistani suhted on suurel määral olnud piirkonna ebastabiilsuse allikaks ning teeb siit järelduse, et piirkonna stabiliseerimine eeldab põhjalikku neile suhetele orienteeritud poliitikat; loodab, et Pakistani uue valitsusega saab kahepoolsete suhete parandamine uue tõuke; arvab siiski, et ilma rahvusvahelise üldsuse aktiivse osaluse ja abita ei suuda need kaks riiki end vabastada oma raskete kahepoolsete suhete koormast; tunnistab, et turvalisus Afganistanis sõltub väga suures ulatuses Pakistani demokratiseerimisest; nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus algataks ja toetaks Afganistani ja Pakistani vahelist pinget alandavaid meetmeid, sealhulgas pikaajalist programmi ühispiiri äärse piirkonna stabiliseerimiseks ja arendamiseks, millesse kaasatakse mõlema poole sidusrühmi;

| 6. | tervitab jõupingutusi ja edusamme, mida Afganistani rahvas ja institutsioonid on alates 2002. aastast teinud õigusriigi ja demokraatia kehtestamisel, ning stabiilsuse otsinguid; peab kõnealuseid saavutusi äärmiselt olulisteks seoses seaduslikkuse ja inimväärikuse austamise puudumise struktuuriliste probleemidega, mis iseloomustasid Afganistani Nõukogude Liidu kehtestatud režiimi ja Talibani võimu all; |
| --- | --- |

6.

tervitab jõupingutusi ja edusamme, mida Afganistani rahvas ja institutsioonid on alates 2002. aastast teinud õigusriigi ja demokraatia kehtestamisel, ning stabiilsuse otsinguid; peab kõnealuseid saavutusi äärmiselt olulisteks seoses seaduslikkuse ja inimväärikuse austamise puudumise struktuuriliste probleemidega, mis iseloomustasid Afganistani Nõukogude Liidu kehtestatud režiimi ja Talibani võimu all;

| 7. | on eelkõige seisukohal, et ülisuur valimisaktiivsus riigi mitmetel valimistel on tunnistuseks Afganistani naiste ja meeste soovist aidata luua riiki, mis põhineb aktiivse ja osalusdemokraatia põhimõtetel; rõhutab, et kõnealused valimised on andnud eeskuju piirkondlikus kontekstis ja arengumaadele, kus leiavad aset tõsised relvakonfliktid; |
| --- | --- |

7.

on eelkõige seisukohal, et ülisuur valimisaktiivsus riigi mitmetel valimistel on tunnistuseks Afganistani naiste ja meeste soovist aidata luua riiki, mis põhineb aktiivse ja osalusdemokraatia põhimõtetel; rõhutab, et kõnealused valimised on andnud eeskuju piirkondlikus kontekstis ja arengumaadele, kus leiavad aset tõsised relvakonfliktid;

| 8. | rõhutab vajadust selle järele, et Afganistani institutsioonid jätkaksid võitlust korruptsiooni kõikide vormide vastu ning kehtestaksid tõhusa poliitika elanikkonna sotsiaalsete tingimuste parandamiseks; |
| --- | --- |

8.

rõhutab vajadust selle järele, et Afganistani institutsioonid jätkaksid võitlust korruptsiooni kõikide vormide vastu ning kehtestaksid tõhusa poliitika elanikkonna sotsiaalsete tingimuste parandamiseks;

| 9. | märgib, et Afganistanis tuntakse ELi eeskätt humanitaarorganisatsioonina, kuid on seisukohal, et oleks ka vaja, et ELi vaadeldaks kui suurema poliitilise mõjuga ühendust, ja kutsub seetõttu komisjoni üles kavandama strateegiaid, mille raames EL, austades Afganistani rahva loomulikku suveräänsust, võiks tugevdada oma nähtavust kodanikuorganisatsioonide ning poliitilise ja haldusaparaadi rolli suurendamisel, kuni valitsuse infrastruktuur on jõudnud suurema stabiilsuse ja püsivuseni |
| --- | --- |

9.

märgib, et Afganistanis tuntakse ELi eeskätt humanitaarorganisatsioonina, kuid on seisukohal, et oleks ka vaja, et ELi vaadeldaks kui suurema poliitilise mõjuga ühendust, ja kutsub seetõttu komisjoni üles kavandama strateegiaid, mille raames EL, austades Afganistani rahva loomulikku suveräänsust, võiks tugevdada oma nähtavust kodanikuorganisatsioonide ning poliitilise ja haldusaparaadi rolli suurendamisel, kuni valitsuse infrastruktuur on jõudnud suurema stabiilsuse ja püsivuseni

| 10. | rõhutab, et rahvusvaheline üldsus peab paremini koordineerima oma jõupingutusi tõhusa ja jätkusuutliku tsiviilabi andmiseks; nõuab seetõttu ka tasakaalustatud eelarvet, kust eraldatakse piisavalt rahalisi vahendeid ühiskonna ülesehitamiseks ja humanitaarabi andmiseks, kuivõrd turvalisuse loomine ja õigusriigi põhimõtete austamine on keskse tähtsusega küsimused; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et rahvusvaheline üldsus peab paremini koordineerima oma jõupingutusi tõhusa ja jätkusuutliku tsiviilabi andmiseks; nõuab seetõttu ka tasakaalustatud eelarvet, kust eraldatakse piisavalt rahalisi vahendeid ühiskonna ülesehitamiseks ja humanitaarabi andmiseks, kuivõrd turvalisuse loomine ja õigusriigi põhimõtete austamine on keskse tähtsusega küsimused;

| 11. | tervitab asjaolu, et ülalnimetatud 12. juuni 2008. aasta rahvusvahelisel konverentsil mitte ainult ei lubatud täiendavalt 21 miljardit USA dollarit, vaid ka vaadati üle menetlused, mida on vaja rahvusvahelise abi tõhusamaks ja täpsemaks suunamiseks prioriteetidele ja korruptsiooni takistamisele; |
| --- | --- |

11.

tervitab asjaolu, et ülalnimetatud 12. juuni 2008. aasta rahvusvahelisel konverentsil mitte ainult ei lubatud täiendavalt 21 miljardit USA dollarit, vaid ka vaadati üle menetlused, mida on vaja rahvusvahelise abi tõhusamaks ja täpsemaks suunamiseks prioriteetidele ja korruptsiooni takistamisele;

| 12. | rõhutab, et poliitilist tahet ja vastutust tuleb tugevdada ja et sellele ei peaks järgnema mitte üksnes valmisolek varustada täiendavate lahinguvägedega kõige raskemaid piirkondi, mida ei hõlma riikide määratavad vägede kasutamise piirangud, vaid ka viivitamatud ja intensiivsemad pingutused ühiskonna ülesehitamiseks, et kindlustada saavutusi ning taastada Afganistani elanikkonna usaldus pikaajaliselt ja püsivalt; on eelkõige arvamusel, et operatsiooni „Kestev vabadus” tuleks käsitleda kui ebatõhusat, juhul kui sõjalise survega mässulistele ei kaasne tugevdatud poliitiline protsess, mille abil jõuavad Afganistani ametiasutused kõikide rahvastikugruppideni, kes tunnustavad põhiseadust ja panevad relvad maha; märgib sellega seoses samuti, et humanitaarvaldkonnas tegutsejate üldsus – mis hõlmab ÜROd ja valitsusväliseid organisatsioone – peab tõhustama koordineerimist, vältima ad hoc algatusi ning arendama valmisolekut ja situatsiooniplaneerimist; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et poliitilist tahet ja vastutust tuleb tugevdada ja et sellele ei peaks järgnema mitte üksnes valmisolek varustada täiendavate lahinguvägedega kõige raskemaid piirkondi, mida ei hõlma riikide määratavad vägede kasutamise piirangud, vaid ka viivitamatud ja intensiivsemad pingutused ühiskonna ülesehitamiseks, et kindlustada saavutusi ning taastada Afganistani elanikkonna usaldus pikaajaliselt ja püsivalt; on eelkõige arvamusel, et operatsiooni „Kestev vabadus” tuleks käsitleda kui ebatõhusat, juhul kui sõjalise survega mässulistele ei kaasne tugevdatud poliitiline protsess, mille abil jõuavad Afganistani ametiasutused kõikide rahvastikugruppideni, kes tunnustavad põhiseadust ja panevad relvad maha; märgib sellega seoses samuti, et humanitaarvaldkonnas tegutsejate üldsus – mis hõlmab ÜROd ja valitsusväliseid organisatsioone – peab tõhustama koordineerimist, vältima ad hoc algatusi ning arendama valmisolekut ja situatsiooniplaneerimist;

| 13. | rõhutab, et Euroopa Liit peaks kasutama Afganistani stabiliseerimis- ja ülesehitusprotsessis nii oma missioonidelt saadud kui ka nende liikmesriikide kogemusi ja eriteadmisi, kelle sõjavägi või tsiviiltöötajad on Afganistani territooriumil; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et Euroopa Liit peaks kasutama Afganistani stabiliseerimis- ja ülesehitusprotsessis nii oma missioonidelt saadud kui ka nende liikmesriikide kogemusi ja eriteadmisi, kelle sõjavägi või tsiviiltöötajad on Afganistani territooriumil;

| 14. | toetab NATO jõudude jõupingutusi julgeoleku parandamisel riigis ning kohaliku ja rahvusvahelise terrorismi vastu võitlemisel ning peab nende jõudude kohalolekut riigi tuleviku tagamiseks hädavajalikuks; |
| --- | --- |

14.

toetab NATO jõudude jõupingutusi julgeoleku parandamisel riigis ning kohaliku ja rahvusvahelise terrorismi vastu võitlemisel ning peab nende jõudude kohalolekut riigi tuleviku tagamiseks hädavajalikuks;

| 15. | nõuab tungivalt, et EL ja tema liikmesriigid toetaksid jõupingutusi võitluses terrorismi, usulise äärmusluse, etnilise äärmusluse, etnilise separatismi ja kõikide tegude vastu, mille eesmärk on Afganistani territoriaalse terviklikkuse, riigi ühtsuse ja rahvusliku suveräänsuse õõnestamine; |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt, et EL ja tema liikmesriigid toetaksid jõupingutusi võitluses terrorismi, usulise äärmusluse, etnilise äärmusluse, etnilise separatismi ja kõikide tegude vastu, mille eesmärk on Afganistani territoriaalse terviklikkuse, riigi ühtsuse ja rahvusliku suveräänsuse õõnestamine;

| 16. | juhib tähelepanu ideele, et EL ja tema liikmesriigid peaksid toetama Afganistani omaenda riigi ülesehitamisel, millel on tugevamad demokraatlikud institutsioonid, mis on suutelised tagama riiklikku suveräänsust, riigi ühtsust, territoriaalset terviklust, jätkusuutlikku majanduslikku arengut ja Afganistani rahva majanduslikku õitsengut, ja kes austavad kõikide Afganistani territooriumil paiknevate etniliste ja usukogukondade ajaloolisi, usulisi, vaimseid ja kultuurilisi traditsioone; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu ideele, et EL ja tema liikmesriigid peaksid toetama Afganistani omaenda riigi ülesehitamisel, millel on tugevamad demokraatlikud institutsioonid, mis on suutelised tagama riiklikku suveräänsust, riigi ühtsust, territoriaalset terviklust, jätkusuutlikku majanduslikku arengut ja Afganistani rahva majanduslikku õitsengut, ja kes austavad kõikide Afganistani territooriumil paiknevate etniliste ja usukogukondade ajaloolisi, usulisi, vaimseid ja kultuurilisi traditsioone;

| 17. | märgib, et ümberkorraldustega seotud vajadused on kogu Afganistanis olulised, kuid et abi jaotamise ja julgeolekuga on erilisi probleeme valdavalt puštu elanikkonnaga piirkonnas, ja nõuab seetõttu ülesehitustööde kiirendamist Lõuna-Afganistanis; |
| --- | --- |

17.

märgib, et ümberkorraldustega seotud vajadused on kogu Afganistanis olulised, kuid et abi jaotamise ja julgeolekuga on erilisi probleeme valdavalt puštu elanikkonnaga piirkonnas, ja nõuab seetõttu ülesehitustööde kiirendamist Lõuna-Afganistanis;

| 18. | juhib tähelepanu asjaolule, et EL peaks julgustama Euroopa investoreid ja aitama neil osaleda Afganistani ülesehitamises, olla kohapeal ja arendada seal ettevõtlust; |
| --- | --- |

18.

juhib tähelepanu asjaolule, et EL peaks julgustama Euroopa investoreid ja aitama neil osaleda Afganistani ülesehitamises, olla kohapeal ja arendada seal ettevõtlust;

| 19. | juhib tähelepanu asjaolule, et riigi peamised ülesanded on taastada julgeolek ja luua toimiv riik; märgib, et Afganistani turvalisusprobleemid ei ole seotud ainult terrorismivastase võitlusega, vaid on palju keerukamad ning seega sõjalisest lahendusest üksi ei piisa; juhib tähelepanu asjaolule, et julgeolek ja õigusriik on teineteisest sõltuvad, millega omakorda luuakse inimarengut soodustav õhkkond, ning et õigusriigi tugevdamine on vajalik, et võimaldada riigi kodanikel teha majanduslikke ja sotsiaalseid valikuid, mis lubavad neil elada tähendusrikast ja tervislikku elu, kui lisaks on olemas meetmed, mille eesmärk on toimiva riigi taastamine, et kaitsta õigusriiki, kindlustada juurdepääs avalikele teenustele ja tagada oma rahvale võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

19.

juhib tähelepanu asjaolule, et riigi peamised ülesanded on taastada julgeolek ja luua toimiv riik; märgib, et Afganistani turvalisusprobleemid ei ole seotud ainult terrorismivastase võitlusega, vaid on palju keerukamad ning seega sõjalisest lahendusest üksi ei piisa; juhib tähelepanu asjaolule, et julgeolek ja õigusriik on teineteisest sõltuvad, millega omakorda luuakse inimarengut soodustav õhkkond, ning et õigusriigi tugevdamine on vajalik, et võimaldada riigi kodanikel teha majanduslikke ja sotsiaalseid valikuid, mis lubavad neil elada tähendusrikast ja tervislikku elu, kui lisaks on olemas meetmed, mille eesmärk on toimiva riigi taastamine, et kaitsta õigusriiki, kindlustada juurdepääs avalikele teenustele ja tagada oma rahvale võrdsed võimalused;

| 20. | väljendab heameelt Afganistani kokkuleppes võetud kohustuse üle püüelda stabiilse ja jõuka Afganistani poole, kus järgitakse head valitsemistava ja kaitstakse kõikide inimõigusi vastavalt õigusriigi põhimõttele; on seisukohal, et selgete prioriteetide või järjestuse puudumisel oleks kõnealuse kokkuleppega tulnud määrata kindlaks suunised, kuidas need ambitsioonikad eesmärgid saavutada, ning rõhutab seetõttu, et abiandjad peavad tagama, et nende programmid on selliste kesk- ja provintsi tasandi prioriteetidega kooskõlas ning et eraldatavad vahendid on asjakohased ja et neid kasutatakse tõhusalt; |
| --- | --- |

20.

väljendab heameelt Afganistani kokkuleppes võetud kohustuse üle püüelda stabiilse ja jõuka Afganistani poole, kus järgitakse head valitsemistava ja kaitstakse kõikide inimõigusi vastavalt õigusriigi põhimõttele; on seisukohal, et selgete prioriteetide või järjestuse puudumisel oleks kõnealuse kokkuleppega tulnud määrata kindlaks suunised, kuidas need ambitsioonikad eesmärgid saavutada, ning rõhutab seetõttu, et abiandjad peavad tagama, et nende programmid on selliste kesk- ja provintsi tasandi prioriteetidega kooskõlas ning et eraldatavad vahendid on asjakohased ja et neid kasutatakse tõhusalt;

| 21. | rõhutab, et julgeolekusektori reformimiseks tuleb kiiresti töötada välja tasakaalustatud ja jätkusuutlik lähenemisviis, mis hõlmab professionaalset riiklikku sõjaväge ja politseijõudusid; rõhutab, et Afganistani kohtusüsteem vajab hädasti investeeringuid ja et viivitamata on vaja keskenduda selle suutlikkuse ja võimekuse tõstmisele; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et julgeolekusektori reformimiseks tuleb kiiresti töötada välja tasakaalustatud ja jätkusuutlik lähenemisviis, mis hõlmab professionaalset riiklikku sõjaväge ja politseijõudusid; rõhutab, et Afganistani kohtusüsteem vajab hädasti investeeringuid ja et viivitamata on vaja keskenduda selle suutlikkuse ja võimekuse tõstmisele;

| 22. | juhib tähelepanu asjaolule, et vaatamata mõnedele tänaseks saavutatud eesmärkidele on politseiteenistuse reformimisel viimase viie aasta jooksul tehtud pingutuste üldine tulemus pettumust valmistav, näidates rahvusvahelise üldsuse ees seisvaid suuri raskusi institutsioonide ülesehitamisel kohalikul tasandil; nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus üldiselt ja eelkõige ELi politseimissioon jätkaksid jõupingutusi Afganistani enda politseijõudude väljaarendamisel, mida iseloomustavad inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamine; |
| --- | --- |

22.

juhib tähelepanu asjaolule, et vaatamata mõnedele tänaseks saavutatud eesmärkidele on politseiteenistuse reformimisel viimase viie aasta jooksul tehtud pingutuste üldine tulemus pettumust valmistav, näidates rahvusvahelise üldsuse ees seisvaid suuri raskusi institutsioonide ülesehitamisel kohalikul tasandil; nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus üldiselt ja eelkõige ELi politseimissioon jätkaksid jõupingutusi Afganistani enda politseijõudude väljaarendamisel, mida iseloomustavad inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamine;

| 23. | juhib tähelepanu asjaolule, et EUPOLi volitused näevad ette toetada sidemete loomist politsei ja õigusriigi vahel laiemalt, ning kutsub seetõttu nõukogu ja komisjoni üles jätkama oma vastava tegevuse tihedat koordineerimist, et tagada, et ELi poliitika oleks ühtsem ja tõhusam; peab samavõrd tähtsaks, et EL suurendaks oluliselt EUPOLile ettenähtud vahendeid, seda nii töötajate kui ka rahastamise osas; rõhutab asjaolu, et Afganistani siseministeeriumi kõikehõlmav reform on möödapääsmatu ja et see on eelkõige poliitiline ülesanne ja vähemal määral tehniline probleem, kuna ilma selleta kukuvad politsei reformimisel tehtavad jõupingutused läbi, ning omistab seetõttu suurt tähtsust EUPOLi teisele eesmärgile, nimelt teostada järelevalvet, juhendada, anda nõu ja koolitada Afganistani siseministeeriumi, piirkondade ja provintside tasandil; väljendab oma toetust 2,5 miljoni euro suurusele programmile stabiliseerimisvahendi (6) raames, mis puudutab kohtunike ja prokuröride ametisse nimetamise reformimise meetmeid, ning eeldab, et kõnealuse katsekavaga arendatakse välja oluline pikaajaline justiitsvaldkonna reformiprogramm aastaks 2009; |
| --- | --- |

23.

juhib tähelepanu asjaolule, et EUPOLi volitused näevad ette toetada sidemete loomist politsei ja õigusriigi vahel laiemalt, ning kutsub seetõttu nõukogu ja komisjoni üles jätkama oma vastava tegevuse tihedat koordineerimist, et tagada, et ELi poliitika oleks ühtsem ja tõhusam; peab samavõrd tähtsaks, et EL suurendaks oluliselt EUPOLile ettenähtud vahendeid, seda nii töötajate kui ka rahastamise osas; rõhutab asjaolu, et Afganistani siseministeeriumi kõikehõlmav reform on möödapääsmatu ja et see on eelkõige poliitiline ülesanne ja vähemal määral tehniline probleem, kuna ilma selleta kukuvad politsei reformimisel tehtavad jõupingutused läbi, ning omistab seetõttu suurt tähtsust EUPOLi teisele eesmärgile, nimelt teostada järelevalvet, juhendada, anda nõu ja koolitada Afganistani siseministeeriumi, piirkondade ja provintside tasandil; väljendab oma toetust 2,5 miljoni euro suurusele programmile stabiliseerimisvahendi (6) raames, mis puudutab kohtunike ja prokuröride ametisse nimetamise reformimise meetmeid, ning eeldab, et kõnealuse katsekavaga arendatakse välja oluline pikaajaline justiitsvaldkonna reformiprogramm aastaks 2009;

| 24. | juhib tähelepanu asjaolule, et EUPOLi missioon ei ole rohkem kui aasta pärast selle käivitamist 15. juunil 2007. aastal veel saavutanud oma täielikku tugevust, ja märgib, et isegi kui seda täielikult kasutatakse, koosneb see vaid 195 töötajast, kes teostavad järelevalvet kõrgel tasemel tehtud otsuste üle Kabulis ja provintsikeskustes; võtab arvesse Afganistani välisministri hiljutist avaldust, et riigis on viivitamata vaja vähemalt 700 lisakoolitajat, ning selle puudujäägi mõju olukorrale, kus suremuse määr on politseis märkimisväärselt kõrgem kui sõjaväes; juhib tähelepanu sellele, et Saksamaa valitsus on pakkunud oma panuse suurendamist 60 koolitajalt 120 koolitajale, kui teised ELi riigid võtavad samasuguse kohustuse; nõuab ELi ja Ameerika Ühendriikide jõupingutuste suuremat kooskõlastamist Afganistani tsiviilpolitsei koolitamise osas; |
| --- | --- |

24.

juhib tähelepanu asjaolule, et EUPOLi missioon ei ole rohkem kui aasta pärast selle käivitamist 15. juunil 2007. aastal veel saavutanud oma täielikku tugevust, ja märgib, et isegi kui seda täielikult kasutatakse, koosneb see vaid 195 töötajast, kes teostavad järelevalvet kõrgel tasemel tehtud otsuste üle Kabulis ja provintsikeskustes; võtab arvesse Afganistani välisministri hiljutist avaldust, et riigis on viivitamata vaja vähemalt 700 lisakoolitajat, ning selle puudujäägi mõju olukorrale, kus suremuse määr on politseis märkimisväärselt kõrgem kui sõjaväes; juhib tähelepanu sellele, et Saksamaa valitsus on pakkunud oma panuse suurendamist 60 koolitajalt 120 koolitajale, kui teised ELi riigid võtavad samasuguse kohustuse; nõuab ELi ja Ameerika Ühendriikide jõupingutuste suuremat kooskõlastamist Afganistani tsiviilpolitsei koolitamise osas;

| 25. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles pühenduma Afganistanile antava abi programmi kontekstis õigussüsteemi reformimisele, eesmärgiga muuta Afganistani kohtunikkond professionaalseks tema peamiste institutsioonide abil, keskendudes ülemkohtule, prokuratuurile ja justiitsministeeriumile, eesmärgiga kaitsta kaebealuste õigusi, anda haavatavatele rühmadele vajalikku õigusabi ja tagada õigus kaitsele; nõuab, et ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2007. aasta resolutsiooni 62/149 surmanuhtlusele moratooriumi kehtestamise kohta järgimine oleks Afganistani kohtusüsteemi reformimiseks tehtavate Euroopa jõupingutuste üks prioriteete; |
| --- | --- |

25.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles pühenduma Afganistanile antava abi programmi kontekstis õigussüsteemi reformimisele, eesmärgiga muuta Afganistani kohtunikkond professionaalseks tema peamiste institutsioonide abil, keskendudes ülemkohtule, prokuratuurile ja justiitsministeeriumile, eesmärgiga kaitsta kaebealuste õigusi, anda haavatavatele rühmadele vajalikku õigusabi ja tagada õigus kaitsele; nõuab, et ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2007. aasta resolutsiooni 62/149 surmanuhtlusele moratooriumi kehtestamise kohta järgimine oleks Afganistani kohtusüsteemi reformimiseks tehtavate Euroopa jõupingutuste üks prioriteete;

| 26. | on kindlalt veendunud, et piirkondlikud ülesehitusrühmad peaksid keskenduma julgeoleku, koolitamise ning Afganistani politsei ja sõjaväega koostöö tegemisega seotud konkreetsetele eesmärkidele ning aitama keskvalitsusel pääseda ligi ebaturvalistele aladele; rõhutab vajadust määratleda uuesti piirkondlike ülesehitusrühmade roll, eriti mis puudutab nendevahelist kooskõlastamist ja parimate tavade vahetamist; on veendunud, et kuigi julgeolek ja areng on Afganistanis teineteisest sõltuvad, on sõjaliste ja humanitaarmeetmete vahel selge eraldusjoon, mis tuleks säilitada, ja et julgeoleku- ja arenguspetsialistid peaksid seetõttu kasutama ära oma tugevaid külgi ja oma erialateadmisi; usub, et piirkondlikes ülesehitusrühmades töötavate afgaanide arvu tuleks suurendada ja et kohalikku peremehetunnet tuleks edendada nii palju kui võimalik; |
| --- | --- |

26.

on kindlalt veendunud, et piirkondlikud ülesehitusrühmad peaksid keskenduma julgeoleku, koolitamise ning Afganistani politsei ja sõjaväega koostöö tegemisega seotud konkreetsetele eesmärkidele ning aitama keskvalitsusel pääseda ligi ebaturvalistele aladele; rõhutab vajadust määratleda uuesti piirkondlike ülesehitusrühmade roll, eriti mis puudutab nendevahelist kooskõlastamist ja parimate tavade vahetamist; on veendunud, et kuigi julgeolek ja areng on Afganistanis teineteisest sõltuvad, on sõjaliste ja humanitaarmeetmete vahel selge eraldusjoon, mis tuleks säilitada, ja et julgeoleku- ja arenguspetsialistid peaksid seetõttu kasutama ära oma tugevaid külgi ja oma erialateadmisi; usub, et piirkondlikes ülesehitusrühmades töötavate afgaanide arvu tuleks suurendada ja et kohalikku peremehetunnet tuleks edendada nii palju kui võimalik;

| 27. | toetab kindlalt seisukohta, et viivitamatult on vaja arendada ja tugevdada tekkivat kodanikuühiskonda Afganistanis, ning et inimõiguste, demokraatia ja põhivabaduste ning eelkõige soolise võrdõiguslikkuse, hariduse ja vähemuste kaitse olulisusest teadlikkuse järkjärguline suurendamine nõuab palju aega ja jõupingutusi; rõhutab, et tugev kodanikuühiskond saab areneda üksnes poliitilises keskkonnas, mida iseloomustavad stabiilsed ja tõhusad institutsioonid ning hästi organiseeritud erakonnad; on seisukohal, et Afganistani ühiskonnas valitseva vägivallakultuuri ületamiseks peaksid rahvusvahelised abiandjad andma rahalist ja tehnilist abi lepitamisele suunatud kohalikele projektidele; usub, et Euroopa Liit peab mängima Afganistani kodanikuühiskonna toetamisel üha suuremat rolli; rõhutab Afganistani parlamendi ja kodanikuühiskonna igakülgse osalemise vajadust ELi arengukoostöö kavandamises, eriti riigi strateegiadokumentide ja iga-aastaste tegevuskavade koostamisel; |
| --- | --- |

27.

toetab kindlalt seisukohta, et viivitamatult on vaja arendada ja tugevdada tekkivat kodanikuühiskonda Afganistanis, ning et inimõiguste, demokraatia ja põhivabaduste ning eelkõige soolise võrdõiguslikkuse, hariduse ja vähemuste kaitse olulisusest teadlikkuse järkjärguline suurendamine nõuab palju aega ja jõupingutusi; rõhutab, et tugev kodanikuühiskond saab areneda üksnes poliitilises keskkonnas, mida iseloomustavad stabiilsed ja tõhusad institutsioonid ning hästi organiseeritud erakonnad; on seisukohal, et Afganistani ühiskonnas valitseva vägivallakultuuri ületamiseks peaksid rahvusvahelised abiandjad andma rahalist ja tehnilist abi lepitamisele suunatud kohalikele projektidele; usub, et Euroopa Liit peab mängima Afganistani kodanikuühiskonna toetamisel üha suuremat rolli; rõhutab Afganistani parlamendi ja kodanikuühiskonna igakülgse osalemise vajadust ELi arengukoostöö kavandamises, eriti riigi strateegiadokumentide ja iga-aastaste tegevuskavade koostamisel;

| 28. | usub, et Afganistani kodanikuühiskonna tugevdamine õnnestub üksnes juhul, kui kõik etnilised ja usurühmad on esindatud ja neid kuulatakse, mis hõlmab ka koostööd traditsiooniliste hõimuliidritega (nagu on juba praktiseeritud nn hõimude kontaktüksustes); |
| --- | --- |

28.

usub, et Afganistani kodanikuühiskonna tugevdamine õnnestub üksnes juhul, kui kõik etnilised ja usurühmad on esindatud ja neid kuulatakse, mis hõlmab ka koostööd traditsiooniliste hõimuliidritega (nagu on juba praktiseeritud nn hõimude kontaktüksustes);

| 29. | rõhutab, et meediavabadus on demokraatliku ühiskonna loomiseks hädavajalik; tunneb suurt muret ajakirjanike ründamiste kasvava arvu pärast ja kutsub Afganistani ametiasutusi üles kõnealuseid rikkumisi tõsiselt uurima; tunneb heameelt sõltumatu meedia töö üle Afganistanis, mis on riigis loonud taas põhiteabe paljususe pärast aastakümneid, mil puudus igasugune sõnavabadus; peab ajakirjandus- ja väljendusvabadust riigi sotsiaalse arengu ning Afganistani ja Euroopa Liidu vaheliste suhete jaoks hädavajalikuks tingimuseks; väljendab oma muret president Karzai keeldumise pärast kirjutada 15. detsembril 2007. aastal alla meediaseaduse eelnõule pärast selle heakskiitmist parlamendi mõlemas kojas; kutsub presidenti üles selgitama meediaseaduse eelnõu seisu ning tuletab meelde, et valitsus võttis endale Afganistani kokkuleppega kohustuse arendada välja sõltumatu ja pluralistliku meedia; tunneb muret väljendusvabaduse pärast, mida ohustab sõltumatute ajakirjanike ja veebipäeviku pidajate karistamine, ning kutsub Afganistani valitsust üles astuma samme, et tagada tulemuslik sõnavabadus kõikidele oma kodanikele, alustades Interneti-vabaduse kaitsmisest; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et meediavabadus on demokraatliku ühiskonna loomiseks hädavajalik; tunneb suurt muret ajakirjanike ründamiste kasvava arvu pärast ja kutsub Afganistani ametiasutusi üles kõnealuseid rikkumisi tõsiselt uurima; tunneb heameelt sõltumatu meedia töö üle Afganistanis, mis on riigis loonud taas põhiteabe paljususe pärast aastakümneid, mil puudus igasugune sõnavabadus; peab ajakirjandus- ja väljendusvabadust riigi sotsiaalse arengu ning Afganistani ja Euroopa Liidu vaheliste suhete jaoks hädavajalikuks tingimuseks; väljendab oma muret president Karzai keeldumise pärast kirjutada 15. detsembril 2007. aastal alla meediaseaduse eelnõule pärast selle heakskiitmist parlamendi mõlemas kojas; kutsub presidenti üles selgitama meediaseaduse eelnõu seisu ning tuletab meelde, et valitsus võttis endale Afganistani kokkuleppega kohustuse arendada välja sõltumatu ja pluralistliku meedia; tunneb muret väljendusvabaduse pärast, mida ohustab sõltumatute ajakirjanike ja veebipäeviku pidajate karistamine, ning kutsub Afganistani valitsust üles astuma samme, et tagada tulemuslik sõnavabadus kõikidele oma kodanikele, alustades Interneti-vabaduse kaitsmisest;

| 30. | rõhutab edumeelse massimeediaseaduse tähtsust kaasavama, tolerantsema ja demokraatlikuma ühiskonna kujundamise jaoks, mis arvestab riigi usuliste ja kultuuriliste väärtustega, ilma et riikliku julgeoleku, usu või kultuuri ettekäändel piirataks massiteabevahendite tegevust ja sõltumatust; |
| --- | --- |

30.

rõhutab edumeelse massimeediaseaduse tähtsust kaasavama, tolerantsema ja demokraatlikuma ühiskonna kujundamise jaoks, mis arvestab riigi usuliste ja kultuuriliste väärtustega, ilma et riikliku julgeoleku, usu või kultuuri ettekäändel piirataks massiteabevahendite tegevust ja sõltumatust;

| 31. | väljendab muret Wolesi Jirga liikme pr Malalai Joya füüsilise puutumatuse pärast ja kutsub Afganistani ametiasutusi üles tagama tema kaitset; kutsub Afganistani ametiasutusi üles vabastama Afganistani Rahvuskongressi partei asutajat Latif Pedrami koduarestist, heitma kõrvale kõik tema vastu esitatud süüdistused ja andma kinnitust tema turvalisuse kohta; |
| --- | --- |

31.

väljendab muret Wolesi Jirga liikme pr Malalai Joya füüsilise puutumatuse pärast ja kutsub Afganistani ametiasutusi üles tagama tema kaitset; kutsub Afganistani ametiasutusi üles vabastama Afganistani Rahvuskongressi partei asutajat Latif Pedrami koduarestist, heitma kõrvale kõik tema vastu esitatud süüdistused ja andma kinnitust tema turvalisuse kohta;

| 32. | kordab oma üleskutset Afganistani ametivõimudele surmanuhtlusele moratooriumi kehtestamiseks; väljendab ülimat muret Perwiz Kambakhshi ja paljude teiste isikute elu pärast, keda ootab surmanuhtlus kohtusüsteemis, mis ei ole veel suuteline tagama õiglast kohtupidamist, ja kutsub president Karzaid üles nende kohtuotsuseid ära muutma; |
| --- | --- |

32.

kordab oma üleskutset Afganistani ametivõimudele surmanuhtlusele moratooriumi kehtestamiseks; väljendab ülimat muret Perwiz Kambakhshi ja paljude teiste isikute elu pärast, keda ootab surmanuhtlus kohtusüsteemis, mis ei ole veel suuteline tagama õiglast kohtupidamist, ja kutsub president Karzaid üles nende kohtuotsuseid ära muutma;

| 33. | väljendab heameelt Afganistani edusammude üle naiste poliitilise esindatuse parandamisel; väljendab solidaarsust kõikide naistega riigis, kes võitlevad oma õiguste kaitsmise ja edendamise eest; tunneb jätkuvalt muret meeste ja naiste sissetulekute suure erinevuse pärast, naiste kirjaoskuse väga väikese määra pärast, kultuurilistest tavadest tingitud ülekohtu pärast naiste ja tütarlaste vastu, mis väljendub selles, et naistele keelavad perekonnaliikmed ja kogukonnad juurdepääsu põhiteenustele, nagu tervishoid ja haridus, neil puuduvad töövõimalused ning levinud on koduvägivald ja diskrimineerimine; rõhutab, et õigus- ja poliitilisse reformi on vaja kiiresti lisada meetmed, mis on suunatud naiste õiguste kaitsmisele; kutsub nõukogu ja komisjoni üles nimetatud algatust aktiivselt toetama ning eraldama rahalisi vahendeid meetmeteks, nagu aktiivsed sammud tütarlaste suuremaks registreerimiseks koolidesse ja naisõpetajate töölevõtmiseks, millega saab aidata suurendada riigi suutlikkust kaitsta naiste, tütarlaste ja laste õigusi, kuna viimased on samuti koduvägivalla, kultuurilistest tavadest tingitud seksuaalse ärakasutamise ning töise ekspluateerimise ja inimkaubanduse ohvrid; nõuab lisaks erimeetmeid, et tegeleda afgaani naiste ees seisvate probleemidega tervise ja hariduse valdkonnas; |
| --- | --- |

33.

väljendab heameelt Afganistani edusammude üle naiste poliitilise esindatuse parandamisel; väljendab solidaarsust kõikide naistega riigis, kes võitlevad oma õiguste kaitsmise ja edendamise eest; tunneb jätkuvalt muret meeste ja naiste sissetulekute suure erinevuse pärast, naiste kirjaoskuse väga väikese määra pärast, kultuurilistest tavadest tingitud ülekohtu pärast naiste ja tütarlaste vastu, mis väljendub selles, et naistele keelavad perekonnaliikmed ja kogukonnad juurdepääsu põhiteenustele, nagu tervishoid ja haridus, neil puuduvad töövõimalused ning levinud on koduvägivald ja diskrimineerimine; rõhutab, et õigus- ja poliitilisse reformi on vaja kiiresti lisada meetmed, mis on suunatud naiste õiguste kaitsmisele; kutsub nõukogu ja komisjoni üles nimetatud algatust aktiivselt toetama ning eraldama rahalisi vahendeid meetmeteks, nagu aktiivsed sammud tütarlaste suuremaks registreerimiseks koolidesse ja naisõpetajate töölevõtmiseks, millega saab aidata suurendada riigi suutlikkust kaitsta naiste, tütarlaste ja laste õigusi, kuna viimased on samuti koduvägivalla, kultuurilistest tavadest tingitud seksuaalse ärakasutamise ning töise ekspluateerimise ja inimkaubanduse ohvrid; nõuab lisaks erimeetmeid, et tegeleda afgaani naiste ees seisvate probleemidega tervise ja hariduse valdkonnas;

| 34. | juhib tähelepanu asjaolule, et ÜRO pagulaste ülemvolinik on alates 2002. aasta märtsist aidanud Afganistani tagasi pöörduda 3,69 miljonil afgaani pagulasel, mis on tema ajaloo suurim tagasipöördumist toetav abioperatsioon, aga vaatamata nimetatud tagasipöördumisele elab Pakistanis ja Iraanis jätkuvalt ligikaudu 3,5 miljonit registreeritud ja registreerimata afgaani; tunneb muret Afganistani pagulastele eraldatavate rahaliste vahendite vähenemise pärast ning rõhutab, et eduka repatrieerumisprogrammi toetamine muutub tõenäoliselt kallimaks, kuna Pakistani ja Iraani jäänud pagulastel on vähem ressursse ja neil on Afganistaniga nõrgemad sidemed kui varem tagasipöördunutel; rõhutab, et Afganistanile ja rahvusvahelisele üldsusele peaks Afganistani pagulaste ja ümberasustatud isikute turvaline ja vabatahtlik tagasipöördumine jääma oluliseks prioriteediks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama põgenike taasintegreerimise rahastamist; |
| --- | --- |

34.

juhib tähelepanu asjaolule, et ÜRO pagulaste ülemvolinik on alates 2002. aasta märtsist aidanud Afganistani tagasi pöörduda 3,69 miljonil afgaani pagulasel, mis on tema ajaloo suurim tagasipöördumist toetav abioperatsioon, aga vaatamata nimetatud tagasipöördumisele elab Pakistanis ja Iraanis jätkuvalt ligikaudu 3,5 miljonit registreeritud ja registreerimata afgaani; tunneb muret Afganistani pagulastele eraldatavate rahaliste vahendite vähenemise pärast ning rõhutab, et eduka repatrieerumisprogrammi toetamine muutub tõenäoliselt kallimaks, kuna Pakistani ja Iraani jäänud pagulastel on vähem ressursse ja neil on Afganistaniga nõrgemad sidemed kui varem tagasipöördunutel; rõhutab, et Afganistanile ja rahvusvahelisele üldsusele peaks Afganistani pagulaste ja ümberasustatud isikute turvaline ja vabatahtlik tagasipöördumine jääma oluliseks prioriteediks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama põgenike taasintegreerimise rahastamist;

| 35. | väljendab suurt muret üha laieneva oopiumi kasvatamise ja sellega kauplemise pärast, millel on tõsised poliitilised ja riikliku julgeolekuga seotud tagajärjed Afganistanis ja naaberriikides; rõhutab, et oopiumimajandus on jätkuvalt korruptsiooniallikaks ja õõnestab avalikke asutusi, eriti julgeoleku- ja õiguskaitsesektoris; kuna puudub selge kiire lahendus ning saagi hävitamisele suunatud survemeetmed üksi ei suuda anda oodatud tulemusi, kutsub rahvusvahelist üldsust üles töötama Afganistani valitsuse juhtimisel välja pikaajalist strateegiat, mis oleks põhiliselt suunatud maaelu laiaulatuslikule arengule, kaasa arvatud vajaliku infrastruktuuri ja toimivate haldusasutuste loomisele; tervitab tihedamat dialoogi Afganistani, Iraani ja rahvusvahelise üldsuse vahel oopiumi tootmise ja ekspordi vähendamise viiside osas; |
| --- | --- |

35.

väljendab suurt muret üha laieneva oopiumi kasvatamise ja sellega kauplemise pärast, millel on tõsised poliitilised ja riikliku julgeolekuga seotud tagajärjed Afganistanis ja naaberriikides; rõhutab, et oopiumimajandus on jätkuvalt korruptsiooniallikaks ja õõnestab avalikke asutusi, eriti julgeoleku- ja õiguskaitsesektoris; kuna puudub selge kiire lahendus ning saagi hävitamisele suunatud survemeetmed üksi ei suuda anda oodatud tulemusi, kutsub rahvusvahelist üldsust üles töötama Afganistani valitsuse juhtimisel välja pikaajalist strateegiat, mis oleks põhiliselt suunatud maaelu laiaulatuslikule arengule, kaasa arvatud vajaliku infrastruktuuri ja toimivate haldusasutuste loomisele; tervitab tihedamat dialoogi Afganistani, Iraani ja rahvusvahelise üldsuse vahel oopiumi tootmise ja ekspordi vähendamise viiside osas;

| 36. | kutsub Ameerika Ühendriikide valitsust üles loobuma põllukultuuride hävitamise poliitikast ja eelkõige Roundup'i (aine, mida seostatakse tõsiste keskkonna- ja terviseohtudega) õhust pihustamisest, kuivõrd moonikasvatajate ründamine üksnes suurendab vastumeelsust rahvusvaheliste vägede kohaloleku vastu; |
| --- | --- |

36.

kutsub Ameerika Ühendriikide valitsust üles loobuma põllukultuuride hävitamise poliitikast ja eelkõige Roundup'i (aine, mida seostatakse tõsiste keskkonna- ja terviseohtudega) õhust pihustamisest, kuivõrd moonikasvatajate ründamine üksnes suurendab vastumeelsust rahvusvaheliste vägede kohaloleku vastu;

| 37. | tunneb muret uimastisõltuvusest põhjustatud suurte sotsiaalsete ja terviseprobleemide pärast üldiselt ning sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgede pärast eelkõige sõltuvuses olevate Afganistani naiste jaoks; viitab ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo 2005. aasta uuringule, mille kohaselt oli Afganistanis 920 000 uimastitarbijat, kellest 120 000 olid naised; rõhutab uuringus sisalduvat avaldust, et selle asemel, et vaadelda uimastisõltuvust sotsiaalse probleemina, vaatleb Afganistani ühiskond seda kui individuaalset probleemi ning paljud naised kasutavad narkootikume meditsiinilistel eesmärkidel, et leevendada ja ravida mitmeid füüsilisi ja psühholoogilisi probleeme; märgib, et kuigi narkootikumide kasvatamise, salakaubaveo ja kasutamise eest on ette nähtud ranged karistused, ei ole Afganistani valitsus praegu võimeline sellega seotud seaduste täitmist tagama; nõuab tungivalt, et Afganistani valitsus ja rahvusvaheline üldsus koostaksid asjakohased programmid, meetmed ja teadlikkuse tõstmise kampaaniad, mis on suunatud sõltuvuses olevatele naistele ja nende perekondadele, rahastaksid neid ning viiksid need ellu; |
| --- | --- |

37.

tunneb muret uimastisõltuvusest põhjustatud suurte sotsiaalsete ja terviseprobleemide pärast üldiselt ning sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgede pärast eelkõige sõltuvuses olevate Afganistani naiste jaoks; viitab ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo 2005. aasta uuringule, mille kohaselt oli Afganistanis 920 000 uimastitarbijat, kellest 120 000 olid naised; rõhutab uuringus sisalduvat avaldust, et selle asemel, et vaadelda uimastisõltuvust sotsiaalse probleemina, vaatleb Afganistani ühiskond seda kui individuaalset probleemi ning paljud naised kasutavad narkootikume meditsiinilistel eesmärkidel, et leevendada ja ravida mitmeid füüsilisi ja psühholoogilisi probleeme; märgib, et kuigi narkootikumide kasvatamise, salakaubaveo ja kasutamise eest on ette nähtud ranged karistused, ei ole Afganistani valitsus praegu võimeline sellega seotud seaduste täitmist tagama; nõuab tungivalt, et Afganistani valitsus ja rahvusvaheline üldsus koostaksid asjakohased programmid, meetmed ja teadlikkuse tõstmise kampaaniad, mis on suunatud sõltuvuses olevatele naistele ja nende perekondadele, rahastaksid neid ning viiksid need ellu;

| 38. | toetab komisjoni pingutusi Afganistani abistamiseks ja kutsub komisjoni üles korrapäraselt hindama, kui tõhusalt kasutatakse Euroopa Liidu antavat rahalist abi, eelkõige komisjoni panust sihtfondidesse, et saavutada suuremat läbipaistvust; nõuab tungivalt, et komisjon teavitaks Euroopa Parlamenti piisavalt selliste hindamiste tulemustest; |
| --- | --- |

38.

toetab komisjoni pingutusi Afganistani abistamiseks ja kutsub komisjoni üles korrapäraselt hindama, kui tõhusalt kasutatakse Euroopa Liidu antavat rahalist abi, eelkõige komisjoni panust sihtfondidesse, et saavutada suuremat läbipaistvust; nõuab tungivalt, et komisjon teavitaks Euroopa Parlamenti piisavalt selliste hindamiste tulemustest;

| 39. | tuletab meelde Euroopa Parlamendi algatust tema 2008. aasta eelarve raames toetada demokraatia ülesehitamist koos parlamentidega kolmandates riikides ja otsustab selle ära kasutada suutlikkuse tõstmiseks ja tehnilise abi jaoks, mille eesmärk on parandada Afganistani parlamendi suutlikkust õigusakte vastu võtta ja täitevvõimu üle järelevalvet teostada – eriti õigusriigi ja inimõiguste, eelkõige naiste õiguste austamise toetamise abil; |
| --- | --- |

39.

tuletab meelde Euroopa Parlamendi algatust tema 2008. aasta eelarve raames toetada demokraatia ülesehitamist koos parlamentidega kolmandates riikides ja otsustab selle ära kasutada suutlikkuse tõstmiseks ja tehnilise abi jaoks, mille eesmärk on parandada Afganistani parlamendi suutlikkust õigusakte vastu võtta ja täitevvõimu üle järelevalvet teostada – eriti õigusriigi ja inimõiguste, eelkõige naiste õiguste austamise toetamise abil;

| 40. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, ÜRO peasekretärile, NATO peasekretärile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Afganistani Islamivabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

40.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, ÜRO peasekretärile, NATO peasekretärile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Afganistani Islamivabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT C 287 E, 24.11.2006, lk 176.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0485.

(3)  ELT L 139, 31.5.2007, lk 33.

(4)  ELT L 295, 14.11.2007, lk 31.

(5)  ELT L 71, 14.3.2008.

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1717/2006, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend (ELT L 327, 24.11.2006, lk 1).

---

Kolmapäev, 9. juuli 2008

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/19 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/19

---

Kolmapäev, 9. juuli 2008Iga-aastased tegevusprogrammid Brasiiliale ja Argentinale (2008)

P6_TA(2008)0338

Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta resolutsioon komisjoni otsuste eelnõude kohta, millega kehtestatakse iga-aastased tegevusprogrammid aastaks 2008 Brasiiliale ja aastaks 2008 Argentinale

2009/C 294 E/04

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (1);

võttes arvesse komisjoni otsuste eelnõusid, millega kehtestatakse iga-aastased tegevusprogrammid aastaks 2008 Brasiiliale ja Argentinale (CMTD-2008-0263 – D000422-01, CMTD-2008-0263 – D000421-01);

võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1905/2006 artikli 35 lõikes 1 osutatud komitee (arengukoostöö rahastamisvahendi korralduskomitee) 10. juunil 2008. aastal edastatud arvamust;

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (2) artiklit 8;

võttes arvesse 3. juuni 2008. aasta kokkulepet Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahel nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused ja mida on muudetud otsusega 2006/512/EÜ) rakendamise korra kohta (3);

võttes arvesse kodukorra artiklit 81,

| A. | arvestades, et arengukoostöö rahastamisvahendi korralduskomitee hääletas 10. juunil 2008. aastal iga-aastaste tegevusprogrammide projektide poolt aastaks 2008 Brasiiliale ja aastaks 2008 Argentinale (CMTD-2008-0263 – D000422-01, CMTD-2008-0263 – D000421-01); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et arengukoostöö rahastamisvahendi korralduskomitee hääletas 10. juunil 2008. aastal iga-aastaste tegevusprogrammide projektide poolt aastaks 2008 Brasiiliale ja aastaks 2008 Argentinale (CMTD-2008-0263 – D000422-01, CMTD-2008-0263 – D000421-01);

| B. | arvestades, et lähtuvalt otsuse 1999/468/EC artikli 7 lõikest 3 ning eespool nimetatud 3. juuni 2008. aasta kokkuleppe artiklist 1 edastati arengukoostöö rahastamisvahendi korralduskomiteele esitatud rakendusmeetmete eelnõu ja hääletustulemused Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et lähtuvalt otsuse 1999/468/EC artikli 7 lõikest 3 ning eespool nimetatud 3. juuni 2008. aasta kokkuleppe artiklist 1 edastati arengukoostöö rahastamisvahendi korralduskomiteele esitatud rakendusmeetmete eelnõu ja hääletustulemused Euroopa Parlamendile;

| C. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1905/2006 artikli 2 lõikes 1 sätestatakse, et „käesoleva määruse raames tehtava koostöö esmatähtsaks ja põhiliseks eesmärgiks on kaotada säästvat arengut arvesse võttes vaesus partnerriikides ja -piirkondades”; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1905/2006 artikli 2 lõikes 1 sätestatakse, et „käesoleva määruse raames tehtava koostöö esmatähtsaks ja põhiliseks eesmärgiks on kaotada säästvat arengut arvesse võttes vaesus partnerriikides ja -piirkondades”;

| D. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1905/2006 artikli 2 lõikes 4 sätestatakse, et „artikli 1 lõikes 1 osutatud meetmed (4) kavandatakse sellistena, et nad vastaksid ametliku arenguabi kriteeriumidele, mille on kehtestanud Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabikomitee (OECD/DAC)”; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1905/2006 artikli 2 lõikes 4 sätestatakse, et „artikli 1 lõikes 1 osutatud meetmed (4) kavandatakse sellistena, et nad vastaksid ametliku arenguabi kriteeriumidele, mille on kehtestanud Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabikomitee (OECD/DAC)”;

| E. | arvestades, et OECD/DAC määratleb oma „Kreeditoride teavitussüsteemi aruandlusdirektiivides” (DCD/DAC (2002)21) ametlikku arenguabi kui rahavoogusid arenguabikomitee ametliku arenguabi saajate nimekirja kuuluvatesse riikidesse, kelle jaoks muuhulgas „teostatakse iga tehing, pidades peamise eesmärgina silmas arenguriikide majandusarengu ja heaolu edendamist”; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et OECD/DAC määratleb oma „Kreeditoride teavitussüsteemi aruandlusdirektiivides” (DCD/DAC (2002)21) ametlikku arenguabi kui rahavoogusid arenguabikomitee ametliku arenguabi saajate nimekirja kuuluvatesse riikidesse, kelle jaoks muuhulgas „teostatakse iga tehing, pidades peamise eesmärgina silmas arenguriikide majandusarengu ja heaolu edendamist”;

Brasiilia

| 1. | märgib, et iga-aastase tegevusprogrammi projekt aastaks 2008 Brasiiliale sisaldab ainsa meetmena akadeemilise liikuvuse programmi Brasiiliale 2008–2010 (s.o „Erasmus Munduse” väliskoostöö Brasiilia alaprogrammi), et see meede sisaldub riikliku strateegiadokumendi esimeses prioriteetses valdkonnas pealkirjaga „Kahepoolsete suhete edendamine, meede 2: Brasiilia kõrgharidusprogramm” ning et 2008. aasta iga-aastases tegevusprogrammis Brasiiliale on tähtsa elemendina ette nähtud ELi üliõpilaste ja akadeemilise personali liikuvuse rahastamine (kuni 30 % üliõpilaste ja personali individuaalse liikuvuse rahastamisest); |
| --- | --- |

1.

märgib, et iga-aastase tegevusprogrammi projekt aastaks 2008 Brasiiliale sisaldab ainsa meetmena akadeemilise liikuvuse programmi Brasiiliale 2008–2010 (s.o „Erasmus Munduse” väliskoostöö Brasiilia alaprogrammi), et see meede sisaldub riikliku strateegiadokumendi esimeses prioriteetses valdkonnas pealkirjaga „Kahepoolsete suhete edendamine, meede 2: Brasiilia kõrgharidusprogramm” ning et 2008. aasta iga-aastases tegevusprogrammis Brasiiliale on tähtsa elemendina ette nähtud ELi üliõpilaste ja akadeemilise personali liikuvuse rahastamine (kuni 30 % üliõpilaste ja personali individuaalse liikuvuse rahastamisest);

Argentina

| 2. | märgib, et iga-aastase tegevusprogrammi projekt aastaks 2008 Argentinale sisaldab ainsa meetmena „Erasmus Munduse” väliskoostöö Argentina alaprogrammi, et see meede sisaldub riikliku strateegiadokumendi sihtvaldkonnas pealkirjaga „Kahepoolsete suhete ja vastastikuse mõistmise tugevdamine ELi ja Argentina vahel” ning et 2008. aasta iga-aastases tegevusprogrammis Argentinal on tähtsa elemendina ette nähtud ELi üliõpilaste ja akadeemilise personali liikuvuse rahastamine (kuni 30 % üliõpilaste ja personali individuaalse liikuvuse rahastamisest); |
| --- | --- |

2.

märgib, et iga-aastase tegevusprogrammi projekt aastaks 2008 Argentinale sisaldab ainsa meetmena „Erasmus Munduse” väliskoostöö Argentina alaprogrammi, et see meede sisaldub riikliku strateegiadokumendi sihtvaldkonnas pealkirjaga „Kahepoolsete suhete ja vastastikuse mõistmise tugevdamine ELi ja Argentina vahel” ning et 2008. aasta iga-aastases tegevusprogrammis Argentinal on tähtsa elemendina ette nähtud ELi üliõpilaste ja akadeemilise personali liikuvuse rahastamine (kuni 30 % üliõpilaste ja personali individuaalse liikuvuse rahastamisest);

*

* *

| 3. | on arvamusel, et seega ületab komisjon iga-aastases tegevusprogrammis aastaks 2008 Brasiiliale ja iga-aastases tegevusprogrammis aastaks 2008 Argentinale talle põhiõigusaktiga antud rakendamisvolitusi, arvestades et eespool nimetatud sätted ei ole kooskõlas määruse (EÜ) nr 1905/2006 artikli 2 lõigetega 1 ja 4, kuna nende sätete esmane eesmärk ei ole vaesuse kaotamine ja need sätted ei täida OECD/DAC kehtestatud ametliku arenguabi kriteeriume (5); |
| --- | --- |

3.

on arvamusel, et seega ületab komisjon iga-aastases tegevusprogrammis aastaks 2008 Brasiiliale ja iga-aastases tegevusprogrammis aastaks 2008 Argentinale talle põhiõigusaktiga antud rakendamisvolitusi, arvestades et eespool nimetatud sätted ei ole kooskõlas määruse (EÜ) nr 1905/2006 artikli 2 lõigetega 1 ja 4, kuna nende sätete esmane eesmärk ei ole vaesuse kaotamine ja need sätted ei täida OECD/DAC kehtestatud ametliku arenguabi kriteeriume (5);

| 4. | kutsub komisjoni üles võtma tagasi otsuse eelnõud, millega kehtestatakse iga-aastased tegevusprogrammid aastaks 2008 Brasiiliale ja aastaks 2008 Argentinale, ning esitama arengukoostöö rahastamisvahendi korralduskomiteele uued otsuse eelnõud, mis on täielikult kooskõlas määruse (EÜ) nr 1905/2006 sätetega; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles võtma tagasi otsuse eelnõud, millega kehtestatakse iga-aastased tegevusprogrammid aastaks 2008 Brasiiliale ja aastaks 2008 Argentinale, ning esitama arengukoostöö rahastamisvahendi korralduskomiteele uued otsuse eelnõud, mis on täielikult kooskõlas määruse (EÜ) nr 1905/2006 sätetega;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

(2)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

(3)  ELT C 143, 10.6.2008, lk 1.

(4)  Artikli 1 lõige 1: Ühendus rahastab meetmeid, mille eesmärgiks on toetada koostööd arenguriikide, -territooriumide ja -piirkondadega (...)..

(5)  Nimelt, et „iga tehing teostatakse, pidades peamise eesmärgina silmas arenguriikide majandusliku arengu ja heaolu edendamist” (OECD/DAC 2006. aasta oktoobri infoleht: „Is it ODA?”, lk 1).

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/20 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/20

---

Kolmapäev, 9. juuli 2008ELi prioriteedid ÜRO Peaassamblee 63. istungjärguks

P6_TA(2008)0339

Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta soovitus nõukogule ELi prioriteetide kohta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 63. istungjärguks (2008/2111(INI))

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ettepanekut, mille esitasid fraktsiooni ALDE nimel Alexander Lambsdorff ja Annemie Neyts-Uyttebroeck, võtta vastu soovitus nõukogule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) Peaassamblee 63. istungjärgu kohta (B6-0176/2008);

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 2005. aasta aruannet „Suurem vabadus”, ja sellele järgnenud ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 60/1 2005. aasta tippkohtumise tulemuste kohta ja ÜRO peasekretäri 7. märtsi 2006. aasta aruannet „ÜROsse investeerimine: organisatsiooni tugevdamine kogu maailmas”;

võttes arvesse ELi prioriteete ÜRO Peaassamblee 62. istungjärguks;

võttes arvesse oma 29. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja ÜRO suhete kohta, (1) oma 9. juuni 2005. aasta resolutsiooni ÜRO reformi kohta (2) ja oma 29. septembri 2005. aasta resolutsiooni ÜRO tippkohtumise (14.–16. september 2005) tulemuste kohta (3);

võttes arvesse 11. veebruari 2008. aasta ÜRO Peaassamblee 63. korralise istungjärgu esialgsesse päevakorda lisatavaid teemasid ning eriti selle järgmisi punkte: rahu ja rahvusvahelise julgeoleku säilitamine, Aafrika areng, inimõiguste edendamine ning haldussüsteemi reform;

võttes arvesse 19.–30. mail 2008. aastal Bonnis toimunud ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsi üheksanda kohtumise (COP 9) järeldusi;

võttes arvesse 2009. aasta Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi läbivaatamiskonverentsi;

võttes arvesse kodukorra artikli 114 lõiget 3 ja artiklit 90;

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A6-0265/2008),

| A. | arvestades, et ELi välispoliitika aluseks on tugev ja ühemõtteline toetus tõhusale mitmepoolsusele, nagu on sätestatud ÜRO põhikirjas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi välispoliitika aluseks on tugev ja ühemõtteline toetus tõhusale mitmepoolsusele, nagu on sätestatud ÜRO põhikirjas;

| B. | arvestades, et EL on ÜRO poliitiline ja finantsalane põhipartner võitluses vaesuse vastu ning majandus- ja sotsiaalse arengu edendamisel, mis parandab kollektiivset turvalisust, kaasa arvatud ohustatud elanikkondade elatusvahendite kaitset, ja toetab inimõigusi kogu maailmas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL on ÜRO poliitiline ja finantsalane põhipartner võitluses vaesuse vastu ning majandus- ja sotsiaalse arengu edendamisel, mis parandab kollektiivset turvalisust, kaasa arvatud ohustatud elanikkondade elatusvahendite kaitset, ja toetab inimõigusi kogu maailmas;

| C. | arvestades, et ÜRO reformi kava, mis hõlmab uute asutuste loomist, teiste asutuste radikaalset uuendamist, välioperatsioonide juhtimise ümberkujundamist, abiandmise ümberkorraldamist ja ÜRO sekretariaadi põhjalikku reformi, on ülimalt ambitsioonikas ja nõuab pidevat poliitilist tuge, eriti ajal, mil pärast uue poliitilise raamistiku määratlemist on alanud rakendamise etapp; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ÜRO reformi kava, mis hõlmab uute asutuste loomist, teiste asutuste radikaalset uuendamist, välioperatsioonide juhtimise ümberkujundamist, abiandmise ümberkorraldamist ja ÜRO sekretariaadi põhjalikku reformi, on ülimalt ambitsioonikas ja nõuab pidevat poliitilist tuge, eriti ajal, mil pärast uue poliitilise raamistiku määratlemist on alanud rakendamise etapp;

| D. | arvestades, et kaks peamist uut asutust, milleks on ÜRO inimõiguste nõukogu ja rahukindlustamiskomisjon, on jõudnud otsustavasse etappi, kus nad peavad tõestama oma võimet täita eesmärgid, mille on neile vastavalt seadnud ÜRO liikmesriigid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kaks peamist uut asutust, milleks on ÜRO inimõiguste nõukogu ja rahukindlustamiskomisjon, on jõudnud otsustavasse etappi, kus nad peavad tõestama oma võimet täita eesmärgid, mille on neile vastavalt seadnud ÜRO liikmesriigid;

| E. | arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu kauaoodatud reform on ikka veel lõpule viimata, ning arvestades ühelt poolt sellega seotud tundlikke küsimusi ja pinget suurema aruandekohustuse ja suurenenud geopoliitilise tasakaalu vahel ning teiselt poolt vajadust tagada kõnealuse asutuse tõhusus ja tulemuslikkus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu kauaoodatud reform on ikka veel lõpule viimata, ning arvestades ühelt poolt sellega seotud tundlikke küsimusi ja pinget suurema aruandekohustuse ja suurenenud geopoliitilise tasakaalu vahel ning teiselt poolt vajadust tagada kõnealuse asutuse tõhusus ja tulemuslikkus;

| F. | arvestades, et 2008. aasta on otsustava tähtsusega aasta vaesuse kaotamiseks ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks kogu maailmas 2015. aastaks, ja arvestades, et ELi liikmesriigid peaksid tagama ülemaailmse juhtpositsiooni enne asjaomaseid keskse tähtsusega kohtumisi, mis peetakse käesoleva aasta teises pooles; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2008. aasta on otsustava tähtsusega aasta vaesuse kaotamiseks ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks kogu maailmas 2015. aastaks, ja arvestades, et ELi liikmesriigid peaksid tagama ülemaailmse juhtpositsiooni enne asjaomaseid keskse tähtsusega kohtumisi, mis peetakse käesoleva aasta teises pooles;

| G. | arvestades, et aastatuhande arengueesmärkidega seotud ELi pingutused on oluliseks katalüsaatoriks ja eeskujuks teistele doonoritele, kuid seniste suundumuste jätkudes on need 2010. aastaks ikkagi 75 miljardi euro võrra väiksemad ELi ametlikest kohustustest arenguabi osas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et aastatuhande arengueesmärkidega seotud ELi pingutused on oluliseks katalüsaatoriks ja eeskujuks teistele doonoritele, kuid seniste suundumuste jätkudes on need 2010. aastaks ikkagi 75 miljardi euro võrra väiksemad ELi ametlikest kohustustest arenguabi osas;

| H. | arvestades, et paljud Saharast lõunas asuvad Aafrika riigid ei tundu suutvat täita ühtegi aastatuhande arengueesmärki ja arvestades, et ka paljudes keskmise sissetulekuga riikides on piirkondi ja miljoneid inimesi hõlmavaid rahvusrühmi, kelle edenemine eesmärkide täitmisel on ebarahuldav; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et paljud Saharast lõunas asuvad Aafrika riigid ei tundu suutvat täita ühtegi aastatuhande arengueesmärki ja arvestades, et ka paljudes keskmise sissetulekuga riikides on piirkondi ja miljoneid inimesi hõlmavaid rahvusrühmi, kelle edenemine eesmärkide täitmisel on ebarahuldav;

| I. | arvestades, et järsult kasvavad toiduainehinnad ja aeglustuv maailma majanduskasv ähvardavad lükata aastatuhande arengueesmärkide täitmise edasi hinnanguliselt 7 aasta võrra, kui arengumaade põllumajandussektorisse ja toiduainetetööstusesse ei tehta lisainvesteeringuid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et järsult kasvavad toiduainehinnad ja aeglustuv maailma majanduskasv ähvardavad lükata aastatuhande arengueesmärkide täitmise edasi hinnanguliselt 7 aasta võrra, kui arengumaade põllumajandussektorisse ja toiduainetetööstusesse ei tehta lisainvesteeringuid;

| J. | arvestades, et kooskõlastatult teiste samasuguste algatustega antud valdkonnas otsustas ÜRO Peaassamblee korraldada 4. ja 5. oktoobril 2007. aastal kõrgetasemelise dialoogi, mis käsitles usundite ja kultuuride vahelist koostööd sallivuse, mõistmise ning usu- või südametunnistuse vabaduse ja kultuurilise mitmekesisuse austamise edendamiseks kogu maailmas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kooskõlastatult teiste samasuguste algatustega antud valdkonnas otsustas ÜRO Peaassamblee korraldada 4. ja 5. oktoobril 2007. aastal kõrgetasemelise dialoogi, mis käsitles usundite ja kultuuride vahelist koostööd sallivuse, mõistmise ning usu- või südametunnistuse vabaduse ja kultuurilise mitmekesisuse austamise edendamiseks kogu maailmas;

| K. | arvestades, et 2008. aasta on Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aasta; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2008. aasta on Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aasta;

| L. | arvestades, et ÜRO Peaassamblee päevakord ei ole veel piisavalt täpne ja tõhus, mis on vajalik, et muuta nimetatud organi töö järjekindlamaks ja ning soodustada selle resolutsioonide järgimist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ÜRO Peaassamblee päevakord ei ole veel piisavalt täpne ja tõhus, mis on vajalik, et muuta nimetatud organi töö järjekindlamaks ja ning soodustada selle resolutsioonide järgimist;

| M. | arvestades, et ÜRO rahuvalveoperatsioonide osakond juhib praegu 20 välioperatsiooni, mis hõlmavad enam kui 100 000 sõjaväelast, kellest pooled on saadetud Aafrikasse; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ÜRO rahuvalveoperatsioonide osakond juhib praegu 20 välioperatsiooni, mis hõlmavad enam kui 100 000 sõjaväelast, kellest pooled on saadetud Aafrikasse;

| N. | arvestades, et ELi liikmesriikide seisukohtade kooskõlastamise aste ÜRO asutustes ja poliitikates on erinev; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ELi liikmesriikide seisukohtade kooskõlastamise aste ÜRO asutustes ja poliitikates on erinev;

| O. | arvestades, et niisuguse kooskõlastatuse saavutamine ei tohiks kahjustada läbirääkimisi teistesse geopoliitilistest blokkidesse kuuluvate riikidega, mis on oluline eeldus vajalike liitude sõlmimiseks ÜROs; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et niisuguse kooskõlastatuse saavutamine ei tohiks kahjustada läbirääkimisi teistesse geopoliitilistest blokkidesse kuuluvate riikidega, mis on oluline eeldus vajalike liitude sõlmimiseks ÜROs;

| P. | arvestades, et selline kooskõlastamine nõuab tihedamat koostööd vastavate Brüsselis asuvate nõukogu töörühmade ja ELi asutuste ning New Yorgis ja Genfis asuvate ELi liikmesriikide alaliste esinduste vahel; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et selline kooskõlastamine nõuab tihedamat koostööd vastavate Brüsselis asuvate nõukogu töörühmade ja ELi asutuste ning New Yorgis ja Genfis asuvate ELi liikmesriikide alaliste esinduste vahel;

| Q. | arvestades, et Lissaboni lepinguga antakse ELile iseseisev õigusvõime ja see on uuendus, millel on väga suur mõju ELi esindamisele ÜROs, |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Lissaboni lepinguga antakse ELile iseseisev õigusvõime ja see on uuendus, millel on väga suur mõju ELi esindamisele ÜROs,

| 1. | edastab nõukogule järgmised soovitused:


  EL ÜROs ja Lissaboni lepingu ratifitseerimine








  a) | nõuab, et ELi poliitiliste prioriteetide küsimuses ÜRO peaassamblee järgmiseks istungjärguks toimuks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel põhjalik ja laialdane arutelu; |
| --- | --- | --- |

1.

edastab nõukogule järgmised soovitused:

EL ÜROs ja Lissaboni lepingu ratifitseerimine

a)

nõuab, et ELi poliitiliste prioriteetide küsimuses ÜRO peaassamblee järgmiseks istungjärguks toimuks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel põhjalik ja laialdane arutelu;

| b) | on seisukohal, et ELi liikmesriikide New Yorgis asuvatele alalistele esindustele peaks nõukogu ametlik seisukoht prioriteetide kohta ÜRO Peaassambleeks olema siduv poliitiline platvorm, mida kasutatakse läbirääkimistel teiste riikidega; |
| --- | --- |

b)

on seisukohal, et ELi liikmesriikide New Yorgis asuvatele alalistele esindustele peaks nõukogu ametlik seisukoht prioriteetide kohta ÜRO Peaassambleeks olema siduv poliitiline platvorm, mida kasutatakse läbirääkimistel teiste riikidega;

| c) | on veendunud, et ELi liikmesriikide seisukohtade koordineerimine ÜROs peaks üldjuhul algama vastavates nõukogu töörühmades, mis lihtsustaks New Yorgi diplomaatidel ÜRO asutustes teatud küsimustes ühise seisukoha saavutamist ning jätaks rohkem aega konsultatsioonideks ja läbirääkimisteks muude piirkondlike rühmituste või niisugustesse muudesse rühmitustesse kuuluvate riikidega; |
| --- | --- |

c)

on veendunud, et ELi liikmesriikide seisukohtade koordineerimine ÜROs peaks üldjuhul algama vastavates nõukogu töörühmades, mis lihtsustaks New Yorgi diplomaatidel ÜRO asutustes teatud küsimustes ühise seisukoha saavutamist ning jätaks rohkem aega konsultatsioonideks ja läbirääkimisteks muude piirkondlike rühmituste või niisugustesse muudesse rühmitustesse kuuluvate riikidega;

| d) | kutsub nõukogu ja komisjoni kaaluma oma New Yorgi ja Genfi esinduste laiendamist ja ümberkorraldamist, pidades silmas ELi esindajate volitusi ja vastutusi pärast Lissaboni lepingu ratifitseerimist ning optimaalse kooskõlastamise ja sünergia tagamist ELi ühtse välis- ja julgeolekupoliitika osaks olevate ühenduse poliitikate, programmide, rahaliste ja muude vahendite ning missioonide vahel; |
| --- | --- |

d)

kutsub nõukogu ja komisjoni kaaluma oma New Yorgi ja Genfi esinduste laiendamist ja ümberkorraldamist, pidades silmas ELi esindajate volitusi ja vastutusi pärast Lissaboni lepingu ratifitseerimist ning optimaalse kooskõlastamise ja sünergia tagamist ELi ühtse välis- ja julgeolekupoliitika osaks olevate ühenduse poliitikate, programmide, rahaliste ja muude vahendite ning missioonide vahel;

| e) | nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon uuriksid sügavuti mõju, mida Lissaboni leping avaldab ELi tulevasele esindatusele ÜROs, ja kutsub ELi liikmesriike üles võtma endale selgelt ja üksmeelselt kohustus tagada, et ELil oleks ÜRO asutustes ja foorumitel küllaldane nähtavus ja mõjuvõim; |
| --- | --- |

e)

nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon uuriksid sügavuti mõju, mida Lissaboni leping avaldab ELi tulevasele esindatusele ÜROs, ja kutsub ELi liikmesriike üles võtma endale selgelt ja üksmeelselt kohustus tagada, et ELil oleks ÜRO asutustes ja foorumitel küllaldane nähtavus ja mõjuvõim;

| f) | soovitab nõukogul võimalikult kiiresti pidada läbirääkimisi ja määratleda, milline on ELi kui ÜRO juures asuva vaatleja operatiivne staatus; |
| --- | --- |

f)

soovitab nõukogul võimalikult kiiresti pidada läbirääkimisi ja määratleda, milline on ELi kui ÜRO juures asuva vaatleja operatiivne staatus;

| g) | kutsub samuti ELi liikmesriike üles taotlema ÜRO praeguse piirkondlike rühmituste struktuuri läbivaatamist, tagamaks, et see kajastab ELi liikmelisust pärast selle viimast laienemist; |
| --- | --- |

g)

kutsub samuti ELi liikmesriike üles taotlema ÜRO praeguse piirkondlike rühmituste struktuuri läbivaatamist, tagamaks, et see kajastab ELi liikmelisust pärast selle viimast laienemist;

| h) | palub nõukogul ja komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti korrapäraselt mõjust, sealhulgas eelarvelisest mõjust, mida avaldavad mis tahes sammud ELi esindatuse muutmiseks ÜRO erinevates allüksustes, sealhulgas sekretariaadis, samuti ÜRO fondides ja programmides; |
| --- | --- |

h)

palub nõukogul ja komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti korrapäraselt mõjust, sealhulgas eelarvelisest mõjust, mida avaldavad mis tahes sammud ELi esindatuse muutmiseks ÜRO erinevates allüksustes, sealhulgas sekretariaadis, samuti ÜRO fondides ja programmides;

ELi panus ÜRO reformidesse

| i) | tunneb heameelt ÜRO Peaassamblee taaselavdamise töörühma tegevuse taastamise üle, kelle ülesanne on leida võimalusi assamblee rolli, mõjuvõimu, tõhususe ja tulemuslikkuse suurendamiseks, ning kutsub ELi liikmesriike üles edendama sellega seoses ÜRO Peaassamblee eesistuja rolli tugevdamist koos piisavate finants-, inim- ja infrastruktuuriressursside eraldamisega, ning süstemaatilisema koostöö sisseseadmist peaassamblee, peasekretäri ja ÜRO Julgeolekunõukogu vahel, et suurendada viimase aruandekohustust ja legitiimsust; |
| --- | --- |

i)

tunneb heameelt ÜRO Peaassamblee taaselavdamise töörühma tegevuse taastamise üle, kelle ülesanne on leida võimalusi assamblee rolli, mõjuvõimu, tõhususe ja tulemuslikkuse suurendamiseks, ning kutsub ELi liikmesriike üles edendama sellega seoses ÜRO Peaassamblee eesistuja rolli tugevdamist koos piisavate finants-, inim- ja infrastruktuuriressursside eraldamisega, ning süstemaatilisema koostöö sisseseadmist peaassamblee, peasekretäri ja ÜRO Julgeolekunõukogu vahel, et suurendada viimase aruandekohustust ja legitiimsust;

| j) | julgustab ELi liikmesriike, et need jätkuvalt nõuaksid kauaoodatud mandaatide läbivaatamist eesmärgiga tugevdada ja ajakohastada ÜRO tööprogrammi, nii et see vastaks ELi liikmesriikide kaasaegsetele nõuetele, vaadates läbi kõik enam kui viie aasta vanused ja peaassamblee või muude organite resolutsioonidest tulenevad mandaadid; |
| --- | --- |

j)

julgustab ELi liikmesriike, et need jätkuvalt nõuaksid kauaoodatud mandaatide läbivaatamist eesmärgiga tugevdada ja ajakohastada ÜRO tööprogrammi, nii et see vastaks ELi liikmesriikide kaasaegsetele nõuetele, vaadates läbi kõik enam kui viie aasta vanused ja peaassamblee või muude organite resolutsioonidest tulenevad mandaadid;

| k) | tuletab ELi liikmesriikidele meelde 2005. aasta tippkohtumisel antud lubadusi tugevdada ÜROd mitmete haldus- ja sekretariaadi reformide abil; kutsub nõukogu üles toetama kõnealuseid reforme, et suurendada aruandekohustust ja järelevalvet, parandada halduse tulemuslikkust ja läbipaistvust ning tugevdada eetikat, tõhusust ja organisatsioonilist suutlikkust eelkõige sekretariaadi struktuuri reformimisele keskendudes; |
| --- | --- |

k)

tuletab ELi liikmesriikidele meelde 2005. aasta tippkohtumisel antud lubadusi tugevdada ÜROd mitmete haldus- ja sekretariaadi reformide abil; kutsub nõukogu üles toetama kõnealuseid reforme, et suurendada aruandekohustust ja järelevalvet, parandada halduse tulemuslikkust ja läbipaistvust ning tugevdada eetikat, tõhusust ja organisatsioonilist suutlikkust eelkõige sekretariaadi struktuuri reformimisele keskendudes;

| l) | nõuab nõukogult tungivalt selle tagamist, et ÜRO rahuvalveoperatsioonide osakonna ja ÜRO poliitikaosakonna töötajate arv oleks vastavuses nende ülesannete ja kohustustega, ning ÜRO peasekretäri vastavate jõupingutuste toetamist; |
| --- | --- |

l)

nõuab nõukogult tungivalt selle tagamist, et ÜRO rahuvalveoperatsioonide osakonna ja ÜRO poliitikaosakonna töötajate arv oleks vastavuses nende ülesannete ja kohustustega, ning ÜRO peasekretäri vastavate jõupingutuste toetamist;

| m) | nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid toetaksid ÜRO peasekretäri jõupingutusi 2005. aasta maailma tippkohtumisel kinnitatud kontseptsiooni „kohustus kaitsta” rakendamisel; kutsub ELi liikmesriike üles selles protsessis aktiivselt osalema; |
| --- | --- |

m)

nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid toetaksid ÜRO peasekretäri jõupingutusi 2005. aasta maailma tippkohtumisel kinnitatud kontseptsiooni „kohustus kaitsta” rakendamisel; kutsub ELi liikmesriike üles selles protsessis aktiivselt osalema;

| n) | kutsub nõukogu täielikult toetama läbirääkimiste taasalustamist kogu süsteemi sidususe kõrgetasemelise ekspertrühma soovituste elluviimiseks, ning soovitab ELi liikmesriikidel teha aktiivselt koostööd ELilt või selle liikmesriikidelt abi saavate arenguriikidega, rakendades nii kogu ELi kui ka selle üksikute liikmesriikide mõju nimetatud riikide toetuse tagamiseks ÜRO abi kättetoimetamise ümberkorraldamisele ja kohtadel teostatavate ÜRO poliitikate sidususe suurendamisele; |
| --- | --- |

n)

kutsub nõukogu täielikult toetama läbirääkimiste taasalustamist kogu süsteemi sidususe kõrgetasemelise ekspertrühma soovituste elluviimiseks, ning soovitab ELi liikmesriikidel teha aktiivselt koostööd ELilt või selle liikmesriikidelt abi saavate arenguriikidega, rakendades nii kogu ELi kui ka selle üksikute liikmesriikide mõju nimetatud riikide toetuse tagamiseks ÜRO abi kättetoimetamise ümberkorraldamisele ja kohtadel teostatavate ÜRO poliitikate sidususe suurendamisele;

| o) | kutsub ELi liikmesriike üles jõudma ÜRO Julgeolekunõukogu reformimise küsimuses ühtsemale seisukohale sihiga suurendada ELi kaalu viisil, mis on vastavuses ELi panusega ÜRO rahuvalveoperatsioonidesse ja ÜRO arenguabisse, pidades samas silmas põhieesmärki saada ELile reformitud ÜROs Julgeolekunõukogu alalise liikme koht; |
| --- | --- |

o)

kutsub ELi liikmesriike üles jõudma ÜRO Julgeolekunõukogu reformimise küsimuses ühtsemale seisukohale sihiga suurendada ELi kaalu viisil, mis on vastavuses ELi panusega ÜRO rahuvalveoperatsioonidesse ja ÜRO arenguabisse, pidades samas silmas põhieesmärki saada ELile reformitud ÜROs Julgeolekunõukogu alalise liikme koht;

| p) | tuletab ELi liikmesriikidele sellega seoses meelde, et on ülimalt tähtis, et ÜRO Julgeolekunõukogus esindatud ELi liikmesriigid toetaksid ELi ametlikke seisukohti, teavitaksid nõuetekohaselt teisi ELi liikmesriike julgeolekunõukogus toimuvatest aruteludest ning kooskõlastaksid aktiivselt oma seisukohti nõukogu asjaomaste töörühmadega; |
| --- | --- |

p)

tuletab ELi liikmesriikidele sellega seoses meelde, et on ülimalt tähtis, et ÜRO Julgeolekunõukogus esindatud ELi liikmesriigid toetaksid ELi ametlikke seisukohti, teavitaksid nõuetekohaselt teisi ELi liikmesriike julgeolekunõukogus toimuvatest aruteludest ning kooskõlastaksid aktiivselt oma seisukohti nõukogu asjaomaste töörühmadega;

| q) | kutsub ELi liikmesriike üles toetama ÜRO Peaassamblee presidendi Srgjan Kerimi ÜRO Julgeolekunõukogu reformi töörühma; sellega seoses tervitab kõikehõlmava protsessi nimelisest algatusest saadud impulssi ÜRO Julgeolekunõukogu reformimiseks; julgustab nõukogu edendama lähenemisküsimustele keskenduvat arutelu, et saavutada selles osas konkreetseid edusamme; |
| --- | --- |

q)

kutsub ELi liikmesriike üles toetama ÜRO Peaassamblee presidendi Srgjan Kerimi ÜRO Julgeolekunõukogu reformi töörühma; sellega seoses tervitab kõikehõlmava protsessi nimelisest algatusest saadud impulssi ÜRO Julgeolekunõukogu reformimiseks; julgustab nõukogu edendama lähenemisküsimustele keskenduvat arutelu, et saavutada selles osas konkreetseid edusamme;

EL ja ÜRO inimõiguste nõukogu

| r) | nõuab tungivalt ELi liikmesriikidelt, eriti ÜRO inimõiguste nõukogu värsketelt liikmetelt Prantsusmaalt ja Slovakkialt, et nad kahekordistaksid pingutusi inimõiguste nõukogu eduka toimimise tagamiseks, et kaitsta ja edendada põhiõigusi; sellega seoses nõuab suuremat aruandekohustust erimenetluste kehtestamisel ja uuendamisel ning volitatud isikute määramisel, mis peaks toimuma läbipaistvuse ja tegeliku konkurentsi tingimustes; |
| --- | --- |

r)

nõuab tungivalt ELi liikmesriikidelt, eriti ÜRO inimõiguste nõukogu värsketelt liikmetelt Prantsusmaalt ja Slovakkialt, et nad kahekordistaksid pingutusi inimõiguste nõukogu eduka toimimise tagamiseks, et kaitsta ja edendada põhiõigusi; sellega seoses nõuab suuremat aruandekohustust erimenetluste kehtestamisel ja uuendamisel ning volitatud isikute määramisel, mis peaks toimuma läbipaistvuse ja tegeliku konkurentsi tingimustes;

| s) | rõhutab, kui tähtis on kodanikuühiskonna osavõtt ÜRO inimõiguste nõukogu tööst ja nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid, kes ÜRO inimõiguste nõukogu töös osalevad, kehtestaksid tõhusad viisid ja vahendid, mis võimaldavad kodanikuühiskonnal ÜRO inimõiguste nõukogus osaleda, et kaitsta paremini inimõigusi maailmas ja anda positiivne panus institutsiooni läbipaistvusesse; |
| --- | --- |

s)

rõhutab, kui tähtis on kodanikuühiskonna osavõtt ÜRO inimõiguste nõukogu tööst ja nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid, kes ÜRO inimõiguste nõukogu töös osalevad, kehtestaksid tõhusad viisid ja vahendid, mis võimaldavad kodanikuühiskonnal ÜRO inimõiguste nõukogus osaleda, et kaitsta paremini inimõigusi maailmas ja anda positiivne panus institutsiooni läbipaistvusesse;

| t) | palub nõukogul jätkuvalt pingutada ÜRO liikmesriikide aruandekohustuse suurendamiseks inimõiguste valdkonnas, suurendades selleks universaalse perioodilise eksperthinnangu tõhusust eelkõige menetluste rangemaks muutmisega, et vältida tahtlikku vastutöötamist või põiklemistaktikat; |
| --- | --- |

t)

palub nõukogul jätkuvalt pingutada ÜRO liikmesriikide aruandekohustuse suurendamiseks inimõiguste valdkonnas, suurendades selleks universaalse perioodilise eksperthinnangu tõhusust eelkõige menetluste rangemaks muutmisega, et vältida tahtlikku vastutöötamist või põiklemistaktikat;

| u) | tunneb muret inimõiguste ülemvoliniku ameti tegevusele hiljaaegu osaks saanud kriitika pärast; palub ELi liikmesriikidel ametit toetada, eriti peaassamblee viiendas komitees, vältimaks ameti sõltumatuse rikkumist ning tagamaks talle kõigi ameti ülesannete täitmiseks vajalike rahaliste vahendite eraldamine; palub ELi liikmesriikidel tähelepanelikult jälgida uue ülemvoliniku praegust ametisse määramise menetlust, võttes arvesse, et eelmise ülemvoliniku Louise Arbori ametiaeg lõppes 2008. aasta juunis; |
| --- | --- |

u)

tunneb muret inimõiguste ülemvoliniku ameti tegevusele hiljaaegu osaks saanud kriitika pärast; palub ELi liikmesriikidel ametit toetada, eriti peaassamblee viiendas komitees, vältimaks ameti sõltumatuse rikkumist ning tagamaks talle kõigi ameti ülesannete täitmiseks vajalike rahaliste vahendite eraldamine; palub ELi liikmesriikidel tähelepanelikult jälgida uue ülemvoliniku praegust ametisse määramise menetlust, võttes arvesse, et eelmise ülemvoliniku Louise Arbori ametiaeg lõppes 2008. aasta juunis;

| v) | palub kõigil ELi liikmesriikidel jääda seotuks 2009. aasta Durbani läbivaatamiskonverentsi ettevalmistustega ning tagada, et konverents annaks kõigile sidusrühmadele võimaluse värskendada oma pühendumust ja otsustavust võidelda rassismi, rassi ja kasti põhjal diskrimineerimise, ksenofoobia ja kõigi teiste sallimatuse vormide vastu ning võtta vastu konkreetsed eesmärgid rassismi kaotamiseks, tuginedes Durbani deklaratsioonile ja tegevuskavale ning neid täiel määral tunnustades; |
| --- | --- |

v)

palub kõigil ELi liikmesriikidel jääda seotuks 2009. aasta Durbani läbivaatamiskonverentsi ettevalmistustega ning tagada, et konverents annaks kõigile sidusrühmadele võimaluse värskendada oma pühendumust ja otsustavust võidelda rassismi, rassi ja kasti põhjal diskrimineerimise, ksenofoobia ja kõigi teiste sallimatuse vormide vastu ning võtta vastu konkreetsed eesmärgid rassismi kaotamiseks, tuginedes Durbani deklaratsioonile ja tegevuskavale ning neid täiel määral tunnustades;

| w) | kutsub nõukogu üles tagama, et ei korduks esimese Durbani konverentsi negatiivsed sündmused; kutsub ELi liikmesriike üles veenduma, et kodanikuühiskond võtaks osa 2009. aasta Durbani läbivaatamiskonverentsist Genfis kooskõlas ÜRO harta ja ÜRO majandus- ja sotsiaalnõukogu 25. juuli 1996. aasta resolutsiooniga 1996/31; |
| --- | --- |

w)

kutsub nõukogu üles tagama, et ei korduks esimese Durbani konverentsi negatiivsed sündmused; kutsub ELi liikmesriike üles veenduma, et kodanikuühiskond võtaks osa 2009. aasta Durbani läbivaatamiskonverentsist Genfis kooskõlas ÜRO harta ja ÜRO majandus- ja sotsiaalnõukogu 25. juuli 1996. aasta resolutsiooniga 1996/31;

| x) | kutsub kõiki ELi liikmesriike üles edendama ja kaitsma laste õigusi, toetades laste õiguste süvalaiendamist kõikides ÜRO süsteemi asjaomastes organites ja mehhanismides toimuvates tegevustes; |
| --- | --- |

x)

kutsub kõiki ELi liikmesriike üles edendama ja kaitsma laste õigusi, toetades laste õiguste süvalaiendamist kõikides ÜRO süsteemi asjaomastes organites ja mehhanismides toimuvates tegevustes;

EL ja ÜRO rahukindlustamiskomisjon

| y) | on seisukohal, et ELi liikmesriigid peaksid ühiselt toetama rahukindlustamiskomisjoni rolli tugevdamist seoses ÜRO süsteemiga, tagama, et selle soovitusi võtavad asjaomased ÜRO juhtorganid asjakohaselt arvesse, ja toetama suuremat sünergiat rahukindlustamiskomisjoni ja ÜRO allasutuste, fondide ning programmide vahel; rõhutab, kui tähtis on tihedam koostöö rahukindlustamiskomisjoni ja rahvusvaheliste finantseerimisasutuste vahel, kes tegutsevad aktiivselt konfliktist väljuvates riikides; |
| --- | --- |

y)

on seisukohal, et ELi liikmesriigid peaksid ühiselt toetama rahukindlustamiskomisjoni rolli tugevdamist seoses ÜRO süsteemiga, tagama, et selle soovitusi võtavad asjaomased ÜRO juhtorganid asjakohaselt arvesse, ja toetama suuremat sünergiat rahukindlustamiskomisjoni ja ÜRO allasutuste, fondide ning programmide vahel; rõhutab, kui tähtis on tihedam koostöö rahukindlustamiskomisjoni ja rahvusvaheliste finantseerimisasutuste vahel, kes tegutsevad aktiivselt konfliktist väljuvates riikides;

| z) | kutsub nõukogu ja ELi liikmesriike julgustama sissemaksete tegemist ÜRO rahukindlustamisfondi, tagamaks selle varustatuse piisavate vahenditega; |
| --- | --- |

z)

kutsub nõukogu ja ELi liikmesriike julgustama sissemaksete tegemist ÜRO rahukindlustamisfondi, tagamaks selle varustatuse piisavate vahenditega;

| aa) | nõuab tungivalt, et ÜRO Julgeolekunõukogus esindatud ELi liikmesriigid hõlbustaksid konsulteerimist rahukindlustamiskomisjoniga rahu tagamise koondoperatsioonide mandaadi teemal eelkõige eesmärgiga tagada sujuv õigeaegne üleminek rahuvalvelt rahu kindlustamisele; tervitab seoses sellega asjaolu, et rahu kindlustamise tugiasutus on seotud ühtse missioonide kavandamise protsessiga; |
| --- | --- |

aa)

nõuab tungivalt, et ÜRO Julgeolekunõukogus esindatud ELi liikmesriigid hõlbustaksid konsulteerimist rahukindlustamiskomisjoniga rahu tagamise koondoperatsioonide mandaadi teemal eelkõige eesmärgiga tagada sujuv õigeaegne üleminek rahuvalvelt rahu kindlustamisele; tervitab seoses sellega asjaolu, et rahu kindlustamise tugiasutus on seotud ühtse missioonide kavandamise protsessiga;

| ab) | on seisukohal, et lisaks paremale osaliste vahelisele kooskõlastamisele, ettenähtava rahastamise tagamisele ning konfliktist väljunud riikidele pööratava rahvusvahelise tähelepanu suurendamisele peaks rahukindlustamiskomisjon koostöös asjaomaste ÜRO osakondadega tegelema ka vajadusega parandada organisatsiooni õppimisvõimet rahu kindlustamise valdkonnas; |
| --- | --- |

ab)

on seisukohal, et lisaks paremale osaliste vahelisele kooskõlastamisele, ettenähtava rahastamise tagamisele ning konfliktist väljunud riikidele pööratava rahvusvahelise tähelepanu suurendamisele peaks rahukindlustamiskomisjon koostöös asjaomaste ÜRO osakondadega tegelema ka vajadusega parandada organisatsiooni õppimisvõimet rahu kindlustamise valdkonnas;

| ac) | ülalnimetatut arvestades rõhutab vajadust tagada, et rahukindlustamiskomisjonile kättesaadavad inimressursid ja rahalised vahendid oleksid proportsionaalsed tema ülesannete ning ÜRO asutuste ja abistatavate maade ootustega, ning kutsub ELi liikmesriike üles tõstatama selle küsimuse ÜRO Peaassamblee asjaomases komitees; |
| --- | --- |

ac)

ülalnimetatut arvestades rõhutab vajadust tagada, et rahukindlustamiskomisjonile kättesaadavad inimressursid ja rahalised vahendid oleksid proportsionaalsed tema ülesannete ning ÜRO asutuste ja abistatavate maade ootustega, ning kutsub ELi liikmesriike üles tõstatama selle küsimuse ÜRO Peaassamblee asjaomases komitees;

EL ja aastatuhande arengueesmärgid

| ad) | nõuab tungivalt, et nõukogu toetaks president Barroso ja volinik Louis Micheli üleskutseid ELi liikmesriikidele, et need koostaksid selged siduvad ajakavad ja eelarved, et suurendada tegelikku abi lubatud ühiseesmärgi saavutamiseks, milleks on 0,56 % rahvamajanduse kogutulust 2010. aastal ja 0,7 % 2015. aastal; |
| --- | --- |

ad)

nõuab tungivalt, et nõukogu toetaks president Barroso ja volinik Louis Micheli üleskutseid ELi liikmesriikidele, et need koostaksid selged siduvad ajakavad ja eelarved, et suurendada tegelikku abi lubatud ühiseesmärgi saavutamiseks, milleks on 0,56 % rahvamajanduse kogutulust 2010. aastal ja 0,7 % 2015. aastal;

| ae) | tuletab ELi liikmesriikidele meelde, et aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks ei ole praegu vaja mingeid uusi lubadusi ega menetlusi ja et keskenduda tuleb juba antud lubaduste ja võetud kohustuste täitmisele ning olemasolevate menetluste laiendamisele; |
| --- | --- |

ae)

tuletab ELi liikmesriikidele meelde, et aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks ei ole praegu vaja mingeid uusi lubadusi ega menetlusi ja et keskenduda tuleb juba antud lubaduste ja võetud kohustuste täitmisele ning olemasolevate menetluste laiendamisele;

| af) | võtab teadmiseks jätkuva vajaduse tegeleda tervishoiuteenuste riikliku rahastamise kriisiga, et kolm tervishoiualast aastatuhande arengueesmärki saaksid kavakohaselt edeneda; selleks on vajalik inimressursside prognoositav, piisav ja korduv rahastamine, ravimite kättesaadavus ning detsentraliseeritud osalusjuhtimine; kutsub ELi liikmesriike üles kõigiti pingutama selleks, et tugevdada kohalikele vajadustele vastavaid üldisi ühtseid tervishoiusüsteeme ning järk-järgult asuda konkreetsetele haigustele suunatud programmide integreerimisele (6. aastatuhande arengueesmärk); |
| --- | --- |

af)

võtab teadmiseks jätkuva vajaduse tegeleda tervishoiuteenuste riikliku rahastamise kriisiga, et kolm tervishoiualast aastatuhande arengueesmärki saaksid kavakohaselt edeneda; selleks on vajalik inimressursside prognoositav, piisav ja korduv rahastamine, ravimite kättesaadavus ning detsentraliseeritud osalusjuhtimine; kutsub ELi liikmesriike üles kõigiti pingutama selleks, et tugevdada kohalikele vajadustele vastavaid üldisi ühtseid tervishoiusüsteeme ning järk-järgult asuda konkreetsetele haigustele suunatud programmide integreerimisele (6. aastatuhande arengueesmärk);

| ag) | on seisukohal, et sooline võrdõiguslikkus (3. aastatuhande arengueesmärk) on aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks tehtavate pingutuste oluline osa, ja soovitab ELi liikmesriikidel hakata kiiresti tegelema puudujäägiga 3. aastatuhande arengueesmärgi saavutamise rahastamises; märgib, et koos haridusega aitab naiste õiguste suurendamine märkimisväärselt kaasa 4. aastatuhande arengueesmärgi (laste suremus) ja 5. aastatuhande arengueesmärgi (ematervis) saavutamisele, mis on üldise arenguedu olulised näitajad; |
| --- | --- |

ag)

on seisukohal, et sooline võrdõiguslikkus (3. aastatuhande arengueesmärk) on aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks tehtavate pingutuste oluline osa, ja soovitab ELi liikmesriikidel hakata kiiresti tegelema puudujäägiga 3. aastatuhande arengueesmärgi saavutamise rahastamises; märgib, et koos haridusega aitab naiste õiguste suurendamine märkimisväärselt kaasa 4. aastatuhande arengueesmärgi (laste suremus) ja 5. aastatuhande arengueesmärgi (ematervis) saavutamisele, mis on üldise arenguedu olulised näitajad;

| ah) | märgib, et kuigi üleminekul üldisele algharidusele on viimastel aastatel saavutatud olulist edu, ei käinud 2006. aastal ikkagi koolis 93 miljonit algkooliealist last, kellest enamik olid tüdrukud; kutsub ELi liikmesriike üles tegelema kasvanud vajadustega hariduse toetamise rahastamiseks, sealhulgas konfliktidest mõjutatud nõrkades riikides; |
| --- | --- |

ah)

märgib, et kuigi üleminekul üldisele algharidusele on viimastel aastatel saavutatud olulist edu, ei käinud 2006. aastal ikkagi koolis 93 miljonit algkooliealist last, kellest enamik olid tüdrukud; kutsub ELi liikmesriike üles tegelema kasvanud vajadustega hariduse toetamise rahastamiseks, sealhulgas konfliktidest mõjutatud nõrkades riikides;

| ai) | tuletades meelde ELi kohustusi edendada poliitikavaldkondade seostatust arenguga, soovitab nõukogul ja ELi liikmesriikidel julgustada kogu ÜROd hõlmavat arutelu selle üle, kuidas tagada, et kliimamuutustega seotud jõupingutused ja sihteesmärgid soodustaksid aastatuhande arengueesmärkide saavutamist; märgib, et kohanemisfondidesse tuleb teha tunduvalt suuremaid sissemakseid, selleks et muuta kõige vaesemate riikide a areng „ilmastikukindlaks”; |
| --- | --- |

ai)

tuletades meelde ELi kohustusi edendada poliitikavaldkondade seostatust arenguga, soovitab nõukogul ja ELi liikmesriikidel julgustada kogu ÜROd hõlmavat arutelu selle üle, kuidas tagada, et kliimamuutustega seotud jõupingutused ja sihteesmärgid soodustaksid aastatuhande arengueesmärkide saavutamist; märgib, et kohanemisfondidesse tuleb teha tunduvalt suuremaid sissemakseid, selleks et muuta kõige vaesemate riikide a areng „ilmastikukindlaks”;

| aj) | nõuab tungivalt ELi liikmesriikide aktiivset osalemist Aafrika arengu uue partnerluse (NEPAD), kõrgetasemelisel kohtumisel mis toimub 22. septembril 2008. aastal, ja aastatuhande arengueesmärke käsitleval ÜRO kõrgetasemelisel kohtumisel, mis toimub 25. septembril 2008. aastal New Yorgis; |
| --- | --- |

aj)

nõuab tungivalt ELi liikmesriikide aktiivset osalemist Aafrika arengu uue partnerluse (NEPAD), kõrgetasemelisel kohtumisel mis toimub 22. septembril 2008. aastal, ja aastatuhande arengueesmärke käsitleval ÜRO kõrgetasemelisel kohtumisel, mis toimub 25. septembril 2008. aastal New Yorgis;

| ak) | soovitab nõukogul ja ELi liikmesriikidel uuendada võlakoorma kergendamise alaseid arutelusid ÜRO tasandil, et määratleda uuesti võla tasumise võime kriteeriumid selliselt, et see edendaks pigem arengueesmärkide täitmist kui võla tagasimaksmist; |
| --- | --- |

ak)

soovitab nõukogul ja ELi liikmesriikidel uuendada võlakoorma kergendamise alaseid arutelusid ÜRO tasandil, et määratleda uuesti võla tasumise võime kriteeriumid selliselt, et see edendaks pigem arengueesmärkide täitmist kui võla tagasimaksmist;

| al) | on seisukohal, et emade suremuse tase püsib paljudes arengumaades lubamatult kõrge, kusjuures igal aastal sureb enam kui 500 000 naist ravitavatesse ja välditavatesse raseduse ja sünnitusega seotud tüsistustesse; nõuab seepärast tungivalt, et ELi liikmesriigid suurendaksid järsult jõupingutusi ja rahastamist, et tagada seksuaal- ja reproduktiivtervise alase teabe ja teenuste üldine kättesaadavus, mis on hädavajalik tervishoiualaste aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks, soolise võrdõiguslikkuse jaoks ja võitluseks vaesuse vastu; |
| --- | --- |

al)

on seisukohal, et emade suremuse tase püsib paljudes arengumaades lubamatult kõrge, kusjuures igal aastal sureb enam kui 500 000 naist ravitavatesse ja välditavatesse raseduse ja sünnitusega seotud tüsistustesse; nõuab seepärast tungivalt, et ELi liikmesriigid suurendaksid järsult jõupingutusi ja rahastamist, et tagada seksuaal- ja reproduktiivtervise alase teabe ja teenuste üldine kättesaadavus, mis on hädavajalik tervishoiualaste aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks, soolise võrdõiguslikkuse jaoks ja võitluseks vaesuse vastu;

| am) | seoses praeguse toiduainekriisiga nõuab tungivalt nõukogult ja ELi liikmesriikidelt meetmete võtmist kaubavahetuse moonutuste vähendamiseks; |
| --- | --- |

am)

seoses praeguse toiduainekriisiga nõuab tungivalt nõukogult ja ELi liikmesriikidelt meetmete võtmist kaubavahetuse moonutuste vähendamiseks;

ELi ja ÜRO tegeliku koostöö parandamine

| an) | nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid ja komisjon toetaksid ÜRO demokraatiafondi nii poliitiliselt kui ka rahaliselt; |
| --- | --- |

an)

nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid ja komisjon toetaksid ÜRO demokraatiafondi nii poliitiliselt kui ka rahaliselt;

| ao) | kutsub nõukogu ja eelkõige neid ELi liikmesriike, kes on ÜRO Julgeolekunõukogu alalised või mittealalised liikmed, toetama ÜRO sanktsioonide süsteemi (terroristide mustad nimekirjad) läbivaatamist, et viia see eelkõige asjakohase teavitamis- ja edasikaebamiskorra kehtestamise kaudu kooskõlla ÜRO poliitiliste ja kodanikuõiguste paktiga (UNCCPR); sellealase esimese sammuna õiges suunas tervitab ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1730 (2006) vastuvõtmist, millega kehtestatakse mustast nimekirjast väljaarvamise menetlus ja hakatakse ÜRO sekretariaadis nimekirjast väljaarvamise taotlusi vastu võtma; |
| --- | --- |

ao)

kutsub nõukogu ja eelkõige neid ELi liikmesriike, kes on ÜRO Julgeolekunõukogu alalised või mittealalised liikmed, toetama ÜRO sanktsioonide süsteemi (terroristide mustad nimekirjad) läbivaatamist, et viia see eelkõige asjakohase teavitamis- ja edasikaebamiskorra kehtestamise kaudu kooskõlla ÜRO poliitiliste ja kodanikuõiguste paktiga (UNCCPR); sellealase esimese sammuna õiges suunas tervitab ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1730 (2006) vastuvõtmist, millega kehtestatakse mustast nimekirjast väljaarvamise menetlus ja hakatakse ÜRO sekretariaadis nimekirjast väljaarvamise taotlusi vastu võtma;

| ap) | kutsub ELi liikmesriike üles käivitama ÜRO siseselt ja enne eespool nimetatud läbivaatamiskonverentsi arutelu Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ees seisvate väljakutsete üle, mis võivad kahandada kohtu töö tulemuslikkust, seades eesmärgiks sõlmida siiani saavutamata kokkulepe, millega määratletakse agressiooni kui kuriteo mõiste ja tingimused, mille korral kohus saab oma pädevust realiseerida vastavalt Rooma statuudi artikli 5 lõikes 2 sätestatule; |
| --- | --- |

ap)

kutsub ELi liikmesriike üles käivitama ÜRO siseselt ja enne eespool nimetatud läbivaatamiskonverentsi arutelu Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ees seisvate väljakutsete üle, mis võivad kahandada kohtu töö tulemuslikkust, seades eesmärgiks sõlmida siiani saavutamata kokkulepe, millega määratletakse agressiooni kui kuriteo mõiste ja tingimused, mille korral kohus saab oma pädevust realiseerida vastavalt Rooma statuudi artikli 5 lõikes 2 sätestatule;

| aq) | arvab, arvestades kliimamuutuste vaieldamatut mõju miljonite inimeste elatusvahenditele, et EL peaks ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osapooli aktiivselt julgustama pidama läbirääkimisi kliimamuutusi käsitleva rahvusvahelise leppe sõlmimiseks 2009. aasta lõpuks, ning kutsub ELi liikmesriike võtma enda kanda juhtroll sellistel laiahaardelistel ülemaailmsetel läbirääkimistel; lisaks ja sellega seoses nõuab ELi liikmesriikidelt tungivalt CO2 suhtes neutraalsete ja taastuvate energiaallikate kasutamist; ning on seisukohal, et ELi liikmesriigid peaksid kaaluma soovituse esitamist moodustada ÜRO tasemel katastroofialase nõustamise üksus, mis annaks valitsustele soovitusi katastroofideks sisulise valmisoleku küsimustes; |
| --- | --- |

aq)

arvab, arvestades kliimamuutuste vaieldamatut mõju miljonite inimeste elatusvahenditele, et EL peaks ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osapooli aktiivselt julgustama pidama läbirääkimisi kliimamuutusi käsitleva rahvusvahelise leppe sõlmimiseks 2009. aasta lõpuks, ning kutsub ELi liikmesriike võtma enda kanda juhtroll sellistel laiahaardelistel ülemaailmsetel läbirääkimistel; lisaks ja sellega seoses nõuab ELi liikmesriikidelt tungivalt CO2 suhtes neutraalsete ja taastuvate energiaallikate kasutamist; ning on seisukohal, et ELi liikmesriigid peaksid kaaluma soovituse esitamist moodustada ÜRO tasemel katastroofialase nõustamise üksus, mis annaks valitsustele soovitusi katastroofideks sisulise valmisoleku küsimustes;

| ar) | kutsub nii ELi kui ka ÜRO osalisi üles üldiselt kaaluma ELi ja Aafrika Liidu koostööd rahu ja julgeoleku tagamisel Aafrika mandril, keskendudes täpsemalt sellele, kuidas ÜRO saab ELi täiendavate võimekuste kasutamisega tõsta oma missioonide kvaliteeti; soovitab hoolikalt kaaluda võimekuste ühendamist, et tekitada sünergiat peale tehnoloogia ja sõjavarustuse ka legitiimsuse, vastuvõtmise, tasuvuse ja mandaadiga sobivuse osas; |
| --- | --- |

ar)

kutsub nii ELi kui ka ÜRO osalisi üles üldiselt kaaluma ELi ja Aafrika Liidu koostööd rahu ja julgeoleku tagamisel Aafrika mandril, keskendudes täpsemalt sellele, kuidas ÜRO saab ELi täiendavate võimekuste kasutamisega tõsta oma missioonide kvaliteeti; soovitab hoolikalt kaaluda võimekuste ühendamist, et tekitada sünergiat peale tehnoloogia ja sõjavarustuse ka legitiimsuse, vastuvõtmise, tasuvuse ja mandaadiga sobivuse osas;

| as) | kutsub nõukogu üles pidama jätkuvalt esmatähtsaks edukate piirkondlike partnerluste loomist ja koostööd partneritega maailma kõigist piirkondadest, et tagada ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 62/149 (milles surmanuhtluse kaotamise eesmärgil nõutakse ülemaailmset moratooriumi hukkamistele) tulemuslik rakendamine; |
| --- | --- |

as)

kutsub nõukogu üles pidama jätkuvalt esmatähtsaks edukate piirkondlike partnerluste loomist ja koostööd partneritega maailma kõigist piirkondadest, et tagada ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 62/149 (milles surmanuhtluse kaotamise eesmärgil nõutakse ülemaailmset moratooriumi hukkamistele) tulemuslik rakendamine;

| at) | võtab teadmiseks ÜRO peasekretäri otsuse korraldada ümber ÜRO missioon Kosovos, võimaldamaks ELile kaalukamat rolli õigusriigi valdkonnas ning kutsub ELi liikmesriike, kes kiitsid üksmeelselt heaks Euroopa Liidu õigusriigi missiooni EULEX KOSOVO käivitamise, hoolikalt jälgima nimetatud otsuse rakendamist kohapeal; |
| --- | --- |

at)

võtab teadmiseks ÜRO peasekretäri otsuse korraldada ümber ÜRO missioon Kosovos, võimaldamaks ELile kaalukamat rolli õigusriigi valdkonnas ning kutsub ELi liikmesriike, kes kiitsid üksmeelselt heaks Euroopa Liidu õigusriigi missiooni EULEX KOSOVO käivitamise, hoolikalt jälgima nimetatud otsuse rakendamist kohapeal;

| au) | on mures desarmeerimisläbirääkimiste ummikussejooksmise pärast sellistes küsimustes nagu lõhustuvate materjalide tootmise keelustamise leping ja bioloogiliste relvade konventsioon, samuti seisaku pärast tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingu ratifitseerimisel; samas tunnistab, et ÜRO peaassamblee 63. istungjärk annab ELile suurepärase võimaluse olla teenäitajaks, propageerides hiljaaegu kokku lepitud kassettlahingumoona keelustamise lepingu ratifitseerimist ja üldkehtivaks muutmist ning alustades läbirääkimisi, et sõlmida rahvusvaheline relvakaubandusleping ja rahvusvaheline leping vaesestatud uraani sisaldavate relvade ülemaailmseks keelustamiseks; palub ELil ja ÜROl jätkata pingutusi ÜRO väike- ja kergrelvade salakaubaveo tegevusprogrammi tugevdamiseks ning Ottawa maamiinide keelustamise lepingu kohaldamisala laiendamiseks; |
| --- | --- |

au)

on mures desarmeerimisläbirääkimiste ummikussejooksmise pärast sellistes küsimustes nagu lõhustuvate materjalide tootmise keelustamise leping ja bioloogiliste relvade konventsioon, samuti seisaku pärast tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingu ratifitseerimisel; samas tunnistab, et ÜRO peaassamblee 63. istungjärk annab ELile suurepärase võimaluse olla teenäitajaks, propageerides hiljaaegu kokku lepitud kassettlahingumoona keelustamise lepingu ratifitseerimist ja üldkehtivaks muutmist ning alustades läbirääkimisi, et sõlmida rahvusvaheline relvakaubandusleping ja rahvusvaheline leping vaesestatud uraani sisaldavate relvade ülemaailmseks keelustamiseks; palub ELil ja ÜROl jätkata pingutusi ÜRO väike- ja kergrelvade salakaubaveo tegevusprogrammi tugevdamiseks ning Ottawa maamiinide keelustamise lepingu kohaldamisala laiendamiseks;

| av) | nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid teeksid jõupingutusi rahvusvahelise konsensuse saavutamiseks, mis võimaldab viia lõpule läbirääkimised rahvusvahelist terrorismi käsitleva kõikehõlmava konventsiooni üle; |
| --- | --- |

av)

nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid teeksid jõupingutusi rahvusvahelise konsensuse saavutamiseks, mis võimaldab viia lõpule läbirääkimised rahvusvahelist terrorismi käsitleva kõikehõlmava konventsiooni üle;

| aw) | kutsub nõukogu üles toetama kõiki tegevusi ja asjakohast rahastamist, mille eesmärk on soolise võrdõiguslikkuse küsimuste süstemaatiline integreerimine ÜRO tegevuste kõigisse aspektidesse; |
| --- | --- |

aw)

kutsub nõukogu üles toetama kõiki tegevusi ja asjakohast rahastamist, mille eesmärk on soolise võrdõiguslikkuse küsimuste süstemaatiline integreerimine ÜRO tegevuste kõigisse aspektidesse;

| ax) | nõuab tungivalt nõukogult kõigi tegevuste toetamist, mille eesmärk on keskkonna kaitsmine ja võitlus liikide väljasuremise vastu ja ning vajalike rahaliste vahendite mobiliseerimine; |
| --- | --- |

ax)

nõuab tungivalt nõukogult kõigi tegevuste toetamist, mille eesmärk on keskkonna kaitsmine ja võitlus liikide väljasuremise vastu ja ning vajalike rahaliste vahendite mobiliseerimine;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule ja teavitamise eesmärgil komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule ja teavitamise eesmärgil komisjonile.

---

(1)  ELT C 96 E, 21.4.2004, lk 79.

(2)  ELT C 124 E, 25.5.2006, lk 549.

(3)  ELT C 227 E, 21.9.2006, lk 582.

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/27 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/27

---

Kolmapäev, 9. juuli 2008Liikmesriikide kohtunike roll Euroopa kohtusüsteemis

P6_TA(2008)0352

Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta resolutsioon liikmesriikide kohtunike rolli kohta Euroopa kohtusüsteemis (2007/2027(INI))

2009/C 294 E/06

Euroopa Parlament,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 61, millega nähakse ette vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala järkjärguline loomine, sealhulgas õigusalase koostöö meetmed tsiviil- ja kriminaalasjades;

võttes arvesse Haagi programmi: vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamine Euroopa Liidus (1), mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 5. novembri 2004. aasta Brüsseli kohtumisel, ning komisjoni 10. mai 2005. aasta teatist „Haagi programm: viie järgneva aasta kümme prioriteeti” (KOM(2005)0184);

võttes arvesse 14.–15. detsembril 2001. aastal Laekenis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu üleskutset luua kiirelt Euroopa võrgustik, et soodustada kohtunike koolitust, aitamaks tugevdada usaldust õigusalases koostöös osalejate vahel;

võttes arvesse oma 10. septembri 1991. aasta resolutsiooni Euroopa Õigusakadeemia loomise kohta (2) ja 24. septembri 2002. aasta resolutsiooni Euroopa õigusalase koolituse võrgustiku kohta (3);

võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2006. aasta teatist õigusalase koolituse kohta Euroopa Liidus (KOM(2006)0356), 5. septembri 2007. aasta teatist „Tulemuslik Euroopa – ühenduse õiguse kohaldamine” (KOM(2007)0502) ja 4. veebruari 2008. aasta teatist ELi õiguspoliitika ja -tava arutamise foorumi loomise kohta (KOM(2008)0038);

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2007. aasta otsust 2008/79/EÜ, Euratom, millega muudetakse protokolli Euroopa Kohtu põhikirja kohta, (4) ning Euroopa Kohtu kodukorda tehtud järgnevaid muudatusi, milles võetakse kasutusele eelotsuse kiirmenetlus;

võttes arvesse tulevase Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõike 2 punkti h ja artikli 82 lõike 1 punkti c, mis on lisatud Lissaboni lepinguga, millega nähakse ette õiguslik alus meetmetele, mille eesmärk on toetada kohtunike ja kohtutöötajate koolitust;

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0224/2008),

| A. | arvestades, et käesoleva resolutsiooni tarbeks 2007. aasta teises pooles läbi viidud uuringus rõhutati:






  — | olulisi erinevusi liikmesriikide kohtunike teadmistes ühenduse õiguse kohta (5) kogu Euroopa Liidus, kusjuures teadlikkus sellest oli mõnikord väga piiratud; |
| --- | --- | --- |

A.

arvestades, et käesoleva resolutsiooni tarbeks 2007. aasta teises pooles läbi viidud uuringus rõhutati:

—

olulisi erinevusi liikmesriikide kohtunike teadmistes ühenduse õiguse kohta (5) kogu Euroopa Liidus, kusjuures teadlikkus sellest oli mõnikord väga piiratud;

| — | hädavajalikkust tõhustada liikmesriikide kohtunike üldist võõrkeelte oskust; |
| --- | --- |

—

hädavajalikkust tõhustada liikmesriikide kohtunike üldist võõrkeelte oskust;

| — | raskusi, millega liikmesriikide kohtunikud puutuvad kokku juurdepääsul spetsiifilisele ja ajakohasele teabele ühenduse õiguse kohta; |
| --- | --- |

—

raskusi, millega liikmesriikide kohtunikud puutuvad kokku juurdepääsul spetsiifilisele ja ajakohasele teabele ühenduse õiguse kohta;

| — | vajadust parandada ja tugevdada liikmesriikide kohtunike alg- ja elukestvat õpet ühenduse õiguse valdkonnas; |
| --- | --- |

—

vajadust parandada ja tugevdada liikmesriikide kohtunike alg- ja elukestvat õpet ühenduse õiguse valdkonnas;

| — | kohtunike suhteliselt piiratud teadmisi eelotsusemenetluse kohta ning vajadust tugevdada dialoogi liikmesriikide kohtunike ja Euroopa Kohtu vahel; |
| --- | --- |

—

kohtunike suhteliselt piiratud teadmisi eelotsusemenetluse kohta ning vajadust tugevdada dialoogi liikmesriikide kohtunike ja Euroopa Kohtu vahel;

| — | asjaolu, et paljud kohtunikud tajuvad ühenduse õigust ülemäära keerulise ja läbipaistmatuna; |
| --- | --- |

—

asjaolu, et paljud kohtunikud tajuvad ühenduse õigust ülemäära keerulise ja läbipaistmatuna;

| — | vajadust tagada, et ühenduse õigus sobiks paremini liikmesriikide kohtunike poolt kohaldamiseks; |
| --- | --- |

—

vajadust tagada, et ühenduse õigus sobiks paremini liikmesriikide kohtunike poolt kohaldamiseks;

| B. | arvestades, et peamine vastutus õigusalase koolituse eest, sealhulgas selle Euroopa mõõtme eest, jääb liikmesriikide kanda; arvestades, et eelmainitud Haagi programmis on ära toodud Euroopa Ülemkogu avaldus, et „õigusasutuste koolitus peaks süsteemselt sisaldama ELi komponenti” (6), ning arvestades, et kohtunike koolitus igas liikmesriigis on sellest hoolimata ELi institutsioonide ja iga liikmesriigi ühine mure; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et peamine vastutus õigusalase koolituse eest, sealhulgas selle Euroopa mõõtme eest, jääb liikmesriikide kanda; arvestades, et eelmainitud Haagi programmis on ära toodud Euroopa Ülemkogu avaldus, et „õigusasutuste koolitus peaks süsteemselt sisaldama ELi komponenti” (6), ning arvestades, et kohtunike koolitus igas liikmesriigis on sellest hoolimata ELi institutsioonide ja iga liikmesriigi ühine mure;

| C. | arvestades, et ühenduse õigust ei tohiks käsitada valdkonnana, mis on mõeldud väljavalitud spetsialistide ringile, ning arvestades, et koolitusvõimaluste puhul kõnealuses valdkonnas ei tohi piirduda kõrgema astme kohtute kohtunikega, vaid neid võimalusi tuleks samamoodi laiendada kohtusüsteemi kõigi astmete kohtunikele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ühenduse õigust ei tohiks käsitada valdkonnana, mis on mõeldud väljavalitud spetsialistide ringile, ning arvestades, et koolitusvõimaluste puhul kõnealuses valdkonnas ei tohi piirduda kõrgema astme kohtute kohtunikega, vaid neid võimalusi tuleks samamoodi laiendada kohtusüsteemi kõigi astmete kohtunikele;

| D. | arvestades, et teatavad asutused, mida ühendus toetab rahaliselt, on üha edukamad ning koolitavad juba arvukalt kohtunikke ja prokuröre; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et teatavad asutused, mida ühendus toetab rahaliselt, on üha edukamad ning koolitavad juba arvukalt kohtunikke ja prokuröre;

| E. | arvestades, et võõrkeelte oskus on ülioluline nii nõuetekohase õigusalase koostöö tagamisel – seda eriti tsiviil- ja kaubandusasjades, valdkondades, kus on ette nähtud otsene kokkupuude kohtunike vahel – kui ka kohtunikele vahetusprogrammidele juurdepääsu tagamisel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et võõrkeelte oskus on ülioluline nii nõuetekohase õigusalase koostöö tagamisel – seda eriti tsiviil- ja kaubandusasjades, valdkondades, kus on ette nähtud otsene kokkupuude kohtunike vahel – kui ka kohtunikele vahetusprogrammidele juurdepääsu tagamisel;

| F. | arvestades, et Euroopa Kohtu püsivatele jõupingutustele vaatamata on eelotsusemenetluse keskmine kestus jätkuvalt liiga pikk ning vähendab oluliselt kõnealuse menetluse atraktiivsust liikmesriikide kohtunike jaoks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Kohtu püsivatele jõupingutustele vaatamata on eelotsusemenetluse keskmine kestus jätkuvalt liiga pikk ning vähendab oluliselt kõnealuse menetluse atraktiivsust liikmesriikide kohtunike jaoks;

| G. | arvestades, et Euroopa Kohus on kinnitanud, et liikmesriikide kohuseks on luua õiguskaitsevahendite ja -menetluste süsteem, mis tagab, et austatakse ühenduse õigusest tulenevat õigust tõhusale õiguskaitsele (7); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Kohus on kinnitanud, et liikmesriikide kohuseks on luua õiguskaitsevahendite ja -menetluste süsteem, mis tagab, et austatakse ühenduse õigusest tulenevat õigust tõhusale õiguskaitsele (7);

| H. | arvestades, et käesolevat resolutsiooni ei või tõlgendada kohtunike ja liikmesriikide õigussüsteemide sõltumatust mõjutavana, vastavalt Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitusele nr R(94)12 ja 1998. aasta Euroopa hartale kohtunike staatuse kohta, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et käesolevat resolutsiooni ei või tõlgendada kohtunike ja liikmesriikide õigussüsteemide sõltumatust mõjutavana, vastavalt Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitusele nr R(94)12 ja 1998. aasta Euroopa hartale kohtunike staatuse kohta,

Liikmesriikide kohtunikud ühenduse õiguse esimeste kohtunikena

| 1. | märgib, et Euroopa Ühendus on õigusriigi põhimõttel põhinev ühendus (8); märgib, et ühenduse õigus jääb kasutuks, kui seda nõuetekohaselt ei kohaldata liikmesriikides, sealhulgas liikmesriikide kohtunike poolt, kes on Euroopa Liidu kohtusüsteemi alustugi ning kellel on keskne ja asendamatu roll ühtse Euroopa õiguskorra loomisel, pidades silmas ka ühenduse õiguslooja viimaseid saavutusi (9) kaasata liikmesriikide kohtunikud aktiivsemalt ühenduse õiguse rakendamisse ning anda neile suurem vastutus selles vallas; |
| --- | --- |

1.

märgib, et Euroopa Ühendus on õigusriigi põhimõttel põhinev ühendus (8); märgib, et ühenduse õigus jääb kasutuks, kui seda nõuetekohaselt ei kohaldata liikmesriikides, sealhulgas liikmesriikide kohtunike poolt, kes on Euroopa Liidu kohtusüsteemi alustugi ning kellel on keskne ja asendamatu roll ühtse Euroopa õiguskorra loomisel, pidades silmas ka ühenduse õiguslooja viimaseid saavutusi (9) kaasata liikmesriikide kohtunikud aktiivsemalt ühenduse õiguse rakendamisse ning anda neile suurem vastutus selles vallas;

| 2. | tervitab komisjoni tõdemust, et liikmesriikide kohtunikud mängivad olulist rolli ühenduse õiguse järgimise tagamisel, näiteks rakendades selliseid põhimõtteid nagu ühenduse õiguse ülimuslikkus, vahetu mõju, ühesugune tõlgendamine ja riigivastutus ühenduse õiguse rikkumise korral; kutsub komisjoni üles jätkama jõupingutusi nimetatud suunas lisaks juba olemasolevatele valdkondlikele algatustele; kutsub lisaks komisjoni üles viivitamata avaldama teatise riigi ametiasutuste poolt ühenduse õiguse rikkumisest tekkinud kahju hüvitamise hagide kohta; |
| --- | --- |

2.

tervitab komisjoni tõdemust, et liikmesriikide kohtunikud mängivad olulist rolli ühenduse õiguse järgimise tagamisel, näiteks rakendades selliseid põhimõtteid nagu ühenduse õiguse ülimuslikkus, vahetu mõju, ühesugune tõlgendamine ja riigivastutus ühenduse õiguse rikkumise korral; kutsub komisjoni üles jätkama jõupingutusi nimetatud suunas lisaks juba olemasolevatele valdkondlikele algatustele; kutsub lisaks komisjoni üles viivitamata avaldama teatise riigi ametiasutuste poolt ühenduse õiguse rikkumisest tekkinud kahju hüvitamise hagide kohta;

Keelega seotud küsimused

| 3. | on seisukohal, et keel on õigusala töötajate peamine töövahend; on arvamusel, et praegune võõrkeelte õpetamise tase liikmesriikide kohtunikele koos ühenduse õiguse praeguse teadmiste tasemega takistab mitte ainult õigusalase koostöö võimalusi konkreetsete õigusaktide puhul, vaid ka vastastikuse usalduse tekkimist, üheselt mõistetava õigusakti doktriini nõuetekohast kasutamist ja osalemist vahetusprogrammides; kutsub kõiki õigusalases koolituses osalejaid üles pöörama erilist tähelepanu kohtunikele võõrkeelte õpetamisele; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et keel on õigusala töötajate peamine töövahend; on arvamusel, et praegune võõrkeelte õpetamise tase liikmesriikide kohtunikele koos ühenduse õiguse praeguse teadmiste tasemega takistab mitte ainult õigusalase koostöö võimalusi konkreetsete õigusaktide puhul, vaid ka vastastikuse usalduse tekkimist, üheselt mõistetava õigusakti doktriini nõuetekohast kasutamist ja osalemist vahetusprogrammides; kutsub kõiki õigusalases koolituses osalejaid üles pöörama erilist tähelepanu kohtunikele võõrkeelte õpetamisele;

| 4. | märgib, et ühenduse õiguse kohaldamine liikmesriikide kohtunike poolt on nende jaoks keerukas ülesanne, eriti nendes liikmesriikides, mis liitusid Euroopa Liiduga 2004. aasta mais ja hiljem, seepärast on vaja võtta meetmeid kohtunike erialase koolituse edendamiseks nendes liikmesriikides; |
| --- | --- |

4.

märgib, et ühenduse õiguse kohaldamine liikmesriikide kohtunike poolt on nende jaoks keerukas ülesanne, eriti nendes liikmesriikides, mis liitusid Euroopa Liiduga 2004. aasta mais ja hiljem, seepärast on vaja võtta meetmeid kohtunike erialase koolituse edendamiseks nendes liikmesriikides;

| 5. | on lisaks arvamusel, et võttes vastu mitmeid määrusi, mis sisaldavad kollisiooninorme, on ühenduse õiguslooja teinud poliitilise valiku, mis hõlmab välisriigi õiguse kohaldamise tõenäosust liikmesriigi kohtunike poolt, mis võib samuti sisaldada võrdleva lähenemisviisi kasutamist; on seisukohal, et kokkuvõttes tugevdavad nimetatud elemendid täiendavalt argumente võõrkeelte õpetamise edendamise kasuks; |
| --- | --- |

5.

on lisaks arvamusel, et võttes vastu mitmeid määrusi, mis sisaldavad kollisiooninorme, on ühenduse õiguslooja teinud poliitilise valiku, mis hõlmab välisriigi õiguse kohaldamise tõenäosust liikmesriigi kohtunike poolt, mis võib samuti sisaldada võrdleva lähenemisviisi kasutamist; on seisukohal, et kokkuvõttes tugevdavad nimetatud elemendid täiendavalt argumente võõrkeelte õpetamise edendamise kasuks;

| 6. | on seisukohal, et liikmesriikide kohtunike keelteoskuse parandamine on üldistes huvides; kutsub seetõttu liikmesriike üles tagama, et kõnealune koolitus on tasuta ja kergesti kättesaadav, ning uurima võimalust, et kohtunikud saaksid õppida võõrkeelt liikmesriigis, kus seda räägitakse, näiteks seoses osalusega kohtunike vahetusprogrammides; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et liikmesriikide kohtunike keelteoskuse parandamine on üldistes huvides; kutsub seetõttu liikmesriike üles tagama, et kõnealune koolitus on tasuta ja kergesti kättesaadav, ning uurima võimalust, et kohtunikud saaksid õppida võõrkeelt liikmesriigis, kus seda räägitakse, näiteks seoses osalusega kohtunike vahetusprogrammides;

| 7. | on seisukohal, et juurdepääs teaduskirjandusele kohtunike emakeeles on oluline ühenduse õiguse paremaks mõistmiseks, ning märgib erialakirjanduse ilmselget vähesust ühenduse õiguse kohta ELi teatavates ametlikes keeltes, näiteks rahvusvahelise eraõiguse küsimuste kohta, ning selle võimalikke tõsiseid tagajärgi ühise õiguskorra loomisele, mis peegeldab õigustraditsioonide mitmekesisust; kutsub seetõttu komisjoni üles toetama nimetatud kirjanduse väljatöötamist, eriti väiksema kasutajaskonnaga ametlikes keeltes; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et juurdepääs teaduskirjandusele kohtunike emakeeles on oluline ühenduse õiguse paremaks mõistmiseks, ning märgib erialakirjanduse ilmselget vähesust ühenduse õiguse kohta ELi teatavates ametlikes keeltes, näiteks rahvusvahelise eraõiguse küsimuste kohta, ning selle võimalikke tõsiseid tagajärgi ühise õiguskorra loomisele, mis peegeldab õigustraditsioonide mitmekesisust; kutsub seetõttu komisjoni üles toetama nimetatud kirjanduse väljatöötamist, eriti väiksema kasutajaskonnaga ametlikes keeltes;

Juurdepääs asjakohastele õigusallikatele

| 8. | märgib, et täielik ja ajakohane teave ühenduse õiguse kohta ei ole kättesaadav süsteemselt ja nõuetekohaselt paljudele liikmesriikide kohtunikele ning et ühenduse õigus on mõnikord ebapiisavalt esindatud riiklikes õigusaktide ametlikes väljaannetes, seadustekogudes, kommentaarides, perioodikaväljaannetes ja õppekirjanduses, põhinedes erineva kvaliteediga tõlgetel; kutsub liikmesriike üles suurendama jõupingutusi selles valdkonnas; |
| --- | --- |

8.

märgib, et täielik ja ajakohane teave ühenduse õiguse kohta ei ole kättesaadav süsteemselt ja nõuetekohaselt paljudele liikmesriikide kohtunikele ning et ühenduse õigus on mõnikord ebapiisavalt esindatud riiklikes õigusaktide ametlikes väljaannetes, seadustekogudes, kommentaarides, perioodikaväljaannetes ja õppekirjanduses, põhinedes erineva kvaliteediga tõlgetel; kutsub liikmesriike üles suurendama jõupingutusi selles valdkonnas;

| 9. | on arvamusel, et tõeline Euroopa õigusruum, kus saab toimuda tõhus õigusalane koostöö, eeldab mitte üksnes teadmisi Euroopa Liidu õiguses, vaid ka vastastikuseid üldteadmisi teiste liikmesriikide õigussüsteemidest; rõhutab välisriigi õiguse käsitlemise järjekindlusetust Euroopa Liidus ja on seisukohal, et selle olulise küsimusega tuleks tulevikus tegeleda; võtab sellega seoses teadmiseks komisjoni tulevase horisontaalse uurimuse välisriigi õiguse käsitlemise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades ning käimasolevad uurimused Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi raames; |
| --- | --- |

9.

on arvamusel, et tõeline Euroopa õigusruum, kus saab toimuda tõhus õigusalane koostöö, eeldab mitte üksnes teadmisi Euroopa Liidu õiguses, vaid ka vastastikuseid üldteadmisi teiste liikmesriikide õigussüsteemidest; rõhutab välisriigi õiguse käsitlemise järjekindlusetust Euroopa Liidus ja on seisukohal, et selle olulise küsimusega tuleks tulevikus tegeleda; võtab sellega seoses teadmiseks komisjoni tulevase horisontaalse uurimuse välisriigi õiguse käsitlemise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades ning käimasolevad uurimused Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi raames;

| 10. | tervitab komisjoni kavatsust toetada nende andmebaaside paremat kättesaadavust, mis sisaldavad liikmesriikide kohtute ühenduse õigust käsitlevaid kohtuotsuseid; on seisukohal, et nimetatud andmebaasid peaksid olema võimalikult terviklikud ja kasutajasõbralikud; on lisaks seisukohal, et konventsioonid ja määrus kohtualluvuse ja kohtuotsuste jõustamise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades oleksid asjakohane näide Euroopa andmebaasi kohta, võttes arvesse nende sagedast kasutamist liikmesriikide kohtunike poolt; |
| --- | --- |

10.

tervitab komisjoni kavatsust toetada nende andmebaaside paremat kättesaadavust, mis sisaldavad liikmesriikide kohtute ühenduse õigust käsitlevaid kohtuotsuseid; on seisukohal, et nimetatud andmebaasid peaksid olema võimalikult terviklikud ja kasutajasõbralikud; on lisaks seisukohal, et konventsioonid ja määrus kohtualluvuse ja kohtuotsuste jõustamise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades oleksid asjakohane näide Euroopa andmebaasi kohta, võttes arvesse nende sagedast kasutamist liikmesriikide kohtunike poolt;

| 11. | on seisukohal, et kõigil liikmesriikide kohtunikel peab olema juurdepääs andmebaasidele, mis sisaldavad kõikide liikmesriikide eelotsusetaotlusi; on seisukohal, et samuti oleks kasulik laiemalt avalikustada eelotsust kohaldavate kohtute kohtuotsused, nagu seda on juba käsitletud Euroopa Kohtu teatises „Juhised liikmesriikide kohtutele Euroopa ühenduste kohtu eelotsuste taotlemiseks” (10); |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et kõigil liikmesriikide kohtunikel peab olema juurdepääs andmebaasidele, mis sisaldavad kõikide liikmesriikide eelotsusetaotlusi; on seisukohal, et samuti oleks kasulik laiemalt avalikustada eelotsust kohaldavate kohtute kohtuotsused, nagu seda on juba käsitletud Euroopa Kohtu teatises „Juhised liikmesriikide kohtutele Euroopa ühenduste kohtu eelotsuste taotlemiseks” (10);

| 12. | on seisukohal, võttes arvesse rikkalikku teavet internetis ühenduse õiguse kohta, et kohtunikke tuleks koolitada mitte üksnes õiguse sisuliste küsimuste valdkonnas, vaid neile tuleks tutvustada ka võimalusi, kuidas tulemuslikult tutvuda ajakohaste õigusallikatega; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, võttes arvesse rikkalikku teavet internetis ühenduse õiguse kohta, et kohtunikke tuleks koolitada mitte üksnes õiguse sisuliste küsimuste valdkonnas, vaid neile tuleks tutvustada ka võimalusi, kuidas tulemuslikult tutvuda ajakohaste õigusallikatega;

| 13. | tervitab komisjoni võetud kohustust avaldada kodanikele mõeldud kokkuvõtted ühenduse õigusaktidest ning on seisukohal, et sellised mittejuriidilised kokkuvõtted aitavad ka õigusala töötajatel asjakohast teavet kiiremini kätte saada; |
| --- | --- |

13.

tervitab komisjoni võetud kohustust avaldada kodanikele mõeldud kokkuvõtted ühenduse õigusaktidest ning on seisukohal, et sellised mittejuriidilised kokkuvõtted aitavad ka õigusala töötajatel asjakohast teavet kiiremini kätte saada;

| 14. | julgustab võrgupõhiste töövahendite ja algatuste väljatöötamist e-õppe valdkonnas, mis ei ole küll terviklik vastus koolitusvajadusele, kuid mida võiks käsitleda täiendusena vahetule kontaktile kohtunike ja koolitajate vahel; |
| --- | --- |

14.

julgustab võrgupõhiste töövahendite ja algatuste väljatöötamist e-õppe valdkonnas, mis ei ole küll terviklik vastus koolitusvajadusele, kuid mida võiks käsitleda täiendusena vahetule kontaktile kohtunike ja koolitajate vahel;

Õigusalase koolituse struktureerituma raamistiku suunas Euroopa Liidus

| 15. | nõuab kõigi kohtunikkonna liikmete riikliku tasandi koolituses ELi komponendi






  — | süstemaatilist lisamist õigusala töötajate väljaõppesse ja nende eksamitesse; |
| --- | --- | --- |

15.

nõuab kõigi kohtunikkonna liikmete riikliku tasandi koolituses ELi komponendi

—

süstemaatilist lisamist õigusala töötajate väljaõppesse ja nende eksamitesse;

| — | täiendavat tugevdamist alates võimalikult varajasest etapist, pöörates suuremat tähelepanu praktilistele aspektidele; |
| --- | --- |

—

täiendavat tugevdamist alates võimalikult varajasest etapist, pöörates suuremat tähelepanu praktilistele aspektidele;

| — | arvestamist tõlgendamismeetodite ja õiguspõhimõtete puhul, mis võivad olla tundmatud riiklikus õiguskorras, kuid millel on oluline roll ühenduse õiguses; |
| --- | --- |

—

arvestamist tõlgendamismeetodite ja õiguspõhimõtete puhul, mis võivad olla tundmatud riiklikus õiguskorras, kuid millel on oluline roll ühenduse õiguses;

| 16. | võtab teadmiseks, et kohtunikkonna liikmete vahetusprogrammid on muutumas järjest edukamaks; julgustab Euroopa õigusalase koolituse võrgustiku kättesaadavaks muutmist suuremale hulgale kohtunikele ning tsiviil-, kaubandus- ja halduskohtunike piisava kaasamise tagamist; tervitab võrgustiku algatusi keeleõppe valdkonnas ning vahetusprogrammi laiendamist Euroopa Kohtule, Eurojustile ja Euroopa Inimõiguste Kohtule; |
| --- | --- |

16.

võtab teadmiseks, et kohtunikkonna liikmete vahetusprogrammid on muutumas järjest edukamaks; julgustab Euroopa õigusalase koolituse võrgustiku kättesaadavaks muutmist suuremale hulgale kohtunikele ning tsiviil-, kaubandus- ja halduskohtunike piisava kaasamise tagamist; tervitab võrgustiku algatusi keeleõppe valdkonnas ning vahetusprogrammi laiendamist Euroopa Kohtule, Eurojustile ja Euroopa Inimõiguste Kohtule;

| 17. | peab liikmesriikide kohtunike võimalust osaleda põhi- ja täiendkoolituses liikmesriikide suureks logistiliseks ja rahaliseks probleemiks; on põhimõtteliselt seisukohal, et kohtunikud ei peaks kandma mis tahes kulusid, mis on seotud nende koolitusega ühenduse õiguse valdkonnas; nõuab, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile hinnangu iga liikmesriigi kulude kohta, mis on seotud vahetusprogrammides osalevate kohtunike ajutise asendamisega; |
| --- | --- |

17.

peab liikmesriikide kohtunike võimalust osaleda põhi- ja täiendkoolituses liikmesriikide suureks logistiliseks ja rahaliseks probleemiks; on põhimõtteliselt seisukohal, et kohtunikud ei peaks kandma mis tahes kulusid, mis on seotud nende koolitusega ühenduse õiguse valdkonnas; nõuab, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile hinnangu iga liikmesriigi kulude kohta, mis on seotud vahetusprogrammides osalevate kohtunike ajutise asendamisega;

| 18. | võttes arvesse komisjoni tunnistust, et Euroopa õigusalase koolituse võrgustikul on tegelikult õigusasutuste vahetusprogrammi korraldamise monopol; kutsub komisjoni üles tagama, et menetlustes, millega Euroopa õigusalase koolituse võrgustik taotleb nimetatud vahetusprogrammi rahastamist, võetakse arvesse nimetatud monopoolset olukorda; nõuab eriti nende menetluste sujuvamaks muutmist, et tagada nende vahendite õigeaegne kättesaadavaks tegemine, et Euroopa õigusalase koolituse võrgustik saaks korraldada ja juhtida tõhusat programmi, mis vastab osalevate riiklike koolide, rahvusvaheliste asutuste ning kohtunike ja prokuröride ootustele ja neile antud lubadustele; on seisukohal, et kui seda ei tehta, võib vahetusprogrammi usaldusväärse kahtluse alla seada, mis on kahjulik osalemisest huvitatud liikmesriikide kohtunikele ja prokuröridele ning vastastikuse usaldusväärsuse edendamisele kõikides Euroopa kohtusüsteemides; |
| --- | --- |

18.

võttes arvesse komisjoni tunnistust, et Euroopa õigusalase koolituse võrgustikul on tegelikult õigusasutuste vahetusprogrammi korraldamise monopol; kutsub komisjoni üles tagama, et menetlustes, millega Euroopa õigusalase koolituse võrgustik taotleb nimetatud vahetusprogrammi rahastamist, võetakse arvesse nimetatud monopoolset olukorda; nõuab eriti nende menetluste sujuvamaks muutmist, et tagada nende vahendite õigeaegne kättesaadavaks tegemine, et Euroopa õigusalase koolituse võrgustik saaks korraldada ja juhtida tõhusat programmi, mis vastab osalevate riiklike koolide, rahvusvaheliste asutuste ning kohtunike ja prokuröride ootustele ja neile antud lubadustele; on seisukohal, et kui seda ei tehta, võib vahetusprogrammi usaldusväärse kahtluse alla seada, mis on kahjulik osalemisest huvitatud liikmesriikide kohtunikele ja prokuröridele ning vastastikuse usaldusväärsuse edendamisele kõikides Euroopa kohtusüsteemides;

| 19. | võtab teadmiseks komisjoni hinnangu, et kõige sobivam võimalus edendada koolitust Euroopa õigusruumis on praegune rahaline toetus eri asutustele põhiõiguste ja õigusasjade raamprogrammi kaudu (2007–2013) ning et küsimuse, kas Euroopa õigusalase koolituse struktuure arendada muus vormis, võiks uuesti tõstatada nimetatud programmi lõppemisel; |
| --- | --- |

19.

võtab teadmiseks komisjoni hinnangu, et kõige sobivam võimalus edendada koolitust Euroopa õigusruumis on praegune rahaline toetus eri asutustele põhiõiguste ja õigusasjade raamprogrammi kaudu (2007–2013) ning et küsimuse, kas Euroopa õigusalase koolituse struktuure arendada muus vormis, võiks uuesti tõstatada nimetatud programmi lõppemisel;

| 20. | kutsub komisjoni üles hindama üksikasjalikult selle raamprogrammi tulemusi, võttes arvesse käesolevat resolutsiooni, ning töötama välja uued ettepanekud, et arendada ja mitmekesistada meetmeid kohtunike erialase koolituse edendamiseks; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni üles hindama üksikasjalikult selle raamprogrammi tulemusi, võttes arvesse käesolevat resolutsiooni, ning töötama välja uued ettepanekud, et arendada ja mitmekesistada meetmeid kohtunike erialase koolituse edendamiseks;

| 21. | on siiski seisukohal, et aeg on küps ELi tasandi õigusalase koolituse küsimuse pragmaatiliseks institutsiooniliseks lahenduseks, kasutades täielikult ära olemasolevaid struktuure ning vältides samas programmide tarbetut dubleerimist; nõuab seetõttu, et loodaks Euroopa Kohtuakadeemia, mis koosneb Euroopa õigusalase koolituse võrgustikust ja Euroopa Õigusakadeemiast; nõuab, et nimetatud institutsioonilise lahenduse puhul võetaks arvesse asjakohaseid kogemusi, mis on saadud Euroopa Politseikolledži töö käigus; |
| --- | --- |

21.

on siiski seisukohal, et aeg on küps ELi tasandi õigusalase koolituse küsimuse pragmaatiliseks institutsiooniliseks lahenduseks, kasutades täielikult ära olemasolevaid struktuure ning vältides samas programmide tarbetut dubleerimist; nõuab seetõttu, et loodaks Euroopa Kohtuakadeemia, mis koosneb Euroopa õigusalase koolituse võrgustikust ja Euroopa Õigusakadeemiast; nõuab, et nimetatud institutsioonilise lahenduse puhul võetaks arvesse asjakohaseid kogemusi, mis on saadud Euroopa Politseikolledži töö käigus;

| 22. | on seisukohal, et liikmesriikide kohtunikud ei tohi võtta omaks passiivset suhtumist ühenduse õigusesse, nagu selgub Euroopa Kohtu kohtupraktikast liikmesriikide kohtute kohta, mis tõstatavad ühenduse õigusega seotud küsimusi omal algatusel (11); |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et liikmesriikide kohtunikud ei tohi võtta omaks passiivset suhtumist ühenduse õigusesse, nagu selgub Euroopa Kohtu kohtupraktikast liikmesriikide kohtute kohta, mis tõstatavad ühenduse õigusega seotud küsimusi omal algatusel (11);

| 23. | nõuab, et kohtunikuameti kandidaatide koolitust parandataks võimalikult varasest etapist alates sarnaselt eeltoodud soovituste ja ettepanekutega liikmesriikide kohtunike kohta; |
| --- | --- |

23.

nõuab, et kohtunikuameti kandidaatide koolitust parandataks võimalikult varasest etapist alates sarnaselt eeltoodud soovituste ja ettepanekutega liikmesriikide kohtunike kohta;

Tihedam dialoog liikmesriikide kohtunike ja Euroopa Kohtu vahel

| 24. | on seisukohal, et eelotsusemenetlus on oluline tagatis ühenduse õiguskorra sidususe ja ühenduse õiguse ühetaolise kohaldamise jaoks; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et eelotsusemenetlus on oluline tagatis ühenduse õiguskorra sidususe ja ühenduse õiguse ühetaolise kohaldamise jaoks;

| 25. | kutsub Euroopa Kohut ja kõiki sidusrühmi üles veelgi lühendama eelotsusemenetluse keskmist pikkust, et muuta see oluline dialoogivõimalus liikmesriikide kohtunikele atraktiivsemaks; |
| --- | --- |

25.

kutsub Euroopa Kohut ja kõiki sidusrühmi üles veelgi lühendama eelotsusemenetluse keskmist pikkust, et muuta see oluline dialoogivõimalus liikmesriikide kohtunikele atraktiivsemaks;

| 26. | nõuab tungivalt, et komisjon uuriks, kas riiklikud menetlusnormid on tegelikuks või potentsiaalseks takistuseks liikmesriikide kohtute võimalusele esitada eelotsusetaotlus, nagu on ette nähtud EÜ asutamislepingu artikli 234 teises lõigus, ning tuvastaks järjepidevalt sellistest takistustest tulenevaid rikkumisi; |
| --- | --- |

26.

nõuab tungivalt, et komisjon uuriks, kas riiklikud menetlusnormid on tegelikuks või potentsiaalseks takistuseks liikmesriikide kohtute võimalusele esitada eelotsusetaotlus, nagu on ette nähtud EÜ asutamislepingu artikli 234 teises lõigus, ning tuvastaks järjepidevalt sellistest takistustest tulenevaid rikkumisi;

| 27. | on seisukohal, et Euroopa Kohtu kohtualluvuse piiramine, eriti seoses EÜ asutamislepingu IV jaotisega, kahjustab tarbetult ühenduse õiguse ühetaolist kohaldamist nendes valdkondades ning saadab negatiivse sõnumi valdavale enamikule kohtunikest, kes käsitlevad nimetatud küsimusi, muutes nende jaoks võimatuks otsese kontakti Euroopa Kohtuga ning põhjustades tarbetuid viivitusi; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et Euroopa Kohtu kohtualluvuse piiramine, eriti seoses EÜ asutamislepingu IV jaotisega, kahjustab tarbetult ühenduse õiguse ühetaolist kohaldamist nendes valdkondades ning saadab negatiivse sõnumi valdavale enamikule kohtunikest, kes käsitlevad nimetatud küsimusi, muutes nende jaoks võimatuks otsese kontakti Euroopa Kohtuga ning põhjustades tarbetuid viivitusi;

| 28. | avaldab kahetsust, et vastavalt Lissaboni lepingule lisatud protokolli (üleminekusätete kohta) artiklile 10 jäävad enne Lissaboni lepingu jõustumist politseikoostöö ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas vastuvõetud õigusaktide puhul Euroopa Kohtu volitused viieaastaseks üleminekuperioodiks samaks, nagu nad on kehtiva ELi lepingu kohaselt; tervitab siiski valitsustevahelisel konverentsil tehtud avaldust nimetatud protokolli vastava artikli kohta, ning seepärast nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon ühineksid Euroopa Parlamendiga ja võtaksid uuesti vastu enne Lissaboni lepingu jõustumist politseikoostöö ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas vastuvõetud õigusaktid; |
| --- | --- |

28.

avaldab kahetsust, et vastavalt Lissaboni lepingule lisatud protokolli (üleminekusätete kohta) artiklile 10 jäävad enne Lissaboni lepingu jõustumist politseikoostöö ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas vastuvõetud õigusaktide puhul Euroopa Kohtu volitused viieaastaseks üleminekuperioodiks samaks, nagu nad on kehtiva ELi lepingu kohaselt; tervitab siiski valitsustevahelisel konverentsil tehtud avaldust nimetatud protokolli vastava artikli kohta, ning seepärast nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon ühineksid Euroopa Parlamendiga ja võtaksid uuesti vastu enne Lissaboni lepingu jõustumist politseikoostöö ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas vastuvõetud õigusaktid;

| 29. | võttes arvesse eelotsuse kiirmenetluse kasutuselevõtmist, nõustub nõukoguga, et olulised on Euroopa Kohtu suunised, millele liikmesriikide kohtunikud saaksid tugineda otsustamisel kiirmenetluse taotlemise üle; |
| --- | --- |

29.

võttes arvesse eelotsuse kiirmenetluse kasutuselevõtmist, nõustub nõukoguga, et olulised on Euroopa Kohtu suunised, millele liikmesriikide kohtunikud saaksid tugineda otsustamisel kiirmenetluse taotlemise üle;

| 30. | kutsub Euroopa Kohut üles kaaluma eelotsusemenetluse kõiki võimalikke parandusi, mis kaasaksid taotluse esitanud kohtuniku aktiivsemalt selle menetlustesse, sealhulgas tõhusamaid võimalusi selgitada taotluse esitamist ja osalemist suulises menetluses; |
| --- | --- |

30.

kutsub Euroopa Kohut üles kaaluma eelotsusemenetluse kõiki võimalikke parandusi, mis kaasaksid taotluse esitanud kohtuniku aktiivsemalt selle menetlustesse, sealhulgas tõhusamaid võimalusi selgitada taotluse esitamist ja osalemist suulises menetluses;

| 31. | on seisukohal, et detsentraliseeritud ja valmis ühenduse õiguskorras ei tohiks liikmesriikide kohtunikke kõrvale tõrjuda, vaid neile tuleks pigem anda suurem vastutus ja julgustada neid täiendavalt nende rollis ühenduse õiguse esimeste kohtunikena; nõuab seetõttu tungivalt nn rohelise tule süsteemi kaalumist, mille alusel liikmesriikide kohtunikud võiksid lisada omapoolsed vastused küsimustele, millega nad pöörduvad Euroopa Kohtu poole, kes otsustaks seejärel konkreetse tähtaja jooksul, kas nõustub esitatud kohtuotsusega või langetab ise otsuse apellatsioonikohtu vormis; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et detsentraliseeritud ja valmis ühenduse õiguskorras ei tohiks liikmesriikide kohtunikke kõrvale tõrjuda, vaid neile tuleks pigem anda suurem vastutus ja julgustada neid täiendavalt nende rollis ühenduse õiguse esimeste kohtunikena; nõuab seetõttu tungivalt nn rohelise tule süsteemi kaalumist, mille alusel liikmesriikide kohtunikud võiksid lisada omapoolsed vastused küsimustele, millega nad pöörduvad Euroopa Kohtu poole, kes otsustaks seejärel konkreetse tähtaja jooksul, kas nõustub esitatud kohtuotsusega või langetab ise otsuse apellatsioonikohtu vormis;

Õigusaktide kohandamine, et liikmesriikide kohtunikud saaksid neid paremini kohaldada

| 32. | võtab teadmiseks ELi õiguspoliitika ja -tava arutamise foorumi loomise ning kutsub komisjoni üles tagama, et foorum viiks oma arutlusi läbi läbipaistvalt; märgib, et komisjon on võtnud kohustuse anda korrapäraselt aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule; |
| --- | --- |

32.

võtab teadmiseks ELi õiguspoliitika ja -tava arutamise foorumi loomise ning kutsub komisjoni üles tagama, et foorum viiks oma arutlusi läbi läbipaistvalt; märgib, et komisjon on võtnud kohustuse anda korrapäraselt aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule;

| 33. | nõuab kindlalt, et vaja on selgemat keelekasutust ühenduse õigusaktides ja suuremat terminoloogilist ühtsust erinevates õigusaktides; toetab eelkõige Euroopa lepinguõiguse kavandatava ühtse tugiraamistiku kasutamist parema õigusloome vahendina; |
| --- | --- |

33.

nõuab kindlalt, et vaja on selgemat keelekasutust ühenduse õigusaktides ja suuremat terminoloogilist ühtsust erinevates õigusaktides; toetab eelkõige Euroopa lepinguõiguse kavandatava ühtse tugiraamistiku kasutamist parema õigusloome vahendina;

| 34. | toetab tugevalt komisjoni nõudmist, et liikmesriigid pakuvad süsteemselt vastavustabeleid, kus on näidatud, kuidas ühenduse direktiive võetakse üle riiklikesse õigusaktidesse; nõustub, et kõnealused tabelid annavad väärtuslikku teavet minimaalsete kulude ja halduskoormusega; on lisaks seisukohal, et vastavustabelid suurendavad läbipaistvust ühenduse õiguse rakendamisel ning annavad liikmesriikide kohtunikele ja kohtus osalevatele osapooltele reaalse võimaluse näha, kas konkreetse riikliku õigusnormi taga on ühenduse õigus, ja kontrollida enda jaoks, kas ülevõtmine on nõuetekohaselt läbi viidud ja kuidas see on toimunud; |
| --- | --- |

34.

toetab tugevalt komisjoni nõudmist, et liikmesriigid pakuvad süsteemselt vastavustabeleid, kus on näidatud, kuidas ühenduse direktiive võetakse üle riiklikesse õigusaktidesse; nõustub, et kõnealused tabelid annavad väärtuslikku teavet minimaalsete kulude ja halduskoormusega; on lisaks seisukohal, et vastavustabelid suurendavad läbipaistvust ühenduse õiguse rakendamisel ning annavad liikmesriikide kohtunikele ja kohtus osalevatele osapooltele reaalse võimaluse näha, kas konkreetse riikliku õigusnormi taga on ühenduse õigus, ja kontrollida enda jaoks, kas ülevõtmine on nõuetekohaselt läbi viidud ja kuidas see on toimunud;

*

* *

| 35. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja vastutava parlamendikomisjoni raport nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule ja Euroopa Ombudsmanile. |
| --- | --- |

35.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja vastutava parlamendikomisjoni raport nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule ja Euroopa Ombudsmanile.

---

(1)  ELT C 53, 3.3.2005, lk 1.

(2)  EÜT C 267, 14.10.1991, lk 33.

(3)  ELT C 273 E, 14.11.2003, lk 99.

(4)  ELT L 24, 29.1.2008, lk 42.

(5)  Käesolevas resolutsioonis mõistetakse ühenduse õiguse all samuti Euroopa Liidu õigust.

(6)  ELT C 53, 3.3.2005, lk 1 (lk 12).

(7)  Otsus kohtuasjas C-50/00 P UPA, EKL 2002, lk I-6677, punkt 41.

(8)  Otsus kohtuasjas 294/83 Les Verts v. Euroopa Parlament, EKL 1986, lk 1339, punkt 23.

(9)  Vt nt nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1).

(10)  ELT C 143, 11.6.2005, lk 1, punkt 31.

(11)  Otsused kohtuasjades C-312/93 Peterbroeck EKL 1995, lk I-4599; C-473/00 Cofidis EKL 2002, lk I-10875 ja C-168/05 Mostaza Claro EKL 2006, lk I-10421.

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/33

---

Kolmapäev, 9. juuli 2008Airbus/Boeing kaubandusvaidlused WTOs

P6_TA(2008)0353

Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise vaidluse kohta Maailma Kaubandusorganisatsioonis väidetavate subsiidiumide küsimuses Airbusile ja Boeingule

2009/C 294 E/07

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Liidu (EL) ja Ameerika Ühendriikide (USA) vahelist vaidlust Maailma Kaubandusorganisatsioonis (WTO) väidetavate subsiidiumide küsimuses Airbusile ja Boeingule;

võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni ELi ja USA Atlandi-üleste majandussuhete kohta (1);

võttes arvesse USA Senati 8. detsembri 2006. aasta resolutsiooni (res. 632), milles nõutakse tungivalt, et USA ja EL teeksid koostööd Atlandi-ülese turu tugevdamiseks;

võttes arvesse ELi-USA tippkohtumist 30. aprillil 2007;

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | arvestades, et parlament väärtustab Atlandi-ülest partnerlust ELi ja USA vahel ning toetab üldiselt ausat ja tasakaalustatud kaubanduspoliitikat; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et parlament väärtustab Atlandi-ülest partnerlust ELi ja USA vahel ning toetab üldiselt ausat ja tasakaalustatud kaubanduspoliitikat;

| B. | arvestades, et möödunud kümnendi jooksul toimus Atlandi-ülestes majandussuhetes enneolematu integratsioon, kui Euroopa investeeringud USAs moodustasid 2006. aastal 75 % kõigist USAsse sissetulevatest investeeringutest ning USA investeeringud Euroopas tõusid 2006. aastal rekordilise 128 000 000 000 USA dollarini ehk 59 %ni kõigist USA otsestest välisinvesteeringutest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et möödunud kümnendi jooksul toimus Atlandi-ülestes majandussuhetes enneolematu integratsioon, kui Euroopa investeeringud USAs moodustasid 2006. aastal 75 % kõigist USAsse sissetulevatest investeeringutest ning USA investeeringud Euroopas tõusid 2006. aastal rekordilise 128 000 000 000 USA dollarini ehk 59 %ni kõigist USA otsestest välisinvesteeringutest;

| C. | arvestades, et lennundustööstuse tähtsus tööhõivele ja töökohtade loomisele eelkõige kvalifitseeritud tööjõuga sektorites, kuid ka paljudes teistes tööstusharudes, regionaalarengule ja tipptasemel riikidevahelisele tööstuslikule koostööle on eriti oluline; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et lennundustööstuse tähtsus tööhõivele ja töökohtade loomisele eelkõige kvalifitseeritud tööjõuga sektorites, kuid ka paljudes teistes tööstusharudes, regionaalarengule ja tipptasemel riikidevahelisele tööstuslikule koostööle on eriti oluline;

| D. | arvestades, et tsiviillennundustööstuses on nii Airbus kui ka Boeing suutelised projekteerima ja integreerima suuri äriotstarbelisi õhusõidukeid ning lennuettevõtjad ja kliendid on huvitatud tõhusa konkurentsi kõrge taseme säilitamisest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tsiviillennundustööstuses on nii Airbus kui ka Boeing suutelised projekteerima ja integreerima suuri äriotstarbelisi õhusõidukeid ning lennuettevõtjad ja kliendid on huvitatud tõhusa konkurentsi kõrge taseme säilitamisest;

| E. | arvestades, et EL ja USA sõlmisid 1992. aastal kahepoolse lepingu suurte tsiviilõhusõidukitega kauplemise kohta (1992. aasta leping), millega loodi tasakaalustatud tingimused koos riigi toetust käsitlevate eeskirjadega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EL ja USA sõlmisid 1992. aastal kahepoolse lepingu suurte tsiviilõhusõidukitega kauplemise kohta (1992. aasta leping), millega loodi tasakaalustatud tingimused koos riigi toetust käsitlevate eeskirjadega;

| F. | arvestades, et EL on järjekindlalt pidanud kinni 1992. aasta lepingu mõttest ja sätetest ning on korrapäraselt esitanud dokumentaalseid tõendeid sellest kinnipidamise kohta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EL on järjekindlalt pidanud kinni 1992. aasta lepingu mõttest ja sätetest ning on korrapäraselt esitanud dokumentaalseid tõendeid sellest kinnipidamise kohta;

| G. | arvestades, et USA on suures osas oma 1992. aasta lepingu järgseid kohustusi eiranud, sest ei ole teada andnud Boeingule antud subsiidiumidest, on maksnud subsiidiume üle kokkulepitud määra ning andnud Boeingule keelatud subsiidiume; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et USA on suures osas oma 1992. aasta lepingu järgseid kohustusi eiranud, sest ei ole teada andnud Boeingule antud subsiidiumidest, on maksnud subsiidiume üle kokkulepitud määra ning andnud Boeingule keelatud subsiidiume;

| H. | arvestades, et 1992. aasta lepinguga säilitati stabiilsus selles sektoris kuni 2004. aastani, mil USA ühepoolselt tahtis sellest taganeda ja algatas WTOs ELi vastu vaidluse, tuues põhjuseks Euroopa poolse tagastatava toetuse, mis vastab täielikult 1992. aasta lepingu tingimustele ning on sarnane toetusele, mida sai Boeing oma 787 suurte osade arendamiseks ja tootmiseks Jaapanis ja teistes riski jagavates riikides; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 1992. aasta lepinguga säilitati stabiilsus selles sektoris kuni 2004. aastani, mil USA ühepoolselt tahtis sellest taganeda ja algatas WTOs ELi vastu vaidluse, tuues põhjuseks Euroopa poolse tagastatava toetuse, mis vastab täielikult 1992. aasta lepingu tingimustele ning on sarnane toetusele, mida sai Boeing oma 787 suurte osade arendamiseks ja tootmiseks Jaapanis ja teistes riski jagavates riikides;

| I. | arvestades, et hoolimata paljudest ELi heas usus tehtud pingutustest ei ole seni õnnestunud luua õiglast ja tasakaalustatud alust, et saavutada lahendus läbirääkimiste teel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et hoolimata paljudest ELi heas usus tehtud pingutustest ei ole seni õnnestunud luua õiglast ja tasakaalustatud alust, et saavutada lahendus läbirääkimiste teel;

| J. | arvestades, et parlament kinnitab veel kord oma toetust komisjoni järjekindlale avatusele tasakaalustatud lahenduse saavutamiseks läbirääkimiste teel ilma eeltingimusteta; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et parlament kinnitab veel kord oma toetust komisjoni järjekindlale avatusele tasakaalustatud lahenduse saavutamiseks läbirääkimiste teel ilma eeltingimusteta;

| K. | arvestades, et tasakaalustatud ja aus riigi toetus lennundusele Atlandi ookeani mõlemal pool on toonud kaasa teadustegevuse ja innovatsiooni, suurendanud ohutust, parandanud keskkonnakaitset ja lennutranspordi tõhusust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tasakaalustatud ja aus riigi toetus lennundusele Atlandi ookeani mõlemal pool on toonud kaasa teadustegevuse ja innovatsiooni, suurendanud ohutust, parandanud keskkonnakaitset ja lennutranspordi tõhusust;

| L. | arvestades, et Airbusi rahastamine liikmesriikide poolt on rangelt piiratud, toetus on tagastatav koos intressiga ning sellel ei ole ilmselgelt mingit mõju Boeingu konkurentsivõimele, sest Airbus on alates 1992. aastast tagasi maksnud 40 % rohkem, kui ta liikmesriikide valitsustelt sai, ning on seni maksnud tagasi üle 7 000 000 000 euro; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Airbusi rahastamine liikmesriikide poolt on rangelt piiratud, toetus on tagastatav koos intressiga ning sellel ei ole ilmselgelt mingit mõju Boeingu konkurentsivõimele, sest Airbus on alates 1992. aastast tagasi maksnud 40 % rohkem, kui ta liikmesriikide valitsustelt sai, ning on seni maksnud tagasi üle 7 000 000 000 euro;

| M. | arvestades, et EL vaidlustab mitmed keelatud ja kaebuse esitamiseks põhjust andvad USA föderaalsed, osariigi ja kohalikud subsiidiumid Boeingu kasuks, mille kogusumma on 23 700 000 000 USA dollarit tagastamatute subsiidiumitena viimase kahe kümnendi jooksul ja kuni aastani 2024, |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EL vaidlustab mitmed keelatud ja kaebuse esitamiseks põhjust andvad USA föderaalsed, osariigi ja kohalikud subsiidiumid Boeingu kasuks, mille kogusumma on 23 700 000 000 USA dollarit tagastamatute subsiidiumitena viimase kahe kümnendi jooksul ja kuni aastani 2024,

| N. | arvestades, et parlament kinnitab veel kord oma usku ausasse ja avatud konkurentsi avalike hangete konkurssidel ja märgib pooldavalt Northrop Grumman / EADS (Euroopa lennunduskaitse ja kosmosekompanii) rühmale antud USA tankerlennuki programmi lepingut, mis põhineb neutraalsetel kriteeriumidel, eesmärgiga teha kindlaks ja anda USA õhujõudude käsutusse parim ja sobivaim varustus; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et parlament kinnitab veel kord oma usku ausasse ja avatud konkurentsi avalike hangete konkurssidel ja märgib pooldavalt Northrop Grumman / EADS (Euroopa lennunduskaitse ja kosmosekompanii) rühmale antud USA tankerlennuki programmi lepingut, mis põhineb neutraalsetel kriteeriumidel, eesmärgiga teha kindlaks ja anda USA õhujõudude käsutusse parim ja sobivaim varustus;

| O. | arvestades, et parlament märgib siiski suure murega Boeingu teravaid rünnakuid, mille eesmärk on kujutada EADSi operatsioone ja teatud liikmesriike ebausaldusväärse äripartnerina lennunduses ja turvariskina USA sõjalisele valmisolekule, mis ei ole Euroopas märkamata jäänud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et parlament märgib siiski suure murega Boeingu teravaid rünnakuid, mille eesmärk on kujutada EADSi operatsioone ja teatud liikmesriike ebausaldusväärse äripartnerina lennunduses ja turvariskina USA sõjalisele valmisolekule, mis ei ole Euroopas märkamata jäänud;

| P. | arvestades, et Ameerika Ühendriikide valitsuse aruandluse eest vastutava ameti (Government Accountability Office) aruanne, milles toetatakse pakkumise vaidlustamist Boeingu poolt, on ainult valikuprotsessile ja mitte õhusõiduki omadustele antud hinnang; arvestades, et parlament kinnitab veel kord oma veendumust, et USA Kaitseministeeriumi hankemenetluse terviklikkus tuleb säilitada kõigi konkurentide huvides; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Ameerika Ühendriikide valitsuse aruandluse eest vastutava ameti (Government Accountability Office) aruanne, milles toetatakse pakkumise vaidlustamist Boeingu poolt, on ainult valikuprotsessile ja mitte õhusõiduki omadustele antud hinnang; arvestades, et parlament kinnitab veel kord oma veendumust, et USA Kaitseministeeriumi hankemenetluse terviklikkus tuleb säilitada kõigi konkurentide huvides;

| 1. | esitab komisjonile ELi nimel tegutsemiseks järgmised soovitused, kaitstes liikmesriikide ja ELi suurte tsiviilõhusõidukite tööstuse huve:






  a) | parlament palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et ühendus ja liikmesriigid reageeriksid kohaselt, õigusloomes või rakenduspoliitikas esinevale konkurentsivastasele tegevusele, mis nõuetevastaselt piiraks ELi ettevõtete võimalust konkureerida tsiviil- või sõjalistes programmides; |
| --- | --- | --- |

1.

esitab komisjonile ELi nimel tegutsemiseks järgmised soovitused, kaitstes liikmesriikide ja ELi suurte tsiviilõhusõidukite tööstuse huve:

a)

parlament palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et ühendus ja liikmesriigid reageeriksid kohaselt, õigusloomes või rakenduspoliitikas esinevale konkurentsivastasele tegevusele, mis nõuetevastaselt piiraks ELi ettevõtete võimalust konkureerida tsiviil- või sõjalistes programmides;

| b) | parlament toetab täielikult ELi huvide kaitsmist käimasolevas vaidluse lahendamise menetluses WTOs ja nõuab komisjonilt tungivalt vastavate pingutuste jätkamist: parlament kahtleb siiski, kas WTO otsused iseenesest annavad pikaajalise lahenduse, mida vajab turg rahumeelsel ja ausal konkurentsil toimimiseks selles sektoris, mille aga annaks läbirääkimiste teel saavutatud lahendus; |
| --- | --- |

b)

parlament toetab täielikult ELi huvide kaitsmist käimasolevas vaidluse lahendamise menetluses WTOs ja nõuab komisjonilt tungivalt vastavate pingutuste jätkamist: parlament kahtleb siiski, kas WTO otsused iseenesest annavad pikaajalise lahenduse, mida vajab turg rahumeelsel ja ausal konkurentsil toimimiseks selles sektoris, mille aga annaks läbirääkimiste teel saavutatud lahendus;

| c) | parlament on seisukohal, et igasuguste läbirääkimiste lähtepunktiks peaks olema eeltingimusteta arutelu läbirääkimiste tingimuste üle, millega mõlemad pooled näitavad üles tõelist tahet saavutada pragmaatiline tasakaal ELi tsiviillennundustööstusele antava toetuse ja USA sõjalis-tööstusliku programmi vahel ning millega sätestatakse need valitsuse sekkumise aspektid, mis tõsiselt takistavad võrdsete tingimuste loomist; |
| --- | --- |

c)

parlament on seisukohal, et igasuguste läbirääkimiste lähtepunktiks peaks olema eeltingimusteta arutelu läbirääkimiste tingimuste üle, millega mõlemad pooled näitavad üles tõelist tahet saavutada pragmaatiline tasakaal ELi tsiviillennundustööstusele antava toetuse ja USA sõjalis-tööstusliku programmi vahel ning millega sätestatakse need valitsuse sekkumise aspektid, mis tõsiselt takistavad võrdsete tingimuste loomist;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning Ameerika Ühendriikide presidendile ja Kongressile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning Ameerika Ühendriikide presidendile ja Kongressile.

---

(1)  ELT C 298 E, 8.12.2006, lk 235.

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/35

---

Kolmapäev, 9. juuli 2008Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava

P6_TA(2008)0354

Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta resolutsioon Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava kohta (2008/2005(INI))

2009/C 294 E/08

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava (SET-kava). Eesmärk – süsihappegaasiheite vähendamine tulevikus” (KOM(2007)0723) (SET-kava teatis);

võttes arvesse SET-kava teatisele lisatud täielikku mõjuhinnangut (SEK(2007)1508), „Tehnoloogiakaarti”(SEK(2007)1510) ja „Võimekuse kaarti”(SEK(2007)1511);

võttes arvesse komisjoni teatist „Kaks korda 20 aastaks 2020: Kliimamuutus – Euroopa võimalus” (KOM(2008)0030);

võttes arvesse ELi 2020. aastaks seatud kliimamuutuse ja taastuvenergiaga seotud eesmärkide rakendusmeetmete paketi mõjuhinnangut (SEK(2008)0085);

võttes arvesse komisjoni teatist „Fossiilkütustest säästva elektritootmise varase tutvustamise toetamise kohta” (KOM(2008)0013);

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia toetamine” (SEK(2008)0057);

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa energiapoliitika” (KOM(2007)0001);

võttes arvesse komisjoni teatist „Majandusreformid ja konkurentsivõime: Euroopa konkurentsivõime aruande 2006 olulisemad seisukohad” (KOM(2006)0697);

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (KOM(2008)0019);

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi (KOM(2008)0016);

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 85/337/EMÜ ja 96/61/EÜ, direktiive 2000/60/EÜ, 2001/80/EÜ, 2004/35/EÜ, 2006/12/EÜ ja määrust (EÜ) nr 1013/2006 (KOM(2008)0018);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsust nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (1);

võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsust 2006/976/Euratom, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) rakendamise eriprogrammi (2);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsust nr 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) (3);

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse ühisettevõte kütuseelementide ja vesiniku valdkonnas (KOM(2007)0571);

võttes arvesse oma 25. septembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa taastuvenergia tegevuskava kohta (4);

võttes arvesse oma 31. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni energiatõhususe tegevuskava kohta: potentsiaali realiseerimine (5);

võttes arvesse oma 13. märtsi 2008. aasta resolutsiooni ülemaailmse energiatõhususe ja taastuvenergia fondi kohta (6);

võttes arvesse oma 11. märtsi 2008. aasta seisukohta Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi kohta (7);

võttes arvesse 8. ja 9. märtsil 2007 Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi;

võttes arvesse transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika nõukogu 28. veebruari 2008. aasta järeldusi Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava kohta;

võttes arvesse 13. ja 14. märtsil 2008 Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi;

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A6-0255/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni üksteisele järgnevates teadetes on rõhutatud, et kliimamuutusega tegelemine, energiavarustuskindluse parandamine ja Euroopa majanduse konkurentsivõimelisuse tõhustamine on Euroopa energia- ja kliimapoliitika eesmärgid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni üksteisele järgnevates teadetes on rõhutatud, et kliimamuutusega tegelemine, energiavarustuskindluse parandamine ja Euroopa majanduse konkurentsivõimelisuse tõhustamine on Euroopa energia- ja kliimapoliitika eesmärgid;

| B. | arvestades, et kliimamuutusest tulenev oht suureneb jätkuvalt ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 14. konverents (COP14) Poznańis ja 15. konverents (COP15) Kopenhaagenis on äärmiselt olulised selleks, et saavutada rahvusvaheline kliimamuutust käsitlev kokkulepe, mis asendaks Kyoto protokolli kohase korra; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kliimamuutusest tulenev oht suureneb jätkuvalt ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 14. konverents (COP14) Poznańis ja 15. konverents (COP15) Kopenhaagenis on äärmiselt olulised selleks, et saavutada rahvusvaheline kliimamuutust käsitlev kokkulepe, mis asendaks Kyoto protokolli kohase korra;

| C. | arvestades, et Sterni ülevaates kliimamuutuse majandusliku mõju kohta tunnistatakse, et tegevusetusega kaasnev kulu kliimamuutuse leevendamisel on tegevuskulust tunduvalt suurem; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Sterni ülevaates kliimamuutuse majandusliku mõju kohta tunnistatakse, et tegevusetusega kaasnev kulu kliimamuutuse leevendamisel on tegevuskulust tunduvalt suurem;

| D. | arvestades, et Euroopa Liidu sõltuvus fossiilkütuste impordist võib 2030. aastaks suureneda 65 %-ni kogutarbimisest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Liidu sõltuvus fossiilkütuste impordist võib 2030. aastaks suureneda 65 %-ni kogutarbimisest;

| E. | arvestades, et komisjoni hinnangul läheb Euroopa Liidu kasvuhoonegaaside vähendamise ja taastuvenergia eesmärkide saavutamine 2020. aastaks maksma 70 miljardit eurot aastas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjoni hinnangul läheb Euroopa Liidu kasvuhoonegaaside vähendamise ja taastuvenergia eesmärkide saavutamine 2020. aastaks maksma 70 miljardit eurot aastas;

| F. | arvestades, et energiatõhususe parandamine on üks kõige kulusäästlikumaid viise kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et energiatõhususe parandamine on üks kõige kulusäästlikumaid viise kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks;

| G. | arvestades, et teadusuuringud ja tehnoloogia areng mängivad Euroopa energiapoliitika eesmärkide saavutamisel peaosa; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et teadusuuringud ja tehnoloogia areng mängivad Euroopa energiapoliitika eesmärkide saavutamisel peaosa;

| H. | arvestades, et suurem koostoime edaspidistes Euroopa energiatehnoloogiaalastes teadusuuringutes võib säästvat majandusarengut ainult soodustada, aidata kaasa Euroopa majanduse eelistele, tõsta tööhõivet ja aidata seeläbi saavutada Lissaboni strateegia eesmärke ning võidelda kliimamuutuse vastu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et suurem koostoime edaspidistes Euroopa energiatehnoloogiaalastes teadusuuringutes võib säästvat majandusarengut ainult soodustada, aidata kaasa Euroopa majanduse eelistele, tõsta tööhõivet ja aidata seeläbi saavutada Lissaboni strateegia eesmärke ning võidelda kliimamuutuse vastu;

| I. | arvestades, et seitsmendas raamprogrammis eraldatakse seitsme aasta pikkuse perioodi jooksul energiaalastele teadusuuringutele üksnes 2,3 miljardit eurot; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et seitsmendas raamprogrammis eraldatakse seitsme aasta pikkuse perioodi jooksul energiaalastele teadusuuringutele üksnes 2,3 miljardit eurot;

| J. | arvestades, et erasektori investeeringud energiatehnoloogiaalastesse teadusuuringutesse on Euroopa Liidus väga väikesed võrreldes kolmandatest riikidest konkurentide ja ka teiste Euroopa tööstusharude poolt tehtavate pingutustega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et erasektori investeeringud energiatehnoloogiaalastesse teadusuuringutesse on Euroopa Liidus väga väikesed võrreldes kolmandatest riikidest konkurentide ja ka teiste Euroopa tööstusharude poolt tehtavate pingutustega;

| K. | arvestades, et Euroopa Liidu energiaalaste teadusuuringute eelarved on nii avalikus sektoris kui erasektoris alates 1980. aastatest oluliselt vähenenud; ning arvestades, et tehnoloogiaalastele teadusuuringutele tehtavatele kulutustele vastavate innovatsiooninäitajate võrdlusel rahvusvahelisel tasemel on Euroopa Liidu tulemused nõrgad; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Liidu energiaalaste teadusuuringute eelarved on nii avalikus sektoris kui erasektoris alates 1980. aastatest oluliselt vähenenud; ning arvestades, et tehnoloogiaalastele teadusuuringutele tehtavatele kulutustele vastavate innovatsiooninäitajate võrdlusel rahvusvahelisel tasemel on Euroopa Liidu tulemused nõrgad;

| L. | arvestades, et avalikkuse sekkumine uute, vähem saastavate energiatehnoloogiate toetuseks on vajalik ja õigustatud, sest need on algselt kulukamad tehnoloogiatest, mida nad asendavad, ja ei pruugi turu hõlvamise algstaadiumis endaga tuua kiireid kasumeid ega tarbijasõbralikumaid hindu, |
| --- | --- |

L.

arvestades, et avalikkuse sekkumine uute, vähem saastavate energiatehnoloogiate toetuseks on vajalik ja õigustatud, sest need on algselt kulukamad tehnoloogiatest, mida nad asendavad, ja ei pruugi turu hõlvamise algstaadiumis endaga tuua kiireid kasumeid ega tarbijasõbralikumaid hindu,

Vajadus energiatehnoloogia strateegilise kava järele

| 1. | väljendab rahulolu Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kavaga (SET-kavaga); on seisukohal, et Euroopa energiatehnoloogia poliitika ja selle piisav rahaline toetus on aluseks Euroopa Liidu energia- ja kliimamuutustealaste eesmärkide saavutamisele 2020. aastaks; |
| --- | --- |

1.

väljendab rahulolu Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kavaga (SET-kavaga); on seisukohal, et Euroopa energiatehnoloogia poliitika ja selle piisav rahaline toetus on aluseks Euroopa Liidu energia- ja kliimamuutustealaste eesmärkide saavutamisele 2020. aastaks;

| 2. | rõhutab, et Euroopa Liit peab saavutama kasvuhoonegaaside vähendamise, energiatõhususe ja taastuvenergia eesmärgid 2020. aastaks, säilitades samas konkurentsivõimelise ja säästva majanduse; usub, et uuenduslike, odavate ja vähese süsinikdioksiidiheitega energiatehnoloogiate väljatöötamine ja kasutuselevõtt, energiatõhusus ja taastuvenergia on hädavajalikud heite vähendamisega seotud kulude vähendamisel, ELi tööstuse jaoks uute turgude loomisel ning ülemaailmse kohustuse võtmisel kliimamuutusega tegelemiseks; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et Euroopa Liit peab saavutama kasvuhoonegaaside vähendamise, energiatõhususe ja taastuvenergia eesmärgid 2020. aastaks, säilitades samas konkurentsivõimelise ja säästva majanduse; usub, et uuenduslike, odavate ja vähese süsinikdioksiidiheitega energiatehnoloogiate väljatöötamine ja kasutuselevõtt, energiatõhusus ja taastuvenergia on hädavajalikud heite vähendamisega seotud kulude vähendamisel, ELi tööstuse jaoks uute turgude loomisel ning ülemaailmse kohustuse võtmisel kliimamuutusega tegelemiseks;

| 3. | on arvamusel, et nende eesmärkide saavutamiseks on oluline vähendada rohelise energia maksumust ja suurendada innovatsiooni energiasektoris; on seisukohal, et seetõttu tuleb parandada tehnosiiret teadusuuringute uurimiskeskustest ettevõtetesse, vähendada turu hõlvamisele kuluvat aega, lõpetada praegu valitsev tehnoloogiline ja regulatiivne inertsus ning tõhustada võrkude vastastikust sidumist; |
| --- | --- |

3.

on arvamusel, et nende eesmärkide saavutamiseks on oluline vähendada rohelise energia maksumust ja suurendada innovatsiooni energiasektoris; on seisukohal, et seetõttu tuleb parandada tehnosiiret teadusuuringute uurimiskeskustest ettevõtetesse, vähendada turu hõlvamisele kuluvat aega, lõpetada praegu valitsev tehnoloogiline ja regulatiivne inertsus ning tõhustada võrkude vastastikust sidumist;

| 4. | usub, et uusi tehnoloogiaid, eriti taastuvenergia ja energiatõhususe alaseid tehnoloogiaid on samuti vaja selleks, et lihtsustada energiaallikate mitmekesistamist, vähendada energianõudlust ja pakkuda vähem saastavaid ja turvalisemaid meetodeid kohalike energiaallikate kasutamisel, et toetada energiavarustuskindlust; kutsub komisjoni üles hindama Euroopa Liidu energiaallikaid; |
| --- | --- |

4.

usub, et uusi tehnoloogiaid, eriti taastuvenergia ja energiatõhususe alaseid tehnoloogiaid on samuti vaja selleks, et lihtsustada energiaallikate mitmekesistamist, vähendada energianõudlust ja pakkuda vähem saastavaid ja turvalisemaid meetodeid kohalike energiaallikate kasutamisel, et toetada energiavarustuskindlust; kutsub komisjoni üles hindama Euroopa Liidu energiaallikaid;

| 5. | on arvamusel, et SET-kava peaks toetama erinevaid tegevusi, mis soodustavad avalikku arutelu erinevate uute energiatehnoloogiate valikute heade ja halbade külgede üle, eelkõige tarbijate harimise ja teabekampaaniate abil; |
| --- | --- |

5.

on arvamusel, et SET-kava peaks toetama erinevaid tegevusi, mis soodustavad avalikku arutelu erinevate uute energiatehnoloogiate valikute heade ja halbade külgede üle, eelkõige tarbijate harimise ja teabekampaaniate abil;

| 6. | usub, et odavamad, tõhusamad, vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiad võivad kaasa aidata uue rahvusvahelise kliimamuutust käsitleva kokkuleppe saavutamisele, mis asendab Kyoto protokolli kohase korra; |
| --- | --- |

6.

usub, et odavamad, tõhusamad, vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiad võivad kaasa aidata uue rahvusvahelise kliimamuutust käsitleva kokkuleppe saavutamisele, mis asendab Kyoto protokolli kohase korra;

Kooskõlastamine ja strateegiline planeerimine

| 7. | rõhutab vajadust tõhustada strateegiliste energiatehnoloogiate kooskõlastamist erinevatel tasanditel ja erinevate partnerite vahel; rõhutab samuti vajadust vältida ülemäärast bürokraatiat, tagada lihtsus ja selgus ning kõigi potentsiaalsete partnerite laiaulatuslik osalus kooskõlastamise parandamisel, näiteks välja pakutud Euroopa Ühenduse strateegiliste energiatehnoloogiate juhtrühma ja välja pakutud Euroopa Energiaalaste Teadusuuringute Liidu abil, mis peaksid olema avatud kõikidele Euroopa uurimiskeskustele sõltumata nende suurusest või ressurssidest; |
| --- | --- |

7.

rõhutab vajadust tõhustada strateegiliste energiatehnoloogiate kooskõlastamist erinevatel tasanditel ja erinevate partnerite vahel; rõhutab samuti vajadust vältida ülemäärast bürokraatiat, tagada lihtsus ja selgus ning kõigi potentsiaalsete partnerite laiaulatuslik osalus kooskõlastamise parandamisel, näiteks välja pakutud Euroopa Ühenduse strateegiliste energiatehnoloogiate juhtrühma ja välja pakutud Euroopa Energiaalaste Teadusuuringute Liidu abil, mis peaksid olema avatud kõikidele Euroopa uurimiskeskustele sõltumata nende suurusest või ressurssidest;

| 8. | toetab kõrgetasemelise juhtrühma asutamist ning läbipaistva ja kergesti kättesaadava infosüsteemi loomist energiatehnoloogia kohta eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate tarvis ning palub, et komisjon teavitaks parlamenti nimetatud rühma asutamisest ja tööst ning teabestrateegiast; |
| --- | --- |

8.

toetab kõrgetasemelise juhtrühma asutamist ning läbipaistva ja kergesti kättesaadava infosüsteemi loomist energiatehnoloogia kohta eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate tarvis ning palub, et komisjon teavitaks parlamenti nimetatud rühma asutamisest ja tööst ning teabestrateegiast;

| 9. | märgib, et raamprogrammide (ERA-Net, pädevusvõrgustikud, Euroopa tehnoloogiaplatvorm) raames välja töötatud vahendeid saaks kasutada tulevase Euroopa energiatehnoloogia infosüsteemi toetamiseks; |
| --- | --- |

9.

märgib, et raamprogrammide (ERA-Net, pädevusvõrgustikud, Euroopa tehnoloogiaplatvorm) raames välja töötatud vahendeid saaks kasutada tulevase Euroopa energiatehnoloogia infosüsteemi toetamiseks;

| 10. | rõhutab, et koordineeritud koostöö liikmesriikidega on esmatähtis seatud eesmärkide saavutamisel, kasu suurendamisel ja kulude vähendamisel; usub, et sellised liikmesriikide tasandil rakendatavad ühenduse vahendid nagu struktuurifondid võivad suurendada teadusuuringute, arengu- ja innovatsioonisuutlikkust nendes valdkondades; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et koordineeritud koostöö liikmesriikidega on esmatähtis seatud eesmärkide saavutamisel, kasu suurendamisel ja kulude vähendamisel; usub, et sellised liikmesriikide tasandil rakendatavad ühenduse vahendid nagu struktuurifondid võivad suurendada teadusuuringute, arengu- ja innovatsioonisuutlikkust nendes valdkondades;

| 11. | rõhutab, et on väga oluline parandada kooskõlastamist kolmandate riikidega ning tugevdada rahvusvahelist koostööd, et rakendada, arenenud riikide, arengumaade ja kiirelt arenevate majandustega riikide suhtes ühtset ja diferentseeritud strateegiat; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et on väga oluline parandada kooskõlastamist kolmandate riikidega ning tugevdada rahvusvahelist koostööd, et rakendada, arenenud riikide, arengumaade ja kiirelt arenevate majandustega riikide suhtes ühtset ja diferentseeritud strateegiat;

| 12. | rõhutab, et Euroopa Liidu teadusbaasi suutlikkust tuleb suurendada ning et täiendav haridus ja koolitus on esmatähtsad, et avanevate uute tehnoloogiliste võimaluste täielikuks ärakasutamiseks pakkuda vajalikus koguses ja kvaliteediga inimressursse; usub, et integreeritud lähenemisviis läbi kõikide seitsmenda raamprogrammi eriprogrammide võiks sellega seoses kasulik olla; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et Euroopa Liidu teadusbaasi suutlikkust tuleb suurendada ning et täiendav haridus ja koolitus on esmatähtsad, et avanevate uute tehnoloogiliste võimaluste täielikuks ärakasutamiseks pakkuda vajalikus koguses ja kvaliteediga inimressursse; usub, et integreeritud lähenemisviis läbi kõikide seitsmenda raamprogrammi eriprogrammide võiks sellega seoses kasulik olla;

| 13. | juhib tähelepanu võimalikule ohule dubleerida ja korrata uusi algatusi; kutsub komisjoni üles kaaluma uute Euroopa tööstusalgatuste sobivust olemasolevate programmidega, sealhulgas seitsmenda raamprogrammiga ning täpsemalt Euroopa tehnoloogiaplatvormidega ja seitsmenda raamprogrammi käigus otsustatud ühiste tehnoloogiaalgatustega, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammiga ning eelkõige Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudiga ja selle kliimamuutuse ja energia valdkonnas tegutsevate teadmis- ja innovaatikakogukondadega; kutsub komisjoni üles selgitama, kuidas Euroopa tööstusalgatused toetavad koostoimet ühenduse ja siseriikliku tasandi vahel; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu võimalikule ohule dubleerida ja korrata uusi algatusi; kutsub komisjoni üles kaaluma uute Euroopa tööstusalgatuste sobivust olemasolevate programmidega, sealhulgas seitsmenda raamprogrammiga ning täpsemalt Euroopa tehnoloogiaplatvormidega ja seitsmenda raamprogrammi käigus otsustatud ühiste tehnoloogiaalgatustega, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammiga ning eelkõige Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudiga ja selle kliimamuutuse ja energia valdkonnas tegutsevate teadmis- ja innovaatikakogukondadega; kutsub komisjoni üles selgitama, kuidas Euroopa tööstusalgatused toetavad koostoimet ühenduse ja siseriikliku tasandi vahel;

| 14. | kordab veel kord, et SET-kava peab arendama energiaalaseid teadusuuringuid ja innovatsioonisuutlikkust ELi tasandil; nõustub komisjoniga, et üleeuroopaline teadustöö infrastruktuur moodustab osa lahendusest; palub seetõttu teadustöö infrastruktuuri Euroopa strateegiafoorumil teha kindlaks vajadus Euroopa teadustöö infrastruktuuri järele uuenduslike energiatehnoloogiate, näiteks taastuvenergia tehnoloogiate valdkonnas; |
| --- | --- |

14.

kordab veel kord, et SET-kava peab arendama energiaalaseid teadusuuringuid ja innovatsioonisuutlikkust ELi tasandil; nõustub komisjoniga, et üleeuroopaline teadustöö infrastruktuur moodustab osa lahendusest; palub seetõttu teadustöö infrastruktuuri Euroopa strateegiafoorumil teha kindlaks vajadus Euroopa teadustöö infrastruktuuri järele uuenduslike energiatehnoloogiate, näiteks taastuvenergia tehnoloogiate valdkonnas;

| 15. | usub, et üleeuroopalised energiavõrgud ja lihtsustatud loamenetlus selles sektoris mängivad olulist rolli Euroopa Liidu strateegilises energiapoliitikas; |
| --- | --- |

15.

usub, et üleeuroopalised energiavõrgud ja lihtsustatud loamenetlus selles sektoris mängivad olulist rolli Euroopa Liidu strateegilises energiapoliitikas;

Teadusuuringud ja tehnosiire

| 16. | rõhutab, et vajalik kooskõlastamine peab laienema erinevatesse teaduslikesse ja tehnoloogilistesse valdkondadesse, mis oma multidistsiplinaarse olemuse tõttu mängivad rolli energiatehnoloogiate teadus- ja arendustegevuses; rõhutab sellega seoses vajadust suurendada teadusuuringuid baasteadustes, näiteks bioloogias, infotehnoloogias, materjaliõpetuses ja makrotehnoloogiates; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et vajalik kooskõlastamine peab laienema erinevatesse teaduslikesse ja tehnoloogilistesse valdkondadesse, mis oma multidistsiplinaarse olemuse tõttu mängivad rolli energiatehnoloogiate teadus- ja arendustegevuses; rõhutab sellega seoses vajadust suurendada teadusuuringuid baasteadustes, näiteks bioloogias, infotehnoloogias, materjaliõpetuses ja makrotehnoloogiates;

| 17. | palub komisjonil arvestada energiatehnoloogiate rakendamise potentsiaaliga hiljuti liitunud liikmesriikides ja võtta kasutusele ELi poliitikatel põhinevaid tugimehhanisme; |
| --- | --- |

17.

palub komisjonil arvestada energiatehnoloogiate rakendamise potentsiaaliga hiljuti liitunud liikmesriikides ja võtta kasutusele ELi poliitikatel põhinevaid tugimehhanisme;

| 18. | rõhutab vajadust täiustada tehnosiiret uurimiskeskustest ettevõtetesse; nõuab tungivalt, et uuel Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudil oleks selles valdkonnas oma osa; |
| --- | --- |

18.

rõhutab vajadust täiustada tehnosiiret uurimiskeskustest ettevõtetesse; nõuab tungivalt, et uuel Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudil oleks selles valdkonnas oma osa;

| 19. | nõuab tungivalt, et erasektor investeeriks rohkem teadusuuringutesse ning võtaks suuremaid riske, sest need on eeltingimuseks Euroopa Liidu kõnealuses sektoris liidriks saamisele; |
| --- | --- |

19.

nõuab tungivalt, et erasektor investeeriks rohkem teadusuuringutesse ning võtaks suuremaid riske, sest need on eeltingimuseks Euroopa Liidu kõnealuses sektoris liidriks saamisele;

Euroopa tööstusalgatused

| 20. | on sügavalt veendunud, et tutvustamis- ja kommertsialiseerimisetapis on vaja suurendada toetust vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiatele ning uutele detsentraliseeritud taastuvenergia tehnoloogiatele; tunneb seetõttu heameelt kavandatud Euroopa tööstusalgatuste üle; rõhutab siiski, et samuti on vaja suurendada toetust teadus- ja arendustegevusele tehnoloogiate puhul, mis on vajalikud pikemas perspektiivis, pöörates erilist tähelepanu strateegiliselt olulistele tehnoloogiatele, näiteks päikeseenergia tehnoloogiatele, mis võivad pikemas perspektiivis viia energia osas sõltumatu Euroopa Liiduni; |
| --- | --- |

20.

on sügavalt veendunud, et tutvustamis- ja kommertsialiseerimisetapis on vaja suurendada toetust vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiatele ning uutele detsentraliseeritud taastuvenergia tehnoloogiatele; tunneb seetõttu heameelt kavandatud Euroopa tööstusalgatuste üle; rõhutab siiski, et samuti on vaja suurendada toetust teadus- ja arendustegevusele tehnoloogiate puhul, mis on vajalikud pikemas perspektiivis, pöörates erilist tähelepanu strateegiliselt olulistele tehnoloogiatele, näiteks päikeseenergia tehnoloogiatele, mis võivad pikemas perspektiivis viia energia osas sõltumatu Euroopa Liiduni;

| 21. | on seisukohal, et Euroopa tööstusalgatused tuleks keskendada valdkondadele, millel on suurim potentsiaal aidata jätkusuutlikult saavutada Euroopa Liidu kliimamuutuse, energiatõhususe ja taastuvenergia eesmärgid ning vähendada kulusid ja kordusi pikas perspektiivis; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et Euroopa tööstusalgatused tuleks keskendada valdkondadele, millel on suurim potentsiaal aidata jätkusuutlikult saavutada Euroopa Liidu kliimamuutuse, energiatõhususe ja taastuvenergia eesmärgid ning vähendada kulusid ja kordusi pikas perspektiivis;

| 22. | nõuab, et tööstusalgatuste prioriteetsuse üle otsustamisel võetaks arvesse tehnoloogiate eluiga ja keskkonnamõju tootmisprotsesside igas etapis; nõuab, et kaalutaks võimalust nimetatud tehnoloogiate siirdamiseks arengumaadesse, et vähendada tehnoloogialõhet kõnealuste riikidega; |
| --- | --- |

22.

nõuab, et tööstusalgatuste prioriteetsuse üle otsustamisel võetaks arvesse tehnoloogiate eluiga ja keskkonnamõju tootmisprotsesside igas etapis; nõuab, et kaalutaks võimalust nimetatud tehnoloogiate siirdamiseks arengumaadesse, et vähendada tehnoloogialõhet kõnealuste riikidega;

| 23. | nõuab arenenud riikidega teostatava tehnosiirde intensiivistamist ja nendega teaduskoostöö sisseseadmist uute energiatehnoloogiate väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

23.

nõuab arenenud riikidega teostatava tehnosiirde intensiivistamist ja nendega teaduskoostöö sisseseadmist uute energiatehnoloogiate väljatöötamiseks;

| 24. | toetab komisjoni ettepanekut töötada Euroopa tööstusalgatused erinevalt välja, et need vastaksid konkreetsete tehnoloogiate vajadustele; on veendunud, et selline paindlikkus võimaldaks arendada strateegilisi liite liikmesriikide, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, uurimiskeskuste ja erasektori vahel teatavate tehnoloogiate väljatöötamiseks; kutsub kõnealuseid asutusi üles tegema koostööd, et töötada kiiresti välja üksikasjalikud ettepanekud Euroopa tööstusalgatuste kohta; |
| --- | --- |

24.

toetab komisjoni ettepanekut töötada Euroopa tööstusalgatused erinevalt välja, et need vastaksid konkreetsete tehnoloogiate vajadustele; on veendunud, et selline paindlikkus võimaldaks arendada strateegilisi liite liikmesriikide, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, uurimiskeskuste ja erasektori vahel teatavate tehnoloogiate väljatöötamiseks; kutsub kõnealuseid asutusi üles tegema koostööd, et töötada kiiresti välja üksikasjalikud ettepanekud Euroopa tööstusalgatuste kohta;

| 25. | toetab kindlalt kavandatavaid Euroopa tööstusalgatusi tuuleenergia, päikeseenergia, bioenergia, süsinikdioksiidi kogumise, transpordi ja säilitamise, elektrivõrgu ja tuumalõhustumise alal; |
| --- | --- |

25.

toetab kindlalt kavandatavaid Euroopa tööstusalgatusi tuuleenergia, päikeseenergia, bioenergia, süsinikdioksiidi kogumise, transpordi ja säilitamise, elektrivõrgu ja tuumalõhustumise alal;

| 26. | nõuab teadusuuringute suurendamist eriti biokütuste valdkonnas, et tagada nende tootmise keskkonnasäästlikkus; |
| --- | --- |

26.

nõuab teadusuuringute suurendamist eriti biokütuste valdkonnas, et tagada nende tootmise keskkonnasäästlikkus;

| 27. | märgib, kui oluline on töötada välja laiaulatusliku biomassi gaasistamine, et toota vesinikkütust ja vedelat sünteetilist kütust säästvate transporditehnoloogiate tarbeks; |
| --- | --- |

27.

märgib, kui oluline on töötada välja laiaulatusliku biomassi gaasistamine, et toota vesinikkütust ja vedelat sünteetilist kütust säästvate transporditehnoloogiate tarbeks;

| 28. | rõhutab, et Euroopa tööstusalgatus tuumalõhustumise alal peaks võimaldama järjepidevust ning hõlmama kolmanda ja neljanda põlvkonna tehnoloogiate teadus- ja arendustegevust; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et Euroopa tööstusalgatus tuumalõhustumise alal peaks võimaldama järjepidevust ning hõlmama kolmanda ja neljanda põlvkonna tehnoloogiate teadus- ja arendustegevust;

| 29. | avaldab kahetsust, et SET-kavas keskendutakse pakkumisele orienteeritud meetmetele ega käsitleta energianõudluse vähendamise meetmeid, näiteks energiasäästu ja energiatõhusust; |
| --- | --- |

29.

avaldab kahetsust, et SET-kavas keskendutakse pakkumisele orienteeritud meetmetele ega käsitleta energianõudluse vähendamise meetmeid, näiteks energiasäästu ja energiatõhusust;

| 30. | toonitab, et energiatõhusus peaks esinema SET-kavas ülekaalukamalt, kuna nimetatud valdkonnal on kõige suurem potentsiaal heite kulutasuvaks vähendamiseks keskpika perioodi jooksul; eriti ehitussektoris, mille arvele läheb 40 % ELi energia kogutarbimisest; kutsub seetõttu komisjoni üles lisama energiatõhusustehnoloogiaid, sealhulgas koos- ja mitmiktootmist, Euroopa tööstusalgatustega hõlmatud valdkondadesse; toetab energiatõhususe lisamist Euroopa tööstusalgustega hõlmatud prioriteetide hulka; |
| --- | --- |

30.

toonitab, et energiatõhusus peaks esinema SET-kavas ülekaalukamalt, kuna nimetatud valdkonnal on kõige suurem potentsiaal heite kulutasuvaks vähendamiseks keskpika perioodi jooksul; eriti ehitussektoris, mille arvele läheb 40 % ELi energia kogutarbimisest; kutsub seetõttu komisjoni üles lisama energiatõhusustehnoloogiaid, sealhulgas koos- ja mitmiktootmist, Euroopa tööstusalgatustega hõlmatud valdkondadesse; toetab energiatõhususe lisamist Euroopa tööstusalgustega hõlmatud prioriteetide hulka;

| 31. | palub komisjonil uurida võimalust laiendada muudele valdkondadele kavandatud suure heitkoguste vähendamise potentsiaaliga tööstusalgatusi (näiteks elektri ja soojuse koostootmine, vesinik, ehitus- ja eluasemesektor, kütte- ja jahutussüsteemid, energiasalvestamise ja -jaotamise infrastruktuuri täiustamine ning võrkude vastastikune sidumine); |
| --- | --- |

31.

palub komisjonil uurida võimalust laiendada muudele valdkondadele kavandatud suure heitkoguste vähendamise potentsiaaliga tööstusalgatusi (näiteks elektri ja soojuse koostootmine, vesinik, ehitus- ja eluasemesektor, kütte- ja jahutussüsteemid, energiasalvestamise ja -jaotamise infrastruktuuri täiustamine ning võrkude vastastikune sidumine);

| 32. | on arvamusel, et süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia väljatöötamine võib mängida rolli kasvuhoonegaaside heite vähendamisel, juhul kui on tagatud tehnoloogia tõhusus ja ohutus; kutsub komisjoni üles võimaldama kuni 12 kavandatud süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise täiemahulise tutvustamisprojekti realiseerimist Euroopa tööstusalgatuste raames; märgib, et toetuse tõttu puhtale söepõletustehnoloogiale (näiteks söe gaasistamisele) on süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise kasutuselevõtt lihtsam ja odavam ning tulevikus on võimalik muuta selle kasutamine kohustuslikuks; |
| --- | --- |

32.

on arvamusel, et süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia väljatöötamine võib mängida rolli kasvuhoonegaaside heite vähendamisel, juhul kui on tagatud tehnoloogia tõhusus ja ohutus; kutsub komisjoni üles võimaldama kuni 12 kavandatud süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise täiemahulise tutvustamisprojekti realiseerimist Euroopa tööstusalgatuste raames; märgib, et toetuse tõttu puhtale söepõletustehnoloogiale (näiteks söe gaasistamisele) on süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise kasutuselevõtt lihtsam ja odavam ning tulevikus on võimalik muuta selle kasutamine kohustuslikuks;

Rahastamine

| 33. | ootab komisjoni kavandatud teatist uute vähese süsinikdioksiidiheitega ning süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogiate rahastamise kohta; avaldab kahetsust, et nimetatud teatist ei avaldatud koos SET-kavaga; |
| --- | --- |

33.

ootab komisjoni kavandatud teatist uute vähese süsinikdioksiidiheitega ning süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogiate rahastamise kohta; avaldab kahetsust, et nimetatud teatist ei avaldatud koos SET-kavaga;

| 34. | rõhutab, et SET-kava ei tohiks rahastada seitsmenda raamprogrammi või konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi raames energeetikale kättesaadavaks tehtud rahaliste vahendite ümberjaotamise teel; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et SET-kava ei tohiks rahastada seitsmenda raamprogrammi või konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi raames energeetikale kättesaadavaks tehtud rahaliste vahendite ümberjaotamise teel;

| 35. | on arvamusel, et kliimamuutusele ja energiapoliitikale omistatud eesõigust arvestades läheb energiatõhususe ja taastuvenergia tehnoloogiate jaoks vaja olulisel määral täiendavaid ELi vahendeid ja need tuleb võtta kasutusele, et aidata saavutada ELi 2020. aasta eesmärke; |
| --- | --- |

35.

on arvamusel, et kliimamuutusele ja energiapoliitikale omistatud eesõigust arvestades läheb energiatõhususe ja taastuvenergia tehnoloogiate jaoks vaja olulisel määral täiendavaid ELi vahendeid ja need tuleb võtta kasutusele, et aidata saavutada ELi 2020. aasta eesmärke;

| 36. | kannustab komisjoni tagama kiiresti piisav rahastamine ja toetus uute vähese süsinikdioksiidiheitega ja süsinikdioksiidiheitevabade tehnoloogiate alasele teadus- ja arendustegevusele, tutvustamisele ja kommertsialiseerimisele, et alates 2009. aastast kulutataks Euroopa Liidu eelarvest vähemalt 2 miljardit eurot aastas kõnealuste tehnoloogiate toetamisele sõltumatult seitsmendast raamprogrammist ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammist; samuti kutsub komisjoni üles esitama ettepanekuid täiendavate rahaliste vahendite kohta finantsraamistiku 2007–2013 vahekokkuvõttes; |
| --- | --- |

36.

kannustab komisjoni tagama kiiresti piisav rahastamine ja toetus uute vähese süsinikdioksiidiheitega ja süsinikdioksiidiheitevabade tehnoloogiate alasele teadus- ja arendustegevusele, tutvustamisele ja kommertsialiseerimisele, et alates 2009. aastast kulutataks Euroopa Liidu eelarvest vähemalt 2 miljardit eurot aastas kõnealuste tehnoloogiate toetamisele sõltumatult seitsmendast raamprogrammist ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammist; samuti kutsub komisjoni üles esitama ettepanekuid täiendavate rahaliste vahendite kohta finantsraamistiku 2007–2013 vahekokkuvõttes;

| 37. | on arvamusel, et puhaste tulevikutehnoloogiate väljatöötamise ja kasutuselevõtu kiirendamisel tuleks rohkem ja paremini kasutada nii rahalisi vahendeid kui ka inimressursse; |
| --- | --- |

37.

on arvamusel, et puhaste tulevikutehnoloogiate väljatöötamise ja kasutuselevõtu kiirendamisel tuleks rohkem ja paremini kasutada nii rahalisi vahendeid kui ka inimressursse;

| 38. | rõhutab vajadust suurendada ELi teadusalast suutlikkust; nõuab seepärast inimressursside valdkonna paremat rahastamist ning koolitust energiatehnoloogia sektoris; nõuab ka ühenduse ja liikmesriikide rahastamisvahendite paremat kooskõlastamist koolituse ja teadusuuringute ning eelkõige seitsmenda raamprogrammi toetamisel; |
| --- | --- |

38.

rõhutab vajadust suurendada ELi teadusalast suutlikkust; nõuab seepärast inimressursside valdkonna paremat rahastamist ning koolitust energiatehnoloogia sektoris; nõuab ka ühenduse ja liikmesriikide rahastamisvahendite paremat kooskõlastamist koolituse ja teadusuuringute ning eelkõige seitsmenda raamprogrammi toetamisel;

| 39. | toetab seoses ELi rahaliste vahendite suurema vastastikuse täiendavuse vajadusega komisjoni teatises „Euroopa piirkondade konkurentsivõime parandamine teadusuuringute ja innovatsiooni kaudu” (KOM(2007)0474) esitatud ettepanekuid; väljendab sellega seoses heameelt komisjoni praktilise juhendi üle piirkondlikest, riiklikest, ELi ja Euroopa Investeerimispanga vahenditest pärineva ELi raha koordineerimise kohta teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni valdkonnas; nõustub komisjoniga, et sidusrühmi tuleb paremini teavitada nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 (8) artikli 54 lõikest 5 samade abikõlblike kulude jaoks kahest erinevast ühenduse allikast rahastamise kasutamise kohta; |
| --- | --- |

39.

toetab seoses ELi rahaliste vahendite suurema vastastikuse täiendavuse vajadusega komisjoni teatises „Euroopa piirkondade konkurentsivõime parandamine teadusuuringute ja innovatsiooni kaudu” (KOM(2007)0474) esitatud ettepanekuid; väljendab sellega seoses heameelt komisjoni praktilise juhendi üle piirkondlikest, riiklikest, ELi ja Euroopa Investeerimispanga vahenditest pärineva ELi raha koordineerimise kohta teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni valdkonnas; nõustub komisjoniga, et sidusrühmi tuleb paremini teavitada nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 (8) artikli 54 lõikest 5 samade abikõlblike kulude jaoks kahest erinevast ühenduse allikast rahastamise kasutamise kohta;

| 40. | palub komisjonil seoses rahastamiskava esitamisega näidata, kus asub erinevates tehnoloogiavaldkondades tehtavate ühiste ELi jõupingutuste lisandväärtus ja esitada leide erinevate tehnoloogiliste arengute säästvuse kohta; |
| --- | --- |

40.

palub komisjonil seoses rahastamiskava esitamisega näidata, kus asub erinevates tehnoloogiavaldkondades tehtavate ühiste ELi jõupingutuste lisandväärtus ja esitada leide erinevate tehnoloogiliste arengute säästvuse kohta;

| 41. | märgib, et rahalisi vahendeid tuleb kasutada partnerluses majandusharuga, et hoogustada erasektori investeeringuid uutesse vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiatesse; rõhutab vajadust selge pikaajalise nägemuse ja finantsraamistiku järele, mida toetavad sellised finantseerimisasutused nagu EIP, et anda erasektori partneritele piisav investeerimiskindlus; rõhutab vajadust kaasata VKEd, eriti energiavarustuse hajutatud süsteemide tehnoloogiate valdkonnas; |
| --- | --- |

41.

märgib, et rahalisi vahendeid tuleb kasutada partnerluses majandusharuga, et hoogustada erasektori investeeringuid uutesse vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiatesse; rõhutab vajadust selge pikaajalise nägemuse ja finantsraamistiku järele, mida toetavad sellised finantseerimisasutused nagu EIP, et anda erasektori partneritele piisav investeerimiskindlus; rõhutab vajadust kaasata VKEd, eriti energiavarustuse hajutatud süsteemide tehnoloogiate valdkonnas;

| 42. | märgib, et kavandatava ELi saastekvootidega kauplemise süsteemi läbivaatamise raames võiksid oksjoni tulud olla oluliseks rahastamisallikaks Euroopa Liidu energiavarustuskindluse suurendamisel, saavutades samal ajal Euroopa Liidu kliimamuutuste, energiatõhususe ja taastuvenergia alased eesmärgid; |
| --- | --- |

42.

märgib, et kavandatava ELi saastekvootidega kauplemise süsteemi läbivaatamise raames võiksid oksjoni tulud olla oluliseks rahastamisallikaks Euroopa Liidu energiavarustuskindluse suurendamisel, saavutades samal ajal Euroopa Liidu kliimamuutuste, energiatõhususe ja taastuvenergia alased eesmärgid;

*

* *

| 43. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

43.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

(2)  ELT L 400, 30.12.2006, lk 404.

(3)  ELT L 310, 9.11.2006, lk 15.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0406.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0033.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0096.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0081.

(8)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 25. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1989/2006 (ELT L 411, 30.12.2006, lk 6).

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/41 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/41

---

Kolmapäev, 9. juuli 2008Riiklikud inversteerimisfondid

P6_TA(2008)0355

Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta resolutsioon riiklike investeerimisfondide kohta

2009/C 294 E/09

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni teatist „Ühtne Euroopa tasandi lähenemisviis riiklikele investeerimisfondidele” (KOM(2008)0115);

võttes arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi ja eelkõige riiklike investeerimisfondide rahvusvahelise töörühma käimasolevat tööd;

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) investeeringute komitee 4. aprilli 2008. aasta aruannet;

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 64 ja 65 (endised Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklid 57 ja 58);

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | arvestades, et riiklikud investeerimisfondid on maailma finantsturgudel olnud tegevad enam kui 50 aastat; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et riiklikud investeerimisfondid on maailma finantsturgudel olnud tegevad enam kui 50 aastat;

| B. | arvestades, et häireid finantsturgudel ei saa panna riiklike investeerimisfondide tegevuse süüks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et häireid finantsturgudel ei saa panna riiklike investeerimisfondide tegevuse süüks;

| C. | arvestades, et omandistruktuuri tõttu jäävad riiklikud investeerimisfondid ELi finantsturgu käsitlevate õigusaktide reguleerimisalast välja; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et omandistruktuuri tõttu jäävad riiklikud investeerimisfondid ELi finantsturgu käsitlevate õigusaktide reguleerimisalast välja;

| D. | arvestades, et riiklike investeerimisfondide investeerimisstrateegia on eelistanud pikaajalisi ja stabiilseid investeeringuid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et riiklike investeerimisfondide investeerimisstrateegia on eelistanud pikaajalisi ja stabiilseid investeeringuid;

| E. | arvestades, et läbipaistvuse puudumine seoses mõne riikliku investeerimisfondi varade, investeerimisstrateegiate, kasumi ja juhtimisstruktuuridega on teatud määral murettekitav; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et läbipaistvuse puudumine seoses mõne riikliku investeerimisfondi varade, investeerimisstrateegiate, kasumi ja juhtimisstruktuuridega on teatud määral murettekitav;

| F. | arvestades, et riiklikud investeerimisfondid aitasid hiljutise finantskriisi ajal pankrotist pääseda mõnel suurel finantsinstitutsioonil; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et riiklikud investeerimisfondid aitasid hiljutise finantskriisi ajal pankrotist pääseda mõnel suurel finantsinstitutsioonil;

| G. | arvestades riiklike investeerimisfondide kasvupotentsiaali; |
| --- | --- |

G.

arvestades riiklike investeerimisfondide kasvupotentsiaali;

| H. | arvestades, et Euroopa Liit peaks ka edaspidi olema kindlalt pühendunud poliitikale, mis näeb ette avatust investeeringutele ja kapitali vaba liikumist, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Liit peaks ka edaspidi olema kindlalt pühendunud poliitikale, mis näeb ette avatust investeeringutele ja kapitali vaba liikumist,

| 1. | arvab, et riiklikud investeerimisfondid ei ole põhjustanud häireid kapitaliturul, kuid et nende struktuuri, suuruse ja kiire arengu tõttu tuleb nende rolli ja mõju hoolikalt analüüsida; tunnistab tõsiasja, et riiklikud investeerimisfondid lähenevad läbipaistvusele ja juhtimisele erinevalt; |
| --- | --- |

1.

arvab, et riiklikud investeerimisfondid ei ole põhjustanud häireid kapitaliturul, kuid et nende struktuuri, suuruse ja kiire arengu tõttu tuleb nende rolli ja mõju hoolikalt analüüsida; tunnistab tõsiasja, et riiklikud investeerimisfondid lähenevad läbipaistvusele ja juhtimisele erinevalt;

| 2. | väljendab muret, et läbipaistvuse puudumine teatud riiklikes investeerimisfondides võib takistada nende struktuuri ja motivatsiooni asjakohast mõistmist; palub, et komisjon tunnistaks tõsiasja, et läbipaistvus ja avalikustamine on tõeliselt võrdsete tingimuste loomise ja laiemas mõttes turgude sujuva toimimise põhikomponendid; |
| --- | --- |

2.

väljendab muret, et läbipaistvuse puudumine teatud riiklikes investeerimisfondides võib takistada nende struktuuri ja motivatsiooni asjakohast mõistmist; palub, et komisjon tunnistaks tõsiasja, et läbipaistvus ja avalikustamine on tõeliselt võrdsete tingimuste loomise ja laiemas mõttes turgude sujuva toimimise põhikomponendid;

| 3. | tunneb heameelt riiklikke investeerimisfonde käsitleva komisjoni teatise üle, milles kinnitatakse taas kord avatud turgude tähtsust ja komisjoni pühendumist leida üldine lahendus; märgib erinevaid algatusi kas riikide tasandil või rahvusvahelistel foorumitel, mille eesmärk on suurendada läbipaistvust ja parandada juhtimist, ning palub komisjonil teha Rahvusvahelise Valuutafondi ja OECDga tihedat koostööd eesmärgiga kehtestada ülemaailmne käitumisjuhend; |
| --- | --- |

3.

tunneb heameelt riiklikke investeerimisfonde käsitleva komisjoni teatise üle, milles kinnitatakse taas kord avatud turgude tähtsust ja komisjoni pühendumist leida üldine lahendus; märgib erinevaid algatusi kas riikide tasandil või rahvusvahelistel foorumitel, mille eesmärk on suurendada läbipaistvust ja parandada juhtimist, ning palub komisjonil teha Rahvusvahelise Valuutafondi ja OECDga tihedat koostööd eesmärgiga kehtestada ülemaailmne käitumisjuhend;

| 4. | arvab sellegipoolest, et riiklikke investeerimisfonde käsitlevat komisjoni teatist tuleks käsitleda kui esimest sammu ja palub seetõttu komisjonil jälgida riiklike investeerimisfondide tegevust ning täita koordinaatori ülesandeid, et riiklikud algatused ei läheks vastuollu kohustusega olla investeeringutele avatud ning et need ei ohustaks Euroopa Liidu positsiooni maailmaturgudel; |
| --- | --- |

4.

arvab sellegipoolest, et riiklikke investeerimisfonde käsitlevat komisjoni teatist tuleks käsitleda kui esimest sammu ja palub seetõttu komisjonil jälgida riiklike investeerimisfondide tegevust ning täita koordinaatori ülesandeid, et riiklikud algatused ei läheks vastuollu kohustusega olla investeeringutele avatud ning et need ei ohustaks Euroopa Liidu positsiooni maailmaturgudel;

| 5. | palub, et komisjon analüüsiks Euroopa Liidu käsutuses olevaid vahendeid – olgu need siis sätestatud EÜ asutamislepingus või kehtivates õigusaktides (nagu läbipaistvusnõuded, hääleõigus, aktsionäride õigused ja kuldaktsiad) – mis võimaldaksid reageerida riiklike investeerimisfondide sekkumise tõttu tekkinud omandisuhete probleemide korral; |
| --- | --- |

5.

palub, et komisjon analüüsiks Euroopa Liidu käsutuses olevaid vahendeid – olgu need siis sätestatud EÜ asutamislepingus või kehtivates õigusaktides (nagu läbipaistvusnõuded, hääleõigus, aktsionäride õigused ja kuldaktsiad) – mis võimaldaksid reageerida riiklike investeerimisfondide sekkumise tõttu tekkinud omandisuhete probleemide korral;

| 6. | palub, et nõukogu ja komisjon hindaksid ELi institutsioonidele Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 64 ja 65 jäetud tegutsemisruumi, et teha kindlaks ELi tasandil kooskõlastatud tegevuse võimalused, mis on ELi huvides ja ülioluline siseturu sujuvaks toimimiseks; palub, et komisjon töötaks välja sektorite loetelu, mis võiksid käia artikli 65 avalikku poliitikat käsitlevate sätete reguleerimisalasse; |
| --- | --- |

6.

palub, et nõukogu ja komisjon hindaksid ELi institutsioonidele Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 64 ja 65 jäetud tegutsemisruumi, et teha kindlaks ELi tasandil kooskõlastatud tegevuse võimalused, mis on ELi huvides ja ülioluline siseturu sujuvaks toimimiseks; palub, et komisjon töötaks välja sektorite loetelu, mis võiksid käia artikli 65 avalikku poliitikat käsitlevate sätete reguleerimisalasse;

| 7. | palub, et nõukogu ja komisjon analüüsiksid põhjalikult maailma finantsturgude toimimist ja määratleksid ülemaailmseid algatusi arvestades ELi selge nägemuse riiklike investeerimisfondide toimimispõhimõtete ja -eeskirjade kohta ning edendaksid seda; arvab, et selline ühine sisukoht tugevdaks ELi positsiooni rahvusvahelistel foorumitel; palub, et komisjon kohaldaks vajaduse korral vastastikkuse põhimõtet; |
| --- | --- |

7.

palub, et nõukogu ja komisjon analüüsiksid põhjalikult maailma finantsturgude toimimist ja määratleksid ülemaailmseid algatusi arvestades ELi selge nägemuse riiklike investeerimisfondide toimimispõhimõtete ja -eeskirjade kohta ning edendaksid seda; arvab, et selline ühine sisukoht tugevdaks ELi positsiooni rahvusvahelistel foorumitel; palub, et komisjon kohaldaks vajaduse korral vastastikkuse põhimõtet;

| 8. | väljendab muret seoses naftahindade ning nende mõjuga euro ja dollari vahetuskursile, sest naftast saadav kasum investeeritakse sageli uuesti riiklike investeerimisfondide kaudu eurodes vääringustatud varasse ja üldisemalt euroala turgudele; |
| --- | --- |

8.

väljendab muret seoses naftahindade ning nende mõjuga euro ja dollari vahetuskursile, sest naftast saadav kasum investeeritakse sageli uuesti riiklike investeerimisfondide kaudu eurodes vääringustatud varasse ja üldisemalt euroala turgudele;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/42 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/42

---

Kolmapäev, 9. juuli 2008Uued suunad linnalise liikumiskeskkonna arendamisel

P6_TA(2008)0356

Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta resolutsioon uute suundade kohta linnalise liikumiskeskkonna arendamisel (2008/2041(INI))

2009/C 294 E/10

Euroopa Parlament,

võttes arvesse rohelist raamatut „Uued suunad linnalise liikumiskeskkonna arendamisel” (KOM(2007)0551);

võttes arvesse valget raamatut „Euroopa transpordipoliitika aastani 2010: aeg otsustada” (KOM(2001)0370);

võttes arvesse komisjoni teatist „Liikumisvõimeline Euroopa – jätkusuutlik liikuvus meie mandril. Euroopa Komisjoni 2001. aasta transpordipoliitika valge raamatu vahekokkuvõte” (KOM(2006)0314);

võttes arvesse komisjoni teatist „Üleeuroopalise turvalisema, puhtama ja tõhusama liikuvuse suunas: esimene aruanne intelligentse auto kohta” (KOM(2007)0541);

võttes arvesse komisjoni teatist „21. sajandi konkurentsivõimelise mootorsõidukitööstuse reguleeriv raamistik. Komisjoni seisukoht seoses CARS 21 kõrgetasemelise töörühma lõpparuandega. Panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse” (KOM(2007)0022);

võttes arvesse komisjoni teatist seoses „Intelligentse auto” algatusega: „Teadlikkuse tõstmine: info- ja sidetehnoloogia targemate, turvalisemate ja keskkonnasõbralikumate sõidukite tarbeks” (KOM(2006)0059);

võttes arvesse komisjoni teatist „Kaubaveologistika Euroopas – jätkusuutliku liikuvuse võti” (KOM(2006)0336);

võttes arvesse komisjoni teatist „Kaubaveologistika tegevuskava” (KOM(2007)0607);

võttes arvesse komisjoni teatist linnakeskkonda käsitleva temaatilise strateegia kohta (KOM(2005)0718);

võttes arvesse komisjoni ettepanekuid ja suuniseid ning Euroopa Parlamendi seisukohti struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi ning 7. teadusuuringute raamprogrammi kohta;

võttes arvesse muudetud ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv keskkonnasõbralike ja energiatõhusate mootorsõidukite edendamise kohta (KOM(2007)0817);

võttes arvesse oma 20. veebruari 2008. aasta resolutsiooni panuse kohta Euroopa Ülemkogu 2008. aasta kevadisele kohtumisele seoses Lissaboni strateegiaga (1);

võttes arvesse oma 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni liikumisvõimelise Euroopa kohta – jätkusuutlik liikuvus meie mandril (2);

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni CARS 21: konkurentsivõimelise mootorsõidukitööstuse reguleeriva raamistiku kohta (3);

võttes arvesse oma 5. septembri 2007. aasta resolutsiooni kaubaveologistika kohta Euroopas – jätkusuutliku liikuvuse võti (4);

võttes arvesse oma 26. septembri 2006. aasta resolutsiooni linnakeskkonda käsitleva temaatilise strateegia kohta (5);

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust linnalise liikumiskeskkonna kohta;

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A6-0252/2008),

| A. | arvestades, et linnakeskused (linnad ja neid ümbritsevad alad) on mitmes mõttes üliolulised ELi kodanike elus; arvestades, et linnakeskused peavad nende eri suurusest ja struktuurist olenemata lahendama samasuguseid probleeme ja väljakutseid, mis on seotud linnalisest liikumiskeskkonnast tuleneva saaste, liiklusummikute, müra ja liiklusohutusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et linnakeskused (linnad ja neid ümbritsevad alad) on mitmes mõttes üliolulised ELi kodanike elus; arvestades, et linnakeskused peavad nende eri suurusest ja struktuurist olenemata lahendama samasuguseid probleeme ja väljakutseid, mis on seotud linnalisest liikumiskeskkonnast tuleneva saaste, liiklusummikute, müra ja liiklusohutusega;

| B. | arvestades, et linnalise liikumiskeskkonnaga seotud uue mõtteviisi ja uuenduslike käsitusviiside järele on suur vajadus, sest linnatranspordil on suur mõju kliimamuutusele, saastele ja keskkonnaprobleemidele, samuti on sellel negatiivne mõju linnaelanike elukvaliteedile ja tervisele; arvestades, et need probleemid tuleb lahendada, kui tahetakse, et ELi üldstrateegia kliimamuutuse ja muude keskkonnaprobleemide lahendamiseks oleks edukas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et linnalise liikumiskeskkonnaga seotud uue mõtteviisi ja uuenduslike käsitusviiside järele on suur vajadus, sest linnatranspordil on suur mõju kliimamuutusele, saastele ja keskkonnaprobleemidele, samuti on sellel negatiivne mõju linnaelanike elukvaliteedile ja tervisele; arvestades, et need probleemid tuleb lahendada, kui tahetakse, et ELi üldstrateegia kliimamuutuse ja muude keskkonnaprobleemide lahendamiseks oleks edukas;

| C. | arvestades, et ELi ning väike- ja suurlinnade vahel tuleb kindlaks määrata kohane ülesannete jaotus, kus ELil peaks olema selgelt määratletud roll; arvestades, et kooskõlas parema reguleerimise põhimõtte ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega tuleks ühenduse linnalise liikumiskeskkonnaga seotud meetmeid võtta ainult juhul, kui need annavad selget ELi lisaväärtust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi ning väike- ja suurlinnade vahel tuleb kindlaks määrata kohane ülesannete jaotus, kus ELil peaks olema selgelt määratletud roll; arvestades, et kooskõlas parema reguleerimise põhimõtte ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega tuleks ühenduse linnalise liikumiskeskkonnaga seotud meetmeid võtta ainult juhul, kui need annavad selget ELi lisaväärtust;

| D. | arvestades, et ELi siseturu põhimõtteid tuleks linnalise liikumiskeskkonna valdkonnas samuti arvesse võtta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi siseturu põhimõtteid tuleks linnalise liikumiskeskkonna valdkonnas samuti arvesse võtta;

| E. | arvestades, et Euroopa väike- ja suurlinnadel peaks olema võimalus valida laiast valikust paindlikud vahendid, et koostada nende vajadustega kohandatud komplekt poliitilistest meetmetest, et pakkuda integreeritud, jätkusuutlikke, sotsiaalselt toimivaid ja majanduslikult elujõulisi lahendusi oma konkreetsetele liikuvusprobleemidele; arvestades, et kõikide transpordivahendite ja -valdkondade osas (jalakäijad, jalgratturid, ühiskondlik ja erasektori reisijatevedu, kaubavedu ja teenused) tuleb leida paremad logistilised lahendused ja võtta suund säästlikumatele transpordivahenditele, et kindlustada hea juurdepääs linnakeskustele ja sujuvad liiklusvood, mis on väga olulised elanikele, külastajatele, linnas töölkäijatele, tootjatele ning kaupade ja teenuste osutajatele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele; arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata valitud vahendite koostalitlusvõimele, et anda asutustele hiljem võimalus jõustada linnapiirkondades liikluseeskirjade rikkumise eest määratud karistusi piiriüleselt; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa väike- ja suurlinnadel peaks olema võimalus valida laiast valikust paindlikud vahendid, et koostada nende vajadustega kohandatud komplekt poliitilistest meetmetest, et pakkuda integreeritud, jätkusuutlikke, sotsiaalselt toimivaid ja majanduslikult elujõulisi lahendusi oma konkreetsetele liikuvusprobleemidele; arvestades, et kõikide transpordivahendite ja -valdkondade osas (jalakäijad, jalgratturid, ühiskondlik ja erasektori reisijatevedu, kaubavedu ja teenused) tuleb leida paremad logistilised lahendused ja võtta suund säästlikumatele transpordivahenditele, et kindlustada hea juurdepääs linnakeskustele ja sujuvad liiklusvood, mis on väga olulised elanikele, külastajatele, linnas töölkäijatele, tootjatele ning kaupade ja teenuste osutajatele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele; arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata valitud vahendite koostalitlusvõimele, et anda asutustele hiljem võimalus jõustada linnapiirkondades liikluseeskirjade rikkumise eest määratud karistusi piiriüleselt;

| F. | arvestades, et Euroopa linnatranspordipoliitika peab arvesse võtma majanduslikku, sotsiaalset, territoriaalset ja keskkondlikku ühtekuuluvust; arvestades, et erilist tähelepanu tuleb pöörata konkreetsetele probleemidele ja tingimustele „uutes” liikmesriikides; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa linnatranspordipoliitika peab arvesse võtma majanduslikku, sotsiaalset, territoriaalset ja keskkondlikku ühtekuuluvust; arvestades, et erilist tähelepanu tuleb pöörata konkreetsetele probleemidele ja tingimustele „uutes” liikmesriikides;

| G. | arvestades, et tähelepanu tuleb pöörata töötajate (linnas töölkäijate), piiratud liikumisvõimega inimeste, laste (kärudes), madalama sissetulekuga isikute ja eakate erivajadustele; arvestades, et tuleks meeles pidada, et Euroopa elanikkonna kiire vananemine põhjustab demograafilisi muutusi ja ühiskonnas uusi liiklemisvajadusi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tähelepanu tuleb pöörata töötajate (linnas töölkäijate), piiratud liikumisvõimega inimeste, laste (kärudes), madalama sissetulekuga isikute ja eakate erivajadustele; arvestades, et tuleks meeles pidada, et Euroopa elanikkonna kiire vananemine põhjustab demograafilisi muutusi ja ühiskonnas uusi liiklemisvajadusi;

| H. | arvestades, et eriti oluline on võtta vastu uus lähenemisviis linnapiirkondade strateegilisele planeerimisele, et valmis olla keskkonna, energia ja liikuvuse väljakutsetele vastamiseks, mis tekivad järgmiste aastakümnete jooksul; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et eriti oluline on võtta vastu uus lähenemisviis linnapiirkondade strateegilisele planeerimisele, et valmis olla keskkonna, energia ja liikuvuse väljakutsetele vastamiseks, mis tekivad järgmiste aastakümnete jooksul;

| I. | arvestades, et väliskulude arvessevõtmine on tähtis samm eesmärgi suunas, milleks on tegelike kulude väljaselgitamine transpordisektoris; arvestades, et jätkusuutlike linnatranspordi käsitusviiside ristsubsideerimise võimalust tuleb hinnata, et tagada kauba- ja reisijateveo ning eri transpordiliikide vaheline õiglane kohtlemine; arvestades, et tuleb tegutseda uute finantsvahendite arendamise nimel ning paremini ja sagedamini kasutada olemasolevaid finantsvahendeid nagu struktuuri- ja ühtekuuluvusfondid linnalise liikumiskeskkonna jätkusuutlike lahenduste huvides; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et väliskulude arvessevõtmine on tähtis samm eesmärgi suunas, milleks on tegelike kulude väljaselgitamine transpordisektoris; arvestades, et jätkusuutlike linnatranspordi käsitusviiside ristsubsideerimise võimalust tuleb hinnata, et tagada kauba- ja reisijateveo ning eri transpordiliikide vaheline õiglane kohtlemine; arvestades, et tuleb tegutseda uute finantsvahendite arendamise nimel ning paremini ja sagedamini kasutada olemasolevaid finantsvahendeid nagu struktuuri- ja ühtekuuluvusfondid linnalise liikumiskeskkonna jätkusuutlike lahenduste huvides;

Euroopa Liidu roll

| 1. | tunneb heameelt eespool nimetatud rohelise raamatu üle, mis on sobiv alus arutelule; tunneb samuti heameelt, et osalised on põhjalikult kaasatud protsessi, mille käigus kujundatakse arvamusi ja sõnastatakse ELi tulevane linnatranspordipoliitika; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt eespool nimetatud rohelise raamatu üle, mis on sobiv alus arutelule; tunneb samuti heameelt, et osalised on põhjalikult kaasatud protsessi, mille käigus kujundatakse arvamusi ja sõnastatakse ELi tulevane linnatranspordipoliitika;

| 2. | on seisukohal, et tuleb selgelt piiristada ELi vastutusvaldkonnad kooskõlas asutamislepingutes sätestatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega; tunnistab põhimõtet, et kohalikud asutused võivad kehtestada oma liikuvuspoliitika, kui nad ei riku asjakohaseid siseriiklikke ega ühenduse õigusakte; ootab samal ajal, et kohaldades eespool nimetatud põhimõtteid, on liikmesriigid ning suur- ja väikelinnad teadlikud, et nad vastutavad ise linnalise liikumiskeskkonna parema korraldamise ja kavandamise eest; tunnistab siiski, et kooskõlastatud tegevus linnalise liikumiskeskkonna osas ühenduses võib anda mõnes valdkonnas selget lisaväärtust; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et tuleb selgelt piiristada ELi vastutusvaldkonnad kooskõlas asutamislepingutes sätestatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega; tunnistab põhimõtet, et kohalikud asutused võivad kehtestada oma liikuvuspoliitika, kui nad ei riku asjakohaseid siseriiklikke ega ühenduse õigusakte; ootab samal ajal, et kohaldades eespool nimetatud põhimõtteid, on liikmesriigid ning suur- ja väikelinnad teadlikud, et nad vastutavad ise linnalise liikumiskeskkonna parema korraldamise ja kavandamise eest; tunnistab siiski, et kooskõlastatud tegevus linnalise liikumiskeskkonna osas ühenduses võib anda mõnes valdkonnas selget lisaväärtust;

| 3. | usub, et EL peaks määratlema linnalise liikumiskeskkonna üldstrateegia, mille abil jõuda mõistlikuma erasõidukite kasutamise kõrget määrani ja edendada üleminekut säästlikumatele transpordivahenditele, et aidata täita ELi keskkonnakaitsekohustusi ja vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid; |
| --- | --- |

3.

usub, et EL peaks määratlema linnalise liikumiskeskkonna üldstrateegia, mille abil jõuda mõistlikuma erasõidukite kasutamise kõrget määrani ja edendada üleminekut säästlikumatele transpordivahenditele, et aidata täita ELi keskkonnakaitsekohustusi ja vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid;

| 4. | on seisukohal, et järgmistes valdkondades on vaja tegutseda Euroopa tasandil ning nõuab:






  — | linnalise liikumiskeskkonna integreeritud ja üldise lähenemisviisi arendamist, mida Euroopa, riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud tegutsejad (haldusüksused, kodanikud, ettevõtted ja tööstus) saavad kasutada ühtse tugiraamistikuna; see lähenemisviis peaks põhinema ELi siseturu ja säästva liikumiskeskkonna põhimõtetel ja selles tuleks arvesse võtta linnade elujõulisust ja mõju demograafilistele muutustele (linnadest väljakolimine); rõhutab, et see peaks andma linnadele ja linnapiirkondadele selge stiimuli integreeritud ja terviklike säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade loomiseks, milles rõhk on asetatud pikaajalisele linna- ja ruumilisele planeerimisele; kutsub komisjoni sellega seoses uurima, kuidas siduda linnalise liikumiskeskkonna kavasid ELi poolt kaasrahastatavate transpordiprojektidega rohkem kui 100 000 elanikuga linnade jaoks ning õnnetuste, CO2 heitkoguste, kohaliku gaasiheite ja müra vähendamist käsitlevate ELi õigusaktide, otsuste ja eesmärkidega; |
| --- | --- | --- |

4.

on seisukohal, et järgmistes valdkondades on vaja tegutseda Euroopa tasandil ning nõuab:

—

linnalise liikumiskeskkonna integreeritud ja üldise lähenemisviisi arendamist, mida Euroopa, riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud tegutsejad (haldusüksused, kodanikud, ettevõtted ja tööstus) saavad kasutada ühtse tugiraamistikuna; see lähenemisviis peaks põhinema ELi siseturu ja säästva liikumiskeskkonna põhimõtetel ja selles tuleks arvesse võtta linnade elujõulisust ja mõju demograafilistele muutustele (linnadest väljakolimine); rõhutab, et see peaks andma linnadele ja linnapiirkondadele selge stiimuli integreeritud ja terviklike säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade loomiseks, milles rõhk on asetatud pikaajalisele linna- ja ruumilisele planeerimisele; kutsub komisjoni sellega seoses uurima, kuidas siduda linnalise liikumiskeskkonna kavasid ELi poolt kaasrahastatavate transpordiprojektidega rohkem kui 100 000 elanikuga linnade jaoks ning õnnetuste, CO2 heitkoguste, kohaliku gaasiheite ja müra vähendamist käsitlevate ELi õigusaktide, otsuste ja eesmärkidega;

| — | linnade ja neid ümbritsevate alade liikumiskeskkonna kõiki aspekte hõlmavate usaldusväärsete ja võrreldavate andmete kogumist ja tõhusat levitamist, võttes arvesse raamtingimuste edaspidiseid muutusi (nt demograafilised muutused, majanduskasv, kliimamuutus); |
| --- | --- |

—

linnade ja neid ümbritsevate alade liikumiskeskkonna kõiki aspekte hõlmavate usaldusväärsete ja võrreldavate andmete kogumist ja tõhusat levitamist, võttes arvesse raamtingimuste edaspidiseid muutusi (nt demograafilised muutused, majanduskasv, kliimamuutus);

| — | täieliku loetelu koostamist otseselt või kaudselt linnalist liikumiskeskkonda mõjutavatest praegu kehtivatest ühenduse eeskirjadest, kus iga eeskirja osas on esitatud parandamise ja lihtsustamise võimalused; |
| --- | --- |

—

täieliku loetelu koostamist otseselt või kaudselt linnalist liikumiskeskkonda mõjutavatest praegu kehtivatest ühenduse eeskirjadest, kus iga eeskirja osas on esitatud parandamise ja lihtsustamise võimalused;

| — | linnatransporti, eelkõige ühistransporti mõjutavate Euroopa õigusaktide rakendamise ja kohaldamise hindamist liikmesriikides; |
| --- | --- |

—

linnatransporti, eelkõige ühistransporti mõjutavate Euroopa õigusaktide rakendamise ja kohaldamise hindamist liikmesriikides;

| — | loendi koostamist kohalikest algatustest mõne rohelises raamatus nimetatud probleemi lahendamiseks (nt teemaksud, rohelised tsoonid, ühistranspordi turvalisus, jalgratturite kaitsmine); loodab, et see loetelu võiks olla aluseks parimate tavade vahetamisele nendes valdkondades; |
| --- | --- |

—

loendi koostamist kohalikest algatustest mõne rohelises raamatus nimetatud probleemi lahendamiseks (nt teemaksud, rohelised tsoonid, ühistranspordi turvalisus, jalgratturite kaitsmine); loodab, et see loetelu võiks olla aluseks parimate tavade vahetamisele nendes valdkondades;

| — | järelevalvet linnakeskustele juurdepääsuga seotud kohalike meetmete üle, millega välditakse uusi kaubandustõkkeid ELi siseturul; |
| --- | --- |

—

järelevalvet linnakeskustele juurdepääsuga seotud kohalike meetmete üle, millega välditakse uusi kaubandustõkkeid ELi siseturul;

| — | Euroopa linnalise liikumiskeskkonna platvormi või muu tõhusa foorumi loomist, mis ühendaks kõik andmed, parimad tavad ja teabe linnalise liikumiskeskkonna poliitika kohta arusaadaval viisil, et kodanikud ja poliitikud saaksid hõlpsasti teavet, mis on linnalise liikumiskeskkonna poliitika arendamiseks eriti vajalik; rõhutab, et selline platvorm peaks ühendama nii palju olemasolevaid andmebaase, vahendeid ja institutsioone kui võimalik, et vältida halduskoormust ja bürokraatiat; |
| --- | --- |

—

Euroopa linnalise liikumiskeskkonna platvormi või muu tõhusa foorumi loomist, mis ühendaks kõik andmed, parimad tavad ja teabe linnalise liikumiskeskkonna poliitika kohta arusaadaval viisil, et kodanikud ja poliitikud saaksid hõlpsasti teavet, mis on linnalise liikumiskeskkonna poliitika arendamiseks eriti vajalik; rõhutab, et selline platvorm peaks ühendama nii palju olemasolevaid andmebaase, vahendeid ja institutsioone kui võimalik, et vältida halduskoormust ja bürokraatiat;

| — | eri transpordiliikide väliskulude hindamist ja nende kulude arvessevõtmise võimaluse hindamist; |
| --- | --- |

—

eri transpordiliikide väliskulude hindamist ja nende kulude arvessevõtmise võimaluse hindamist;

| 5. | palub komisjonil teha koostööd liikmesriikidega linnakeskkonna kavade riiklike tõkete kõrvaldamiseks, kuid mitte teha ELi õigusaktide ettepanekuid, mis võiksid piirata kohalikku paindlikkust, mida liikuvusprobleemide lahendamine nõuab; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil teha koostööd liikmesriikidega linnakeskkonna kavade riiklike tõkete kõrvaldamiseks, kuid mitte teha ELi õigusaktide ettepanekuid, mis võiksid piirata kohalikku paindlikkust, mida liikuvusprobleemide lahendamine nõuab;

Õigusloome

| 6. | peab vajalikuks, et EL võtaks arvesse linnatranspordi erivajadusi sellistes poliitikavaldkondades, kus tal on õigusloomealane pädevus (nt eelarvepoliitika, keskkonnapoliitika, sotsiaal- ja tööturupoliitika, konkurentsipoliitika, tööstuspoliitika, piirkondlik ja ühtekuuluvuspoliitika, transpordi- ja liiklusohutuspoliitika, energiapoliitika); |
| --- | --- |

6.

peab vajalikuks, et EL võtaks arvesse linnatranspordi erivajadusi sellistes poliitikavaldkondades, kus tal on õigusloomealane pädevus (nt eelarvepoliitika, keskkonnapoliitika, sotsiaal- ja tööturupoliitika, konkurentsipoliitika, tööstuspoliitika, piirkondlik ja ühtekuuluvuspoliitika, transpordi- ja liiklusohutuspoliitika, energiapoliitika);

Standardiseerimine ja ühtlustamine

| 7. | nõuab konkreetseid Euroopa standardiseerimis- ja ühtlustamiseeskirju ja/või juhiseid eelkõige järgmistes valdkondades:






  — | roheliste tsoonide ja teemaksude kavandamine ja kehtestamine; on seisukohal, et otsus nende meetmete vastuvõtmiseks tuleks teha kohalikul tasandil, võttes arvesse iga linnastu konkreetset olukorda; arvestades, et ELi siseturu põhimõtete kohaselt tuleks erilist tähelepanu osutada nende koostalitlusvõimelisele struktuurile, et võimaldada liikluse sujuvust ja vältida lahknevate algatuste kasutuselevõttu eri liikmesriikides; |
| --- | --- | --- |

7.

nõuab konkreetseid Euroopa standardiseerimis- ja ühtlustamiseeskirju ja/või juhiseid eelkõige järgmistes valdkondades:

—

roheliste tsoonide ja teemaksude kavandamine ja kehtestamine; on seisukohal, et otsus nende meetmete vastuvõtmiseks tuleks teha kohalikul tasandil, võttes arvesse iga linnastu konkreetset olukorda; arvestades, et ELi siseturu põhimõtete kohaselt tuleks erilist tähelepanu osutada nende koostalitlusvõimelisele struktuurile, et võimaldada liikluse sujuvust ja vältida lahknevate algatuste kasutuselevõttu eri liikmesriikides;

| — | reisijate- ja kaubaveo eri liikide koostalitlusvõime tehnilised ja korralduslikud nõuded; |
| --- | --- |

—

reisijate- ja kaubaveo eri liikide koostalitlusvõime tehnilised ja korralduslikud nõuded;

| — | puuetega ja eakate inimeste, väikelastega isikute ning madalama sissetulekuga isikute liikuvus; |
| --- | --- |

—

puuetega ja eakate inimeste, väikelastega isikute ning madalama sissetulekuga isikute liikuvus;

| — | liiklusohutuse parandamine Euroopa ja siseriiklike õigusaktide kohaselt; |
| --- | --- |

—

liiklusohutuse parandamine Euroopa ja siseriiklike õigusaktide kohaselt;

| — | arukate transpordisüsteemide tehnoloogia kättesaadavus ja koostalitlusvõime kogu ELis kasutamiseks; |
| --- | --- |

—

arukate transpordisüsteemide tehnoloogia kättesaadavus ja koostalitlusvõime kogu ELis kasutamiseks;

Parimate tavade levitamine ja vahetus

| 8. | nõuab samuti sobivaid meetmeid parimate tavade vahetamise edendamiseks, eelkõige järgmistes valdkondades:






  — | olemasoleva infrastruktuuri kasutuse optimeerimine nt paindlike teekasutuskavade abil; |
| --- | --- | --- |

8.

nõuab samuti sobivaid meetmeid parimate tavade vahetamise edendamiseks, eelkõige järgmistes valdkondades:

—

olemasoleva infrastruktuuri kasutuse optimeerimine nt paindlike teekasutuskavade abil;

| — | mitmeliigilise transpordi ja liikuvuse lahenduste rakendamine (maantee-, raudtee- ja veetransport); |
| --- | --- |

—

mitmeliigilise transpordi ja liikuvuse lahenduste rakendamine (maantee-, raudtee- ja veetransport);

| — | ühendatud pileti- ja maksusüsteemid, mis lihtsustavad eri transpordiliikide kasutamisvõimalusi ja nende kombineeritud kasutamist; |
| --- | --- |

—

ühendatud pileti- ja maksusüsteemid, mis lihtsustavad eri transpordiliikide kasutamisvõimalusi ja nende kombineeritud kasutamist;

| — | kohandatud säästvate liikluskavade ja toetavate meetmete väljatöötamine linna- ja piirkondliku planeerimise käigus („lühiteede linn”), millesse kõik asjaosalised tuleks kaasata juba varases etapis; |
| --- | --- |

—

kohandatud säästvate liikluskavade ja toetavate meetmete väljatöötamine linna- ja piirkondliku planeerimise käigus („lühiteede linn”), millesse kõik asjaosalised tuleks kaasata juba varases etapis;

| — | suunised asutustevahelise koostöö tagamiseks kõigi kohalike ja piirkondlike valitsusasutuste ning kommunaalteenuste ettevõtjate vahel plaanide kavandamisel linnapiirkondades; |
| --- | --- |

—

suunised asutustevahelise koostöö tagamiseks kõigi kohalike ja piirkondlike valitsusasutuste ning kommunaalteenuste ettevõtjate vahel plaanide kavandamisel linnapiirkondades;

| — | innovatiivsed lahendused kaubaveo tõhustamiseks, eriti kohalike toodete vedu linnadesse, sealhulgas kindlad peale- ja mahalaadimissüsteemid kaubaveo viimase etapi toimingute hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

—

innovatiivsed lahendused kaubaveo tõhustamiseks, eriti kohalike toodete vedu linnadesse, sealhulgas kindlad peale- ja mahalaadimissüsteemid kaubaveo viimase etapi toimingute hõlbustamiseks;

| — | säästvad transporditeenused turistide liikuvuse tagamiseks linnades ja linnalähedastes piirkondades; |
| --- | --- |

—

säästvad transporditeenused turistide liikuvuse tagamiseks linnades ja linnalähedastes piirkondades;

| — | keskkonnateadliku riigihankepoliitika juhised; |
| --- | --- |

—

keskkonnateadliku riigihankepoliitika juhised;

| — | keskkonnasäästliku kohaliku ühistranspordi parandamine, kus põhitähelepanu on pööratud tõhususele, atraktiivsusele, heite vähendamisele ja kättesaadavusele, sealhulgas puuetega inimestele ja piiratud liikumisvõimega inimestele, samuti ohutusele ja turvalisusele; |
| --- | --- |

—

keskkonnasäästliku kohaliku ühistranspordi parandamine, kus põhitähelepanu on pööratud tõhususele, atraktiivsusele, heite vähendamisele ja kättesaadavusele, sealhulgas puuetega inimestele ja piiratud liikumisvõimega inimestele, samuti ohutusele ja turvalisusele;

| — | säästvate liikumisahelate edendamine: jalgsi käimine – jalgrattaga sõitmine – auto ühine kasutamine – takso – ühistransport; |
| --- | --- |

—

säästvate liikumisahelate edendamine: jalgsi käimine – jalgrattaga sõitmine – auto ühine kasutamine – takso – ühistransport;

| — | lühimaatranspordi parem korraldus; |
| --- | --- |

—

lühimaatranspordi parem korraldus;

| — | logistikat ja liikuvuse juhtimist optimeerivad liikluskorraldusmeetmed transpordi vähendamiseks ja/või vältimiseks, näiteks kaugtöö või paindlikud töö ja õppetöö algusajad; |
| --- | --- |

—

logistikat ja liikuvuse juhtimist optimeerivad liikluskorraldusmeetmed transpordi vähendamiseks ja/või vältimiseks, näiteks kaugtöö või paindlikud töö ja õppetöö algusajad;

| — | virtuaalset liikuvust edendavad meetmed, näiteks e-õpe, e-pangandus, kaugostmine ja kaugkonverentsid; |
| --- | --- |

—

virtuaalset liikuvust edendavad meetmed, näiteks e-õpe, e-pangandus, kaugostmine ja kaugkonverentsid;

| — | roheliste tsoonide loomine ja teemaksude kehtestamine, |
| --- | --- |

—

roheliste tsoonide loomine ja teemaksude kehtestamine,

| — | parkimispoliitika ja –tavad, näiteks parkimise suunamise süsteemide kasutuselevõtt; |
| --- | --- |

—

parkimispoliitika ja –tavad, näiteks parkimise suunamise süsteemide kasutuselevõtt;

| — | arukate transpordisüsteemide kasutamise parandamine ja laiendamine; |
| --- | --- |

—

arukate transpordisüsteemide kasutamise parandamine ja laiendamine;

| 9. | nõuab võimalikult ulatusliku teabe levitamist linnalise liikumiskeskkonnaga seotud küsimuste kohta, näiteks Eurostati statistika ja CARE (ühenduse andmebaas liiklusõnnetuste kohta Euroopas) andmed; nõuab CARE andmebaasi avamist, mis oleks tõhus vahend teabe ja oskuste jagamiseks transpordiala asjatundjate vahel; |
| --- | --- |

9.

nõuab võimalikult ulatusliku teabe levitamist linnalise liikumiskeskkonnaga seotud küsimuste kohta, näiteks Eurostati statistika ja CARE (ühenduse andmebaas liiklusõnnetuste kohta Euroopas) andmed; nõuab CARE andmebaasi avamist, mis oleks tõhus vahend teabe ja oskuste jagamiseks transpordiala asjatundjate vahel;

| 10. | kutsub komisjoni üles toetama kohalikke ametiasutusi, edendades piloot- ja eksperimentaalprojekte, eelkõige seoses integreeritud lähenemisviisi kasutamisega linnalise liikumiskeskkonna küsimustes, toetades teadustegevust linnaplaneerimise valdkonnas; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni üles toetama kohalikke ametiasutusi, edendades piloot- ja eksperimentaalprojekte, eelkõige seoses integreeritud lähenemisviisi kasutamisega linnalise liikumiskeskkonna küsimustes, toetades teadustegevust linnaplaneerimise valdkonnas;

Uurimis- ja arendustegevus

| 11. | rõhutab uurimis- ja arendustegevuse vajadust säästva transpordi valdkonnas, et eelkõige edendada tehnoloogilist progressi keskkonnasõbralikema sõidukite tehnoloogia väljatöötamisel; kutsub komisjoni ja nõukogu üles investeerima keskkonnasõbralikesse, tõhusamatesse, tarbijale orienteeritud ja ohututesse linnatranspordisüsteemidesse ning võtma meetmeid selliste süsteemide turu loomiseks; |
| --- | --- |

11.

rõhutab uurimis- ja arendustegevuse vajadust säästva transpordi valdkonnas, et eelkõige edendada tehnoloogilist progressi keskkonnasõbralikema sõidukite tehnoloogia väljatöötamisel; kutsub komisjoni ja nõukogu üles investeerima keskkonnasõbralikesse, tõhusamatesse, tarbijale orienteeritud ja ohututesse linnatranspordisüsteemidesse ning võtma meetmeid selliste süsteemide turu loomiseks;

| 12. | rõhutab, et ELil on oluline osa arukate transpordisüsteemide arendamisel ja edendamisel ning innovatiivsete tehnoloogiate rahastamisel, sest nimetatud süsteemid võivad näiteks oluliselt parandada liiklusohutust, muuta liiklust sujuvamaks ja tõhustada logistikat; on seetõttu seisukohal, et tuleks edendada arukate transpordisüsteemide edasiarendamist ja eelkõige nende ulatuslikumat kasutuselevõtmist ELis; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et ELil on oluline osa arukate transpordisüsteemide arendamisel ja edendamisel ning innovatiivsete tehnoloogiate rahastamisel, sest nimetatud süsteemid võivad näiteks oluliselt parandada liiklusohutust, muuta liiklust sujuvamaks ja tõhustada logistikat; on seetõttu seisukohal, et tuleks edendada arukate transpordisüsteemide edasiarendamist ja eelkõige nende ulatuslikumat kasutuselevõtmist ELis;

| 13. | palub komisjonil koostada kooskõlastatud loetelud ELi eri raamprogrammide alusel teostatud linnalise liikumiskeskkonna uurimis- ja arendusprojektidest, mis on kergesti kasutatavad ja milles on näited praktikas rakendamise kohta; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil koostada kooskõlastatud loetelud ELi eri raamprogrammide alusel teostatud linnalise liikumiskeskkonna uurimis- ja arendusprojektidest, mis on kergesti kasutatavad ja milles on näited praktikas rakendamise kohta;

Asutustevaheline kooskõlastamine

| 14. | rõhutab, et linnatranspordi ja liikuvuse parandamiseks on väga oluline vahetada liikuvuse haldamise parimaid tavasid ja tõhustada kooskõlastamist, sest hakkavad ilmsiks tulema sellised puudused nagu vastutuse asjakohase jagamise puudumine, mitmete kohalike, piirkondlike ja riiklike asutuste tegevuse puudulik kooskõlastamine ning linnade, eeslinnade ja maapiirkondade transpordisüsteemide kavandamise ebapiisav kooskõlastamine; rõhutab, et kohalike asutuste vaheline halb kooskõlastamine põhjustab suuremaid tarnekulusid, rohkem liiklust ja seega ka suuremat keskkonnareostust; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et linnatranspordi ja liikuvuse parandamiseks on väga oluline vahetada liikuvuse haldamise parimaid tavasid ja tõhustada kooskõlastamist, sest hakkavad ilmsiks tulema sellised puudused nagu vastutuse asjakohase jagamise puudumine, mitmete kohalike, piirkondlike ja riiklike asutuste tegevuse puudulik kooskõlastamine ning linnade, eeslinnade ja maapiirkondade transpordisüsteemide kavandamise ebapiisav kooskõlastamine; rõhutab, et kohalike asutuste vaheline halb kooskõlastamine põhjustab suuremaid tarnekulusid, rohkem liiklust ja seega ka suuremat keskkonnareostust;

| 15. | nõuab naabruses asuvate kohalike asutuste tegevuse kooskõlastamise kiiret parandamist, et tagada teatav kooskõlastatuse aste ja pakkuda transpordi kohalike ja piirkondlike infrastruktuuride säästvat ja ühtset arendamist piiriülestel aladel ja mujal; |
| --- | --- |

15.

nõuab naabruses asuvate kohalike asutuste tegevuse kooskõlastamise kiiret parandamist, et tagada teatav kooskõlastatuse aste ja pakkuda transpordi kohalike ja piirkondlike infrastruktuuride säästvat ja ühtset arendamist piiriülestel aladel ja mujal;

Integreeritud lähenemisviis

| 16. | on arvamusel, et linnakeskkonna arendamine ja planeerimine peab toimuma integreeritud viisil, võttes arvesse praegusi ja tulevasi linnatranspordi vajadusi; laiaulatusliku linnakeskkonna arendamise ja kaasajastamise esmatähtis eesmärk peaks olema kiirrongiühenduste loomine linnakeskuste, jõesadamate, raudteejaamade ja lennujaamade ning eelkõige äärealade vahel; |
| --- | --- |

16.

on arvamusel, et linnakeskkonna arendamine ja planeerimine peab toimuma integreeritud viisil, võttes arvesse praegusi ja tulevasi linnatranspordi vajadusi; laiaulatusliku linnakeskkonna arendamise ja kaasajastamise esmatähtis eesmärk peaks olema kiirrongiühenduste loomine linnakeskuste, jõesadamate, raudteejaamade ja lennujaamade ning eelkõige äärealade vahel;

| 17. | tuletab meelde, et seoses järjest kiirema linnastumisega tuleks suuremat tähelepanu pöörata eeslinnadele ja linnastutele; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde, et seoses järjest kiirema linnastumisega tuleks suuremat tähelepanu pöörata eeslinnadele ja linnastutele;

Isiklik vastutus

| 18. | rõhutab kodanike isiklikku vastutust ja on seisukohal, et neid tuleb innustada oma liikluskäitumist kriitiliselt hindama ja vajaduse korral aktiivselt osa võtma kohalikest linnalise liikumiskeskkonna foorumitest; on seisukohal, et peaaegu iga kodanik suudab muuta oma harjumusi näiteks seoses isikliku sõiduauto kasutamise või alternatiivsete transpordivahenditega (jalgsi käimine, jalgrattaga sõitmine või ühistransport) ning anda seeläbi oma isiklik panus puhta ja elamisväärse linnakeskkonna heaks; nõuab, et riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud asutused pakuksid nende muutuste hõlbustamiseks alternatiivseid liikumisvõimalusi; palub lisaks sellele Euroopa, riiklikel, piirkondlikel ja kohalikel asutustel paremini korraldada koolitus- ja teabekampaaniaid, et kodanikud oleksid teadlikumad oma liiklemisharjumustest; rõhutab koolituskampaaniate erilist tähtsust nooremale põlvkonnale; |
| --- | --- |

18.

rõhutab kodanike isiklikku vastutust ja on seisukohal, et neid tuleb innustada oma liikluskäitumist kriitiliselt hindama ja vajaduse korral aktiivselt osa võtma kohalikest linnalise liikumiskeskkonna foorumitest; on seisukohal, et peaaegu iga kodanik suudab muuta oma harjumusi näiteks seoses isikliku sõiduauto kasutamise või alternatiivsete transpordivahenditega (jalgsi käimine, jalgrattaga sõitmine või ühistransport) ning anda seeläbi oma isiklik panus puhta ja elamisväärse linnakeskkonna heaks; nõuab, et riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud asutused pakuksid nende muutuste hõlbustamiseks alternatiivseid liikumisvõimalusi; palub lisaks sellele Euroopa, riiklikel, piirkondlikel ja kohalikel asutustel paremini korraldada koolitus- ja teabekampaaniaid, et kodanikud oleksid teadlikumad oma liiklemisharjumustest; rõhutab koolituskampaaniate erilist tähtsust nooremale põlvkonnale;

| 19. | rõhutab seoses sellega ELi liikuvusnädala raames korraldatava autovaba päeva tähtsust ja kasvavat populaarsust; märgib, et 2007. aastal osales selles algatuses 1909 linna 23st liikmesriigist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama selle algatuse toetamist ja töötama selle laiaulatusliku kasutuselevõtu nimel; |
| --- | --- |

19.

rõhutab seoses sellega ELi liikuvusnädala raames korraldatava autovaba päeva tähtsust ja kasvavat populaarsust; märgib, et 2007. aastal osales selles algatuses 1909 linna 23st liikmesriigist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama selle algatuse toetamist ja töötama selle laiaulatusliku kasutuselevõtu nimel;

| 20. | on arvamusel, et tuleks läbi viia uurimus, mis selgitab kodanike linnalise liikuvuse valikute ja võimaluste kõiki aspekte (eratransport versus ühistransport) ja sisaldab üksikasjalikke andmeid nende aspektide kohta; nõuab uue ja standardiseeritud andmekogumissüsteemi loomist, et koguda andmeid näiteks jalakäijate ja jalgratturite käitumise ning kodanike motivatsiooni kohta, miks nad kasutavad üht transpordiliiki, aga mitte teisi; |
| --- | --- |

20.

on arvamusel, et tuleks läbi viia uurimus, mis selgitab kodanike linnalise liikuvuse valikute ja võimaluste kõiki aspekte (eratransport versus ühistransport) ja sisaldab üksikasjalikke andmeid nende aspektide kohta; nõuab uue ja standardiseeritud andmekogumissüsteemi loomist, et koguda andmeid näiteks jalakäijate ja jalgratturite käitumise ning kodanike motivatsiooni kohta, miks nad kasutavad üht transpordiliiki, aga mitte teisi;

Rahastamine

| 21. | usub, et EL saab oluliselt kaasa aidata reisijate ja kauba linnatranspordi meetmete rahastamisel näiteks struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi vahenditest, ning kutsub komisjoni üles oma vastutust sellel alal tõsiselt võtma; juhib tähelepanu liikmesriikide vastutusele rahastada keskkonna- ja transpordialaseid meetmeid, nagu on ühenduse õigusaktidega ette nähtud; |
| --- | --- |

21.

usub, et EL saab oluliselt kaasa aidata reisijate ja kauba linnatranspordi meetmete rahastamisel näiteks struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi vahenditest, ning kutsub komisjoni üles oma vastutust sellel alal tõsiselt võtma; juhib tähelepanu liikmesriikide vastutusele rahastada keskkonna- ja transpordialaseid meetmeid, nagu on ühenduse õigusaktidega ette nähtud;

| 22. | palub komisjonil koostada konkreetseid turumajandusele orienteeritud meetmeid, et luua tasakaalustatud ja säästvat liikuvust soodustav raamistik linnakeskustes; |
| --- | --- |

22.

palub komisjonil koostada konkreetseid turumajandusele orienteeritud meetmeid, et luua tasakaalustatud ja säästvat liikuvust soodustav raamistik linnakeskustes;

| 23. | nõuab seoses ELi eelarve tulevase läbivaatamisega, et projektide rahastamine ELi vahenditest seotaks edaspidi tugevamalt säästva transpordi ja keskkonnakaitse tingimuste ja nõudmistega, ning näeb selles kohast vahendit keskkonnasäästlike ning laialdaselt kättesaadavate transpordikavade edendamiseks; |
| --- | --- |

23.

nõuab seoses ELi eelarve tulevase läbivaatamisega, et projektide rahastamine ELi vahenditest seotaks edaspidi tugevamalt säästva transpordi ja keskkonnakaitse tingimuste ja nõudmistega, ning näeb selles kohast vahendit keskkonnasäästlike ning laialdaselt kättesaadavate transpordikavade edendamiseks;

| 24. | kutsub komisjoni üles kas iseseisvalt või koos Euroopa Investeerimispangaga uurima praegusi ja tulevasi võimalusi linnatranspordi rahastamiseks; soovitab koostada põhjalik juhend, milles on kindla süsteemi järgi esitatud kõik linnatranspordiks kasutada olevad vahendid; kutsub ühtlasi komisjoni üles kaaluma ristsubsideerimist transpordivaldkonnas, et tagada kõikide transpordiliikide ning reisijate ja kaubaveo õiglane kohtlemine; lisaks sellele tuleks hinnata avaliku ja erasektori partnerluste kõiki aspekte ning nende võimalikku panust säästva linnalise liikumiskeskkonna mudelitesse; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni üles kas iseseisvalt või koos Euroopa Investeerimispangaga uurima praegusi ja tulevasi võimalusi linnatranspordi rahastamiseks; soovitab koostada põhjalik juhend, milles on kindla süsteemi järgi esitatud kõik linnatranspordiks kasutada olevad vahendid; kutsub ühtlasi komisjoni üles kaaluma ristsubsideerimist transpordivaldkonnas, et tagada kõikide transpordiliikide ning reisijate ja kaubaveo õiglane kohtlemine; lisaks sellele tuleks hinnata avaliku ja erasektori partnerluste kõiki aspekte ning nende võimalikku panust säästva linnalise liikumiskeskkonna mudelitesse;

| 25. | kutsub Euroopa Parlamendi juhatust ja selle teenistusi üles olema eeskujuks oma otsuste rakendamisel ja edendama liikuvuse juhtimise meetmeid parlamendiliikmete, personali ja külastajate osas ning seadma eesmärgiks, et Euroopa Parlament integreerib säästva liikuvuse EMASi määruse kohaldamisse; |
| --- | --- |

25.

kutsub Euroopa Parlamendi juhatust ja selle teenistusi üles olema eeskujuks oma otsuste rakendamisel ja edendama liikuvuse juhtimise meetmeid parlamendiliikmete, personali ja külastajate osas ning seadma eesmärgiks, et Euroopa Parlament integreerib säästva liikuvuse EMASi määruse kohaldamisse;

*

* *

| 26. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

26.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0057.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0345.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0007.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0375.

(5)  ELT C 306 E, 15.12.2006, lk 182.

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/49 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/49

---

Kolmapäev, 9. juuli 2008EKP 2007. aasta aruanne

P6_TA(2008)0357

Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta resolutsioon Euroopa Keskpanga 2007. aasta aruande kohta (2008/2107(INI))

2009/C 294 E/11

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga (EKP) 2007. aasta aruannet;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 113;

võttes arvesse asutamislepingule lisatud Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja puudutava protokolli artiklit 15;

võttes arvesse oma 2. aprilli 1998. aasta resolutsiooni demokraatliku vastutuse kohta majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis (1);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 20. veebruari 2008. aasta resolutsiooni majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssete suuniste kohta (liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste osa): uue etapi käivitamine (2008–2010) (2);

võttes arvesse komisjoni teatist „EMU@10 – majandus- ja rahaliidu edusammud ja ülesanded pärast kümmet tegutsemisaastat (KOM(2008)0238)”;

võttes arvesse EKP 2007. aasta detsembri finantsstabiilsuse ülevaadet ja 2008. aasta aprilli aruannet finantsintegratsiooni kohta Euroopas;

võttes arvesse komisjoni kevadist majandusprognoosi perioodiks 2008–2009;

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0241/2008),

| A. | arvestades, et euroala SKT kasvas 2007. aastal 2,6 % (2006. aasta 2,7 %-ga võrreldes), vaatamata suurenenud ebakindlusele, mille põhjuseks oli aasta teisel poolel rahaturgudel valitsenud segadus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et euroala SKT kasvas 2007. aastal 2,6 % (2006. aasta 2,7 %-ga võrreldes), vaatamata suurenenud ebakindlusele, mille põhjuseks oli aasta teisel poolel rahaturgudel valitsenud segadus;

| B. | arvestades, et inflatsioonimäär oli 2,1 %, võrreldes 2006. aasta 2,2 %-ga, vaatamata majanduskeskkonnale, mida iseloomustas märkimisväärne hinnatõusu surve; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et inflatsioonimäär oli 2,1 %, võrreldes 2006. aasta 2,2 %-ga, vaatamata majanduskeskkonnale, mida iseloomustas märkimisväärne hinnatõusu surve;

| C. | arvestades, et EKP jätkas 2007. aastal intressimäärade korrigeerimist 4,0 %-ni 2007. aasta juunis 2006. aasta detsembri 3,5 %-lt ja säilitas teisel poolaastal selle taseme; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EKP jätkas 2007. aastal intressimäärade korrigeerimist 4,0 %-ni 2007. aasta juunis 2006. aasta detsembri 3,5 %-lt ja säilitas teisel poolaastal selle taseme;

| D. | arvestades, et Rahvusvahelise Valuutafondi ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni avaldustes nõutakse väga ettevaatlikku lähenemist intressimäärade tõstmisele euroalal; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Rahvusvahelise Valuutafondi ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni avaldustes nõutakse väga ettevaatlikku lähenemist intressimäärade tõstmisele euroalal;

| E. | arvestades, et 2007. aastal tõusis euro reaalne nominaalne vahetuskurss 6,3 % ja seda eelkõige USA dollari suhtes (11,8 %); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2007. aastal tõusis euro reaalne nominaalne vahetuskurss 6,3 % ja seda eelkõige USA dollari suhtes (11,8 %);

| F. | arvestades, et rahaturgudel valitsev segadus ja laialdane globaalne tasakaalustamatus tähendavad ohtu maailma majanduskasvule ja vahetuskursi liikumistele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et rahaturgudel valitsev segadus ja laialdane globaalne tasakaalustamatus tähendavad ohtu maailma majanduskasvule ja vahetuskursi liikumistele;

| G. | arvestades, et 2008. aastal oodatakse inflatsiooni kasvu euroalal vahemikus 2,0 % kuni 3,0 %, mis kajastab suures osas tarbekaupade hinnatõusu praegust suundumust, enne kui see alaneb 2009. aastal mõõdukamasse vahemikku 1,2 % kuni 2,4 %; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2008. aastal oodatakse inflatsiooni kasvu euroalal vahemikus 2,0 % kuni 3,0 %, mis kajastab suures osas tarbekaupade hinnatõusu praegust suundumust, enne kui see alaneb 2009. aastal mõõdukamasse vahemikku 1,2 % kuni 2,4 %;

| H. | arvestades, et EKP ja Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) peamine eesmärk on hoida hindade stabiilsust, toetades samal ajal ühenduse üldist majanduspoliitikat, nagu on sätestatud EÜ asutamislepingu artiklis 105; tunnistades sellega seoses EKP ja EKPS-i täielikku sõltumatust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EKP ja Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) peamine eesmärk on hoida hindade stabiilsust, toetades samal ajal ühenduse üldist majanduspoliitikat, nagu on sätestatud EÜ asutamislepingu artiklis 105; tunnistades sellega seoses EKP ja EKPS-i täielikku sõltumatust;

| I. | arvestades, et EKP seisab dilemma ees, kuidas astuda vastu kiirenevast inflatsioonist tulenevatele väljakutsetele ja viimastel kuudel rahaturgudel valitsenud segaduse tõttu ilmnenud majanduskasvu aeglustumise esimestele märkidele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EKP seisab dilemma ees, kuidas astuda vastu kiirenevast inflatsioonist tulenevatele väljakutsetele ja viimastel kuudel rahaturgudel valitsenud segaduse tõttu ilmnenud majanduskasvu aeglustumise esimestele märkidele;

| J. | arvestades, et Euroopa Parlament soovib aidata tugevdada EKP ja euroala rolli ning rahvusvahelist autoriteeti rahvusvahelisel areenil, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Parlament soovib aidata tugevdada EKP ja euroala rolli ning rahvusvahelist autoriteeti rahvusvahelisel areenil,

EKP täna

| 1. | tervitab asjaolu, et kümme aastat pärast majandus- ja rahaliidu loomist on nii EKP kui euro maailmamajanduses lugupeetud ja üldtunnustatud, ning märgib, et euro on muutunud USA dollariga peaaegu võrdse globaalse tähendusega valuutaks; |
| --- | --- |

1.

tervitab asjaolu, et kümme aastat pärast majandus- ja rahaliidu loomist on nii EKP kui euro maailmamajanduses lugupeetud ja üldtunnustatud, ning märgib, et euro on muutunud USA dollariga peaaegu võrdse globaalse tähendusega valuutaks;

| 2. | tuletab meelde, et EÜ asutamislepingus tehakse väga selget vahet ühelt poolt EKP hinnastabiilsuse tagamise eesmärgi ja teiselt poolt üldise majanduspoliitika toetamise eesmärgi vahel ning seetõttu ei saa neid kahte eesmärki käsitada lihtsalt teineteist asendavana; rõhutab EKP täieliku sõltumatuse tähtsust talle antud topeltülesande täitmisel ja tervitab asjaolu, et Lissaboni lepingu kohaselt
  peaks
  EKP
  muutuma
  ELi institutsiooniks, mis on juriidiline isik ja selgelt kindlaks määratud sõltumatu poliitilise ja finantsstaatusega; on veendunud, et EKP tunnustamine ELi institutsioonina suurendab Euroopa Parlamendi (ja eelkõige tema majandus- ja rahanduskomisjoni) kui institutsiooni vastutust, kellele EKP on kohustatud oma rahanduspoliitikat käsitlevate otsuste kohta aru andma; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et EÜ asutamislepingus tehakse väga selget vahet ühelt poolt EKP hinnastabiilsuse tagamise eesmärgi ja teiselt poolt üldise majanduspoliitika toetamise eesmärgi vahel ning seetõttu ei saa neid kahte eesmärki käsitada lihtsalt teineteist asendavana; rõhutab EKP täieliku sõltumatuse tähtsust talle antud topeltülesande täitmisel ja tervitab asjaolu, et Lissaboni lepingu kohaselt
  peaks
  EKP
  muutuma
  ELi institutsiooniks, mis on juriidiline isik ja selgelt kindlaks määratud sõltumatu poliitilise ja finantsstaatusega; on veendunud, et EKP tunnustamine ELi institutsioonina suurendab Euroopa Parlamendi (ja eelkõige tema majandus- ja rahanduskomisjoni) kui institutsiooni vastutust, kellele EKP on kohustatud oma rahanduspoliitikat käsitlevate otsuste kohta aru andma;

| 3. | tervitab Küprose ja Malta liitumist majandus- ja rahaliiduga ning võtab teadmiseks nende eduka ühinemise; |
| --- | --- |

3.

tervitab Küprose ja Malta liitumist majandus- ja rahaliiduga ning võtab teadmiseks nende eduka ühinemise;

Finantsstabiilsus

| 4. | tunnustab EKP suurepärast tööd rahaturgudel valitseva segaduse ohjamisel, mille vallandas Ameerika Ühendriikide riskantsete hüpoteeklaenude kriis, eelkõige 9. augustil 2007 alustatud operatsiooni, mis tõi turgudele likviidsed vahendid 95 miljardi euro suuruses summas fikseeritud 4,00 % intressimääraga pakkumisena, järgides EKP turuoperatsioonide puhul tavapärast tegevust; märgib, et kõnealune operatsioon koos peenhäälestusoperatsioonide ja järgnenud suuremahuliste iganädalaste refinantseerimisoperatsioonidega andis tulemuseks väga lühiajaliste intressimäärade stabiliseerimise; on arvamusel, et see näitab veelkord EKP teostatava ühtse rahapoliitika väärtust, mis stabiliseerib majandust ebastabiilsetel perioodidel; |
| --- | --- |

4.

tunnustab EKP suurepärast tööd rahaturgudel valitseva segaduse ohjamisel, mille vallandas Ameerika Ühendriikide riskantsete hüpoteeklaenude kriis, eelkõige 9. augustil 2007 alustatud operatsiooni, mis tõi turgudele likviidsed vahendid 95 miljardi euro suuruses summas fikseeritud 4,00 % intressimääraga pakkumisena, järgides EKP turuoperatsioonide puhul tavapärast tegevust; märgib, et kõnealune operatsioon koos peenhäälestusoperatsioonide ja järgnenud suuremahuliste iganädalaste refinantseerimisoperatsioonidega andis tulemuseks väga lühiajaliste intressimäärade stabiliseerimise; on arvamusel, et see näitab veelkord EKP teostatava ühtse rahapoliitika väärtust, mis stabiliseerib majandust ebastabiilsetel perioodidel;

| 5. | jagab EKP seisukohta, et finantsinstrumentide kasvav keerukus ja finantsasutuste riskide läbipaistmatus võib suurendada asjaomase riski astmega, riski tegeliku kandjaga ja potentsiaalsete kaotuste ulatusega seotud ebakindlust; |
| --- | --- |

5.

jagab EKP seisukohta, et finantsinstrumentide kasvav keerukus ja finantsasutuste riskide läbipaistmatus võib suurendada asjaomase riski astmega, riski tegeliku kandjaga ja potentsiaalsete kaotuste ulatusega seotud ebakindlust;

| 6. | rõhutab vajadust kehtestada ELi finantsjärelevalve raamistik, rõhutab, et ehkki EÜ asutamisleping ei sea EKP-le otseseid kohustusi seoses krediidiasutuste usaldatavuse järelevalvega ja finantssüsteemi stabiilsusega, on vaja EKP tihedalt järelevalvesse kaasata; |
| --- | --- |

6.

rõhutab vajadust kehtestada ELi finantsjärelevalve raamistik, rõhutab, et ehkki EÜ asutamisleping ei sea EKP-le otseseid kohustusi seoses krediidiasutuste usaldatavuse järelevalvega ja finantssüsteemi stabiilsusega, on vaja EKP tihedalt järelevalvesse kaasata;

| 7. | usub, et edukas tegutsemine käesoleva finantskriisi ajal on EKP-d tugevdanud; väljendab heameelt EKP usaldusväärsuse suurenemise ja rahvusvahelise tunnustamise üle; kutsub eurorühma üles järgima EKP eeskuju ning viima oma asjatundlikkuse ja koordineerimise finantsturgude reguleerimise ja järelevalvega seotud valdkondades samale tasemele; |
| --- | --- |

7.

usub, et edukas tegutsemine käesoleva finantskriisi ajal on EKP-d tugevdanud; väljendab heameelt EKP usaldusväärsuse suurenemise ja rahvusvahelise tunnustamise üle; kutsub eurorühma üles järgima EKP eeskuju ning viima oma asjatundlikkuse ja koordineerimise finantsturgude reguleerimise ja järelevalvega seotud valdkondades samale tasemele;

| 8. | rõhutab suuremat koostöövajadust keskpankade ja järelevalveasutuste vahel, et toetada finantsturgude stabiilsust, võttes eelkõige arvesse üha rohkem integreeruvaid finantssüsteeme; palub EKP-l jätkata integratsiooni ja suhtlemise täiustamise taganttõukamist ELi sisesel tasandil ning samuti suhetes teiste keskpankade ja asjaomaste asutustega, eelkõige seoses Inglise Pangaga, sest London on Euroopa Liidu tähtsaim finantskeskus; kutsub EKP-d üles mängima aktiivset rolli erinevates järelevalve muudatusi arutavates foorumites, näiteks Lamfalussy järelmeetmetes; |
| --- | --- |

8.

rõhutab suuremat koostöövajadust keskpankade ja järelevalveasutuste vahel, et toetada finantsturgude stabiilsust, võttes eelkõige arvesse üha rohkem integreeruvaid finantssüsteeme; palub EKP-l jätkata integratsiooni ja suhtlemise täiustamise taganttõukamist ELi sisesel tasandil ning samuti suhetes teiste keskpankade ja asjaomaste asutustega, eelkõige seoses Inglise Pangaga, sest London on Euroopa Liidu tähtsaim finantskeskus; kutsub EKP-d üles mängima aktiivset rolli erinevates järelevalve muudatusi arutavates foorumites, näiteks Lamfalussy järelmeetmetes;

| 9. | tunnistab, et tähtsamad keskpangad, näiteks EKP ja Ameerika Ühendriikide Föderaalreserv, hoiatasid majandusriskide alahindamise eest kas enne 2000./2001. aasta IT-mulli lõhkemist või 2007. aasta madalakvaliteediliste hüpoteekidega tagatud väärtpaberite kriisi; märgib, et finantsturud ei suutnud nimetatud hoiatustele tõhusalt reageerida; palub EKP-l seetõttu seda reaktsiooni analüüsida ja teha ettepanekuid, kuidas selliste tulevikku suunatud hoiatuste ja turu reaktsioonide korrelatsiooni parandada; kutsub EKP-d rahaturgudel hiljuti valitsenud segaduse valguses analüüsima ja hindama finantskriisi järelmõjusid ning uurima, kas tal on piisavalt vahendeid piiriülese Euroopa finantskriisiga toimetulekuks ja milliseid volitusi ta vajab euroala makrousaldatavuse järelevalve parandamiseks; |
| --- | --- |

9.

tunnistab, et tähtsamad keskpangad, näiteks EKP ja Ameerika Ühendriikide Föderaalreserv, hoiatasid majandusriskide alahindamise eest kas enne 2000./2001. aasta IT-mulli lõhkemist või 2007. aasta madalakvaliteediliste hüpoteekidega tagatud väärtpaberite kriisi; märgib, et finantsturud ei suutnud nimetatud hoiatustele tõhusalt reageerida; palub EKP-l seetõttu seda reaktsiooni analüüsida ja teha ettepanekuid, kuidas selliste tulevikku suunatud hoiatuste ja turu reaktsioonide korrelatsiooni parandada; kutsub EKP-d rahaturgudel hiljuti valitsenud segaduse valguses analüüsima ja hindama finantskriisi järelmõjusid ning uurima, kas tal on piisavalt vahendeid piiriülese Euroopa finantskriisiga toimetulekuks ja milliseid volitusi ta vajab euroala makrousaldatavuse järelevalve parandamiseks;

Majanduslik ja rahanduslik areng

| 10. | võtab teadmiseks käimasoleva arutelu hinnastabiilsuse määratlemise üle, millega seoses mõned pooldavad otsest inflatsiooni mõjutamist; usub siiski, et M3 põhine kahe samba süsteem on kõige sobivam viis hinnastabiilsuse mõõtmiseks; kutsub EKP-d üles võtma meetmeid selle süsteemi järjepidevaks täiustamiseks; tunnustab täiendava teabe ja inflatsiooniohust varase hoiatamise lisandväärtust ning sellise süsteemi pakutavat tegutsemisvabadust; |
| --- | --- |

10.

võtab teadmiseks käimasoleva arutelu hinnastabiilsuse määratlemise üle, millega seoses mõned pooldavad otsest inflatsiooni mõjutamist; usub siiski, et M3 põhine kahe samba süsteem on kõige sobivam viis hinnastabiilsuse mõõtmiseks; kutsub EKP-d üles võtma meetmeid selle süsteemi järjepidevaks täiustamiseks; tunnustab täiendava teabe ja inflatsiooniohust varase hoiatamise lisandväärtust ning sellise süsteemi pakutavat tegutsemisvabadust;

| 11. | rõhutab, et asümmeetriliste majandusarengute ohud euroalal võivad liikmete lisandudes kasvada, sest liikmesriikide majanduste suuruse ja küpsusastme vahelised erinevused suurenevad; kutsub EKP-d üles pöörama sellele olukorrale erilist tähelepanu ja tegelema kõnealuste ohtudega varases staadiumis, samuti teavitama nendest liikmesriike; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et asümmeetriliste majandusarengute ohud euroalal võivad liikmete lisandudes kasvada, sest liikmesriikide majanduste suuruse ja küpsusastme vahelised erinevused suurenevad; kutsub EKP-d üles pöörama sellele olukorrale erilist tähelepanu ja tegelema kõnealuste ohtudega varases staadiumis, samuti teavitama nendest liikmesriike;

| 12. | kutsub kõiki euroala liikmesriike, euroalalt välja jäänud liikmesriike ning euroalaga ühinemist taotlevaid liikmesriike üles kõnealuseid väljakutseid tähele panema ning seetõttu täies ulatuses järgima stabiilsuse ja kasvu pakti kriteeriume ning täitma nõuetekohaselt Maastrichti kriteeriume, sest see koos eelarve konsolideerimise ja majanduskasvu ning tootlikkuse arengule vastava palgapoliitikaga kaitseb kõige paremini väljakutsete eest, mida kujutavad endast asümmeetrilised arengud; |
| --- | --- |

12.

kutsub kõiki euroala liikmesriike, euroalalt välja jäänud liikmesriike ning euroalaga ühinemist taotlevaid liikmesriike üles kõnealuseid väljakutseid tähele panema ning seetõttu täies ulatuses järgima stabiilsuse ja kasvu pakti kriteeriume ning täitma nõuetekohaselt Maastrichti kriteeriume, sest see koos eelarve konsolideerimise ja majanduskasvu ning tootlikkuse arengule vastava palgapoliitikaga kaitseb kõige paremini väljakutsete eest, mida kujutavad endast asümmeetrilised arengud;

| 13. | rõhutab, et oodatava majanduskasvu viimast korrigeerimist arvestades tuleks intressimäärade tõstmisse suhtuda ettevaatlikkusega, et mitte ohustada majanduskasvu; juhib tähelepanu asjaolule, et majanduse elavnemise toetamiseks peavad liikmesriigid teostama vajalikud struktuurireformid ja investeeringud; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et oodatava majanduskasvu viimast korrigeerimist arvestades tuleks intressimäärade tõstmisse suhtuda ettevaatlikkusega, et mitte ohustada majanduskasvu; juhib tähelepanu asjaolule, et majanduse elavnemise toetamiseks peavad liikmesriigid teostama vajalikud struktuurireformid ja investeeringud;

| 14. | ootab nõukogult kõikide euroalaga ühinemist taotlevate liikmesriikide võrdset kohtlemist ja EKP hinnangu ja soovituste täielikku arvessevõtmist seoses nende valmisolekuga euroalaga ühinemiseks; |
| --- | --- |

14.

ootab nõukogult kõikide euroalaga ühinemist taotlevate liikmesriikide võrdset kohtlemist ja EKP hinnangu ja soovituste täielikku arvessevõtmist seoses nende valmisolekuga euroalaga ühinemiseks;

| 15. | märgib euro väärtuse kasvu eelkõige USA dollari suhtes; rõhutab hinnastabiilsuse eesmärki, kuid tunnistab, et euro vahetuskursi tugevad ja kiired muutused ei tohiks takistada EKP rahapoliitika ohjamise suutlikkust seoses inflatsiooni või ekspordist sõltuvate riikide keeruliste majanduskasvu väljavaadetega; palub EKP-l kõnealust arengut jälgida ning võtta vajadusel meetmeid ja kutsub eurorühma, komisjoni ning EKP-d üles tõhusamalt kooskõlastama oma tegevust vahetuskursipoliitika valdkonnas; |
| --- | --- |

15.

märgib euro väärtuse kasvu eelkõige USA dollari suhtes; rõhutab hinnastabiilsuse eesmärki, kuid tunnistab, et euro vahetuskursi tugevad ja kiired muutused ei tohiks takistada EKP rahapoliitika ohjamise suutlikkust seoses inflatsiooni või ekspordist sõltuvate riikide keeruliste majanduskasvu väljavaadetega; palub EKP-l kõnealust arengut jälgida ning võtta vajadusel meetmeid ja kutsub eurorühma, komisjoni ning EKP-d üles tõhusamalt kooskõlastama oma tegevust vahetuskursipoliitika valdkonnas;

| 16. | tunnistab inflatsioonisurve kasvu, mida kõige rohkem mõjutavad toidu- ja energiahinnad; kutsub EKP-d üles tugevdama dialoogi riikide keskpankadega tähelepanu koondamise üle hindade globaalse stabiilsuse küsimusele; |
| --- | --- |

16.

tunnistab inflatsioonisurve kasvu, mida kõige rohkem mõjutavad toidu- ja energiahinnad; kutsub EKP-d üles tugevdama dialoogi riikide keskpankadega tähelepanu koondamise üle hindade globaalse stabiilsuse küsimusele;

Juhtimine ja tõhus otsuste tegemine

| 17. | tuletab meelde jätkuvat üleskutset EKP läbipaistvuse suurendamiseks, mille tulemusel suureneks usaldusväärsus ja prognoositavus, ning hindab selles valdkonnas juba saavutatud edasiminekut; tunnistab sellega seoses raskusi EKP nõukogu istungite protokollide üldsusele kättesaadavaks tegemisel, sest üksikisikute seisukohtade erinevusi võidakse tõlgendada riiklike huvide esindamisena, mis toob kaasa liikmesriikide valitsuste surveavaldused nõukogu liikmetele; palub EKP-l esitada Euroopa Parlamendile ja avalikkusele igal aastal ülevaate meetmetest, mis on võetud tulemuste tõhustamiseks kooskõlas käesoleva resolutsiooniga; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde jätkuvat üleskutset EKP läbipaistvuse suurendamiseks, mille tulemusel suureneks usaldusväärsus ja prognoositavus, ning hindab selles valdkonnas juba saavutatud edasiminekut; tunnistab sellega seoses raskusi EKP nõukogu istungite protokollide üldsusele kättesaadavaks tegemisel, sest üksikisikute seisukohtade erinevusi võidakse tõlgendada riiklike huvide esindamisena, mis toob kaasa liikmesriikide valitsuste surveavaldused nõukogu liikmetele; palub EKP-l esitada Euroopa Parlamendile ja avalikkusele igal aastal ülevaate meetmetest, mis on võetud tulemuste tõhustamiseks kooskõlas käesoleva resolutsiooniga;

| 18. | on seisukohal, et dialoog rahanduspoliitika üle Euroopa Parlamendi ja EKP vahel on olnud edukas ning seda tuleks edaspidi tugevdada; rõhutab, et EKP ex post aruandekohustus on finantsturgude usalduse ja järelikult ka stabiilsuse seisukohast esmajärgulise tähtsusega; on seisukohal, et EKP juhatuse ja nõukogu ühtsuse huvides on tähtis olla avalikel esitlustel jätkuvalt otsusekindel; toetab EKP eesmärgipärast teabepoliitikat suhetes Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni ja eurorühmaga; väljendab pettumust EKP nõrga reaktsiooni üle Euroopa Parlamendi 12. juuli 2007. aasta resolutsioonile Euroopa Keskpanga 2006. aasta aruande kohta (3); rõhutab kindlalt, et EKP kommunikatsioonipoliitika parandamise nõuet tuleb vaadelda ainult EKP ja tema asutuste sõltumatuse samaaegse säilitamise kontekstis; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et dialoog rahanduspoliitika üle Euroopa Parlamendi ja EKP vahel on olnud edukas ning seda tuleks edaspidi tugevdada; rõhutab, et EKP ex post aruandekohustus on finantsturgude usalduse ja järelikult ka stabiilsuse seisukohast esmajärgulise tähtsusega; on seisukohal, et EKP juhatuse ja nõukogu ühtsuse huvides on tähtis olla avalikel esitlustel jätkuvalt otsusekindel; toetab EKP eesmärgipärast teabepoliitikat suhetes Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni ja eurorühmaga; väljendab pettumust EKP nõrga reaktsiooni üle Euroopa Parlamendi 12. juuli 2007. aasta resolutsioonile Euroopa Keskpanga 2006. aasta aruande kohta (3); rõhutab kindlalt, et EKP kommunikatsioonipoliitika parandamise nõuet tuleb vaadelda ainult EKP ja tema asutuste sõltumatuse samaaegse säilitamise kontekstis;

| 19. | kutsub EKPd üles tooma nõukogu otsuste vastuvõtmisele järgnevates avalduste selgelt esile, kas arutelude käigus jõuti kergesti konsensuseni või jäid püsima eriarvamused, sest see edastab turgudele rohkem teavet, takistamata Euroopa ühtset perspektiivi EKP nõukogu otsuste vastuvõtmisel; |
| --- | --- |

19.

kutsub EKPd üles tooma nõukogu otsuste vastuvõtmisele järgnevates avalduste selgelt esile, kas arutelude käigus jõuti kergesti konsensuseni või jäid püsima eriarvamused, sest see edastab turgudele rohkem teavet, takistamata Euroopa ühtset perspektiivi EKP nõukogu otsuste vastuvõtmisel;

| 20. | kutsub EKP-d üles avaldama mõtteid oma nõukogu struktuuri reformimise kohta, kuna alates 1. jaanuarist 2009 on nõukogus eeldatavalt üle 15 liikme; märgib, et koos euroala riikide arvu suurenemisega muutuvad reformid üha vajalikumaks; toetab EKP varasemat ettepanekut, et osalevate liikmesriikide majandusvõimsust tuleks käsitleda rotatsiooniga hääletamise süsteemi kõige olulisema tegurina ning et tõhususe tagamiseks tuleks hoida otsustajate arv väiksena; |
| --- | --- |

20.

kutsub EKP-d üles avaldama mõtteid oma nõukogu struktuuri reformimise kohta, kuna alates 1. jaanuarist 2009 on nõukogus eeldatavalt üle 15 liikme; märgib, et koos euroala riikide arvu suurenemisega muutuvad reformid üha vajalikumaks; toetab EKP varasemat ettepanekut, et osalevate liikmesriikide majandusvõimsust tuleks käsitleda rotatsiooniga hääletamise süsteemi kõige olulisema tegurina ning et tõhususe tagamiseks tuleks hoida otsustajate arv väiksena;

| 21. | on seisukohal, et EKP sõltumatus, sealhulgas juhatuse liikmete nimetamise kord, on ennast õigustanud; rõhutab, et kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 112 lõike 2 punktiga b tuleb juhatuse liikmed nimetada rahandus- või pangandusvaldkonnas tunnustatud maine ja erialase kogemusega isikute seast, ja toonitab, et nende rahvus peaks olema ebaoluline ning et nende üle otsustatakse ka edaspidi asutamislepingus sätestatud rangete kriteeriumide alusel, nt kvalifikatsioon; on seisukohal, et ex ante demokraatlik vastutus ja läbipaistvus paraneksid, kui nõukogu hindaks mitut võimalikku kandidaati ja kui Euroopa Parlament kinnitaks nõukogu esitatud kandidaadi hääletamise teel; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et EKP sõltumatus, sealhulgas juhatuse liikmete nimetamise kord, on ennast õigustanud; rõhutab, et kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 112 lõike 2 punktiga b tuleb juhatuse liikmed nimetada rahandus- või pangandusvaldkonnas tunnustatud maine ja erialase kogemusega isikute seast, ja toonitab, et nende rahvus peaks olema ebaoluline ning et nende üle otsustatakse ka edaspidi asutamislepingus sätestatud rangete kriteeriumide alusel, nt kvalifikatsioon; on seisukohal, et ex ante demokraatlik vastutus ja läbipaistvus paraneksid, kui nõukogu hindaks mitut võimalikku kandidaati ja kui Euroopa Parlament kinnitaks nõukogu esitatud kandidaadi hääletamise teel;

| 22. | usub, et arvestades EKP tulevast staatust Lissaboni lepingu kohaselt, tuleks suurendada Euroopa Parlamendi rolli juhatuse liikmete nimetamisel; rõhutab oma valmisolekut arutada koos teiste institutsioonidega nimetamise korra võimalikku paarandamist enne juhatuse koosseisu järgmist muutmist 2010. aastal; |
| --- | --- |

22.

usub, et arvestades EKP tulevast staatust Lissaboni lepingu kohaselt, tuleks suurendada Euroopa Parlamendi rolli juhatuse liikmete nimetamisel; rõhutab oma valmisolekut arutada koos teiste institutsioonidega nimetamise korra võimalikku paarandamist enne juhatuse koosseisu järgmist muutmist 2010. aastal;

| 23. | tunnustab eurorühma ja selle presidendi kasvavat rolli Euroopa Liidu majanduskava põhiosa, eelkõige ametlikuma struktuuri ja keskse rolli määratlemisel majanduspoliitika kooskõlastamisel eurorühmas, nagu sätestatud EÜ asutamislepingu artiklis 136, Lissaboni lepinguga muudetaval kujul, seda ka euroalaga mitteühinenud liikmesriikide osas; toetab sellise euroala arengu tugevdamist, mis esineb rahvusvahelistel foorumitel ühehäälselt, nagu sätestatakse EÜ asutamislepingu artiklis 138, Lissaboni lepinguga muudetaval kujul, ja mida esindab eurorühma president; |
| --- | --- |

23.

tunnustab eurorühma ja selle presidendi kasvavat rolli Euroopa Liidu majanduskava põhiosa, eelkõige ametlikuma struktuuri ja keskse rolli määratlemisel majanduspoliitika kooskõlastamisel eurorühmas, nagu sätestatud EÜ asutamislepingu artiklis 136, Lissaboni lepinguga muudetaval kujul, seda ka euroalaga mitteühinenud liikmesriikide osas; toetab sellise euroala arengu tugevdamist, mis esineb rahvusvahelistel foorumitel ühehäälselt, nagu sätestatakse EÜ asutamislepingu artiklis 138, Lissaboni lepinguga muudetaval kujul, ja mida esindab eurorühma president;

| 24. | tervitab EKP, komisjoni ja finantsteenuste sektori koostööd Euroopa ühtse makseala (SEPA) ja Euroopa lühiajaliste väärtpaberite (STEP) algatuste edukal käivitamisel; on arvamusel, et need on finantsteenuste sektori positiivsed panused Euroopa Liidu finantsintegratsiooni edendamisse; |
| --- | --- |

24.

tervitab EKP, komisjoni ja finantsteenuste sektori koostööd Euroopa ühtse makseala (SEPA) ja Euroopa lühiajaliste väärtpaberite (STEP) algatuste edukal käivitamisel; on arvamusel, et need on finantsteenuste sektori positiivsed panused Euroopa Liidu finantsintegratsiooni edendamisse;

| 25. | tervitab TARGET 2 tegevuse algust ja lõpuleviidud üleminekut ühisele jagatud platvormile; on arvamusel, et ühisele jagatud platvormile üleminek on oluline samm finantsintegratsiooni ning kliiring- ja arvelduskulude vähendamise suunas; on seisukohal, et EKP peab nüüd kiiresti esitama TARGET 2 väärtpaberite (T2S) süsteemi haldusstruktuuri; |
| --- | --- |

25.

tervitab TARGET 2 tegevuse algust ja lõpuleviidud üleminekut ühisele jagatud platvormile; on arvamusel, et ühisele jagatud platvormile üleminek on oluline samm finantsintegratsiooni ning kliiring- ja arvelduskulude vähendamise suunas; on seisukohal, et EKP peab nüüd kiiresti esitama TARGET 2 väärtpaberite (T2S) süsteemi haldusstruktuuri;

Euro välismõõde

| 26. | märgib, et euro staatus rahvusvahelise valuutana kasvab pidevalt; juhib tähelepanu, et Euroopa Liidu esindatus rahvusvahelistel foorumitel seoses majandus- ja rahandusküsimustega ei kajasta piisavalt euroala majanduslikku kaalu ning seda võib käsitleda takistusena mõju suurendamisel rahvusvahelistes finantsküsimustes; palub seetõttu võtta konkreetseid meetmeid euroala ühtseks esindamiseks rahvusvahelistes rahandusasutustes, näiteks IMFis; |
| --- | --- |

26.

märgib, et euro staatus rahvusvahelise valuutana kasvab pidevalt; juhib tähelepanu, et Euroopa Liidu esindatus rahvusvahelistel foorumitel seoses majandus- ja rahandusküsimustega ei kajasta piisavalt euroala majanduslikku kaalu ning seda võib käsitleda takistusena mõju suurendamisel rahvusvahelistes finantsküsimustes; palub seetõttu võtta konkreetseid meetmeid euroala ühtseks esindamiseks rahvusvahelistes rahandusasutustes, näiteks IMFis;

| 27. | julgustab EKP-d jätkama oma koordineeriva rolli tugevdamist rahvusvahelises rahanduskontekstis; on veendumusel, et euro rahvusvaheliselt tugevam staatus toob euroalale kasu, mis julgustab praegu euroalaga mitteühinenud liikmesriike täisliikmeks pürgima; |
| --- | --- |

27.

julgustab EKP-d jätkama oma koordineeriva rolli tugevdamist rahvusvahelises rahanduskontekstis; on veendumusel, et euro rahvusvaheliselt tugevam staatus toob euroalale kasu, mis julgustab praegu euroalaga mitteühinenud liikmesriike täisliikmeks pürgima;

*

* *

| 28. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, eurorühmale ja Euroopa Keskpangale. |
| --- | --- |

28.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, eurorühmale ja Euroopa Keskpangale.

---

(1)  EÜT C 138, 4.5.1998, lk 177.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0058.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0349.

---

Neljapäev, 10. juuli 2008

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/54 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/54

---

Neljapäev, 10. juuli 2008Romide loendus Itaalias

P6_TA(2008)0361

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2008. aasta resolutsioon etnilise päritolu alusel Itaalias romide loenduse kohta

2009/C 294 E/12

Euroopa Parlament,

võttes arvesse inimõigusi ja põhivabadusi, võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise põhimõtteid, õigust väärikusele, eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele, lapse õigusi, vähemustesse kuuluvate isikute õigusi, mida tunnustavad inimõigusi ja põhivabadusi kaitsevad rahvusvahelised ja Euroopa konventsioonid, eelkõige ÜRO lapse õiguste konventsioon, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon ja sellega seotud Euroopa Inimõiguste Kohtu pretsedendiõigus (1) ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta;

võttes arvesse aluslepinguid, eelkõige Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 6 ja 7, EÜ asutamislepingu artiklit 13 (sammud, et võidelda diskrimineerimisega muu hulgas soo, rassilise või etnilise päritolu alusel), artiklit 12 (kodakondsuse alusel diskrimineerimise keeld), artiklit 17 (liidu kodakondsus), artiklit 18 (liikumisvabadus), artiklit 39 ja sellele järgnevaid artikleid (tööjõu vaba liikumine);

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ (millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust) (2) ning eelkõige otsese ja kaudse diskrimineerimise mõisteid, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/38/EÜ (mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil) (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel) (4);

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti ühenduse vahendite ja poliitika kohta romide kaasamiseks (SEK(2008)2172) ning Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2008. aasta aruannet;

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone muu hulgas romide, rassismi ja ksenofoobia ning diskrimineerimisvastaste meetmete ja liikumisvabaduse kohta, eelkõige 28. aprilli 2005. aasta resolutsioon romide olukorra kohta Euroopa liidus (5), 1. juuni 2006. aasta resolutsioon romi naiste olukorra kohta Euroopa Liidus (6), 15. novembri 2007. aasta resolutsioon direktiivi 2004/38/EÜ (mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil) kohaldamise kohta (7), 13. detsembri 2007. aasta resolutsioon Euroopas sageneva äärmusluse vastase võitluse kohta (8) ning 31. jaanuari 2008. aasta resolutsioon romisid käsitleva Euroopa strateegia kohta (9);

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | arvestades, et EL on väärtuste ühendus, mis põhineb demokraatial ja õigusriigi põhimõtetel, inimõigustel ja põhivabadustel, võrdõiguslikkusel ja mittediskrimineerimisel, hõlmates ka vähemustesse kuuluvate isikute kaitset, ning arvestades, et EL on võtnud endale kohustuse võidelda rassismi ja ksenofoobia vastu, samuti diskrimineerimise vastu EÜ asutamislepingu artiklites 12 ja 13 osutatud mis tahes alustel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL on väärtuste ühendus, mis põhineb demokraatial ja õigusriigi põhimõtetel, inimõigustel ja põhivabadustel, võrdõiguslikkusel ja mittediskrimineerimisel, hõlmates ka vähemustesse kuuluvate isikute kaitset, ning arvestades, et EL on võtnud endale kohustuse võidelda rassismi ja ksenofoobia vastu, samuti diskrimineerimise vastu EÜ asutamislepingu artiklites 12 ja 13 osutatud mis tahes alustel;

| B. | arvestades, et kõnealuseid väärtusi rakendatakse ELis läbi ülalnimetatud diskrimineerimisvastaste ja liikumisvabaduse direktiivide kaudu, samuti neid toetava poliitika kaudu, ning liikmesriigid on kohustatud neid täiel määral rakendama ja hoiduma tegudest, mis võivad neid rikkuda; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kõnealuseid väärtusi rakendatakse ELis läbi ülalnimetatud diskrimineerimisvastaste ja liikumisvabaduse direktiivide kaudu, samuti neid toetava poliitika kaudu, ning liikmesriigid on kohustatud neid täiel määral rakendama ja hoiduma tegudest, mis võivad neid rikkuda;

| C. | arvestades, et oma ülalnimetatud 31. jaanuari 2008. aasta resolutsioonis nõudis Euroopa Parlament liikmesriikidelt lahenduse leidmist probleemile seoses romide slummidele ja ebaseaduslike laagritega, kus puuduvad igasugused hügieeni- ja turvanormid ning suur hulk romi lapsi sureb neis ohutustormide eiramise tõttu aset leidvate koduste õnnestuste, peamiselt tulekahju tagajärjel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et oma ülalnimetatud 31. jaanuari 2008. aasta resolutsioonis nõudis Euroopa Parlament liikmesriikidelt lahenduse leidmist probleemile seoses romide slummidele ja ebaseaduslike laagritega, kus puuduvad igasugused hügieeni- ja turvanormid ning suur hulk romi lapsi sureb neis ohutustormide eiramise tõttu aset leidvate koduste õnnestuste, peamiselt tulekahju tagajärjel;

| D. | arvestades, et romid kuuluvad rassismi ja diskrimineerimise peamiste sihtmärkide hulka, nagu on näidanud hiljutised vahejuhtumid seoses romide vastu suunatud rünnakute ja agressioonidega Itaalias ja Ungaris ning nagu on täiendavalt rõhutatud hiljutistes Eurobaromeetri uuringutes; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et romid kuuluvad rassismi ja diskrimineerimise peamiste sihtmärkide hulka, nagu on näidanud hiljutised vahejuhtumid seoses romide vastu suunatud rünnakute ja agressioonidega Itaalias ja Ungaris ning nagu on täiendavalt rõhutatud hiljutistes Eurobaromeetri uuringutes;

| E. | arvestades, et komisjon rõhutab omaülalnimetatud talituste töödokumendis, et liikmesriikidele on juba kättesaadav rida ELi õigusakte ja rahastamisvahendeid ning meetmeid, et võidelda romide diskrimineerimise vastu ning edendada romide kaasatust ja integratsiooni, eelkõige vahetades ja edendades häid tavasid kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjon rõhutab omaülalnimetatud talituste töödokumendis, et liikmesriikidele on juba kättesaadav rida ELi õigusakte ja rahastamisvahendeid ning meetmeid, et võidelda romide diskrimineerimise vastu ning edendada romide kaasatust ja integratsiooni, eelkõige vahetades ja edendades häid tavasid kõnealuses valdkonnas;

| F. | arvestades, et romide puhul on tegemist rahvusriigita üleeuroopalise etnilis-kultuurilise kogukonnaga ning seega lasub ELil konkreetne vastutus töötada koos liikmesriikidega välja romisid käsitlev ELi strateegia ja poliitika; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et romide puhul on tegemist rahvusriigita üleeuroopalise etnilis-kultuurilise kogukonnaga ning seega lasub ELil konkreetne vastutus töötada koos liikmesriikidega välja romisid käsitlev ELi strateegia ja poliitika;

| G. | arvestades, et 21. mail 2008. aastal andis Itaalia valitsus välja dekreedi erakorralise seisukorra kehtestamise kohta seoses nomaadide asundustega Campania, Lazio ja Lombardia piirkonnas (10), mis põhineb 24. veebruari 1992. aasta seadusel nr 225 kodanikukaitse kohta, millega antakse valitsusele õigus kehtestada erakorraline seisukord loodusõnnetuste, katastroofide või muude sündmuste korral, millele tuleb nende raskust ja ulatust arvesse võttes astuda vastu erakorraliste volituste ja vahendite kasutamisega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 21. mail 2008. aastal andis Itaalia valitsus välja dekreedi erakorralise seisukorra kehtestamise kohta seoses nomaadide asundustega Campania, Lazio ja Lombardia piirkonnas (10), mis põhineb 24. veebruari 1992. aasta seadusel nr 225 kodanikukaitse kohta, millega antakse valitsusele õigus kehtestada erakorraline seisukord loodusõnnetuste, katastroofide või muude sündmuste korral, millele tuleb nende raskust ja ulatust arvesse võttes astuda vastu erakorraliste volituste ja vahendite kasutamisega;

| H. | arvestades, et kõnealusele dekreedile järgnesid 30. mail 2008. aastal peaministri täiendavad korraldused (ordinanze)
   (11):






  — | määrata Rooma, Milano ja Napoli prefektid romide eriolukorra volinikeks (Comissari delegati); |
| --- | --- | --- |

H.

arvestades, et kõnealusele dekreedile järgnesid 30. mail 2008. aastal peaministri täiendavad korraldused (ordinanze)
   (11):

—

määrata Rooma, Milano ja Napoli prefektid romide eriolukorra volinikeks (Comissari delegati);

| — | anda neile erakorralised volitused isikute tuvastamiseks, kaasa arvatud alaealiste isikute tuvastamiseks ning sealhulgas sõrmejälgede võtmiseks; |
| --- | --- |

—

anda neile erakorralised volitused isikute tuvastamiseks, kaasa arvatud alaealiste isikute tuvastamiseks ning sealhulgas sõrmejälgede võtmiseks;

| — | volitada neid võtma vajalikke meetmeid nende vastu, kes on välja saadetud või kes võidakse välja saata haldus- või kohtulike meetmete tagajärjel; |
| --- | --- |

—

volitada neid võtma vajalikke meetmeid nende vastu, kes on välja saadetud või kes võidakse välja saata haldus- või kohtulike meetmete tagajärjel;

| — | võimaldada neile mööndusi (kuid piiramata siiski õigusriigi põhimõtete ja ELi õiguse kohaldamist) rea õigusaktide osas, mis käsitlevad väga erinevaid küsimusi, mis mõjutavad põhiseaduslikke õigusi (näiteks õigus olla teavitatud halduskorrale, nt daktüloskopeerimisele allutamise korral, ning nõue, et isikud peaksid enne isikusamasuse kontrolli, mis hõlmab pildistamist, daktüloskopeerimist või antropomeetriliste andmete kogumist, näima ohtlikud, käituma kahtlaselt või keelduma oma isiku tõendamisest); |
| --- | --- |

—

võimaldada neile mööndusi (kuid piiramata siiski õigusriigi põhimõtete ja ELi õiguse kohaldamist) rea õigusaktide osas, mis käsitlevad väga erinevaid küsimusi, mis mõjutavad põhiseaduslikke õigusi (näiteks õigus olla teavitatud halduskorrale, nt daktüloskopeerimisele allutamise korral, ning nõue, et isikud peaksid enne isikusamasuse kontrolli, mis hõlmab pildistamist, daktüloskopeerimist või antropomeetriliste andmete kogumist, näima ohtlikud, käituma kahtlaselt või keelduma oma isiku tõendamisest);

| I. | arvestades, et dekreedis on erakorraline seisukord kehtestatud üheks aastaks, kuni 31. maini 2009. aastal; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et dekreedis on erakorraline seisukord kehtestatud üheks aastaks, kuni 31. maini 2009. aastal;

| J. | arvestades, et Itaalia siseminister on korduvalt teatanud, et sõrmejälgede võtmise eesmärgiks on Itaalias elavate romide loendamise läbiviimine ning et ta kavatseb lubada daktüloskopeerimist laagrites elevate romide puhul, kaasa arvatud alaealised, kaldudes kõrvale tavapärastest seadustest, kinnitades, et Itaalia jätkab kõnealuseid isikute tuvastamise toiminguid, mis viiakse Milanos, Roomas ja Napolis lõpule enne 15. oktoobrit 2008; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Itaalia siseminister on korduvalt teatanud, et sõrmejälgede võtmise eesmärgiks on Itaalias elavate romide loendamise läbiviimine ning et ta kavatseb lubada daktüloskopeerimist laagrites elevate romide puhul, kaasa arvatud alaealised, kaldudes kõrvale tavapärastest seadustest, kinnitades, et Itaalia jätkab kõnealuseid isikute tuvastamise toiminguid, mis viiakse Milanos, Roomas ja Napolis lõpule enne 15. oktoobrit 2008;

| K. | arvestades, et daktüloskopeerimist Itaalias juba teostatakse, eriti Milanos ja Napolis, ning arvestades, et vastavalt valitsusväliste organisatsioonide poolt esitatud teabele säilitatakse niisuguseid andmeid prefektide poolt andmebaasis; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et daktüloskopeerimist Itaalias juba teostatakse, eriti Milanos ja Napolis, ning arvestades, et vastavalt valitsusväliste organisatsioonide poolt esitatud teabele säilitatakse niisuguseid andmeid prefektide poolt andmebaasis;

| L. | arvestades, et volinikud Barrot ja Špidla on sellega seoses rõhutanud võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise põhimõtete tähtsust ELis ning pakkunud välja uue horisontaalse diskrimineerimisvastase direktiivi kinnitades, et ELi õigus keelab selgelt diskrimineerimise rassilise ja etnilise päritolu alusel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et volinikud Barrot ja Špidla on sellega seoses rõhutanud võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise põhimõtete tähtsust ELis ning pakkunud välja uue horisontaalse diskrimineerimisvastase direktiivi kinnitades, et ELi õigus keelab selgelt diskrimineerimise rassilise ja etnilise päritolu alusel;

| M. | arvestades, et UNICEF, Euroopa Nõukogu peasekretär ja Euroopa Nõukogu inimõiguste komissar on väljendanud oma muresid, samas kui komissar on saatnud Itaalia valitsusele märgukirja muu hulgas rassismi, ksenofoobia ja romide inimõiguste kaitse kohta; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et UNICEF, Euroopa Nõukogu peasekretär ja Euroopa Nõukogu inimõiguste komissar on väljendanud oma muresid, samas kui komissar on saatnud Itaalia valitsusele märgukirja muu hulgas rassismi, ksenofoobia ja romide inimõiguste kaitse kohta;

| N. | arvestades, et Itaalia Andmekaitse Amet palus pädevatelt asutustelt, eelkõige Rooma, Milano ja Napoli prefektidelt, teavet romide, kaasa arvatud alaealiste, daktüloskopeerimise võimalikkuse kohta, väljendades muret asjaolu pärast, et sellega võib kaasneda diskrimineerimine, mis võib ühtlasi mõjutada üksikisiku väärikust, eriti alaealiste puhul, |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Itaalia Andmekaitse Amet palus pädevatelt asutustelt, eelkõige Rooma, Milano ja Napoli prefektidelt, teavet romide, kaasa arvatud alaealiste, daktüloskopeerimise võimalikkuse kohta, väljendades muret asjaolu pärast, et sellega võib kaasneda diskrimineerimine, mis võib ühtlasi mõjutada üksikisiku väärikust, eriti alaealiste puhul,

| 1. | nõuab tungivalt, et Itaalia ametivõimud hoiduksid romide, kaasa arvatud alaealiste, sõrmejälgede kogumisest ning juba kogutud sõrmejälgede kasutamisest enne komisjoni lubatud oodatavat hinnangut kavandatavatele meetmetele, kuna see oleks selge ja otsene diskrimineerimine rassilise ja etnilise päritolu alusel, mis on keelatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 14 alusel, ning veelgi enam oleks see diskrimineerimine romi päritolu ELi kodanike ning muude kodanike vahel, kelle suhtes ei nõuta niisuguste menetluste kohaldamist; |
| --- | --- |

1.

nõuab tungivalt, et Itaalia ametivõimud hoiduksid romide, kaasa arvatud alaealiste, sõrmejälgede kogumisest ning juba kogutud sõrmejälgede kasutamisest enne komisjoni lubatud oodatavat hinnangut kavandatavatele meetmetele, kuna see oleks selge ja otsene diskrimineerimine rassilise ja etnilise päritolu alusel, mis on keelatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 14 alusel, ning veelgi enam oleks see diskrimineerimine romi päritolu ELi kodanike ning muude kodanike vahel, kelle suhtes ei nõuta niisuguste menetluste kohaldamist;

| 2. | jagab UNICEFi muresid ning peab laste kaitsmise eesmärgil lubamatuks rikkuda nende põhiõigusi ja tunnistada nad kuritegelikuks, jagab samuti Euroopa Nõukogu ja paljude valitsusväliste organisatsioonide ja usukogukondade väljendatud muresid, ning on seisukohal, et romide laste õigusi saab kõige paremini kaitsta võrdse juurdepääsu tagamise teel kvaliteetsele haridusele, eluasemele ja tervishoiule kaasamis- ja integratsioonipoliitika raames ning nende kaitsmise teel ekspluateerimise eest; |
| --- | --- |

2.

jagab UNICEFi muresid ning peab laste kaitsmise eesmärgil lubamatuks rikkuda nende põhiõigusi ja tunnistada nad kuritegelikuks, jagab samuti Euroopa Nõukogu ja paljude valitsusväliste organisatsioonide ja usukogukondade väljendatud muresid, ning on seisukohal, et romide laste õigusi saab kõige paremini kaitsta võrdse juurdepääsu tagamise teel kvaliteetsele haridusele, eluasemele ja tervishoiule kaasamis- ja integratsioonipoliitika raames ning nende kaitsmise teel ekspluateerimise eest;

| 3. | kutsub liikmesriike üles otsustavalt sekkuma saatjata alaealiste ärakasutamise peatamiseks, hoolimata viimaste rahvusest ja kodakondsusest; kutsub liikmesriike sellise olukorra puhul, kus ohustatud alaealiste identifitseerimine osutub vajalikuks, teostama seda üksikjuhtumite kaupa tavapäraste ja mittediskrimineerivate meetodite abil, järgides täiel määral õiguslikke tagatisi ja õiguskaitse põhimõtteid; |
| --- | --- |

3.

kutsub liikmesriike üles otsustavalt sekkuma saatjata alaealiste ärakasutamise peatamiseks, hoolimata viimaste rahvusest ja kodakondsusest; kutsub liikmesriike sellise olukorra puhul, kus ohustatud alaealiste identifitseerimine osutub vajalikuks, teostama seda üksikjuhtumite kaupa tavapäraste ja mittediskrimineerivate meetodite abil, järgides täiel määral õiguslikke tagatisi ja õiguskaitse põhimõtteid;

| 4. | ühineb komisjoni arvamusega, et niisugused teod rikuvad otsese ja kaudse diskrimineerimise keeldu, nagu on eelkõige sätestatud direktiivis 2000/43/EÜ ning EÜ asutamislepingu artiklites 12, 13 ning 17 kuni 22; |
| --- | --- |

4.

ühineb komisjoni arvamusega, et niisugused teod rikuvad otsese ja kaudse diskrimineerimise keeldu, nagu on eelkõige sätestatud direktiivis 2000/43/EÜ ning EÜ asutamislepingu artiklites 12, 13 ning 17 kuni 22;

| 5. | kinnitab veel kord, et tõrjutust suurendav poliitika ei saa kuritegevuse vastu võitlemisel olema kunagi tulemuslik ega aita kaasa kuritegude ärahoidmisele või julgeolekule; |
| --- | --- |

5.

kinnitab veel kord, et tõrjutust suurendav poliitika ei saa kuritegevuse vastu võitlemisel olema kunagi tulemuslik ega aita kaasa kuritegude ärahoidmisele või julgeolekule;

| 6. | mõistab jäägitult ja ühemõtteliselt hukka kõik rassismi ja diskrimineerimise vormid, mis on suunatud romidele ja muudele nn mustlasteks peetavatele isikutele; |
| --- | --- |

6.

mõistab jäägitult ja ühemõtteliselt hukka kõik rassismi ja diskrimineerimise vormid, mis on suunatud romidele ja muudele nn mustlasteks peetavatele isikutele;

| 7. | kutsub liikmesriike üles vaatama läbi ja tunnistama kehtetuks seadused ja meetmed, mis diskrimineerivad romisid otseselt või kaudselt rassilise ja etnilise päritolu alusel, ning kutsub nõukogu ja komisjoni üles teostama järelevalvet aluslepingute ning diskrimineerimisvastaste ja liikumisvabadust käsitlevate direktiivide kohaldamise üle liikmesriikide poolt, et tagada nende järjekindel ja täiel määral rakendamine ning võtta vajalikke meetmeid, kui see nii ei ole; |
| --- | --- |

7.

kutsub liikmesriike üles vaatama läbi ja tunnistama kehtetuks seadused ja meetmed, mis diskrimineerivad romisid otseselt või kaudselt rassilise ja etnilise päritolu alusel, ning kutsub nõukogu ja komisjoni üles teostama järelevalvet aluslepingute ning diskrimineerimisvastaste ja liikumisvabadust käsitlevate direktiivide kohaldamise üle liikmesriikide poolt, et tagada nende järjekindel ja täiel määral rakendamine ning võtta vajalikke meetmeid, kui see nii ei ole;

| 8. | kutsub komisjoni üles hindama põhjalikult Itaalia valitsuse poolt vastu võetud õigusloomega seotud meetmeid ja rakendusmeetmeid, et kontrollida nende vastavust ELi aluslepingutele ja ELi õigusele; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni üles hindama põhjalikult Itaalia valitsuse poolt vastu võetud õigusloomega seotud meetmeid ja rakendusmeetmeid, et kontrollida nende vastavust ELi aluslepingutele ja ELi õigusele;

| 9. | väljendab muret kinnituse pärast – mis sisaldub Itaalia valitsuse poolt välja antud haldusdekreetides ja -korraldustes –, et romide laagrite asumine suurlinnade ümber kujutab endast tõsist sotsiaalset häireolukorda, mõjutades avalikku korda ja julgeolekut, mis õigustab üheaastast nn erakorralist seisukorda; |
| --- | --- |

9.

väljendab muret kinnituse pärast – mis sisaldub Itaalia valitsuse poolt välja antud haldusdekreetides ja -korraldustes –, et romide laagrite asumine suurlinnade ümber kujutab endast tõsist sotsiaalset häireolukorda, mõjutades avalikku korda ja julgeolekut, mis õigustab üheaastast nn erakorralist seisukorda;

| 10. | tunneb muret asjaolu pärast, et tulenevalt erakorralise seisukorra kehtestamisest võivad seadustest kõrvale kaldudes võtta erakorralisi meetmeid prefektid, kellele on delegeeritud volitused rakendada kõiki meetmeid, sealhulgas sõrmejälgede kogumine, mis põhinevad seadusel, mis käsitleb kodanikukaitset loodusõnnetuste, katastroofide või muude sündmuste korral ning mis ei ole kõnealusel konkreetsel juhul asjakohane ega proportsionaalne; |
| --- | --- |

10.

tunneb muret asjaolu pärast, et tulenevalt erakorralise seisukorra kehtestamisest võivad seadustest kõrvale kaldudes võtta erakorralisi meetmeid prefektid, kellele on delegeeritud volitused rakendada kõiki meetmeid, sealhulgas sõrmejälgede kogumine, mis põhinevad seadusel, mis käsitleb kodanikukaitset loodusõnnetuste, katastroofide või muude sündmuste korral ning mis ei ole kõnealusel konkreetsel juhul asjakohane ega proportsionaalne;

| 11. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles täiendavalt tugevdama romisid käsitlevat ELi poliitikat romisid käsitleva ELi strateegia algatamise teel, et toetada ja edendada liikmesriikide ja valitsusväliste organisatsioonide meetmeid ja projekte, mis on seotud romide, eelkõige romi laste, integratsiooni ja kaasamisega; |
| --- | --- |

11.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles täiendavalt tugevdama romisid käsitlevat ELi poliitikat romisid käsitleva ELi strateegia algatamise teel, et toetada ja edendada liikmesriikide ja valitsusväliste organisatsioonide meetmeid ja projekte, mis on seotud romide, eelkõige romi laste, integratsiooni ja kaasamisega;

| 12. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama romisid käsitleva ELi strateegia raames ning romide kaasamise aastakümne 2005–2015 kontekstis õigusakte ja meetmeid, et toetada romide kogukondi nende integratsiooni edendamise teel kõikides valdkondades, käivitada rassismivastaseid ja diskrimineerimisvastaseid programme koolides, töökohal ja meedias ning edendada oskusteabe ja parimate tavade vahetamist; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama romisid käsitleva ELi strateegia raames ning romide kaasamise aastakümne 2005–2015 kontekstis õigusakte ja meetmeid, et toetada romide kogukondi nende integratsiooni edendamise teel kõikides valdkondades, käivitada rassismivastaseid ja diskrimineerimisvastaseid programme koolides, töökohal ja meedias ning edendada oskusteabe ja parimate tavade vahetamist;

| 13. | kordab sellega seoses ELi ja riiklikul tasandil strateegiate väljatöötamise tähtsust, kasutades täiel määral ELi rahaliste vahendite pakutavaid võimalusi, et kaotada romide segregatsioon hariduses, tagada romide lastele võrdne juurdepääs heatasemelisele haridusele (tavaharidussüsteemis osalemine, spetsiaalsete stipendiumide ja koolitusprogrammide sisseviimine), tagada romide juurdepääs tööturgudele ja seda parandada, anda võrdne juurdepääs ravikindlustus- ja sotsiaalkindlustushüvitistele, võidelda diskrimineerivate tegevuste vastu eluaseme pakkumise valdkonnas ja suurendada romide osalemist ühiskondlikus, majandus-, kultuuri- ja poliitilises elus; |
| --- | --- |

13.

kordab sellega seoses ELi ja riiklikul tasandil strateegiate väljatöötamise tähtsust, kasutades täiel määral ELi rahaliste vahendite pakutavaid võimalusi, et kaotada romide segregatsioon hariduses, tagada romide lastele võrdne juurdepääs heatasemelisele haridusele (tavaharidussüsteemis osalemine, spetsiaalsete stipendiumide ja koolitusprogrammide sisseviimine), tagada romide juurdepääs tööturgudele ja seda parandada, anda võrdne juurdepääs ravikindlustus- ja sotsiaalkindlustushüvitistele, võidelda diskrimineerivate tegevuste vastu eluaseme pakkumise valdkonnas ja suurendada romide osalemist ühiskondlikus, majandus-, kultuuri- ja poliitilises elus;

| 14. | tervitab komisjoni poolt diskrimineerimisvastase töörühma loomist, kuhu kuuluvad kõikide liikmesriikide esindajad, ning nõuab Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni kaasamist ja et sel oleks täielik juurdepääs töörühma tööle; kutsub oma pädevat komisjoni üles astuma kõnealuses küsimuses dialoogi liikmesriikide parlamentidega; |
| --- | --- |

14.

tervitab komisjoni poolt diskrimineerimisvastase töörühma loomist, kuhu kuuluvad kõikide liikmesriikide esindajad, ning nõuab Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni kaasamist ja et sel oleks täielik juurdepääs töörühma tööle; kutsub oma pädevat komisjoni üles astuma kõnealuses küsimuses dialoogi liikmesriikide parlamentidega;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogu peasekretärile, Euroopa Nõukogu inimõiguste komissarile, UNICEFile ja Itaalia Andmekaitse Ametile. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogu peasekretärile, Euroopa Nõukogu inimõiguste komissarile, UNICEFile ja Itaalia Andmekaitse Ametile.

---

(1)  Eriti otsus kohtuasjas D.H. ja teised v Tšehhi Vabariik [GC], nr. 57325/00, EIÕK 2007 – (13.11.07).

(2)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(3)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 77.

(4)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

(5)  ELT C 45 E, 23.2.2006, lk 129.

(6)  ELT C 298 E, 8.12.2006, lk 283.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0534.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0623.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0035.

(10)  Gazzetta Ufficiale (Itaalia Riigi Teataja) nr 122, 26.5.2008, lk 9.

(11)  Nr 3676 Lazio kohta, nr 3677 Lombardia kohta ja nr 3678 Campania kohta, Gazzetta Ufficiale nr 127, 31.5.2008, vastavalt lk 7, 9 ja 11.

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/58 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/58

---

Neljapäev, 10. juuli 2008Olukord Hiinas peale maavärinat ja enne olümpiamänge

P6_TA(2008)0362

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2008. aasta resolutsioon olukorra kohta Hiinas pärast maavärinat ja enne olümpiamänge

2009/C 294 E/13

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma 22. mai 2008. aasta resolutsiooni looduskatastroofi kohta Hiinas (1);

võttes arvesse oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Tiibeti kohta (2),

võttes arvesse oma 13. detsembri 2007. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina tippkohtumise ning ELi ja Hiina vahelise dialoogi kohta inimõiguste küsimuses (3);

võttes arvesse 15. mail 2008. aastal Brdos, Sloveenias toimunud ELi ja Hiina inimõiguste dialoogi 25. vooru tulemusi;

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et nii Hiina kui Euroopa Liit püüavad aidata kaasa rahu, turvalisuse ja säästva arengu edendamisele maailmas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et nii Hiina kui Euroopa Liit püüavad aidata kaasa rahu, turvalisuse ja säästva arengu edendamisele maailmas;

| B. | arvestades 12. mail 2008 Hiina edelaosa raputanud tugeva maavärinaga kaasnenud purustuste ulatust; arvestades, et maavärin nõudis kümneid tuhandeid inimelusid, eelkõige Sichuani provintsis; arvestades, et viimastel andmetel on maavärina tagajärjel kannatanud 10 miljonit inimest ja hukkunud peaaegu 70 000 inimest, sealhulgas tuhanded koolilapsed, kelle õpperuumid kokku varisesid; |
| --- | --- |

B.

arvestades 12. mail 2008 Hiina edelaosa raputanud tugeva maavärinaga kaasnenud purustuste ulatust; arvestades, et maavärin nõudis kümneid tuhandeid inimelusid, eelkõige Sichuani provintsis; arvestades, et viimastel andmetel on maavärina tagajärjel kannatanud 10 miljonit inimest ja hukkunud peaaegu 70 000 inimest, sealhulgas tuhanded koolilapsed, kelle õpperuumid kokku varisesid;

| C. | arvestades, et Hiina valitsus võttis erakorralisi hädaabimeetmeid, saates laastatud piirkonna elanikele appi eritöötajaid, sealhulgas osa sõjaväest ja meditsiinipersonali; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Hiina valitsus võttis erakorralisi hädaabimeetmeid, saates laastatud piirkonna elanikele appi eritöötajaid, sealhulgas osa sõjaväest ja meditsiinipersonali;

| D. | arvestades kogu Hiina elanikkonna ja rahvusvahelise üldsuse erilisi solidaarsusavaldusi ja jõupingutusi loodusõnnetuse ohvrite abistamiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades kogu Hiina elanikkonna ja rahvusvahelise üldsuse erilisi solidaarsusavaldusi ja jõupingutusi loodusõnnetuse ohvrite abistamiseks;

| E. | arvestades, et Tiibeti avamine turistidele ja ajakirjanikele ei tohiks jääda nn suhtekorraldusürituseks, vaid peab kaasa tooma ajakirjanike, meediakanalite ja turistide tegeliku pääsu Tiibeti piirkonda; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Tiibeti avamine turistidele ja ajakirjanikele ei tohiks jääda nn suhtekorraldusürituseks, vaid peab kaasa tooma ajakirjanike, meediakanalite ja turistide tegeliku pääsu Tiibeti piirkonda;

| F. | arvestades Rahvusvahelise Olümpiakomitee kokkuvõtvat avaldust, milles rõhutati, et 2008. aasta olümpiamängude andmine Hiinale aitab kaasa riigi avamisele ja inimõiguste olukorra paranemisele, |
| --- | --- |

F.

arvestades Rahvusvahelise Olümpiakomitee kokkuvõtvat avaldust, milles rõhutati, et 2008. aasta olümpiamängude andmine Hiinale aitab kaasa riigi avamisele ja inimõiguste olukorra paranemisele,

| 1. | avaldab rahulolu arengute üle ELi ja Hiina vahelistes suhetes, sektoripõhise dialoogi üle ning tiheda koostöö üle erinevates globaalsetes küsimustes; |
| --- | --- |

1.

avaldab rahulolu arengute üle ELi ja Hiina vahelistes suhetes, sektoripõhise dialoogi üle ning tiheda koostöö üle erinevates globaalsetes küsimustes;

| 2. | kutsub Hiina võime üles võtma arvesse, et maavärina õigeaegne prognoosimine on üheks riigi arengu näitajaks; rõhutab, et juhul, kui Hiinas peaks aset leidma veel üks loodusõnnetus, mis on ebatõenäoline, kuid siiski võimalik, on äärmiselt oluline reageerida aktiivselt ja õigeaegselt teadlaste poolt võimudele tehtavatele hoiatustele; |
| --- | --- |

2.

kutsub Hiina võime üles võtma arvesse, et maavärina õigeaegne prognoosimine on üheks riigi arengu näitajaks; rõhutab, et juhul, kui Hiinas peaks aset leidma veel üks loodusõnnetus, mis on ebatõenäoline, kuid siiski võimalik, on äärmiselt oluline reageerida aktiivselt ja õigeaegselt teadlaste poolt võimudele tehtavatele hoiatustele;

| 3. | tervitab dalai-laama esindajate ja Hiina võimude vaheliste kontaktide taastamist pärast 2008. aasta märtsis Lhasas aset leidnud sündmusi; julgustab pooli neid kontakte tugevdama, et panna alus vastastikusele usaldusele, ilma milleta pole võimalik jõuda mõlema poole jaoks vastuvõetava poliitilise lahenduseni; |
| --- | --- |

3.

tervitab dalai-laama esindajate ja Hiina võimude vaheliste kontaktide taastamist pärast 2008. aasta märtsis Lhasas aset leidnud sündmusi; julgustab pooli neid kontakte tugevdama, et panna alus vastastikusele usaldusele, ilma milleta pole võimalik jõuda mõlema poole jaoks vastuvõetava poliitilise lahenduseni;

| 4. | avaldab kahetsust, et kuigi suhetes Hiinaga on olulist edu saavutatud kaubandus- ja majandusvaldkonnas, ei ole sellega kaasnenud märkimisväärseid tulemusi inimõiguste ja demokraatia küsimustes; |
| --- | --- |

4.

avaldab kahetsust, et kuigi suhetes Hiinaga on olulist edu saavutatud kaubandus- ja majandusvaldkonnas, ei ole sellega kaasnenud märkimisväärseid tulemusi inimõiguste ja demokraatia küsimustes;

| 5. | taunib asjaolu, et inimõiguste olukord Hiinas tekitab jätkuvalt muret inimõiguste laialdase ja süstemaatilise rikkumise tõttu; tuletab meelde Hiina võetud kohustusi inimõiguste alal, kui talle usaldati olümpiamängude korraldamine; |
| --- | --- |

5.

taunib asjaolu, et inimõiguste olukord Hiinas tekitab jätkuvalt muret inimõiguste laialdase ja süstemaatilise rikkumise tõttu; tuletab meelde Hiina võetud kohustusi inimõiguste alal, kui talle usaldati olümpiamängude korraldamine;

| 6. | mõistab hukka surmanuhtluse sagedase kasutamise Hiinas ja kutsub Hiina võime üles kehtestama moratooriumi hukkamistele; |
| --- | --- |

6.

mõistab hukka surmanuhtluse sagedase kasutamise Hiinas ja kutsub Hiina võime üles kehtestama moratooriumi hukkamistele;

| 7. | avaldab kahetsust selle üle, et rahvusvahelise üldsuse üleskutsed ei ole aidanud peatada Hiina võime korraldamast 14. märtsi 2008. aasta Tiibeti rahutuste järel karistusaktsioone, mille raames Lhasa meeleavaldusel osalenuid jälitatakse, peetakse kinni ja vahistatakse meelevaldselt ning omastele ei anta teavet nende asukoha kohta, ehkki Hiina seadustes on see ette nähtud; kutsub Hiina võime üles peatama olümpiarahu pikaajalise traditsiooni nimel olümpiamängude ajaks oma patriootliku ümberkasvatamise kampaaniat, mis on alates aprilli algusest muutunud üha intensiivsemaks; |
| --- | --- |

7.

avaldab kahetsust selle üle, et rahvusvahelise üldsuse üleskutsed ei ole aidanud peatada Hiina võime korraldamast 14. märtsi 2008. aasta Tiibeti rahutuste järel karistusaktsioone, mille raames Lhasa meeleavaldusel osalenuid jälitatakse, peetakse kinni ja vahistatakse meelevaldselt ning omastele ei anta teavet nende asukoha kohta, ehkki Hiina seadustes on see ette nähtud; kutsub Hiina võime üles peatama olümpiarahu pikaajalise traditsiooni nimel olümpiamängude ajaks oma patriootliku ümberkasvatamise kampaaniat, mis on alates aprilli algusest muutunud üha intensiivsemaks;

| 8. | märgib tunnustavalt, et Hiina ei kõhelnud võtmast Sichuani piirkonna maavärina ohvrite abistamisel vastu rahvusvahelise üldsuse abi, lihtsustades vabatahtlike humanitaarabi organisatsioonide tegevust abi jagamisel; |
| --- | --- |

8.

märgib tunnustavalt, et Hiina ei kõhelnud võtmast Sichuani piirkonna maavärina ohvrite abistamisel vastu rahvusvahelise üldsuse abi, lihtsustades vabatahtlike humanitaarabi organisatsioonide tegevust abi jagamisel;

| 9. | rõhutab, kui tähtis on kannatada saanud piirkonna ülesehitamisel Euroopa Liidu, liikmesriikide ja rahvusvahelise üldsuse toetus; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, kui tähtis on kannatada saanud piirkonna ülesehitamisel Euroopa Liidu, liikmesriikide ja rahvusvahelise üldsuse toetus;

| 10. | palub Hiinal täita inim- ja vähemuste õiguste kaitse ning demokraatia ja õigusriigi edendamise vallas võetud kohustusi, millele viitas Rahvusvaheline Olümpiakomitee, kui otsustas anda Hiinale olümpiamängude korraldamise õiguse; |
| --- | --- |

10.

palub Hiinal täita inim- ja vähemuste õiguste kaitse ning demokraatia ja õigusriigi edendamise vallas võetud kohustusi, millele viitas Rahvusvaheline Olümpiakomitee, kui otsustas anda Hiinale olümpiamängude korraldamise õiguse;

| 11. | kutsub Hiina võime üles haarama kinni ajaloolisest võimalusest tõestada kogu maailmale, et olümpiamängude andmine Pekingile on võimaldanud parandada inimõiguste olukorda, andes armu kõigile poliitvangidele ja vangistuses viibivatele inimõiguste aktivistidele, sealhulgas pärast 2008. aasta märtsi vastuhakku Tiibetis vangistatud isikutele (välja arvatud loomulikult vägivaldsete kuritegude toimepanijatele); kutsub lisaks sellele Hiina võime üles peatama maalt linna tulijate ja etniliste vähemuste diskrimineerimist ning hoiduma põhiõiguste rikkumistest teada andvate ametiühinguaktivistide, juristide ja ajakirjanike tagakiusamisest; kordab oma veendumust, et selliste isikute vangistamine on vastuolus üleüldise ja tunnustatud rahvaste õigusega; |
| --- | --- |

11.

kutsub Hiina võime üles haarama kinni ajaloolisest võimalusest tõestada kogu maailmale, et olümpiamängude andmine Pekingile on võimaldanud parandada inimõiguste olukorda, andes armu kõigile poliitvangidele ja vangistuses viibivatele inimõiguste aktivistidele, sealhulgas pärast 2008. aasta märtsi vastuhakku Tiibetis vangistatud isikutele (välja arvatud loomulikult vägivaldsete kuritegude toimepanijatele); kutsub lisaks sellele Hiina võime üles peatama maalt linna tulijate ja etniliste vähemuste diskrimineerimist ning hoiduma põhiõiguste rikkumistest teada andvate ametiühinguaktivistide, juristide ja ajakirjanike tagakiusamisest; kordab oma veendumust, et selliste isikute vangistamine on vastuolus üleüldise ja tunnustatud rahvaste õigusega;

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Hiina Rahvavabariigi valitsusele ning Rahvusvahelise Olümpiakomitee juhatusele. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Hiina Rahvavabariigi valitsusele ning Rahvusvahelise Olümpiakomitee juhatusele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0232.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0119.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0622.

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/60 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/60

---

Neljapäev, 10. juuli 2008Komisjoni laienemisstrateegia dokument

P6_TA(2008)0363

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2008. aasta resolutsioon komisjoni 2007. aasta laienemisstrateegia dokumendi kohta (2007/2271(INI))

2009/C 294 E/14

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni teatist „Laienemisstrateegia ja peamised väljakutsed aastateks 2007–2008” (KOM(2007)0663);

võttes arvesse oma 16. märtsi 2006. aasta resolutsiooni laienemist käsitleva komisjoni 2005. aasta strateegiadokumendi kohta (1) ning 13. detsembri 2006. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta laienemisstrateegia ja peamiste väljakutsete osas aastatel 2006–2007 (2);

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Lääne-Balkani riikide, Türgi ja Euroopa naabruspoliitika Euroopa partnerite kohta;

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (A6-0266/2008),

| A. | arvestades, et ELi laienemisstrateegial on nii sise- kui ka välismõõde; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi laienemisstrateegial on nii sise- kui ka välismõõde;

| B. | arvestades, et kõnealuse strateegia välismõõde tähendab Euroopa standardite kohaste reformide, demokraatia, inimõiguste austamise, rahu ja stabiilsuse ning jõukuse edendamist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kõnealuse strateegia välismõõde tähendab Euroopa standardite kohaste reformide, demokraatia, inimõiguste austamise, rahu ja stabiilsuse ning jõukuse edendamist;

| C. | arvestades, et laienemisstrateegia sisemõõde mõjutab otseselt ELi võimet järgida oma poliitikaeesmärke ning saavutada veelgi tihedam liit vastavalt aluslepingutele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et laienemisstrateegia sisemõõde mõjutab otseselt ELi võimet järgida oma poliitikaeesmärke ning saavutada veelgi tihedam liit vastavalt aluslepingutele;

| D. | arvestades, et vaja on poliitiliselt ühtset ELi, mis on võimeline arendama ambitsioonikat solidaarsus- ja stabiilsuspoliitikat; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vaja on poliitiliselt ühtset ELi, mis on võimeline arendama ambitsioonikat solidaarsus- ja stabiilsuspoliitikat;

| E. | arvestades, et vastavalt Rooma lepingule võib iga Euroopa riik esitada liidu liikmeks astumise avalduse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et vastavalt Rooma lepingule võib iga Euroopa riik esitada liidu liikmeks astumise avalduse;

| F. | arvestades, et kuna varasemad laienemised on olnud vaieldamatult edukad nii ELi kui ka ühinenud liikmesriikide seisukohast ning parandanud kogu Euroopa stabiilsust, arengut ja heaolu, on oluline luua ka tulevaste laienemiste edukuse tagamiseks vajalikud tingimused; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kuna varasemad laienemised on olnud vaieldamatult edukad nii ELi kui ka ühinenud liikmesriikide seisukohast ning parandanud kogu Euroopa stabiilsust, arengut ja heaolu, on oluline luua ka tulevaste laienemiste edukuse tagamiseks vajalikud tingimused;

| G. | arvestades, et stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingud annavad olulise ja eduka panuse ELi ja Lääne-Balkani riikide vahelistesse suhetesse, pidades silmas nende integreerimist Euroopasse, ning edendavad piirkondlikku koostööd; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingud annavad olulise ja eduka panuse ELi ja Lääne-Balkani riikide vahelistesse suhetesse, pidades silmas nende integreerimist Euroopasse, ning edendavad piirkondlikku koostööd;

| H. | arvestades, et 2003. aastal Thessalonikis ja 2006. aastal Brüsselis peetud Euroopa Ülemkogu kohtumistel kinnitati veel kord ELi kavatsust täita oma kohustusi Kagu-Euroopa ja Lääne-Balkani riikide ees; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2003. aastal Thessalonikis ja 2006. aastal Brüsselis peetud Euroopa Ülemkogu kohtumistel kinnitati veel kord ELi kavatsust täita oma kohustusi Kagu-Euroopa ja Lääne-Balkani riikide ees;

| I. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu poolt 2006. aasta detsembris kinnitatud uue konsensuse aluseks on sellised põhimõtted nagu kohustuste täitmise kindlustamine, tingimuste aus ja täpne täitmine ning parem teabevahetus avalikkusega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu poolt 2006. aasta detsembris kinnitatud uue konsensuse aluseks on sellised põhimõtted nagu kohustuste täitmise kindlustamine, tingimuste aus ja täpne täitmine ning parem teabevahetus avalikkusega;

| J. | arvestades, et laienemisstrateegia on midagi hoopis enamat kui läbirääkimiste pidamise metoodika, ning et see peegeldab omal moel keskset tõekspidamist, et EL on ühiste väärtustega ühendus, ning on keerukalt seotud arutlustega ELi eesmärkide ja tulemuslikkuse, tema tuleviku ja rolli üle naaberriikides ning maailmas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et laienemisstrateegia on midagi hoopis enamat kui läbirääkimiste pidamise metoodika, ning et see peegeldab omal moel keskset tõekspidamist, et EL on ühiste väärtustega ühendus, ning on keerukalt seotud arutlustega ELi eesmärkide ja tulemuslikkuse, tema tuleviku ja rolli üle naaberriikides ning maailmas;

| K. | arvestades, et eelnimetatud komisjoni teatises esitatud ühinemisläbirääkimiste pidamise metoodika ja kriteeriumid pälvivad täielikku toetust ning neid tuleks täpselt kohaldada, ja arvestades, et poliitilised kaalutlused ei tohiks üles kaaluda nimetatud kriteeriumide ranget järgimist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et eelnimetatud komisjoni teatises esitatud ühinemisläbirääkimiste pidamise metoodika ja kriteeriumid pälvivad täielikku toetust ning neid tuleks täpselt kohaldada, ja arvestades, et poliitilised kaalutlused ei tohiks üles kaaluda nimetatud kriteeriumide ranget järgimist;

| L. | arvestades, et ELi laienemisstrateegia peaks olema osa laialdasest poliitiliste vahendite spektrist, mis peab tugevdama demokraatiat ja looma stabiilsuse ja sotsiaalse arengu ELi naaberriikides ning tugevdama ELi rolli maailmas; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ELi laienemisstrateegia peaks olema osa laialdasest poliitiliste vahendite spektrist, mis peab tugevdama demokraatiat ja looma stabiilsuse ja sotsiaalse arengu ELi naaberriikides ning tugevdama ELi rolli maailmas;

| M. | arvestades, et kõnealused poliitikad peaksid hõlmama erinevaid olukordi ELi naabruskonnas, eelkõige riikides, kes on kandidaatriigi staatuses ja on alustanud liitumisläbirääkimisi või kes on kandidaatriigi staatuses, kuid ei ole veel läbirääkimisi alustanud, või kellel on liikmeks saamise väljavaateid, kelle eesmärk on Euroopasse integreerumine või kes lihtsalt soovivad ELiga tihedaid naabrussuhteid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kõnealused poliitikad peaksid hõlmama erinevaid olukordi ELi naabruskonnas, eelkõige riikides, kes on kandidaatriigi staatuses ja on alustanud liitumisläbirääkimisi või kes on kandidaatriigi staatuses, kuid ei ole veel läbirääkimisi alustanud, või kellel on liikmeks saamise väljavaateid, kelle eesmärk on Euroopasse integreerumine või kes lihtsalt soovivad ELiga tihedaid naabrussuhteid;

| N. | arvestades, et kõnealused poliitikad peaksid olema üksteisest sõltumatud ega tohiks piirata õigusnormide kohaldamist, mis vajalike sise- ja välistingimuste täitmise korral võimaldavad asjaomasel riigil liikuda oma suhetes ELiga järgmisse faasi; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kõnealused poliitikad peaksid olema üksteisest sõltumatud ega tohiks piirata õigusnormide kohaldamist, mis vajalike sise- ja välistingimuste täitmise korral võimaldavad asjaomasel riigil liikuda oma suhetes ELiga järgmisse faasi;

| O. | arvestades, et Euroopa naabruspoliitika idapoolseid partnereid saab selgelt lugeda Euroopa riikideks ja mõned neist on nimetanud oma tulevase eesmärgina liiduga ühinemist; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa naabruspoliitika idapoolseid partnereid saab selgelt lugeda Euroopa riikideks ja mõned neist on nimetanud oma tulevase eesmärgina liiduga ühinemist;

| P. | arvestades, et parlamendi ülalnimetatud 13. detsembri 2006. aasta resolutsiooni kohaselt peaksid liidu liikmeks saamise väljavaatega riikidel olema tihedad kahe- või mitmepoolsed suhted ELiga, mis vastavad nende erivajadustele ja -huvidele; arvestades, et selline võimalus, mis pakub laia tegevusvariantide valikut, annaks partnerriikidele stabiilse pikaajalise perspektiivi institutsioonilisteks suheteks ELiga ning looks asjaomastes riikides vajaliku stiimuli rahu ja stabiilsuse tugevdamiseks, inimõiguste austamiseks ning demokraatlikeks ja majandusreformideks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et parlamendi ülalnimetatud 13. detsembri 2006. aasta resolutsiooni kohaselt peaksid liidu liikmeks saamise väljavaatega riikidel olema tihedad kahe- või mitmepoolsed suhted ELiga, mis vastavad nende erivajadustele ja -huvidele; arvestades, et selline võimalus, mis pakub laia tegevusvariantide valikut, annaks partnerriikidele stabiilse pikaajalise perspektiivi institutsioonilisteks suheteks ELiga ning looks asjaomastes riikides vajaliku stiimuli rahu ja stabiilsuse tugevdamiseks, inimõiguste austamiseks ning demokraatlikeks ja majandusreformideks;

| Q. | arvestades, et sama resolutsiooni kohaselt võivad kõik tunnustatud liikmekssaamise võimalustega riigid ise otsustada, kas nad soovivad kasutada niisuguseid mitmepoolseid kokkuleppeid kui vahejärku enne täisliikme staatuse saamist; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et sama resolutsiooni kohaselt võivad kõik tunnustatud liikmekssaamise võimalustega riigid ise otsustada, kas nad soovivad kasutada niisuguseid mitmepoolseid kokkuleppeid kui vahejärku enne täisliikme staatuse saamist;

| R. | arvestades, et ELi laienemisstrateegiat tuleb ka sisuliselt selgitada ja edastada praeguse ja tulevase ELi kodanikele, et tagada nende täielik teadlikkus kõnealustest poliitikasuundumustest ning suurendada üldsuse toetust ELi kohustustele oma naabrite ees, tagades sellega ELi kui partneri usaldusväärsuse ja solidaarsuse ning püüdes samal ajal reageerida põhjendatud muredele, |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ELi laienemisstrateegiat tuleb ka sisuliselt selgitada ja edastada praeguse ja tulevase ELi kodanikele, et tagada nende täielik teadlikkus kõnealustest poliitikasuundumustest ning suurendada üldsuse toetust ELi kohustustele oma naabrite ees, tagades sellega ELi kui partneri usaldusväärsuse ja solidaarsuse ning püüdes samal ajal reageerida põhjendatud muredele,

| 1. | nõustub komisjoniga selles, et varasemad laienemised on olnud väga edukad ning toonud kasu nii ELi vanadele kui ka uutele liikmesriikidele, tugevdades majanduskasvu, edendades sotsiaalset progressi ning tuues Euroopasse rahu, stabiilsuse, vabaduse ja jõukuse; arvab, et varasematest laienemistest on võimalik õppida ning et laienemisprotsessi edasise täiustamise aluseks peavad olema senised positiivsed kogemused; |
| --- | --- |

1.

nõustub komisjoniga selles, et varasemad laienemised on olnud väga edukad ning toonud kasu nii ELi vanadele kui ka uutele liikmesriikidele, tugevdades majanduskasvu, edendades sotsiaalset progressi ning tuues Euroopasse rahu, stabiilsuse, vabaduse ja jõukuse; arvab, et varasematest laienemistest on võimalik õppida ning et laienemisprotsessi edasise täiustamise aluseks peavad olema senised positiivsed kogemused;

| 2. | kinnitab kõigile kandidaatriikidele ja selge liidu liikmeks saamise väljavaatega riikidele (mõistes, et seejuures on vältimatu kõigi 1993. aasta Kopenhaageni kriteeriumide täielik ja range täitmine) parlamendi kindlat seisukohta, et EL peab pingutama uute liikmete vastuvõtmise võime suurendamiseks ja et nimetatud võimega tuleb täiel määral arvestada; |
| --- | --- |

2.

kinnitab kõigile kandidaatriikidele ja selge liidu liikmeks saamise väljavaatega riikidele (mõistes, et seejuures on vältimatu kõigi 1993. aasta Kopenhaageni kriteeriumide täielik ja range täitmine) parlamendi kindlat seisukohta, et EL peab pingutama uute liikmete vastuvõtmise võime suurendamiseks ja et nimetatud võimega tuleb täiel määral arvestada;

| 3. | sellega seoses tuletab meelde, et endise Jugoslaavia riikide jaoks on vältimatu eeltingimus täielik koostöö endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga; |
| --- | --- |

3.

sellega seoses tuletab meelde, et endise Jugoslaavia riikide jaoks on vältimatu eeltingimus täielik koostöö endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga;

| 4. | on seisukohal, et ELi laienemisstrateegia peaks olema kooskõlas ELi lepingu sätetega ja kajastama ELi juba võetud kohustusi, samuti looma tasakaalu ELi geostrateegiliste huvide, väljaspool ELi piire aset leidvate poliitiliste arengute mõju ja ELi võime vahel võtta vastu uusi liikmeid, kaasa arvatud võime tulla toime tulevaste liidusiseste ja -väliste väljakutsetega ning viia ellu oma poliitilise integratsiooni kava; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et ELi laienemisstrateegia peaks olema kooskõlas ELi lepingu sätetega ja kajastama ELi juba võetud kohustusi, samuti looma tasakaalu ELi geostrateegiliste huvide, väljaspool ELi piire aset leidvate poliitiliste arengute mõju ja ELi võime vahel võtta vastu uusi liikmeid, kaasa arvatud võime tulla toime tulevaste liidusiseste ja -väliste väljakutsetega ning viia ellu oma poliitilise integratsiooni kava;

| 5. | sellega seoses tuletab meelde vajadust viia läbi vajalikud sisereformid, mille eesmärk on muuhulgas tõhususe suurendamine, sotsiaalne ühtekuuluvus ja demokraatliku vastutuse tugevdamine; |
| --- | --- |

5.

sellega seoses tuletab meelde vajadust viia läbi vajalikud sisereformid, mille eesmärk on muuhulgas tõhususe suurendamine, sotsiaalne ühtekuuluvus ja demokraatliku vastutuse tugevdamine;

| 6. | tuletab meelde, et võime võtta vastu uusi liikmeid seondub ELi suutlikkusega määrata teataval ajahetkel kindlaks ning seejärel saavutada oma poliitilised eesmärgid, milleks on eelkõige liikmesriikide majandus- ja sotsiaalse arengu edendamine ning kõrge tööhõive tase, oma identiteedi ja rahvusvahelisel areenil tegutsemise võime kindlustamine, nii liikmesriikide kui ka Euroopa kodanike õiguste ja huvide edendamine, vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomine, ühenduse õigustiku säilitamine ja arendamine ning põhiõiguste ja vabaduste kaitse vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste hartale; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et võime võtta vastu uusi liikmeid seondub ELi suutlikkusega määrata teataval ajahetkel kindlaks ning seejärel saavutada oma poliitilised eesmärgid, milleks on eelkõige liikmesriikide majandus- ja sotsiaalse arengu edendamine ning kõrge tööhõive tase, oma identiteedi ja rahvusvahelisel areenil tegutsemise võime kindlustamine, nii liikmesriikide kui ka Euroopa kodanike õiguste ja huvide edendamine, vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomine, ühenduse õigustiku säilitamine ja arendamine ning põhiõiguste ja vabaduste kaitse vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste hartale;

| 7. | on seisukohal, et uute liikmete vastuvõtuvõime kontseptsioon koosneb neljast osast:






  i) | läbirääkijariigid peaksid mitte kahjustama, vaid tugevdama ELi võimet säilitada oma poliitiliste eesmärkide täitmise suunas liikumise tempot; |
| --- | --- | --- |

7.

on seisukohal, et uute liikmete vastuvõtuvõime kontseptsioon koosneb neljast osast:

i)

läbirääkijariigid peaksid mitte kahjustama, vaid tugevdama ELi võimet säilitada oma poliitiliste eesmärkide täitmise suunas liikumise tempot;

| ii) | ELi institutsiooniline raamistik peaks suutma pakkuda tõhusat ja tulemuslikku valitsemist; |
| --- | --- |

ii)

ELi institutsiooniline raamistik peaks suutma pakkuda tõhusat ja tulemuslikku valitsemist;

| iii) | ELi rahalised vahendid peaksid olema piisavad, et vastata sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse ning ELi ühiste poliitikavaldkondade väljakutsetele; |
| --- | --- |

iii)

ELi rahalised vahendid peaksid olema piisavad, et vastata sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse ning ELi ühiste poliitikavaldkondade väljakutsetele;

| iv) | peaks olema kehtestatud kõikehõlmav teabevahetusstrateegia üldsuse teavitamiseks laienemise tagajärgedest; |
| --- | --- |

iv)

peaks olema kehtestatud kõikehõlmav teabevahetusstrateegia üldsuse teavitamiseks laienemise tagajärgedest;

| 8. | rõhutab, et laienemisstrateegia usaldusväärsuse ja tulemuslikkuse tõstmiseks peavad ka liikmesriigid Kopenhaageni kriteeriume täiel määral tunnustama ja täitma, et mitte nõuda kandidaatriikidelt kõrgemaid standardeid kui need, mida kohaldatakse mõnes ELi osas; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et laienemisstrateegia usaldusväärsuse ja tulemuslikkuse tõstmiseks peavad ka liikmesriigid Kopenhaageni kriteeriume täiel määral tunnustama ja täitma, et mitte nõuda kandidaatriikidelt kõrgemaid standardeid kui need, mida kohaldatakse mõnes ELi osas;

| 9. | lisaks tuletab meelde, et iga uue liikmesriigi majandusstruktuur ja huvid võivad mõjutada ELi poliitikavaldkondade ja eelarve suundumusi ning et vajalikud poliitilised muudatused võivad muuta kogu ELi olemust; tuletab meelde, et tugeva ühtekuuluvustundega riikide ja kodanike ühenduse aluseks peavad olema ühtsed poliitikad ja huvide solidaarsus; |
| --- | --- |

9.

lisaks tuletab meelde, et iga uue liikmesriigi majandusstruktuur ja huvid võivad mõjutada ELi poliitikavaldkondade ja eelarve suundumusi ning et vajalikud poliitilised muudatused võivad muuta kogu ELi olemust; tuletab meelde, et tugeva ühtekuuluvustundega riikide ja kodanike ühenduse aluseks peavad olema ühtsed poliitikad ja huvide solidaarsus;

| 10. | on seisukohal, et 2007.–2013. aasta mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõtte tegemisel ja järgmiste finantsraamistike kavandamisel tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta edasiste võimalike laienemiste eelarvelisi ning ka laiemaid majanduslikke ja sotsiaalseid mõjusid; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et 2007.–2013. aasta mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõtte tegemisel ja järgmiste finantsraamistike kavandamisel tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta edasiste võimalike laienemiste eelarvelisi ning ka laiemaid majanduslikke ja sotsiaalseid mõjusid;

| 11. | on samuti veendunud, et iga uus liikmesriik peaks püüdma enne ELiga ühinemist lahendada oma tähtsamad siseprobleemid, eelkõige tema territooriumi ja põhiseadusliku korraga seotud küsimused; on seisukohal, et iga sellise riigiga peetavate läbirääkimiste eel ja nende käigus peaks EL aitama neid probleeme lahendada; |
| --- | --- |

11.

on samuti veendunud, et iga uus liikmesriik peaks püüdma enne ELiga ühinemist lahendada oma tähtsamad siseprobleemid, eelkõige tema territooriumi ja põhiseadusliku korraga seotud küsimused; on seisukohal, et iga sellise riigiga peetavate läbirääkimiste eel ja nende käigus peaks EL aitama neid probleeme lahendada;

| 12. | kiidab heaks rõhuasetuse konsolideerimisele, tingimuslikkusele ja teabevahetusele kui ELi laienemisstrateegia juhtpõhimõtetele; |
| --- | --- |

12.

kiidab heaks rõhuasetuse konsolideerimisele, tingimuslikkusele ja teabevahetusele kui ELi laienemisstrateegia juhtpõhimõtetele;

| 13. | on seisukohal, et igale laienemisele peab järgnema piisav konsolideerumise ja poliitilise koondumise aeg, ehk teisisõnu ELi poliitikavaldkondade ja vahendite tõsine ümberhindamine, et vastata Euroopa kodanike ootustele ja tagada ELi kui poliitilise projekti elujõulisus; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et igale laienemisele peab järgnema piisav konsolideerumise ja poliitilise koondumise aeg, ehk teisisõnu ELi poliitikavaldkondade ja vahendite tõsine ümberhindamine, et vastata Euroopa kodanike ootustele ja tagada ELi kui poliitilise projekti elujõulisus;

| 14. | tunneb muret selle pärast, et laienemine ilma piisava konsolideerumise ja ettevalmistusteta võib negatiivselt mõjutada ELi sisemist ühtekuuluvust ja tõsiselt kahandada tema tegutsemisvõimet, kuna see nõrgestaks tema institutsioone, muudaks liikmesriigid välissurvele vastuvõtlikumaks ja õõnestaks ELi kui ülemaailmse partneri usaldusväärsust; |
| --- | --- |

14.

tunneb muret selle pärast, et laienemine ilma piisava konsolideerumise ja ettevalmistusteta võib negatiivselt mõjutada ELi sisemist ühtekuuluvust ja tõsiselt kahandada tema tegutsemisvõimet, kuna see nõrgestaks tema institutsioone, muudaks liikmesriigid välissurvele vastuvõtlikumaks ja õõnestaks ELi kui ülemaailmse partneri usaldusväärsust;

| 15. | usub samuti, et laienemise ja seega ka ELi poliitilise integratsiooni protsess saab olla edukas vaid juhul, kui igas kandidaatriigis on ELi liikmeks saamisele selge ja pikaajaline avalikkuse toetus; on seepärast seisukohal, et edasise laienemisega peab kaasnema kooskõlastatud teabevahetuspoliitika, millesse on kaasatud kõik ELi institutsioonid ja liikmesriikide valitsused, samuti kodanikuühiskonna esindajad, ning mille eesmärk on selgitada ELi kodanikele laienemise poliitilisi, majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi eeliseid; tuletab seepärast liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele meelde, et nende kohus on üldsust piisavalt teavitada varasemate laienemiste positiivsetest saavutustest, käimasolevate läbirääkimiste hetkeseisust ja uute liikmesriikide liidu liikmeks saamisega seotud küsimustest; |
| --- | --- |

15.

usub samuti, et laienemise ja seega ka ELi poliitilise integratsiooni protsess saab olla edukas vaid juhul, kui igas kandidaatriigis on ELi liikmeks saamisele selge ja pikaajaline avalikkuse toetus; on seepärast seisukohal, et edasise laienemisega peab kaasnema kooskõlastatud teabevahetuspoliitika, millesse on kaasatud kõik ELi institutsioonid ja liikmesriikide valitsused, samuti kodanikuühiskonna esindajad, ning mille eesmärk on selgitada ELi kodanikele laienemise poliitilisi, majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi eeliseid; tuletab seepärast liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele meelde, et nende kohus on üldsust piisavalt teavitada varasemate laienemiste positiivsetest saavutustest, käimasolevate läbirääkimiste hetkeseisust ja uute liikmesriikide liidu liikmeks saamisega seotud küsimustest;

| 16. | on seisukohal, et liidu liikmelisuse väljavaatega riigid peaksid tegema kõik selleks, et oma üldsusele selgitusi anda, seda kaasata ja avalikku arvamust ELiga ühinemiseks ette valmistada, kaasates algusest peale sellesse protsessi kodanikuühiskonna; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et liidu liikmelisuse väljavaatega riigid peaksid tegema kõik selleks, et oma üldsusele selgitusi anda, seda kaasata ja avalikku arvamust ELiga ühinemiseks ette valmistada, kaasates algusest peale sellesse protsessi kodanikuühiskonna;

| 17. | on samuti veendunud, et laienemisstrateegiat peaksid toetama mitmekülgsemad välislepingute raamistikud ning et need saaks kujundada üksteisega seotud kontsentriliste ringidena, mille puhul riikidel võimaldatakse rangete, kuid selgete välis- ja sisetingimuste täitmisel soovi korral liikuda ühest staatusest teise, kui nad vastavad iga konkreetse raamistiku kriteeriumidele; |
| --- | --- |

17.

on samuti veendunud, et laienemisstrateegiat peaksid toetama mitmekülgsemad välislepingute raamistikud ning et need saaks kujundada üksteisega seotud kontsentriliste ringidena, mille puhul riikidel võimaldatakse rangete, kuid selgete välis- ja sisetingimuste täitmisel soovi korral liikuda ühest staatusest teise, kui nad vastavad iga konkreetse raamistiku kriteeriumidele;

| 18. | kinnitab, et Euroopa naabruspoliitikas osalemine ei asenda ei põhimõtteliselt ega praktiliselt liidu liikme staatust ega tähenda etappi, mis peab viima liikmeks saamiseni; on seisukohal, et ELi laienemisstrateegia ja naabruspoliitika vaheline kontseptuaalne, juriidiline ja poliitiline lõhe tuleb ületada, et vastata ELi idapoolsete naabrite ootustele; on veendunud, et komisjoni tugevdatud naabruspoliitika ei ole selleks piisav, kuigi see on juba positiivne samm õiges suunas, ning et on vaja sisulisemat kvalitatiivset muudatust; |
| --- | --- |

18.

kinnitab, et Euroopa naabruspoliitikas osalemine ei asenda ei põhimõtteliselt ega praktiliselt liidu liikme staatust ega tähenda etappi, mis peab viima liikmeks saamiseni; on seisukohal, et ELi laienemisstrateegia ja naabruspoliitika vaheline kontseptuaalne, juriidiline ja poliitiline lõhe tuleb ületada, et vastata ELi idapoolsete naabrite ootustele; on veendunud, et komisjoni tugevdatud naabruspoliitika ei ole selleks piisav, kuigi see on juba positiivne samm õiges suunas, ning et on vaja sisulisemat kvalitatiivset muudatust;

| 19. | soovitab seepärast, et nende idapoolsete naaberriikide osas, kellel, arvestades nende poliitilist, majanduslikku ja sotsiaalset olukorda ning ELi praegust võimet uusi liikmeid vastu võtta, ei ole praegu liikmesriigiks saamise väljavaateid, kuid kes samas vastavad teatavatele demokraatlikele ja majanduslikele tingimustele, peaks EL looma ühisel poliitikal rajaneva ala, mis hõlmab eelkõige õigusriiki, demokraatiat ja inimõigusi, välis- ja julgeolekupoliitika alast koostööd, majandus- ja rahandusküsimusi, kaubandust, energeetikat, transporti, keskkonna- ja justiitsküsimusi, julgeolekut, rännet, viisavabadust ja haridust; on seisukohal, et need ühised poliitikad peaksid järgima üldist eesmärki aidata idapoolsetel naabritel järk-järgult saavutada ELi standardid ja avada nõnda tee nende tihedamaks integreerumiseks Euroopasse; on ka veendunud, et ülalnimetatud ühispoliitikad tuleks kujundada ühiselt koos osalevate riikidega spetsiaalsete otsustusmehhanismide alusel ja nende jaoks tuleks eraldada piisavalt finantsabi; suhtub positiivselt 26.–27. mai 2008. aasta üldasjade ja välissuhete nõukogul esitatud Poola ja Rootsi ettepanekusse partnerluse kohta idapoolsete riikidega, eeldusel et ettepanekus sisalduvat algatust hakatakse järgima ELi raames; |
| --- | --- |

19.

soovitab seepärast, et nende idapoolsete naaberriikide osas, kellel, arvestades nende poliitilist, majanduslikku ja sotsiaalset olukorda ning ELi praegust võimet uusi liikmeid vastu võtta, ei ole praegu liikmesriigiks saamise väljavaateid, kuid kes samas vastavad teatavatele demokraatlikele ja majanduslikele tingimustele, peaks EL looma ühisel poliitikal rajaneva ala, mis hõlmab eelkõige õigusriiki, demokraatiat ja inimõigusi, välis- ja julgeolekupoliitika alast koostööd, majandus- ja rahandusküsimusi, kaubandust, energeetikat, transporti, keskkonna- ja justiitsküsimusi, julgeolekut, rännet, viisavabadust ja haridust; on seisukohal, et need ühised poliitikad peaksid järgima üldist eesmärki aidata idapoolsetel naabritel järk-järgult saavutada ELi standardid ja avada nõnda tee nende tihedamaks integreerumiseks Euroopasse; on ka veendunud, et ülalnimetatud ühispoliitikad tuleks kujundada ühiselt koos osalevate riikidega spetsiaalsete otsustusmehhanismide alusel ja nende jaoks tuleks eraldada piisavalt finantsabi; suhtub positiivselt 26.–27. mai 2008. aasta üldasjade ja välissuhete nõukogul esitatud Poola ja Rootsi ettepanekusse partnerluse kohta idapoolsete riikidega, eeldusel et ettepanekus sisalduvat algatust hakatakse järgima ELi raames;

| 20. | tervitab ELi raames algatuse „Barcelona protsess: Vahemere piirkonna liit” taaskäivitamist kui positiivset sammu suhetes ELi lõunanaabritega; arvab, et see uus areng toetab argumente mitmepoolsete lepinguliste erisuhete loomise kasuks ka ELi idanaabritega, kellel erinevalt lõunapoolsetest partneritest on Euroopaga seoses selged ambitsioonid ja väljavaated; tuletab meelde, et kõnesolevate suhete esimene samm peaks olema vabakaubanduspiirkonna loomine, millele järgneksid laiendatud Euroopa Majanduspiirkonna (EMP +), Euroopa Rahvaste Ühenduse või konkreetsete piirkondlike koostööraamistike põhimõttel toimivad tihedamad suhted; |
| --- | --- |

20.

tervitab ELi raames algatuse „Barcelona protsess: Vahemere piirkonna liit” taaskäivitamist kui positiivset sammu suhetes ELi lõunanaabritega; arvab, et see uus areng toetab argumente mitmepoolsete lepinguliste erisuhete loomise kasuks ka ELi idanaabritega, kellel erinevalt lõunapoolsetest partneritest on Euroopaga seoses selged ambitsioonid ja väljavaated; tuletab meelde, et kõnesolevate suhete esimene samm peaks olema vabakaubanduspiirkonna loomine, millele järgneksid laiendatud Euroopa Majanduspiirkonna (EMP +), Euroopa Rahvaste Ühenduse või konkreetsete piirkondlike koostööraamistike põhimõttel toimivad tihedamad suhted;

| 21. | ülalnimetatud konkreetsete piirkondlike koostööraamistikega seoses kordab, kui tähtis on välja töötada keerukam ja põhjalikum ELi Musta mere piirkonna strateegia, mis läheb praegusest sünergiaalgatusest kaugemale ja näeb ette Musta mere koostöölepingu sõlmimise, kuhu peaksid võrdsete partneritena kuuluma EL, Türgi ja kõik Musta mere äärsed riigid ning kuhu püütaks täielikult kaasata Venemaa ja millest võiks hiljem kujuneda Musta mere Liit; usub, et selline mitmepoolne raamistik mitte ainult ei pakuks kaasatud riikidele võimalust tugevdada oma koostööd ELiga mitmesugustes poliitikavaldkondades, vaid võimaldaks ELil ka aktiivsemalt tegutseda piirkonna konfliktidele rahumeelsete lahenduste leidmisel ja anda nõnda positiivne panus piirkonna julgeolekusse; |
| --- | --- |

21.

ülalnimetatud konkreetsete piirkondlike koostööraamistikega seoses kordab, kui tähtis on välja töötada keerukam ja põhjalikum ELi Musta mere piirkonna strateegia, mis läheb praegusest sünergiaalgatusest kaugemale ja näeb ette Musta mere koostöölepingu sõlmimise, kuhu peaksid võrdsete partneritena kuuluma EL, Türgi ja kõik Musta mere äärsed riigid ning kuhu püütaks täielikult kaasata Venemaa ja millest võiks hiljem kujuneda Musta mere Liit; usub, et selline mitmepoolne raamistik mitte ainult ei pakuks kaasatud riikidele võimalust tugevdada oma koostööd ELiga mitmesugustes poliitikavaldkondades, vaid võimaldaks ELil ka aktiivsemalt tegutseda piirkonna konfliktidele rahumeelsete lahenduste leidmisel ja anda nõnda positiivne panus piirkonna julgeolekusse;

| 22. | arvab samas, et selgelt tunnustatud ELi liikmeks saamise väljavaadetega riigid, kellel aga tuleb kandidaatriigi staatuse jaoks vajalike poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete tingimuste täitmiseks veel palju ära teha, võiksid täieliku vabatahtlikkuse põhimõttel kasulikult osaleda ülalnimetatud kahe- või mitmepoolsete raamistikega sarnanevates struktuurides; tuletab meelde, et niisugune vaheaste aitaks kasutusele võtta kõiki ELi käsutuses olevaid vahendeid, et abistada asjaomaseid riike liikumisel täisliikme staatuse poole; |
| --- | --- |

22.

arvab samas, et selgelt tunnustatud ELi liikmeks saamise väljavaadetega riigid, kellel aga tuleb kandidaatriigi staatuse jaoks vajalike poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete tingimuste täitmiseks veel palju ära teha, võiksid täieliku vabatahtlikkuse põhimõttel kasulikult osaleda ülalnimetatud kahe- või mitmepoolsete raamistikega sarnanevates struktuurides; tuletab meelde, et niisugune vaheaste aitaks kasutusele võtta kõiki ELi käsutuses olevaid vahendeid, et abistada asjaomaseid riike liikumisel täisliikme staatuse poole;

| 23. | väljendab sellega seoses heameelt komisjoni 5. märtsi 2008. aasta teatise „Lääne-Balkani riikide ELiga ühinemise väljavaadete avardamine” (KOM(2008)0127) üle, milles on kavandatud hulgaliselt meetmeid selle piirkonna riikide toetamiseks jõupingutustes ELiga liitumise suunas ning suhete süvendamiseks nendega nii kaubanduse, energeetika, hariduse kui ka teadustegevuse valdkonnas; väljendab rahulolu stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingute sõlmimise üle 7. novembril 2007. aastal Serbia Vabariigiga ning 16. juunil 2008. aastal Bosnia ja Hertsegoviinaga, pidades seda järjekordseks sammuks ELi sidemete tugevdamisel antud piirkonnaga; sellega seoses nõuab Lääne-Balkani riikidega viisatingimuste liberaliseerimiseks peetavate läbirääkimiste kiirendamist, et soodustada nende osalemist ühenduse programmides; |
| --- | --- |

23.

väljendab sellega seoses heameelt komisjoni 5. märtsi 2008. aasta teatise „Lääne-Balkani riikide ELiga ühinemise väljavaadete avardamine” (KOM(2008)0127) üle, milles on kavandatud hulgaliselt meetmeid selle piirkonna riikide toetamiseks jõupingutustes ELiga liitumise suunas ning suhete süvendamiseks nendega nii kaubanduse, energeetika, hariduse kui ka teadustegevuse valdkonnas; väljendab rahulolu stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingute sõlmimise üle 7. novembril 2007. aastal Serbia Vabariigiga ning 16. juunil 2008. aastal Bosnia ja Hertsegoviinaga, pidades seda järjekordseks sammuks ELi sidemete tugevdamisel antud piirkonnaga; sellega seoses nõuab Lääne-Balkani riikidega viisatingimuste liberaliseerimiseks peetavate läbirääkimiste kiirendamist, et soodustada nende osalemist ühenduse programmides;

| 24. | nõuab komisjonilt tungivalt konkreetsete ettepanekute esitamist ELi naaberriikidega aetava välissuhtluspoliitika mitmekesistamiseks kooskõlas käesoleva resolutsiooniga ning oma halduskorralduse osas vähemalt sideme loomist laienemise ja välissuhete peadirektoraatide tegevuse vahel; |
| --- | --- |

24.

nõuab komisjonilt tungivalt konkreetsete ettepanekute esitamist ELi naaberriikidega aetava välissuhtluspoliitika mitmekesistamiseks kooskõlas käesoleva resolutsiooniga ning oma halduskorralduse osas vähemalt sideme loomist laienemise ja välissuhete peadirektoraatide tegevuse vahel;

| 25. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

25.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 291 E, 30.11.2006, lk 402.

(2)  ELT C 317 E, 23.12.2006, lk 480.

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/64 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/64

---

Neljapäev, 10. juuli 2008Olukord Zimbabwes

P6_TA(2008)0364

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2008. aasta resolutsioon olukorra kohta Zimbabwes

2009/C 294 E/15

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Zimbabwe kohta, eriti 24. aprilli 2008. aasta resolutsiooni (1);

võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta ühist seisukohta 2008/135/ÜVJP (2), millega pikendatakse kuni 20. veebruarini 2009. aasta ühise seisukohaga 2004/161/ÜVJP (3) kehtestatud piirangumeetmeid Zimbabwe vastu;

võttes arvesse nõukogu järeldusi Zimbabwe kohta, mis võeti vastu 29. aprillil ja 26.–27. mail 2008. aastal;

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjoni (Aafrika komisjon) poolt Svaasimaa Kuningriigis Ezulwinis 7.–22. mail 2008. aastal toimunud 43. korralise istungjärgu kohtumisel vastu võetud resolutsiooni Zimbabwe [sellal] eelseisvate presidendivalimiste teise vooru kohta;

võttes arvesse Üleaafrikalise Parlamendi valimiste vaatlemise missiooni aruannet ühtlustatud valimiste kohta Zimbabwe Vabariigis 29. märtsil 2008;

võttes arvesse 19.–20. juuni 2008. aasta Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi, milles kinnitatakse ELi valmisolekut võtta lisameetmeid vägivalla eest vastutajate vastu;

võttes arvesse Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) valimiste vaatlemise missiooni 29. juuni 2008. aasta esialgset avaldust Zimbabwe presidendivalimiste teise vooru ja parlamendi alamkoja erakorraliste valimiste kohta;

võttes arvesse Üleaafrikalise Parlamendi valimiste vaatlemise missiooni 30. juuni 2008. aasta aruannet presidendivalimiste teise vooru ja parlamendi erakorraliste valimiste kohta Zimbabwes;

võttes arvesse Aafrika Liidu Zimbabwe valimiste vaatlusmissiooni 29. juuni 2008. aasta esialgset avaldust;

võttes arvesse Sharm-el-Sheikis, Egiptuses, 30. juunist kuni 1. juulini 2008. aastal peetud Aafrika Liidu 11. tippkohtumisel Aafrika Liidu Assamblee poolt vastuvõetud resolutsiooni Zimbabwe kohta;

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Zimbabwe presidendivalimiste teine voor toimus 27. juunil 2008 hoolimata presidendikandidaadi Morgan Tsvangirai loobumisest seoses suureneva vägivalla ja piirangutega opositsioonipartei ja selle toetajate suhtes; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Zimbabwe presidendivalimiste teine voor toimus 27. juunil 2008 hoolimata presidendikandidaadi Morgan Tsvangirai loobumisest seoses suureneva vägivalla ja piirangutega opositsioonipartei ja selle toetajate suhtes;

| B. | arvestades, et SADCi, Üleaafrikalise Parlamendi ja Aafrika Liidu vaatlejad ütlesid, et presidendivalimiste teise vooru tulemusi õõnestas vägivald, et need ei vastanud Aafrika Liidu ja SADCi standardile ega peegeldanud rahva tahet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et SADCi, Üleaafrikalise Parlamendi ja Aafrika Liidu vaatlejad ütlesid, et presidendivalimiste teise vooru tulemusi õõnestas vägivald, et need ei vastanud Aafrika Liidu ja SADCi standardile ega peegeldanud rahva tahet;

| C. | arvestades, et 29. märtsil 2008 toimusid Zimbabwes parlamendi alam- ja ülemkoja, presidendi- ning kohalike omavalitsuste valimised; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 29. märtsil 2008 toimusid Zimbabwes parlamendi alam- ja ülemkoja, presidendi- ning kohalike omavalitsuste valimised;

| D. | arvestades, et Zimbabwe valimiskomisjoni avaldatud ametlike andmete põhjal sai opositsioonipartei Liikumine Demokraatlike Muutuste Eest (MDC) alamkojas enamuse kohtadest ning presidendivalimistel sai Morgan Tsvangirai 47,9 % ja Robert Mugabe 43,2 % häältest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Zimbabwe valimiskomisjoni avaldatud ametlike andmete põhjal sai opositsioonipartei Liikumine Demokraatlike Muutuste Eest (MDC) alamkojas enamuse kohtadest ning presidendivalimistel sai Morgan Tsvangirai 47,9 % ja Robert Mugabe 43,2 % häältest;

| E. | arvestades, et presidendivalimiste tulemuste teatamisega viivitati mitu nädalat, õõnestades nii valimisprotsessi usaldatavust ja läbipaistvust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et presidendivalimiste tulemuste teatamisega viivitati mitu nädalat, õõnestades nii valimisprotsessi usaldatavust ja läbipaistvust;

| F. | arvestades, et Robert Mugabe teatas enne presidendivalimiste teist vooru, et opositsiooniline MDC ei hakka Zimbabwet kunagi valitsema ning et ta on valmis takistama nende võimuhaaramist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Robert Mugabe teatas enne presidendivalimiste teist vooru, et opositsiooniline MDC ei hakka Zimbabwet kunagi valitsema ning et ta on valmis takistama nende võimuhaaramist;

| G. | arvestades, et presidendivalimiste teise vooru kampaania ajal kannatasid opositsiooni aktivistid ja toetajad riigi poolt toetatava vägivalla, piinamise, hirmutamise ja meelevaldsete vahistamiste all ning et MDC sõnade järgi on vähemalt 86 MDC toetajat tapetud ja 200 000 oma kodudest ümber asustatud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et presidendivalimiste teise vooru kampaania ajal kannatasid opositsiooni aktivistid ja toetajad riigi poolt toetatava vägivalla, piinamise, hirmutamise ja meelevaldsete vahistamiste all ning et MDC sõnade järgi on vähemalt 86 MDC toetajat tapetud ja 200 000 oma kodudest ümber asustatud;

| H. | arvestades, et Morgan Tsvangiraid on valimiskampaania ajal mitu korda vahistatud, relvastatud sõdurite poolt jälitatud ning et ta on sunnitud olnud varjuma Hollandi saatkonnas Harares; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Morgan Tsvangiraid on valimiskampaania ajal mitu korda vahistatud, relvastatud sõdurite poolt jälitatud ning et ta on sunnitud olnud varjuma Hollandi saatkonnas Harares;

| I. | arvestades, et MDC peasekretär Tendai Biti vahistati 12. juunil 2008. aastal ning teda süüdistati riigi õõnestamises ja reetmises; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et MDC peasekretär Tendai Biti vahistati 12. juunil 2008. aastal ning teda süüdistati riigi õõnestamises ja reetmises;

| J. | arvestades, et riiklik meedia keelas MDC kampaaniareklaamid, takistades sellega vaba ja õiglast valimiskampaaniat; arvestades, et 22. juuniks 2008. aastal Harares kavandatud MCD kogunemist takistasid Zimbabwe Aafrika Rahvusliku Liidu – Patriootliku Rinde (ZANU-PF) vägivaldsed toetajad; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et riiklik meedia keelas MDC kampaaniareklaamid, takistades sellega vaba ja õiglast valimiskampaaniat; arvestades, et 22. juuniks 2008. aastal Harares kavandatud MCD kogunemist takistasid Zimbabwe Aafrika Rahvusliku Liidu – Patriootliku Rinde (ZANU-PF) vägivaldsed toetajad;

| K. | arvestades, et Aafrika Rahvuskongressi president Jacob Zuma kirjeldas 24. juunil 2008. aastal olukorda Zimbabwes kui „kontrolli alt väljas”, nõudes ÜRO ja SADCi kiiret sekkumist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Aafrika Rahvuskongressi president Jacob Zuma kirjeldas 24. juunil 2008. aastal olukorda Zimbabwes kui „kontrolli alt väljas”, nõudes ÜRO ja SADCi kiiret sekkumist;

| L. | arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu mõistis lõpuks ühehäälselt hukka Zimbabwe valitsuse rahastamisel toimuva vägivallakampaania, kuid ei kuulutanud Lõuna-Aafrika vastuseisu tõttu valimisi ebaseaduslikeks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu mõistis lõpuks ühehäälselt hukka Zimbabwe valitsuse rahastamisel toimuva vägivallakampaania, kuid ei kuulutanud Lõuna-Aafrika vastuseisu tõttu valimisi ebaseaduslikeks;

| M. | arvestades, et Aafrika Liit ei leppinud kokku suunistes ega selges ajakavas läbirääkimiste alustamiseks ja lõpetamiseks, ning arvestades, et lisaks muudavad SADCi sisesed vastuolud dialoogi ebatõenäoliseks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Aafrika Liit ei leppinud kokku suunistes ega selges ajakavas läbirääkimiste alustamiseks ja lõpetamiseks, ning arvestades, et lisaks muudavad SADCi sisesed vastuolud dialoogi ebatõenäoliseks;

| N. | arvestades, et ajakirjanikke on ahistatud ja hirmutatud ning välisajakirjanikel on keelatud riiki siseneda; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ajakirjanikke on ahistatud ja hirmutatud ning välisajakirjanikel on keelatud riiki siseneda;

| O. | arvestades, et politsei on meelevaldselt vahistanud kodanikuühiskonna aktiviste, sealhulgas kirikupõhiseid kodanikuühendusi Harares, ning paljud valitsusvälised ja abiorganisatsioonid pidid oma tegevuse peatama; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et politsei on meelevaldselt vahistanud kodanikuühiskonna aktiviste, sealhulgas kirikupõhiseid kodanikuühendusi Harares, ning paljud valitsusvälised ja abiorganisatsioonid pidid oma tegevuse peatama;

| P. | arvestades, et Lõuna-Aafrika Vabariigi presidendi Thabo Mbeki aastatepikkune „vaikne diplomaatia” ei ole kahjuks andnud Zimbabwe poliitilise olukorra suhtes käegakatsutavaid tulemusi ning tema märgatav sümpaatia Robert Mugabe suhtes on viinud selleni, et Zimbabwe opositsioon keeldus teda vahendajana aktsepteerimast; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Lõuna-Aafrika Vabariigi presidendi Thabo Mbeki aastatepikkune „vaikne diplomaatia” ei ole kahjuks andnud Zimbabwe poliitilise olukorra suhtes käegakatsutavaid tulemusi ning tema märgatav sümpaatia Robert Mugabe suhtes on viinud selleni, et Zimbabwe opositsioon keeldus teda vahendajana aktsepteerimast;

| Q. | arvestades, et Zimbabwe kriis mõjutab naaberriike, eriti Lõuna-Aafrikat; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Zimbabwe kriis mõjutab naaberriike, eriti Lõuna-Aafrikat;

| R. | arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ja Maailma Toiduprogrammi aruande põhjal on Zimbabwes ajavahemikul juulist septembrini näljas hinnanguliselt kaks miljonit inimest ning et jaanuarist märtsini 2009 tõuseb see arv tõenäoliselt 5,1 miljoni inimeseni; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ja Maailma Toiduprogrammi aruande põhjal on Zimbabwes ajavahemikul juulist septembrini näljas hinnanguliselt kaks miljonit inimest ning et jaanuarist märtsini 2009 tõuseb see arv tõenäoliselt 5,1 miljoni inimeseni;

| S. | arvestades, et iga kümnes laps Zimbabwes sureb enne viiendat sünnipäeva ning meeste keskmine eluiga on 37 aastat ja naiste oma 34 aastat, |
| --- | --- |

S.

arvestades, et iga kümnes laps Zimbabwes sureb enne viiendat sünnipäeva ning meeste keskmine eluiga on 37 aastat ja naiste oma 34 aastat,

| 1. | rõhutab, et 27. juuni 2008. aasta valimisi ei saa pidada seaduslikeks ning tervitab ELi eesistujariigi 28. juuni 2008. aasta avaldust, kus seda seisukohta selgelt väljendatakse; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et 27. juuni 2008. aasta valimisi ei saa pidada seaduslikeks ning tervitab ELi eesistujariigi 28. juuni 2008. aasta avaldust, kus seda seisukohta selgelt väljendatakse;

| 2. | mõistab teravalt hukka valitsuse rahastatava vägivallakampaania poliitilise opositsiooni vastu enne presidendivalimiste teist vooru, mille tulemusena on tapetud, meelevaldselt vahistatud ja ahistatud opositsiooniaktiviste ja –toetajaid ning inimõiguste kaitsjaid; |
| --- | --- |

2.

mõistab teravalt hukka valitsuse rahastatava vägivallakampaania poliitilise opositsiooni vastu enne presidendivalimiste teist vooru, mille tulemusena on tapetud, meelevaldselt vahistatud ja ahistatud opositsiooniaktiviste ja –toetajaid ning inimõiguste kaitsjaid;

| 3. | on seisukohal, et opositsioonivastane vägivalla-, ähvardus- ja hirmutamiskampaania on muutnud vaba ja õiglase presidendivalimiste teise vooru kampaania Zimbabwes võimatuks, mida on laialdaselt tunnistanud rahvusvaheline üldsus, sealhulgas Aafrika valimiste vaatlejad ja Aafrika liidrid; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et opositsioonivastane vägivalla-, ähvardus- ja hirmutamiskampaania on muutnud vaba ja õiglase presidendivalimiste teise vooru kampaania Zimbabwes võimatuks, mida on laialdaselt tunnistanud rahvusvaheline üldsus, sealhulgas Aafrika valimiste vaatlejad ja Aafrika liidrid;

| 4. | tervitab ÜRO Julgeolekunõukogu presidendi avaldust, milles Zimbabwe presidendivalimised hukka mõistetakse; |
| --- | --- |

4.

tervitab ÜRO Julgeolekunõukogu presidendi avaldust, milles Zimbabwe presidendivalimised hukka mõistetakse;

| 5. | tervitab G8 liidrite 8. juuli 2008. aasta avaldust Zimbabwe kohta, eelkõige keeldumist tunnustada ükskõik millise valitsuse legitiimsust, mis ei peegelda Zimbabwe rahva tahet, soovitust nimetada ÜRO peasekretäri eriesindaja, kes raporteeriks poliitilise, humanitaar-, inimõiguste ja julgeoleku olukorra kohta ning toetaks piirkondlikke jõupingutusi, et viia edasi vahendusläbirääkimisi poliitiliste parteide vahel austades samas 29. märtsi 2008. aasta valmisite tulemusi ning kavatsust võtta edasisi samme, muu hulgas kehtestada finants- ja muud meetmed vägivalla eest vastutavate inimeste suhtes; |
| --- | --- |

5.

tervitab G8 liidrite 8. juuli 2008. aasta avaldust Zimbabwe kohta, eelkõige keeldumist tunnustada ükskõik millise valitsuse legitiimsust, mis ei peegelda Zimbabwe rahva tahet, soovitust nimetada ÜRO peasekretäri eriesindaja, kes raporteeriks poliitilise, humanitaar-, inimõiguste ja julgeoleku olukorra kohta ning toetaks piirkondlikke jõupingutusi, et viia edasi vahendusläbirääkimisi poliitiliste parteide vahel austades samas 29. märtsi 2008. aasta valmisite tulemusi ning kavatsust võtta edasisi samme, muu hulgas kehtestada finants- ja muud meetmed vägivalla eest vastutavate inimeste suhtes;

| 6. | kutsub Aafrika riike ja laiemat rahvusvahelist üldsust üles, et nad keelduksid Mugabe režiimi tunnustamast; |
| --- | --- |

6.

kutsub Aafrika riike ja laiemat rahvusvahelist üldsust üles, et nad keelduksid Mugabe režiimi tunnustamast;

| 7. | kutsub Aafrika Liitu, SADCi ja ÜROd üles soodustama kaasavat lepitusprotsessi, millel on selge ajakava läbirääkimiste pidamiseks ja mis võimaldab tuua Zimbabwe kriisile vabadel ja õiglastel valimistel põhineva kiire ja positiivse lahenduse; |
| --- | --- |

7.

kutsub Aafrika Liitu, SADCi ja ÜROd üles soodustama kaasavat lepitusprotsessi, millel on selge ajakava läbirääkimiste pidamiseks ja mis võimaldab tuua Zimbabwe kriisile vabadel ja õiglastel valimistel põhineva kiire ja positiivse lahenduse;

| 8. | rõhutab, et selleks, et lepituspüüdluste tulemuseks oleks sisukas ja tulemusrikas siseriiklik dialoog, tuleb koos president Thabo Mbekiga kaasata ka teisi isikuid väljastpoolt, ning et sisedialoog ei tohiks piirduda ainult kahe poliitilise parteiga, vaid peaks hõlmama ka teisi kodanikuühiskonna osalisi, näiteks valitsusväliseid organisatsioone, kirikuid, ametiühinguid ja parlamenti; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et selleks, et lepituspüüdluste tulemuseks oleks sisukas ja tulemusrikas siseriiklik dialoog, tuleb koos president Thabo Mbekiga kaasata ka teisi isikuid väljastpoolt, ning et sisedialoog ei tohiks piirduda ainult kahe poliitilise parteiga, vaid peaks hõlmama ka teisi kodanikuühiskonna osalisi, näiteks valitsusväliseid organisatsioone, kirikuid, ametiühinguid ja parlamenti;

| 9. | nõuab praeguse kriisi lahendamist läbirääkimistega, mille tulemusena loodaks üleminekuvalitsus, kellel on volitused lõpetada riigi rahastatav vägivald, demobiliseerida militsionäärid, tühistada repressiivsed õigusaktid, lahendada humanitaarkriis, stabiliseerida majandus, algatada kaasav põhiseaduse läbivaatamine ning moodustada uuesti Zimbabwe valimiskomisjon, et luua tingimused vabadeks ja õiglasteks presidendivalimisteks lähimas tulevikus Aafrika Liidu ja ÜRO egiidi all; nõuab, et selliseid läbirääkimisi vaatleks Aafrika Liidu/ÜRO esindaja; |
| --- | --- |

9.

nõuab praeguse kriisi lahendamist läbirääkimistega, mille tulemusena loodaks üleminekuvalitsus, kellel on volitused lõpetada riigi rahastatav vägivald, demobiliseerida militsionäärid, tühistada repressiivsed õigusaktid, lahendada humanitaarkriis, stabiliseerida majandus, algatada kaasav põhiseaduse läbivaatamine ning moodustada uuesti Zimbabwe valimiskomisjon, et luua tingimused vabadeks ja õiglasteks presidendivalimisteks lähimas tulevikus Aafrika Liidu ja ÜRO egiidi all; nõuab, et selliseid läbirääkimisi vaatleks Aafrika Liidu/ÜRO esindaja;

| 10. | kutsub ÜROd üles alustama täielikku sõltumatut uurimist valimiste etapis toimepandud inimõiguste rikkumiste suhtes, ning nõuab, et vastutavad isikud ei jääks karistamata ning toodaks pädeva ja sõltumatu kohtu ette; |
| --- | --- |

10.

kutsub ÜROd üles alustama täielikku sõltumatut uurimist valimiste etapis toimepandud inimõiguste rikkumiste suhtes, ning nõuab, et vastutavad isikud ei jääks karistamata ning toodaks pädeva ja sõltumatu kohtu ette;

| 11. | rõhutab ohvrite rehabilitatsiooni vajadust ning nõuab üleminekuajaks õigusmeetmeid, sealhulgas tõe- ja lepituskomisjoni loomist; |
| --- | --- |

11.

rõhutab ohvrite rehabilitatsiooni vajadust ning nõuab üleminekuajaks õigusmeetmeid, sealhulgas tõe- ja lepituskomisjoni loomist;

| 12. | tervitab paljude Aafrika riikide ja suure arvu kõrgelt austatud Aafrika juhtfiguuride, sealhulgas Nelson Mandela, Desmond Tutu ja Kofi Annani seisukohta, milles nad mõistavad hukka olukorra Zimbabwes, ning julgustab neid konkreetselt kaasa aitama poliitilise ja demokraatliku lahenduse leidmisele; |
| --- | --- |

12.

tervitab paljude Aafrika riikide ja suure arvu kõrgelt austatud Aafrika juhtfiguuride, sealhulgas Nelson Mandela, Desmond Tutu ja Kofi Annani seisukohta, milles nad mõistavad hukka olukorra Zimbabwes, ning julgustab neid konkreetselt kaasa aitama poliitilise ja demokraatliku lahenduse leidmisele;

| 13. | Toetab Botswanat tema üleskutsetes peatada Zimbabwe osalus Aafrika foorumites kuni vabade ja õiglaste valimiste läbiviimiseni; |
| --- | --- |

13.

Toetab Botswanat tema üleskutsetes peatada Zimbabwe osalus Aafrika foorumites kuni vabade ja õiglaste valimiste läbiviimiseni;

| 14. | nõuab, et Lõuna-Aafrika võtaks endale Zimbabwe tuleviku suhtes SADCi piirkonnas pearolli, ning kahetseb sügavalt, et Lõuna-Aafrika keeldus ÜRO Julgeolekunõukogus neid valimisi ebaseaduslikeks tunnistamast; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et Lõuna-Aafrika võtaks endale Zimbabwe tuleviku suhtes SADCi piirkonnas pearolli, ning kahetseb sügavalt, et Lõuna-Aafrika keeldus ÜRO Julgeolekunõukogus neid valimisi ebaseaduslikeks tunnistamast;

| 15. | kutsub rahvusvahelist üldsust üles suurendama diplomaatilist survet Mugabe režiimile, et viivitamata peatada igasugune vägivald ning võimaldada kokku tulla kolme kuu eest nõuetekohaselt valitud parlamendil; |
| --- | --- |

15.

kutsub rahvusvahelist üldsust üles suurendama diplomaatilist survet Mugabe režiimile, et viivitamata peatada igasugune vägivald ning võimaldada kokku tulla kolme kuu eest nõuetekohaselt valitud parlamendil;

| 16. | kutsub nõukogu üles karmistama ja pikendama Mugabe režiimi ja teiste inimõiguste tõsiste rikkumiste eest vastutajate vastaseid sihtsanktsioone, juhul kui lepituspüüdlusi ei aktsepteerita ja riigi rahastatavat vägivalda ei lõpetata, ning nõudma tungivalt sanktsioonide võtmist ÜRO tasandil, kaasa arvatud relvaembargo ja laialdane kogu valitsuse ja valitseva partei juhtide varade külmutamine; toonitab vajadust neid sanktsioone rangelt rakendada ja laiema rahvusvahelise üldsusega kooskõlastada, et tagada nende mõjusus ja vältida kõrvalehiilimist; |
| --- | --- |

16.

kutsub nõukogu üles karmistama ja pikendama Mugabe režiimi ja teiste inimõiguste tõsiste rikkumiste eest vastutajate vastaseid sihtsanktsioone, juhul kui lepituspüüdlusi ei aktsepteerita ja riigi rahastatavat vägivalda ei lõpetata, ning nõudma tungivalt sanktsioonide võtmist ÜRO tasandil, kaasa arvatud relvaembargo ja laialdane kogu valitsuse ja valitseva partei juhtide varade külmutamine; toonitab vajadust neid sanktsioone rangelt rakendada ja laiema rahvusvahelise üldsusega kooskõlastada, et tagada nende mõjusus ja vältida kõrvalehiilimist;

| 17. | rõhutab, et sellistes sunnimeetmetes tuleks nimeliselt nimetada ja häbistada ettevõtjaid, kes rahastavad repressiivset ZANU-PF režiimi, kaasa arvatud nende elamisloa tühistamine Euroopas ning nende pereliikmetele juurdepääsu keelamine tööle ja haridusele; samuti tuleks aktsionäridele avalikustada rahvusvahelised pangad, kes toimivad korruptiivsete tulude kanalina või annavad laenu või pakuvad investeeringuid, nagu Barclays Bank, Standard Chartered ja teised; julgustab teisi Euroopa ja rahvusvahelisi ettevõtteid üle vaatama tegevusi, mis võimaldavad režiimi juurdepääsu välisvaluutale, ning tervitab sellega seoses Tesco ja Giesecke & Devrient'i otsust lõpetada ärisuhted Zimbabwega; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et sellistes sunnimeetmetes tuleks nimeliselt nimetada ja häbistada ettevõtjaid, kes rahastavad repressiivset ZANU-PF režiimi, kaasa arvatud nende elamisloa tühistamine Euroopas ning nende pereliikmetele juurdepääsu keelamine tööle ja haridusele; samuti tuleks aktsionäridele avalikustada rahvusvahelised pangad, kes toimivad korruptiivsete tulude kanalina või annavad laenu või pakuvad investeeringuid, nagu Barclays Bank, Standard Chartered ja teised; julgustab teisi Euroopa ja rahvusvahelisi ettevõtteid üle vaatama tegevusi, mis võimaldavad režiimi juurdepääsu välisvaluutale, ning tervitab sellega seoses Tesco ja Giesecke & Devrient'i otsust lõpetada ärisuhted Zimbabwega;

| 18. | palub seetõttu liikmesriikidel mitte anda Robert Mugabele, tema kabineti liikmetele ja ZANU PF juhtkonnale viisat sisenemiseks ELi territooriumile mis tahes riiklikul või rahvusvahelisel eesmärgil, sest nad ei saa ebaseadusliku de facto režiimi esindajatena nõuda diplomaatilisi vabadusi ja privileege käsitlevate asjaomaste rahvusvaheliste konventsioonide alusel privileege; |
| --- | --- |

18.

palub seetõttu liikmesriikidel mitte anda Robert Mugabele, tema kabineti liikmetele ja ZANU PF juhtkonnale viisat sisenemiseks ELi territooriumile mis tahes riiklikul või rahvusvahelisel eesmärgil, sest nad ei saa ebaseadusliku de facto režiimi esindajatena nõuda diplomaatilisi vabadusi ja privileege käsitlevate asjaomaste rahvusvaheliste konventsioonide alusel privileege;

| 19. | kutsub liikmesriike, nõukogu ja komisjoni üles tõhustama diplomaatilisi suhteid Aafrika riikide valitsuste, SADCi ja Aafrika Liidu ning teiste oluliste pooltega, sealhulgas Hiina valitsusega, et teha kindlaks ühised seisukohad Zimbabwe kriisi suhtes; |
| --- | --- |

19.

kutsub liikmesriike, nõukogu ja komisjoni üles tõhustama diplomaatilisi suhteid Aafrika riikide valitsuste, SADCi ja Aafrika Liidu ning teiste oluliste pooltega, sealhulgas Hiina valitsusega, et teha kindlaks ühised seisukohad Zimbabwe kriisi suhtes;

| 20. | kutsub Hiinat ja Liibüat üles lõpetama Mugabe režiimi toetamine; |
| --- | --- |

20.

kutsub Hiinat ja Liibüat üles lõpetama Mugabe režiimi toetamine;

| 21. | kutsub nõukogu ja komisjoni tegema eelkõige koostööd Lõuna-Aafrika kui tähtsaima riigiga piirkonnas, et väljendada sügavat muret käegakatsutavate lepitustulemuste puudumise üle Zimbabwe kriisi osas viimastel aastatel, ning juhtima tähelepanu sellele, et kriisi mõju naaberriikidele piirkonnas, sealhulgas Lõuna-Aafrikale ei jäetaks tähelepanuta, ning selgitama, et Mugabe režiimi pideval poliitilisel ja majanduslikul toetamisel võib olla negatiivne mõju ELi ja Lõuna-Aafrika suhetele; |
| --- | --- |

21.

kutsub nõukogu ja komisjoni tegema eelkõige koostööd Lõuna-Aafrika kui tähtsaima riigiga piirkonnas, et väljendada sügavat muret käegakatsutavate lepitustulemuste puudumise üle Zimbabwe kriisi osas viimastel aastatel, ning juhtima tähelepanu sellele, et kriisi mõju naaberriikidele piirkonnas, sealhulgas Lõuna-Aafrikale ei jäetaks tähelepanuta, ning selgitama, et Mugabe režiimi pideval poliitilisel ja majanduslikul toetamisel võib olla negatiivne mõju ELi ja Lõuna-Aafrika suhetele;

| 22. | kutsub nõukogu üles nõudma tõhusaid ja käegakatsutavaid rahvusvahelisi konflikti vältimise ja leevendamise meetmeid, vajaduse korral koos Aafrika Liidu / ÜRO rahuvalvevägede kiire kasutamisega; |
| --- | --- |

22.

kutsub nõukogu üles nõudma tõhusaid ja käegakatsutavaid rahvusvahelisi konflikti vältimise ja leevendamise meetmeid, vajaduse korral koos Aafrika Liidu / ÜRO rahuvalvevägede kiire kasutamisega;

| 23. | nõuab tungivalt, et viivitamata vabastataks kõik ainult poliitilistel põhjustel kinnipeetavad isikud; |
| --- | --- |

23.

nõuab tungivalt, et viivitamata vabastataks kõik ainult poliitilistel põhjustel kinnipeetavad isikud;

| 24. | märgib poliitilise kriisi hävitavat mõju Zimbabwe rahvale ning kutsub Mugabe valitsust üles kõrvaldama kõik piirangud humanitaarabiorganisatsioonidele ja tagama, et humanitaarabi antaks kooskõlas humaansuse, neutraalsuse, erapooletuse ja sõltumatuse põhimõtetega; |
| --- | --- |

24.

märgib poliitilise kriisi hävitavat mõju Zimbabwe rahvale ning kutsub Mugabe valitsust üles kõrvaldama kõik piirangud humanitaarabiorganisatsioonidele ja tagama, et humanitaarabi antaks kooskõlas humaansuse, neutraalsuse, erapooletuse ja sõltumatuse põhimõtetega;

| 25. | kutsub Zimbabwe valitsust üles viivitamata relvitustama ja demobiliseerima noorsoomiilitsasse kuulujaid ja sõjaveterane ning esitama süüdistust inimõiguste rikkumisi toime pannud isikute vastu; |
| --- | --- |

25.

kutsub Zimbabwe valitsust üles viivitamata relvitustama ja demobiliseerima noorsoomiilitsasse kuulujaid ja sõjaveterane ning esitama süüdistust inimõiguste rikkumisi toime pannud isikute vastu;

| 26. | mõistab hukka asjaolu, et ÜRO inimõiguste ametnik saadeti Zimbabwest välja üks nädal enne kavandatud valimisi, ning kutsub valitsust üles lubama ÜRO töötajaid takistamatult riiki; |
| --- | --- |

26.

mõistab hukka asjaolu, et ÜRO inimõiguste ametnik saadeti Zimbabwest välja üks nädal enne kavandatud valimisi, ning kutsub valitsust üles lubama ÜRO töötajaid takistamatult riiki;

| 27. | palub Lõuna-Aafrika ametivõime ja ELi liikmesriike mitte saata välja Zimbabwe pagulasi ja anda neile ajutine staatus, kuni saab võimalikuks ohutu tagasipöördumine; |
| --- | --- |

27.

palub Lõuna-Aafrika ametivõime ja ELi liikmesriike mitte saata välja Zimbabwe pagulasi ja anda neile ajutine staatus, kuni saab võimalikuks ohutu tagasipöördumine;

| 28. | kutsub komisjoni üles tõhustama toetust inimõiguste kaitsjatele ja reageerima kiiresti poliitilisest kriisist tingitud lisavajadusele humanitaarabi järele, eelkõige riigi sees ümberasustatud inimeste vajadusi ja ohutust arvestades; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni üles tõhustama toetust inimõiguste kaitsjatele ja reageerima kiiresti poliitilisest kriisist tingitud lisavajadusele humanitaarabi järele, eelkõige riigi sees ümberasustatud inimeste vajadusi ja ohutust arvestades;

| 29. | väljendab muret selle üle, et järgmistel nädalatel ennustatakse Zimbabwe elanikest piiri ületajate arvu suurenemist 10–40 % võrra; märgib, et nende migrantide hulgas on eriti kaitsetud lapsed, keda võidakse kuritarvitada, kes on sunnitud ellujäämiseks minema ohtlikule tööle, näiteks kaevandamine, põllumajandusmasinatega töötamine või seksuaalteenuste osutamine; |
| --- | --- |

29.

väljendab muret selle üle, et järgmistel nädalatel ennustatakse Zimbabwe elanikest piiri ületajate arvu suurenemist 10–40 % võrra; märgib, et nende migrantide hulgas on eriti kaitsetud lapsed, keda võidakse kuritarvitada, kes on sunnitud ellujäämiseks minema ohtlikule tööle, näiteks kaevandamine, põllumajandusmasinatega töötamine või seksuaalteenuste osutamine;

| 30. | kutsub ELi üles peatama igasugune abi, mida jaotatakse praeguste Zimbabwe ametivõimude kaudu, ning suunama seda hoopis läbi riiklike ja rahvusvaheliste sõltumatute institutsioonide ja organisatsioonide; |
| --- | --- |

30.

kutsub ELi üles peatama igasugune abi, mida jaotatakse praeguste Zimbabwe ametivõimude kaudu, ning suunama seda hoopis läbi riiklike ja rahvusvaheliste sõltumatute institutsioonide ja organisatsioonide;

| 31. | väljendab rahulolu volinik Micheli võetud kohustusega suurendada oluliselt toetust Zimbabwe riigile ja rahvale, tõotades anda arenguabi 250 miljoni euro eest siis, kui demokraatia on taastatud ning seaduslik ja usaldusväärne valitsus valitud; |
| --- | --- |

31.

väljendab rahulolu volinik Micheli võetud kohustusega suurendada oluliselt toetust Zimbabwe riigile ja rahvale, tõotades anda arenguabi 250 miljoni euro eest siis, kui demokraatia on taastatud ning seaduslik ja usaldusväärne valitsus valitud;

| 32. | nõuab, et austataks Zimbabwe rahva demokraatlikke soove; nõuab tungivalt, et kõik, kes soovivad osaleda Zimbabwe tuleviku ülesehitamisel, teeksid koostööd demokraatliku muutuse jõududega; |
| --- | --- |

32.

nõuab, et austataks Zimbabwe rahva demokraatlikke soove; nõuab tungivalt, et kõik, kes soovivad osaleda Zimbabwe tuleviku ülesehitamisel, teeksid koostööd demokraatliku muutuse jõududega;

| 33. | kutsub Zimbabwe valitsust üles austama oma kohustusi demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimise osas, mis ta on võtnud, kirjutades alla Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) lepingule ja selle protokollidele, sealhulgas SADC valimisprotokollile, Aafrika Liidu põhiseaduslikule aktile, inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartale ja Aafrika uuele arengupartnerlusele; |
| --- | --- |

33.

kutsub Zimbabwe valitsust üles austama oma kohustusi demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimise osas, mis ta on võtnud, kirjutades alla Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) lepingule ja selle protokollidele, sealhulgas SADC valimisprotokollile, Aafrika Liidu põhiseaduslikule aktile, inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartale ja Aafrika uuele arengupartnerlusele;

| 34. | kutsub üles neid, kellel režiimi struktuurides ja ZANU-PFis on head tahet, astuma vastu demokraatiavastastele jõududele ja võtma meetmeid koostöö tegemiseks MDCga, et kiired muutused toimuksid enne, kui on liiga hilja; |
| --- | --- |

34.

kutsub üles neid, kellel režiimi struktuurides ja ZANU-PFis on head tahet, astuma vastu demokraatiavastastele jõududele ja võtma meetmeid koostöö tegemiseks MDCga, et kiired muutused toimuksid enne, kui on liiga hilja;

| 35. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, G8-riikide valitsustele, Zimbabwe ja Lõuna-Aafrika valitsustele ja parlamentidele, Briti Rahvaste Ühenduse peasekretärile, ÜRO peasekretärile, Aafrika Liidu komisjoni ja täidesaatva kogu esimeestele, Üleaafrikalisele Parlamendile ning Lõuna-Aafrika Arenguühenduse peasekretärile ja valitsustele ja parlamentaarsele foorumile. |
| --- | --- |

35.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, G8-riikide valitsustele, Zimbabwe ja Lõuna-Aafrika valitsustele ja parlamentidele, Briti Rahvaste Ühenduse peasekretärile, ÜRO peasekretärile, Aafrika Liidu komisjoni ja täidesaatva kogu esimeestele, Üleaafrikalisele Parlamendile ning Lõuna-Aafrika Arenguühenduse peasekretärile ja valitsustele ja parlamentaarsele foorumile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0184.

(2)  ELT L 43, 19.2.2008, lk 39.

(3)  ELT L 50, 20.2.2004, lk 66.

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/69 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/69

---

Neljapäev, 10. juuli 2008Kosmos ja julgeolek

P6_TA(2008)0365

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2008. aasta resolutsioon kosmose ja julgeoleku kohta (2008/2030(INI))

2009/C 294 E/16

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa julgeolekustrateegiat „Turvaline Euroopa paremas maailmas”, mille Euroopa Ülemkogu 12. detsembril 2003. aastal vastu võttis;

võttes arvesse massihävitusrelvade leviku vastast ELi strateegiat, mille Euroopa Ülemkogu samuti 12. detsembril 2003. aastal vastu võttis;

võttes arvesse nõukogu 21. mai 2007. aasta nõukogu resolutsiooni Euroopa kosmosepoliitika kohta (1);

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja Euroopa Liidu lepingut Lissaboni lepinguga muudetud kujul ning nende asjakohaseid sätteid Euroopa kosmosepoliitika kohta (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 189), alalise struktureeritud koostöö kohta julgeoleku- ja kaitseküsimustes (Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõige 6 ning artikkel 46 ja protokoll 10) ja tõhustatud koostöö kohta tsiviilküsimustes (Euroopa Liidu toimimise lepingu VI osa III jaotis), samuti solidaarsust käsitlevat sätet (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 222) ja vastastikuse abi sätteid, kui Euroopa Liidu liikmesriigi või liikmesriikide vastu toimub relvastatud kallaletung (Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõige 7);

võttes arvesse oma 29. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni, mis käsitleb Euroopa kosmosepoliitika rakendamise tegevuskava (2);

võttes arvesse oma 14. aprilli 2005. aasta resolutsiooni Euroopa julgeolekustrateegia kohta (3);

võttes arvesse 1967. aasta lepingut põhimõtete kohta, mis reguleerivad riikide tegevust kosmose, kaasa arvatud Kuu ja teiste taevakehade uurimisel ja kasutamisel („avakosmoseleping”);

võttes arvesse ELi ja Venemaa kosmosepoliitika-alast koostööd, mille tõttu loodi 2006. aastal Euroopa Komisjoni, Euroopa Kosmoseagentuuri ja Roscosmose (Venemaa föderaalne kosmoseagentuur) vahel kolmepoolne kosmosedialoog;

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A6-0250/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa kosmosepoliitika juhtpõhimõteteks peavad olema vabanemine kosmosepõhistest ohtudest ja turvaline ning jätkusuutlik kosmosele juurdepääs ja selle kasutamine; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa kosmosepoliitika juhtpõhimõteteks peavad olema vabanemine kosmosepõhistest ohtudest ja turvaline ning jätkusuutlik kosmosele juurdepääs ja selle kasutamine;

| B. | arvestades, et erinevad poliitilised ja julgeolekuga seotud ohud, millega Euroopa Liit järjest enam kokku puutub, muudavad autonoomse Euroopa kosmosepoliitika strateegiliselt vajalikuks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et erinevad poliitilised ja julgeolekuga seotud ohud, millega Euroopa Liit järjest enam kokku puutub, muudavad autonoomse Euroopa kosmosepoliitika strateegiliselt vajalikuks;

| C. | arvestades, et ELi liikmesriikide poolse ühtse lähenemisviisi puudumine kosmosepoliitikale viib ülearu kulukate programmideni; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi liikmesriikide poolse ühtse lähenemisviisi puudumine kosmosepoliitikale viib ülearu kulukate programmideni;

| D. | arvestades, et Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames läbi viidavad kriisiohjamisoperatsioonid kannatavad ELi liikmesriikide opereeritavate kosmoseseadmete vahelise koostalitlusvõime puudumise tõttu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames läbi viidavad kriisiohjamisoperatsioonid kannatavad ELi liikmesriikide opereeritavate kosmoseseadmete vahelise koostalitlusvõime puudumise tõttu;

| E. | arvestades, et Euroopa Liidul puuduvad laiahaardelised kosmosestruktuurid julgeoleku- ja kaitsealaste eesmärkide jaoks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Liidul puuduvad laiahaardelised kosmosestruktuurid julgeoleku- ja kaitsealaste eesmärkide jaoks;

| F. | arvestades, et uue põlvkonna kanderakettide väljatöötamine kestab ligikaudu 15 aastat ja praegune kanderakettide põlvkond tuleb järgmise 20 aasta jooksul välja vahetada; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et uue põlvkonna kanderakettide väljatöötamine kestab ligikaudu 15 aastat ja praegune kanderakettide põlvkond tuleb järgmise 20 aasta jooksul välja vahetada;

| G. | arvestades, et Ameerika Ühendriikides, Venemaal, Jaapanis ja teistes kosmoselendude poole püüdlevates riikides, eriti Hiinas, Indias, Lõuna-Koreas, Taiwanis, Brasiilias, Iisraelis, Iraanis, Malaisias, Pakistanis, Lõuna-Aafrikas ja Türgis, toimub kiire kosmoseseadmete arendamine; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Ameerika Ühendriikides, Venemaal, Jaapanis ja teistes kosmoselendude poole püüdlevates riikides, eriti Hiinas, Indias, Lõuna-Koreas, Taiwanis, Brasiilias, Iisraelis, Iraanis, Malaisias, Pakistanis, Lõuna-Aafrikas ja Türgis, toimub kiire kosmoseseadmete arendamine;

| H. | arvestades, et 2008. aasta teisel poolel Euroopa Liidu eesistujariigiks olev Prantsusmaa on Euroopa kosmosepoliitika arendamise üheks oma prioriteediks seadnud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2008. aasta teisel poolel Euroopa Liidu eesistujariigiks olev Prantsusmaa on Euroopa kosmosepoliitika arendamise üheks oma prioriteediks seadnud;

| I. | arvestades, et kosmosestruktuuride ja kosmoseseadmete jätkusuutliku kogumi saavutamise ühe kõige kulutõhusama osa moodustavad orbiidil teostatavad teenindustööd, mille puhul kasutatakse kohapealseid vahendeid, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kosmosestruktuuride ja kosmoseseadmete jätkusuutliku kogumi saavutamise ühe kõige kulutõhusama osa moodustavad orbiidil teostatavad teenindustööd, mille puhul kasutatakse kohapealseid vahendeid,

Üldised märkused

| 1. | täheldab kosmosemõõtme tähtsust Euroopa Liidu julgeolekule ja ühtse lähenemisviisi vajadust, mille kaudu kaitsta Euroopa huve kosmoses; |
| --- | --- |

1.

täheldab kosmosemõõtme tähtsust Euroopa Liidu julgeolekule ja ühtse lähenemisviisi vajadust, mille kaudu kaitsta Euroopa huve kosmoses;

| 2. | rõhutab vajadust kosmoseseadmete järele, et Euroopa Liidu poliitiline ja diplomaatiline tegevus saaks põhineda sõltumatul, usaldusväärsel ja täielikul teabel, mis toetaks ELi konfliktide ärahoidmise poliitikat, kriisiohjamisoperatsioone ja ülemaailmset julgeolekut, eriti massihävitusrelvade leviku ja nende transportimise viiside järelevalvet ning rahvusvaheliste lepingute täitmise ja kerg- ja väikerelvade riikidevahelise salakaubaveo kontrolli, esmatähtsa infrastruktuuri ja Euroopa Liidu piiride kaitset ning kodanikukaitset looduslike ja inimeste põhjustatud katastroofide ning kriiside puhul; |
| --- | --- |

2.

rõhutab vajadust kosmoseseadmete järele, et Euroopa Liidu poliitiline ja diplomaatiline tegevus saaks põhineda sõltumatul, usaldusväärsel ja täielikul teabel, mis toetaks ELi konfliktide ärahoidmise poliitikat, kriisiohjamisoperatsioone ja ülemaailmset julgeolekut, eriti massihävitusrelvade leviku ja nende transportimise viiside järelevalvet ning rahvusvaheliste lepingute täitmise ja kerg- ja väikerelvade riikidevahelise salakaubaveo kontrolli, esmatähtsa infrastruktuuri ja Euroopa Liidu piiride kaitset ning kodanikukaitset looduslike ja inimeste põhjustatud katastroofide ning kriiside puhul;

| 3. | tervitab komisjoni ja Euroopa Kosmoseagentuuri ühisteatises esitatud Euroopa kosmosepoliitika heakskiitmist nn kosmosenõukogu poolt (KOM(2007)0212), eriti selle julgeolekut ja kaitset käsitlevat peatükki, avaldades samas kahetsust, et puuduvad igasugused viited kosmosesse relvade paigutamise ohu kohta nn põhiteemades, mida peetakse vajalikuks arutada rahvusvaheliste suhete strateegia väljatöötamisel (nagu on mainitud eespool nimetatud nõukogu 21. mai 2007. aasta resolutsiooni 3. lisas); soovitab seoses sellega, et muudetud Euroopa julgeolekustrateegia peaks võtma kõnealust poliitikat asjakohaselt arvesse, ning on seisukohal, et kosmosega seonduvaid küsimusi tuleks kajastada võimalikus julgeoleku- ja kaitsepoliitikat käsitlevas valges raamatus; |
| --- | --- |

3.

tervitab komisjoni ja Euroopa Kosmoseagentuuri ühisteatises esitatud Euroopa kosmosepoliitika heakskiitmist nn kosmosenõukogu poolt (KOM(2007)0212), eriti selle julgeolekut ja kaitset käsitlevat peatükki, avaldades samas kahetsust, et puuduvad igasugused viited kosmosesse relvade paigutamise ohu kohta nn põhiteemades, mida peetakse vajalikuks arutada rahvusvaheliste suhete strateegia väljatöötamisel (nagu on mainitud eespool nimetatud nõukogu 21. mai 2007. aasta resolutsiooni 3. lisas); soovitab seoses sellega, et muudetud Euroopa julgeolekustrateegia peaks võtma kõnealust poliitikat asjakohaselt arvesse, ning on seisukohal, et kosmosega seonduvaid küsimusi tuleks kajastada võimalikus julgeoleku- ja kaitsepoliitikat käsitlevas valges raamatus;

| 4. | märgib, et Lissaboni lepinguga luuakse Euroopa kosmosepoliitikale õiguslik alus; avaldab heameelt Euroopa Parlamendile ja nõukogule antud võimaluse üle kehtestada seadusandliku tavamenetluse kohaselt Euroopa kosmoseprogrammi kujundamiseks vajalikud meetmed; kutsub komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule selliste meetmete võtmiseks asjakohast ettepanekut ning teatist Euroopa Kosmoseagentuuriga asjakohaste sidemete loomise kohta; tervitab samuti alalise struktureeritud koostöö võimalusi julgeoleku- ja kaitseküsimustes ning tõhustatud koostööd tsiviilvaldkonnas; |
| --- | --- |

4.

märgib, et Lissaboni lepinguga luuakse Euroopa kosmosepoliitikale õiguslik alus; avaldab heameelt Euroopa Parlamendile ja nõukogule antud võimaluse üle kehtestada seadusandliku tavamenetluse kohaselt Euroopa kosmoseprogrammi kujundamiseks vajalikud meetmed; kutsub komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule selliste meetmete võtmiseks asjakohast ettepanekut ning teatist Euroopa Kosmoseagentuuriga asjakohaste sidemete loomise kohta; tervitab samuti alalise struktureeritud koostöö võimalusi julgeoleku- ja kaitseküsimustes ning tõhustatud koostööd tsiviilvaldkonnas;

| 5. | julgustab Euroopa Liidu liikmesriike, Euroopa Kosmoseagentuuri ning erinevaid sidusrühmi rohkem ja paremini ära kasutama olemasolevaid riiklikke ja riikidevahelisi kosmosesüsteeme ning edendama nende täiendavust; märgib seoses sellega ühiste süsteemide vajalikkust Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika jaoks vähemalt järgmistes valdkondades: telekommunikatsioon, teabehaldus, kaugseire ja navigatsioon; soovitab kõnealuse teabe jagamist ja vahetamist vastavalt ELi operatsioonide võrgukeskse arhitektuuri (Network Centric Operations Architecture) kontseptsioonile; |
| --- | --- |

5.

julgustab Euroopa Liidu liikmesriike, Euroopa Kosmoseagentuuri ning erinevaid sidusrühmi rohkem ja paremini ära kasutama olemasolevaid riiklikke ja riikidevahelisi kosmosesüsteeme ning edendama nende täiendavust; märgib seoses sellega ühiste süsteemide vajalikkust Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika jaoks vähemalt järgmistes valdkondades: telekommunikatsioon, teabehaldus, kaugseire ja navigatsioon; soovitab kõnealuse teabe jagamist ja vahetamist vastavalt ELi operatsioonide võrgukeskse arhitektuuri (Network Centric Operations Architecture) kontseptsioonile;

| 6. | tunneb heameelt organisatsioonide International Academy of Astronautics ja International Association for the Advancement of Space Safety tehtud jõupingutuste üle edendada kosmosejäätmete küsimuses kahjude hüvitamist, mõistmist ja asjakohaste meetmete võtmist; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt organisatsioonide International Academy of Astronautics ja International Association for the Advancement of Space Safety tehtud jõupingutuste üle edendada kosmosejäätmete küsimuses kahjude hüvitamist, mõistmist ja asjakohaste meetmete võtmist;

Sõltumatu ohuhinnang

| 7. | palub ELi liikmesriikidel koguda ja vahetada georuumilist teavet, mis on vajalik ELi sõltumatu ohuhinnangu jaoks; |
| --- | --- |

7.

palub ELi liikmesriikidel koguda ja vahetada georuumilist teavet, mis on vajalik ELi sõltumatu ohuhinnangu jaoks;

Maapinna kaugseire ja eelteabe kogumine

| 8. | nõuab tungivalt, et Euroopa Liidu Satelliidikeskust (EUSC) arendataks selliselt, et selle võimalusi saaks täiel määral kasutada; soovitab lisaks sõlmida kiiresti kokkulepped Euroopa Liidu Satelliidikeskuse ja ELi liikmesriikide vahel Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika operatsioonide ning vägede ülemate jaoks kättesaadavate satelliitfotode edastamiseks, tagades samas ühilduvuse ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) maapinna kaugseire süsteemidega ja sellest tuleneva julgeolekualase teabega; tervitab seoses sellega taktikaliste satelliitfotode kasutamise jaama projekti, mida haldavad ühiselt Euroopa Kaitseagentuur ja Euroopa Liidu Satelliidikeskus; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et Euroopa Liidu Satelliidikeskust (EUSC) arendataks selliselt, et selle võimalusi saaks täiel määral kasutada; soovitab lisaks sõlmida kiiresti kokkulepped Euroopa Liidu Satelliidikeskuse ja ELi liikmesriikide vahel Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika operatsioonide ning vägede ülemate jaoks kättesaadavate satelliitfotode edastamiseks, tagades samas ühilduvuse ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) maapinna kaugseire süsteemidega ja sellest tuleneva julgeolekualase teabega; tervitab seoses sellega taktikaliste satelliitfotode kasutamise jaama projekti, mida haldavad ühiselt Euroopa Kaitseagentuur ja Euroopa Liidu Satelliidikeskus;

| 9. | soovitab ELil töötada välja ühine georuumilise teabe kontseptsioon, luues tingimused EUSC kaasamiseks kõikidesse Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika operatsioonidesse, mis nõuavad kosmosepõhist vaatlemist ja kosmosepõhist teavet; soovitab EUSC-l luua Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika operatsioonide toetuseks turvaline sideühendus mitte üksnes ELis paiknevate operatsioonide peakorteritega, vaid ka vägede peakorteritega positsioonidele asetumise piirkonnas; lisaks soovitab ELil uurida võimalust anda EUSC-le rahalist toetust ELi eelarvest, et Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika operatsioonide suurenevad vajadused saaksid kaetud piisavate rahaliste vahenditega; |
| --- | --- |

9.

soovitab ELil töötada välja ühine georuumilise teabe kontseptsioon, luues tingimused EUSC kaasamiseks kõikidesse Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika operatsioonidesse, mis nõuavad kosmosepõhist vaatlemist ja kosmosepõhist teavet; soovitab EUSC-l luua Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika operatsioonide toetuseks turvaline sideühendus mitte üksnes ELis paiknevate operatsioonide peakorteritega, vaid ka vägede peakorteritega positsioonidele asetumise piirkonnas; lisaks soovitab ELil uurida võimalust anda EUSC-le rahalist toetust ELi eelarvest, et Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika operatsioonide suurenevad vajadused saaksid kaetud piisavate rahaliste vahenditega;

| 10. | nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid, kellel on juurdepääs eri tüüpi radar-, optilistele ja ilmavaatlussatelliitidele ning eelteabe kogumise süsteemidele (Helios, SAR-Lupe, TerraSAR-X, Rapid Eye, Cosmo-Skymed, Pleiades), muudaksid need ühilduvaks; tervitab ELi juhtivate riikide vahel kahe- ning mitmepoolsete kokkulepete sõlmimist (nt SPOT, ORFEO, Heliose koostööraamistik, Schwerini kokkulepe ja tulevane süsteem MUSIS); soovitab tuua MUSISe Euroopa Liidu raamesse ja rahastada seda ELi eelarvest; |
| --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid, kellel on juurdepääs eri tüüpi radar-, optilistele ja ilmavaatlussatelliitidele ning eelteabe kogumise süsteemidele (Helios, SAR-Lupe, TerraSAR-X, Rapid Eye, Cosmo-Skymed, Pleiades), muudaksid need ühilduvaks; tervitab ELi juhtivate riikide vahel kahe- ning mitmepoolsete kokkulepete sõlmimist (nt SPOT, ORFEO, Heliose koostööraamistik, Schwerini kokkulepe ja tulevane süsteem MUSIS); soovitab tuua MUSISe Euroopa Liidu raamesse ja rahastada seda ELi eelarvest;

| 11. | rõhutab ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire tähtsust nii Euroopa Liidu välis- kui ka julgeoleku- ja kaitsepoliitikale; nõuab tungivalt tegevuseelarverea loomist, et tagada ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire teenuste jätkusuutlikkus kasutajate vajaduste rahuldamisel; |
| --- | --- |

11.

rõhutab ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire tähtsust nii Euroopa Liidu välis- kui ka julgeoleku- ja kaitsepoliitikale; nõuab tungivalt tegevuseelarverea loomist, et tagada ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire teenuste jätkusuutlikkus kasutajate vajaduste rahuldamisel;

Navigatsioon, positsioneerimine ning aja määramine

| 12. | rõhutab projekti Galileo tähtsust Euroopa sõltumatute julgeoleku- ja kaitseoperatsioonide, ühise välis- ja julgeolekupoliitika, Euroopa enda julgeolekuhuvide ning samuti liidu strateegilise autonoomsuse seisukohalt; märgib, et eelkõige on olulise tähtsusega selle avalik-õiguslikult reguleeritav teenistus navigatsiooni, positsioneerimise ja aja määramise valdkonnas, eelkõige asjatute riskide vältimiseks; |
| --- | --- |

12.

rõhutab projekti Galileo tähtsust Euroopa sõltumatute julgeoleku- ja kaitseoperatsioonide, ühise välis- ja julgeolekupoliitika, Euroopa enda julgeolekuhuvide ning samuti liidu strateegilise autonoomsuse seisukohalt; märgib, et eelkõige on olulise tähtsusega selle avalik-õiguslikult reguleeritav teenistus navigatsiooni, positsioneerimise ja aja määramise valdkonnas, eelkõige asjatute riskide vältimiseks;

| 13. | märgib esimesel lugemisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepet ettepaneku kohta võtta vastu määrus Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) edasise rakendamise kohta, millega kehtestatakse, et süsteemi omanikuks saab ühendus ja süsteemi väljaarendamist rahastatakse täies ulatuses ühenduse eelarvest; |
| --- | --- |

13.

märgib esimesel lugemisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepet ettepaneku kohta võtta vastu määrus Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) edasise rakendamise kohta, millega kehtestatakse, et süsteemi omanikuks saab ühendus ja süsteemi väljaarendamist rahastatakse täies ulatuses ühenduse eelarvest;

| 14. | juhib tähelepanu Euroopa Parlamendi poolt 23. aprillil 2008 vastu võetud seisukohale Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) kohta (4), sealjuures eriti asjaolule, et EGNOS ja Galileo programme tuleks vaadelda tulevase Euroopa kosmoseprogrammi peamise sambana, ning nende programmide haldamisele koos Galileo institutsioonidevahelise toimkonnaga, mis võiks olla eeskujuks Euroopa kosmosepoliitika arendamisel; |
| --- | --- |

14.

juhib tähelepanu Euroopa Parlamendi poolt 23. aprillil 2008 vastu võetud seisukohale Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) kohta (4), sealjuures eriti asjaolule, et EGNOS ja Galileo programme tuleks vaadelda tulevase Euroopa kosmoseprogrammi peamise sambana, ning nende programmide haldamisele koos Galileo institutsioonidevahelise toimkonnaga, mis võiks olla eeskujuks Euroopa kosmosepoliitika arendamisel;

Telekommunikatsioon

| 15. | rõhutab satelliidipõhise turvalise side vajalikkust Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika operatsioonide (ELi sõjaline staap, ELi peakorterid, mobiilsed peakorterid) ja ELi liikmesriikide operatsioonide jaoks ÜRO, NATO ning muude sarnaste organisatsioonide raames; |
| --- | --- |

15.

rõhutab satelliidipõhise turvalise side vajalikkust Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika operatsioonide (ELi sõjaline staap, ELi peakorterid, mobiilsed peakorterid) ja ELi liikmesriikide operatsioonide jaoks ÜRO, NATO ning muude sarnaste organisatsioonide raames;

| 16. | nõuab ELi liikmesriikide käsutuses olevate praeguste ja tulevaste satelliitsidesüsteemide (nt Skynet, Syracuse, Sicral, SatcomBw, Spainsat) muutmist koostalitlusvõimeliseks, et võimaldada kulude kokkuhoidu; |
| --- | --- |

16.

nõuab ELi liikmesriikide käsutuses olevate praeguste ja tulevaste satelliitsidesüsteemide (nt Skynet, Syracuse, Sicral, SatcomBw, Spainsat) muutmist koostalitlusvõimeliseks, et võimaldada kulude kokkuhoidu;

| 17. | toetab käimasolevat koostööd tarkvaral põhineva raadio (Software-Defined Radio) väljatöötamisel komisjoni ja Euroopa Kaitseagentuuri poolt; märgib, et tarkvaral põhinev raadio aitab parandada koostalitlusvõimet sidesüsteemide maapealse segmendiga; |
| --- | --- |

17.

toetab käimasolevat koostööd tarkvaral põhineva raadio (Software-Defined Radio) väljatöötamisel komisjoni ja Euroopa Kaitseagentuuri poolt; märgib, et tarkvaral põhinev raadio aitab parandada koostalitlusvõimet sidesüsteemide maapealse segmendiga;

| 18. | soovitab kokkuhoiu eesmärgil erinevate riiklike telekommunikatsioonisüsteemide maapealse tugiinfrastruktuuri jagatud kasutamist; |
| --- | --- |

18.

soovitab kokkuhoiu eesmärgil erinevate riiklike telekommunikatsioonisüsteemide maapealse tugiinfrastruktuuri jagatud kasutamist;

| 19. | toetab Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika operatsioone toetavate tulevaste Euroopa satelliitsidesüsteemide võimalikku rahastamist ELi eelarvest; |
| --- | --- |

19.

toetab Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika operatsioone toetavate tulevaste Euroopa satelliitsidesüsteemide võimalikku rahastamist ELi eelarvest;

Kosmoseseire

| 20. | toetab Euroopa kosmoseseire süsteemi loomist, et suurendada teadlikkust kosmoses valitsevast olukorrast (sealhulgas nt GRAVES ja TIRA) ning jälgida kosmose infrastruktuuri, kosmosejäätmeid ja muid võimalikke ohtusid; |
| --- | --- |

20.

toetab Euroopa kosmoseseire süsteemi loomist, et suurendada teadlikkust kosmoses valitsevast olukorrast (sealhulgas nt GRAVES ja TIRA) ning jälgida kosmose infrastruktuuri, kosmosejäätmeid ja muid võimalikke ohtusid;

| 21. | toetab kosmoses valitsevast olukorrast teadlikkust suurendava tulevase Euroopa süsteemi võimalikku rahastamist ELi eelarvest; |
| --- | --- |

21.

toetab kosmoses valitsevast olukorrast teadlikkust suurendava tulevase Euroopa süsteemi võimalikku rahastamist ELi eelarvest;

Satelliidipõhised ballistiliste rakettide vastased varajase hoiatuse süsteemid

| 22. | taunib asjaolu, et ELi liikmesriikidel puudub juurdepääs aktuaalsele teabele ballistiliste rakettide väljalaskmise kohta kogu maailmas; väljendab seetõttu toetust projektidele, mis viivad satelliidipõhiste ballistiliste rakettide vastaste varajase hoiatamise süsteemide väljatöötamiseni (nagu Prantsusmaa „Spirale”); nõuab peale selle, et kõnealuste rajatavate süsteemide kaudu saadav teave tehtaks kättesaadavaks kõikidele ELi liikmesriikidele, et kaitsta nende elanikkonda ja toetada võimalikke vastumeetmeid ning kontrollida vastavust tuumarelva leviku tõkestamise lepingule ning edendada Euroopa julgeoleku- ja kaitseoperatsioone ning Euroopa Liidu julgeolekuhuvide kaitsmist; |
| --- | --- |

22.

taunib asjaolu, et ELi liikmesriikidel puudub juurdepääs aktuaalsele teabele ballistiliste rakettide väljalaskmise kohta kogu maailmas; väljendab seetõttu toetust projektidele, mis viivad satelliidipõhiste ballistiliste rakettide vastaste varajase hoiatamise süsteemide väljatöötamiseni (nagu Prantsusmaa „Spirale”); nõuab peale selle, et kõnealuste rajatavate süsteemide kaudu saadav teave tehtaks kättesaadavaks kõikidele ELi liikmesriikidele, et kaitsta nende elanikkonda ja toetada võimalikke vastumeetmeid ning kontrollida vastavust tuumarelva leviku tõkestamise lepingule ning edendada Euroopa julgeoleku- ja kaitseoperatsioone ning Euroopa Liidu julgeolekuhuvide kaitsmist;

Signaaliluure

| 23. | toetab signaaliluure alase teabe vahetamist (elektrooniline luure, nt Prantsusmaa „Essaim” ja sideluure) Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

23.

toetab signaaliluure alase teabe vahetamist (elektrooniline luure, nt Prantsusmaa „Essaim” ja sideluure) Euroopa tasandil;

Sõltumatu juurdepääs kosmosele ja rahvusvahelisele keskkonnale

| 24. | toetab Euroopa Liidu kindlat, sõltumatut ja jätkusuutlikku juurdepääsu kosmosele, mis on ELi sõltumatu tegevuse üks peamisi eeltingimusi; |
| --- | --- |

24.

toetab Euroopa Liidu kindlat, sõltumatut ja jätkusuutlikku juurdepääsu kosmosele, mis on ELi sõltumatu tegevuse üks peamisi eeltingimusi;

| 25. | soovitab mitteärilise otstarbega Euroopa satelliidid viia Euroopa kanderakettidega orbiidile eelistatavalt Euroopa Liidu territooriumilt, pidades silmas varustuskindluse ja Euroopa kaitsesektori tehnilise ning tööstusliku baasi kaitsmise aspekte; |
| --- | --- |

25.

soovitab mitteärilise otstarbega Euroopa satelliidid viia Euroopa kanderakettidega orbiidile eelistatavalt Euroopa Liidu territooriumilt, pidades silmas varustuskindluse ja Euroopa kaitsesektori tehnilise ning tööstusliku baasi kaitsmise aspekte;

| 26. | juhib tähelepanu sellele, et vaja kiirendada tõhustatud Ariane 5 väljatöötamist, et teha see kättesaadavaks enne 2015. aastat; |
| --- | --- |

26.

juhib tähelepanu sellele, et vaja kiirendada tõhustatud Ariane 5 väljatöötamist, et teha see kättesaadavaks enne 2015. aastat;

| 27. | soovitab niipea kui võimalik alustada strateegilise pikaajalise investeeringuga uutesse Euroopa kanderakettidesse, et pidada sammu suureneva ülemaailmse konkurentsiga; nõuab kõnealuse projekti puhul suuremat distsipliini eelarvevahendite ja ajalise raamistiku suhtes; |
| --- | --- |

27.

soovitab niipea kui võimalik alustada strateegilise pikaajalise investeeringuga uutesse Euroopa kanderakettidesse, et pidada sammu suureneva ülemaailmse konkurentsiga; nõuab kõnealuse projekti puhul suuremat distsipliini eelarvevahendite ja ajalise raamistiku suhtes;

| 28. | soovitab orbiidil teostatavate teenindustööde kehtestamist, et toetada kasutatavate kosmoseseadmete tagatud tööea, vastupidavuse, käideldavuse ja töö tõhususe suurendamist ning samal ajal varade kasutamise ja käituskulude vähendamist; |
| --- | --- |

28.

soovitab orbiidil teostatavate teenindustööde kehtestamist, et toetada kasutatavate kosmoseseadmete tagatud tööea, vastupidavuse, käideldavuse ja töö tõhususe suurendamist ning samal ajal varade kasutamise ja käituskulude vähendamist;

Juhtimine

| 29. | julgustab tugevdama sammastevahelist koostööd kosmose ja julgeoleku valdkonnas, nii et see hõlmaks kõiki asjaomaseid osapooli (s.t komisjoni, nõukogu, Euroopa Kaitseagentuuri ja Euroopa Liidu Satelliidikeskust), et tagada Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga seotud julgeolekupoliitika olemasolu ja andmete turvalisus; |
| --- | --- |

29.

julgustab tugevdama sammastevahelist koostööd kosmose ja julgeoleku valdkonnas, nii et see hõlmaks kõiki asjaomaseid osapooli (s.t komisjoni, nõukogu, Euroopa Kaitseagentuuri ja Euroopa Liidu Satelliidikeskust), et tagada Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga seotud julgeolekupoliitika olemasolu ja andmete turvalisus;

| 30. | soovitab tungivalt, et edendataks kõikide ELi liikmesriikide võrdset juurdepääsu operatiivandmetele, mis kogutakse tugevdatud Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames kasutatavate kosmoseseadmete abil; |
| --- | --- |

30.

soovitab tungivalt, et edendataks kõikide ELi liikmesriikide võrdset juurdepääsu operatiivandmetele, mis kogutakse tugevdatud Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames kasutatavate kosmoseseadmete abil;

| 31. | soovitab Euroopa Kaitseagentuuril arendada haldus- ja finantssuutlikkust kosmosetegevuse juhtimiseks; |
| --- | --- |

31.

soovitab Euroopa Kaitseagentuuril arendada haldus- ja finantssuutlikkust kosmosetegevuse juhtimiseks;

Rahastamine

| 32. | märgib, et ELi eelarves on Euroopa ühise kosmosetegevuse jaoks aastateks 2007–2013 ette nähtud kulutusi summas ligikaudu 5 250 miljonit eurot, mis teeb nimetatud perioodil iga aasta kohta 750 miljonit eurot; |
| --- | --- |

32.

märgib, et ELi eelarves on Euroopa ühise kosmosetegevuse jaoks aastateks 2007–2013 ette nähtud kulutusi summas ligikaudu 5 250 miljonit eurot, mis teeb nimetatud perioodil iga aasta kohta 750 miljonit eurot;

| 33. | kutsub Euroopa Liitu üles koostama nende kosmoseseadmetega seotud tegevuseelarvet, mis aitavad toetada Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikat ning Euroopa julgeolekuhuvisid; |
| --- | --- |

33.

kutsub Euroopa Liitu üles koostama nende kosmoseseadmetega seotud tegevuseelarvet, mis aitavad toetada Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikat ning Euroopa julgeolekuhuvisid;

| 34. | on häiritud asjaolust, et vähene kooskõlastatus liikmesriikide vahel viib ressursside nappuseni, mis on tingitud tegevuste asjatust dubleerimisest; toetab seetõttu ideed, et liikmesriigid käivitavad ühised programmid, mille abil saavutada pikaajaliste kulude kokkuhoid; |
| --- | --- |

34.

on häiritud asjaolust, et vähene kooskõlastatus liikmesriikide vahel viib ressursside nappuseni, mis on tingitud tegevuste asjatust dubleerimisest; toetab seetõttu ideed, et liikmesriigid käivitavad ühised programmid, mille abil saavutada pikaajaliste kulude kokkuhoid;

| 35. | märgib lisaks, et kulusid, mis tulenevad ühise Euroopa lähenemisviisi puudumisest kosmoseseadmete hangete, hoolduse ja käitamise puhul, hinnatakse ulatuvat sadade miljonite eurodeni; |
| --- | --- |

35.

märgib lisaks, et kulusid, mis tulenevad ühise Euroopa lähenemisviisi puudumisest kosmoseseadmete hangete, hoolduse ja käitamise puhul, hinnatakse ulatuvat sadade miljonite eurodeni;

| 36. | märgib, et kogemuste kohaselt ei ole suure mahuga ühisprojekte võimalik asjakohaselt hallata, kui 27 erineva liikmesriigi pädevad eelarveasutused rakendavad kõik nn õiglase tulu põhimõtet; soovitab seetõttu tungivalt rahastada selliseid projekte ja programme ELi eelarvest; |
| --- | --- |

36.

märgib, et kogemuste kohaselt ei ole suure mahuga ühisprojekte võimalik asjakohaselt hallata, kui 27 erineva liikmesriigi pädevad eelarveasutused rakendavad kõik nn õiglase tulu põhimõtet; soovitab seetõttu tungivalt rahastada selliseid projekte ja programme ELi eelarvest;

| 37. | märgib, et olemasolevate eksperdihinnangute alusel tuleks oluliselt suurendada vajalikku investeeringute taset Euroopa julgeoleku ja kaitse vajaduste rahuldamiseks seoses satelliitsidega ning Euroopa Liidu asjakohaseid kulutusi maapinna kaugseirele ja teabe kogumisele, sealhulgas signaaliluurele, et vastata laiahaardelise kosmosepoliitika vajadustele ja eesmärkidele; |
| --- | --- |

37.

märgib, et olemasolevate eksperdihinnangute alusel tuleks oluliselt suurendada vajalikku investeeringute taset Euroopa julgeoleku ja kaitse vajaduste rahuldamiseks seoses satelliitsidega ning Euroopa Liidu asjakohaseid kulutusi maapinna kaugseirele ja teabe kogumisele, sealhulgas signaaliluurele, et vastata laiahaardelise kosmosepoliitika vajadustele ja eesmärkidele;

| 38. | on arvamusel, et Euroopa Liit, Euroopa Kosmoseagentuur, Euroopa Kaitseagentuur ja nende liikmesriigid peaksid nägema kavandatavate kosmosevaldkonna meetmete ja kaasneva uurimistöö jaoks ette usaldusväärse ja piisava rahastamise; peab väga tähtsaks rahastamist ELi eelarvest, näiteks Galileo projekti puhul; |
| --- | --- |

38.

on arvamusel, et Euroopa Liit, Euroopa Kosmoseagentuur, Euroopa Kaitseagentuur ja nende liikmesriigid peaksid nägema kavandatavate kosmosevaldkonna meetmete ja kaasneva uurimistöö jaoks ette usaldusväärse ja piisava rahastamise; peab väga tähtsaks rahastamist ELi eelarvest, näiteks Galileo projekti puhul;

Kosmose infrastruktuuri kaitse

| 39. | rõhutab nii strateegiliste kosmoseseadmete kui ka kosmosele juurdepääsu võimaldava infrastruktuuri, näiteks kanderakettide ja kosmodroomide, haavatavust; rõhutab seetõttu vajadust neid raketikaitsekilbi, lennukite ja kosmoseseiresüsteemide abil piisavalt kaitsta; toetab lisaks andmete jagamist rahvusvaheliste partneritega, juhul kui satelliidid ei tööta vaenlase tegevuse tõttu; |
| --- | --- |

39.

rõhutab nii strateegiliste kosmoseseadmete kui ka kosmosele juurdepääsu võimaldava infrastruktuuri, näiteks kanderakettide ja kosmodroomide, haavatavust; rõhutab seetõttu vajadust neid raketikaitsekilbi, lennukite ja kosmoseseiresüsteemide abil piisavalt kaitsta; toetab lisaks andmete jagamist rahvusvaheliste partneritega, juhul kui satelliidid ei tööta vaenlase tegevuse tõttu;

| 40. | nõuab, et vähendataks tulevaste Euroopa satelliitsüsteemide haavatavust segamise vastaste seadmete, varjestamise, orbiidil teostatavate teenindustööde, kõrge orbiidi ja mitmeorbitaalsete satelliitsüsteemide abil; |
| --- | --- |

40.

nõuab, et vähendataks tulevaste Euroopa satelliitsüsteemide haavatavust segamise vastaste seadmete, varjestamise, orbiidil teostatavate teenindustööde, kõrge orbiidi ja mitmeorbitaalsete satelliitsüsteemide abil;

| 41. | rõhutab, et kaitsemeetmed peavad olema täielikus kooskõlas avakosmose rahumeelsetel eesmärkidel kasutamist käsitlevate rahvusvaheliste normidega ja ühiselt kokkulepitud läbipaistvuse ja usalduse suurendamise meetmetega; palub ELi liikmesriikidel uurida võimalust töötada välja õiguslikult või poliitiliselt siduvad nn liikluseeskirjad kosmose kasutajatele ning kosmose liikluskorralduse süsteem; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et kaitsemeetmed peavad olema täielikus kooskõlas avakosmose rahumeelsetel eesmärkidel kasutamist käsitlevate rahvusvaheliste normidega ja ühiselt kokkulepitud läbipaistvuse ja usalduse suurendamise meetmetega; palub ELi liikmesriikidel uurida võimalust töötada välja õiguslikult või poliitiliselt siduvad nn liikluseeskirjad kosmose kasutajatele ning kosmose liikluskorralduse süsteem;

| 42. | rõhutab, et niisuguse haavatavuse tõttu ei tohiks kaasaegset sidet muuta kunagi kosmosepõhistest tehnoloogiatest täiel määral sõltuvaks; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et niisuguse haavatavuse tõttu ei tohiks kaasaegset sidet muuta kunagi kosmosepõhistest tehnoloogiatest täiel määral sõltuvaks;

Kosmose kasutamise rahvusvaheline õiguskord

| 43. | kordab eespool nimetatud 1967. aasta avakosmoselepingus esitatud kosmose rahumeelsetel eesmärkidel kasutamise põhimõtte tähtsust; on seoses sellega mures võimaliku kosmosesse relvade paigutamise pärast tulevikus; |
| --- | --- |

43.

kordab eespool nimetatud 1967. aasta avakosmoselepingus esitatud kosmose rahumeelsetel eesmärkidel kasutamise põhimõtte tähtsust; on seoses sellega mures võimaliku kosmosesse relvade paigutamise pärast tulevikus;

| 44. | on resoluutsel seisukohal, et Euroopa kosmosepoliitika ei tohiks ühelgi juhul kaasa aidata kosmose üldisele militariseerimisele ja sinna relvade paigutamisele; |
| --- | --- |

44.

on resoluutsel seisukohal, et Euroopa kosmosepoliitika ei tohiks ühelgi juhul kaasa aidata kosmose üldisele militariseerimisele ja sinna relvade paigutamisele;

| 45. | nõuab, et tugevdataks rahvusvahelist õiguskorda reguleerimaks ja kaitsmaks kosmose mitteagressiivset kasutust ning tugevdamaks läbipaistvuse ja usalduse suurendamise meetmeid, võttes sealjuures arvesse ÜRO avakosmose rahumeelse kasutamise komitees (COPUOS) väljatöötatavaid kosmosejäätmete vähendamise suuniseid, mis on kooskõlas agentuuridevahelise kosmosejäätmete koordineerimise komitee suunistega, ning ÜRO desarmeerimiskonverentsi poolt väljatöötatavat mitmepoolset kokkulepet võidurelvastumise ennetamise kohta avakosmoses; palub lisaks ELi eesistujariigil esindada jõuliselt ELi seisukohta ÜRO avakosmose rahumeelse kasutamise komitees; kutsub ELi institutsioone üles toetama konverentsi korraldamist avakosmoselepingu läbivaatamiseks, et lepingut tugevdada ja laiendada selle ulatust igasuguste relvade keelustamiseks kosmoses; |
| --- | --- |

45.

nõuab, et tugevdataks rahvusvahelist õiguskorda reguleerimaks ja kaitsmaks kosmose mitteagressiivset kasutust ning tugevdamaks läbipaistvuse ja usalduse suurendamise meetmeid, võttes sealjuures arvesse ÜRO avakosmose rahumeelse kasutamise komitees (COPUOS) väljatöötatavaid kosmosejäätmete vähendamise suuniseid, mis on kooskõlas agentuuridevahelise kosmosejäätmete koordineerimise komitee suunistega, ning ÜRO desarmeerimiskonverentsi poolt väljatöötatavat mitmepoolset kokkulepet võidurelvastumise ennetamise kohta avakosmoses; palub lisaks ELi eesistujariigil esindada jõuliselt ELi seisukohta ÜRO avakosmose rahumeelse kasutamise komitees; kutsub ELi institutsioone üles toetama konverentsi korraldamist avakosmoselepingu läbivaatamiseks, et lepingut tugevdada ja laiendada selle ulatust igasuguste relvade keelustamiseks kosmoses;

| 46. | kutsub kõiki rahvusvahelisi osapooli üles hoiduma ründerelvade kasutamisest kosmoses; väljendab erilist muret purustusjõu võimaliku kasutamise pärast satelliitide vastu, millele viitab Hiina satelliidivastase süsteemi katsetus 2007. aasta jaanuaris, ning kosmosejäätmete hulga ulatusliku suurenemise mõju pärast kosmose julgeolekule; soovitab seoses sellega õiguslikult siduvate rahvusvaheliste aktide vastuvõtmist, et keelustada relvade kasutamine kosmoseseadmete vastu ja relvade alaline hoidmine kosmoses; |
| --- | --- |

46.

kutsub kõiki rahvusvahelisi osapooli üles hoiduma ründerelvade kasutamisest kosmoses; väljendab erilist muret purustusjõu võimaliku kasutamise pärast satelliitide vastu, millele viitab Hiina satelliidivastase süsteemi katsetus 2007. aasta jaanuaris, ning kosmosejäätmete hulga ulatusliku suurenemise mõju pärast kosmose julgeolekule; soovitab seoses sellega õiguslikult siduvate rahvusvaheliste aktide vastuvõtmist, et keelustada relvade kasutamine kosmoseseadmete vastu ja relvade alaline hoidmine kosmoses;

| 47. | kutsub kõiki kosmose kasutajaid üles registreerima kosmosejulgeolekualase usalduse loomiseks ja läbipaistvuse suurendamiseks oma satelliite, sealhulgas sõjalisi satelliite; toetab nõukogu kavatsust kehtestada üldised ELi kosmoseobjektidega seotud tegevuspõhimõtted; nõuab kõnealuste tegevuspõhimõtete muutmist õiguslikult siduvaks dokumendiks; |
| --- | --- |

47.

kutsub kõiki kosmose kasutajaid üles registreerima kosmosejulgeolekualase usalduse loomiseks ja läbipaistvuse suurendamiseks oma satelliite, sealhulgas sõjalisi satelliite; toetab nõukogu kavatsust kehtestada üldised ELi kosmoseobjektidega seotud tegevuspõhimõtted; nõuab kõnealuste tegevuspõhimõtete muutmist õiguslikult siduvaks dokumendiks;

| 48. | nõuab tungivalt, et ÜRO ja Euroopa Liit osaleksid satelliite ohustavate kosmosejäätmete aktiivses vähendamises ja satelliitide kaitsmises selliste jäätmete eest; |
| --- | --- |

48.

nõuab tungivalt, et ÜRO ja Euroopa Liit osaleksid satelliite ohustavate kosmosejäätmete aktiivses vähendamises ja satelliitide kaitsmises selliste jäätmete eest;

Atlandi-ülene koostöö kosmosepoliitika ja raketikaitse vallas

| 49. | nõuab tungivalt, et Euroopa Liit ja NATO alustaksid strateegilist dialoogi kosmosepoliitika ja raketikaitse üle, eelkõige seoses satelliitsidesüsteemide täiendavuse ja koostalitlusvõimega, kosmoseseire ja ballistiliste rakettide varajase hoiatamise süsteemidega ning samuti Euroopa vägede kaitsmisega raketikaitsekilbi abil, võttes arvesse õiguslikku kohustust vältida meetmeid, mis võivad olla vastuolus kosmose rahumeelse kasutamise põhimõttega; |
| --- | --- |

49.

nõuab tungivalt, et Euroopa Liit ja NATO alustaksid strateegilist dialoogi kosmosepoliitika ja raketikaitse üle, eelkõige seoses satelliitsidesüsteemide täiendavuse ja koostalitlusvõimega, kosmoseseire ja ballistiliste rakettide varajase hoiatamise süsteemidega ning samuti Euroopa vägede kaitsmisega raketikaitsekilbi abil, võttes arvesse õiguslikku kohustust vältida meetmeid, mis võivad olla vastuolus kosmose rahumeelse kasutamise põhimõttega;

| 50. | kutsub Euroopa Liitu ja USAd üles alustama strateegilist dialoogi kosmoseseadmete kasutamise üle ning asuma ülemaailmsele juhtpositsioonile ÜROs ja väljaspool seda, tagamaks, et avakosmost kasutataks üksnes rahumeelsete meetmete elluviimiseks; |
| --- | --- |

50.

kutsub Euroopa Liitu ja USAd üles alustama strateegilist dialoogi kosmoseseadmete kasutamise üle ning asuma ülemaailmsele juhtpositsioonile ÜROs ja väljaspool seda, tagamaks, et avakosmost kasutataks üksnes rahumeelsete meetmete elluviimiseks;

Muu rahvusvaheline koostöö

| 51. | tervitab Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelist tihedat koostööd 2006. aastal komisjoni, Euroopa Kosmoseagentuuri ja Roscosmose vahel loodud eespool nimetatud kolmepoolse kosmost käsitleva dialoogi raames, sealhulgas kosmoserakenduste (satelliidipõhine navigatsioon, maapinna kaugseire ja satelliitside) ning kosmosele juurdepääsu (kanderaketid ja tulevased kosmosetranspordisüsteemid) küsimustes; |
| --- | --- |

51.

tervitab Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelist tihedat koostööd 2006. aastal komisjoni, Euroopa Kosmoseagentuuri ja Roscosmose vahel loodud eespool nimetatud kolmepoolse kosmost käsitleva dialoogi raames, sealhulgas kosmoserakenduste (satelliidipõhine navigatsioon, maapinna kaugseire ja satelliitside) ning kosmosele juurdepääsu (kanderaketid ja tulevased kosmosetranspordisüsteemid) küsimustes;

*

* *

| 52. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kosmoseagentuurile, liikmesriikide parlamentidele, ÜRO peasekretärile ja Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni peasekretäridele. |
| --- | --- |

52.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kosmoseagentuurile, liikmesriikide parlamentidele, ÜRO peasekretärile ja Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni peasekretäridele.

---

(1)  ELT C 136, 20.6.2007, lk 1.

(2)  ELT C 96 E, 21.4.2004, lk 136.

(3)  ELT C 33 E, 9.2.2006, lk 580.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0167.

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/75 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/75

---

Neljapäev, 10. juuli 2008Kashmir

P6_TA(2008)0366

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2008. aasta resolutsioon väidetavate massihaudade kohta India poolt administreeritavas Kashmiris

2009/C 294 E/17

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ad hoc delegatsiooni aruandeid visiitide Kashmiri 8.–11. detsembril 2003 ja 20.–24. juunil 2004;

võttes arvesse oma 18. mai 2006. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorda maailmas 2005. aastal käsitleva aastaaruande ja ELi poliitika kohta antud valdkonnas (1);

võttes arvesse oma 24. mai 2007. aasta resolutsiooni Kashmiri kohta: praegune olukord ja tulevikuväljavaated (2);

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et alates 2006. aastast on Jammus ja Kashmiris avastatud sadu tähistamata haudu, ja arvestades, et ainuüksi Uri piirkonnas on 18 külast teadaolevalt leitud vähemalt 940 surnukeha; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et alates 2006. aastast on Jammus ja Kashmiris avastatud sadu tähistamata haudu, ja arvestades, et ainuüksi Uri piirkonnas on 18 külast teadaolevalt leitud vähemalt 940 surnukeha;

| B. | arvestades, et Srinagaris asuv Kadunud Isikute Vanemate Ühing avaldas 29. märtsil 2008. aastal aruande, kus osutatakse mitmete haudade olemasolule piirkondades, millele puudub läheduse tõttu Pakistani kontrolljoonega juurdepääs ilma julgeolekujõudude eriloata; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Srinagaris asuv Kadunud Isikute Vanemate Ühing avaldas 29. märtsil 2008. aastal aruande, kus osutatakse mitmete haudade olemasolule piirkondades, millele puudub läheduse tõttu Pakistani kontrolljoonega juurdepääs ilma julgeolekujõudude eriloata;

| C. | arvestades, et inimõigusorganisatsioonide väitel ei saa välistada, et neis haudades on ebaseaduslike hukkamiste, tahtevastaste kadumiste, piinamiste ning teiste Jammus ja Kashmiris alates 1989. aastast kestnud relvastatud konflikti käigus toimunud kuritarvituste ohvrite säilmed; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et inimõigusorganisatsioonide väitel ei saa välistada, et neis haudades on ebaseaduslike hukkamiste, tahtevastaste kadumiste, piinamiste ning teiste Jammus ja Kashmiris alates 1989. aastast kestnud relvastatud konflikti käigus toimunud kuritarvituste ohvrite säilmed;

| D. | arvestades, et hinnangud teadmata kadunud inimeste arvu kohta alates 1989. aastast on väga erinevad, ulatudes ohvrite perekondade ühingute pakutud rohkem kui 8 000 isikust valitsusasutuste poolt väidetud alla 4 000 isikuni; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et hinnangud teadmata kadunud inimeste arvu kohta alates 1989. aastast on väga erinevad, ulatudes ohvrite perekondade ühingute pakutud rohkem kui 8 000 isikust valitsusasutuste poolt väidetud alla 4 000 isikuni;

| E. | arvestades, et riikliku politseiameti 2006. aasta aruanne kinnitab 331 kinnipeetud isiku surmajuhtumit ning 111 vahistamise järgset tahtevastast kadumist alates 1989. aastast; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et riikliku politseiameti 2006. aasta aruanne kinnitab 331 kinnipeetud isiku surmajuhtumit ning 111 vahistamise järgset tahtevastast kadumist alates 1989. aastast;

| F. | arvestades, et väited inimõiguste rikkumistest jätkuvad, hoolimata India valitsuse 2005. aasta septembris võetud kohustusest enam mitte taluda inimõiguste rikkumisi Jammus ja Kashmiris; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et väited inimõiguste rikkumistest jätkuvad, hoolimata India valitsuse 2005. aasta septembris võetud kohustusest enam mitte taluda inimõiguste rikkumisi Jammus ja Kashmiris;

| G. | arvestades, et auhinnatud jurist inimõiguste alal, Jammu ja Kashmiri Kodanikuühiskonna Koalitsiooni president ja Kadunud Isikute Vanemate Ühingu asutaja Parvez Imroz elas 30. juunil 2008 Srinagaris läbi väidetavate julgeolekujõudude liikmete relvastatud rünnaku, ja arvestades, et Kadunud Isikute Vanemate Ühingu poolt toetatava Kashmiri rahvusvahelise inimõiguste ja justiitsküsimuste tribunali teisi liikmeid on teadaolevalt ahistatud, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et auhinnatud jurist inimõiguste alal, Jammu ja Kashmiri Kodanikuühiskonna Koalitsiooni president ja Kadunud Isikute Vanemate Ühingu asutaja Parvez Imroz elas 30. juunil 2008 Srinagaris läbi väidetavate julgeolekujõudude liikmete relvastatud rünnaku, ja arvestades, et Kadunud Isikute Vanemate Ühingu poolt toetatava Kashmiri rahvusvahelise inimõiguste ja justiitsküsimuste tribunali teisi liikmeid on teadaolevalt ahistatud,

| 1. | kutsub India valitsust üles viivitamatult tagama, et kõikides arvatavate massihaudade paikades Jammus ja Kashmiris viidaks läbi sõltumatu ja erapooletu uurimine, ning esimese vältimatu sammuna kindlustama tõendite säilitamiseks haudade puutumatuse; |
| --- | --- |

1.

kutsub India valitsust üles viivitamatult tagama, et kõikides arvatavate massihaudade paikades Jammus ja Kashmiris viidaks läbi sõltumatu ja erapooletu uurimine, ning esimese vältimatu sammuna kindlustama tõendite säilitamiseks haudade puutumatuse;

| 2. | kutsub komisjoni üles pakkuma India valitsusele stabiliseerimisvahendi raames rahalist ja tehnilist abi põhjaliku uurimise läbiviimiseks ja võimalikeks edasisteks meetmeteks Kashmiri konflikti lahendamisel; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni üles pakkuma India valitsusele stabiliseerimisvahendi raames rahalist ja tehnilist abi põhjaliku uurimise läbiviimiseks ja võimalikeks edasisteks meetmeteks Kashmiri konflikti lahendamisel;

| 3. | kutsub liikmesriike üles tegelema selle küsimusega eelseisva inimõigustealase dialoogi raames, mis on kavas 2008. aasta teisel poolel; |
| --- | --- |

3.

kutsub liikmesriike üles tegelema selle küsimusega eelseisva inimõigustealase dialoogi raames, mis on kavas 2008. aasta teisel poolel;

| 4. | väljendab muret Parvez Imrozi ja teiste inimõiguste aktivistide turvalisuse pärast, kes uurivad tähistamata haudu ja teisi väiteid inimõiguste rikkumise kohta Jammus ja Kashmiris, ning kutsub India ametivõime üles tagama nende kaitset ja laskma neil tegutseda ilma hirmuta ahistamise ja vägivalla ees; nõuab võimudelt kiire ja erapooletu uurimise korraldamist Parvez Imrozi vastu sooritatud rünnaku osas, uurimistulemuste avalikustamist ning süüdlaste kohtu alla andmist; |
| --- | --- |

4.

väljendab muret Parvez Imrozi ja teiste inimõiguste aktivistide turvalisuse pärast, kes uurivad tähistamata haudu ja teisi väiteid inimõiguste rikkumise kohta Jammus ja Kashmiris, ning kutsub India ametivõime üles tagama nende kaitset ja laskma neil tegutseda ilma hirmuta ahistamise ja vägivalla ees; nõuab võimudelt kiire ja erapooletu uurimise korraldamist Parvez Imrozi vastu sooritatud rünnaku osas, uurimistulemuste avalikustamist ning süüdlaste kohtu alla andmist;

| 5. | kordab oma nõudmist India valitsusele ja riigivõimudele uurida kõiki väiteid tahtevastaste kadumiste kohta; nõuab tungivalt, et kõikide kohtuasjade pädevus, mille puhul kahtlustatakse sõjaväe, julgeoleku või õiguskaitseorganite seotust, antaks üle tsiviilprokuratuurile, ning et loodaks ühtne avalik andmebaas kõikide teadmata kadunud inimeste ja kõikide leitud surnukehade kohta; kutsub kõiki liikmesriike üles hõlbustama ja toetama kõikvõimalikku koostööd India ja Pakistani valitsuste vahel seoses selliste uurimistega; |
| --- | --- |

5.

kordab oma nõudmist India valitsusele ja riigivõimudele uurida kõiki väiteid tahtevastaste kadumiste kohta; nõuab tungivalt, et kõikide kohtuasjade pädevus, mille puhul kahtlustatakse sõjaväe, julgeoleku või õiguskaitseorganite seotust, antaks üle tsiviilprokuratuurile, ning et loodaks ühtne avalik andmebaas kõikide teadmata kadunud inimeste ja kõikide leitud surnukehade kohta; kutsub kõiki liikmesriike üles hõlbustama ja toetama kõikvõimalikku koostööd India ja Pakistani valitsuste vahel seoses selliste uurimistega;

| 6. | kutsub riigivõime üles tagama, et kõik vahistamismenetlused vastaksid rahvusvahelise õiguse miinimumnõuetele ning standarditele nõuetekohase kohtlemise, registreerimise ja süüdistuse esitamise kohta, viivitamatu juurdepääsu kohta perekonnaliikmetele, õigusabi ja sõltumatute kohtute ning vastutuse kohta nimetatud menetluste mistahes rikkumise eest; |
| --- | --- |

6.

kutsub riigivõime üles tagama, et kõik vahistamismenetlused vastaksid rahvusvahelise õiguse miinimumnõuetele ning standarditele nõuetekohase kohtlemise, registreerimise ja süüdistuse esitamise kohta, viivitamatu juurdepääsu kohta perekonnaliikmetele, õigusabi ja sõltumatute kohtute ning vastutuse kohta nimetatud menetluste mistahes rikkumise eest;

| 7. | mõistab teravalt hukka ebaseaduslikud hukkamised, tahtevastased kadumised, piinamised, vägistamised ja teised inimõiguste rikkumised, mis on Jammus ja Kashmiris 1989. aastal alanud relvastatud konflikti käigus aset leidnud; nõuab ohvrite perekondadele täielikku hüvitamist; |
| --- | --- |

7.

mõistab teravalt hukka ebaseaduslikud hukkamised, tahtevastased kadumised, piinamised, vägistamised ja teised inimõiguste rikkumised, mis on Jammus ja Kashmiris 1989. aastal alanud relvastatud konflikti käigus aset leidnud; nõuab ohvrite perekondadele täielikku hüvitamist;

| 8. | kutsub kõiki valitsusi üles ratifitseerima Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti, reservatsioonideta ratifitseerima ja rakendama ÜRO konventsiooni kõigi isikute tahtevastase kadumise eest kaitsmise kohta, ning tulenevalt kõnealuse konventsiooni artiklitest 31 ja 32 deklareerima, et nad tunnustavad tahtevastaste kadumiste komisjoni pädevust; |
| --- | --- |

8.

kutsub kõiki valitsusi üles ratifitseerima Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti, reservatsioonideta ratifitseerima ja rakendama ÜRO konventsiooni kõigi isikute tahtevastase kadumise eest kaitsmise kohta, ning tulenevalt kõnealuse konventsiooni artiklitest 31 ja 32 deklareerima, et nad tunnustavad tahtevastaste kadumiste komisjoni pädevust;

| 9. | nõuab, et ÜRO erimenetluse pädevusega ÜRO eriraportööridele, eeskätt eriraportööridele piinamise alal ning kohtuväliste, lihtmenetluse korras toimuvate ja meelevaldsete hukkamiste alal, ning ÜRO töörühmale tahtevastaste kadumiste alal võimaldataks juurdepääs mõlemale poole kontrolljoont; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et ÜRO erimenetluse pädevusega ÜRO eriraportööridele, eeskätt eriraportööridele piinamise alal ning kohtuväliste, lihtmenetluse korras toimuvate ja meelevaldsete hukkamiste alal, ning ÜRO töörühmale tahtevastaste kadumiste alal võimaldataks juurdepääs mõlemale poole kontrolljoont;

| 10. | kordab üleskutset Lok Sabhale muuta inimõiguste kaitse seadust, et võimaldada riiklikul inimõiguste komisjonil sõltumatult uurida väiteid väärkohtlemise kohta, milles sõjaväelasi süüdistatakse; |
| --- | --- |

10.

kordab üleskutset Lok Sabhale muuta inimõiguste kaitse seadust, et võimaldada riiklikul inimõiguste komisjonil sõltumatult uurida väiteid väärkohtlemise kohta, milles sõjaväelasi süüdistatakse;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, India valitsusele ja parlamendile, Pakistani Islamivabariigi valitsusele ja parlamendile, Jammu ja Kashmiri osariigi valitsusele ja parlamendile ning ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, India valitsusele ja parlamendile, Pakistani Islamivabariigi valitsusele ja parlamendile, Jammu ja Kashmiri osariigi valitsusele ja parlamendile ning ÜRO peasekretärile.

---

(1)  ELT C 297 E, 7.12.2006, lk 341.

(2)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 468.

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/77 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/77

---

Neljapäev, 10. juuli 2008Olukord Bangladeshis

P6_TA(2008)0367

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2008. aasta resolutsioon Bangladeshi kohta

2009/C 294 E/18

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma eelmisi resolutsioone Bangladeshi kohta, eriti 16. novembri 2006. aasta (1) ja 6. septembri 2007. aasta (2) resolutsioone;

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Bangladeshi Rahvavabariigi vahel sõlmitud partnerluse ja arengu koostöölepingut (3);

võttes arvesse erakorralist seisukorda, mille Bangladeshi ajutine valitsus kuulutas välja 11. jaanuaril 2007;

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et ELil on olnud Bangladeshiga head ja pikaajalised suhted, sealhulgas tänu partnerluse ja arengu koostöölepingule; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELil on olnud Bangladeshiga head ja pikaajalised suhted, sealhulgas tänu partnerluse ja arengu koostöölepingule;

| B. | arvestades, et valimiseelse vägivalla ajal kehtestas Bangladeshi ajutine valitsus 11. jaanuaril 2007. aastal erakorralise seisukorra ning peatselt pärast seda võttis vastu erakorraliste volituste eeskirja, andes sõjaväele ja poolsõjaväelistele üksustele samasugused vahistamisõigused nagu politseile; arvestades, et ELi valimiste vaatlemise missioon peatas seetõttu oma tegevuse 22. jaanuaril 2007; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et valimiseelse vägivalla ajal kehtestas Bangladeshi ajutine valitsus 11. jaanuaril 2007. aastal erakorralise seisukorra ning peatselt pärast seda võttis vastu erakorraliste volituste eeskirja, andes sõjaväele ja poolsõjaväelistele üksustele samasugused vahistamisõigused nagu politseile; arvestades, et ELi valimiste vaatlemise missioon peatas seetõttu oma tegevuse 22. jaanuaril 2007;

| C. | arvestades, et erakorraliste volituste eeskirjaga kaasnes mitmete kodanikuõiguste peatamine, mis on tagatud Bangladeshi põhiseadusega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et erakorraliste volituste eeskirjaga kaasnes mitmete kodanikuõiguste peatamine, mis on tagatud Bangladeshi põhiseadusega;

| D. | arvestades, et nimetatud õiguste peatamine on kaasa toonud murettekitava hulga ülemkohtu apellatsiooniosakonna äsjaseid otsuseid, mis avaldavad tõsist mõju isikuõigustele ja õiguspärasuse põhimõttele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et nimetatud õiguste peatamine on kaasa toonud murettekitava hulga ülemkohtu apellatsiooniosakonna äsjaseid otsuseid, mis avaldavad tõsist mõju isikuõigustele ja õiguspärasuse põhimõttele;

| E. | arvestades, 11. juunil 2008. aastal võeti ilma üldsuse osaluseta vastu terrorismivastane määrus, millega rikutakse põhivabadusi ja õiglase kohtumõistmise põhiõigust ning milles esitletakse laiendatud „terroriaktide” mõistet, mis hõlmab nüüd tavalisi omandikuritegusid, samuti rünnakuid eraisikute vastu; ja arvestades, et inimõigusorganisatsioonid ja juristide ühingud on väljendanud muret, et määrust hakatakse kasutatama poliitilise tagakiusamise eesmärgil; |
| --- | --- |

E.

arvestades, 11. juunil 2008. aastal võeti ilma üldsuse osaluseta vastu terrorismivastane määrus, millega rikutakse põhivabadusi ja õiglase kohtumõistmise põhiõigust ning milles esitletakse laiendatud „terroriaktide” mõistet, mis hõlmab nüüd tavalisi omandikuritegusid, samuti rünnakuid eraisikute vastu; ja arvestades, et inimõigusorganisatsioonid ja juristide ühingud on väljendanud muret, et määrust hakatakse kasutatama poliitilise tagakiusamise eesmärgil;

| F. | arvestades, et lähtudes rahvusvahelistest inimõigusorganisatsioonidest nagu Human Rights Watch ja Amnesty International, on pärast erakorralise seisukorra kehtestamist 18 kuud tagasi väidetavalt arreteeritud isikute arv tõusnud kaugelt üle 300 000, kellest enamik on hiljem vabastatud; arvestades, et õigus pääseda kautsjoni abil vabadusse on erakorraliste volituste määruse raames piiratud, võib jätkuv massiliste vahistamiste laine seada vanglasüsteemi tõsise surve alla; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et lähtudes rahvusvahelistest inimõigusorganisatsioonidest nagu Human Rights Watch ja Amnesty International, on pärast erakorralise seisukorra kehtestamist 18 kuud tagasi väidetavalt arreteeritud isikute arv tõusnud kaugelt üle 300 000, kellest enamik on hiljem vabastatud; arvestades, et õigus pääseda kautsjoni abil vabadusse on erakorraliste volituste määruse raames piiratud, võib jätkuv massiliste vahistamiste laine seada vanglasüsteemi tõsise surve alla;

| G. | arvestades, et suurt hulka vahistatuid on väidetavalt julmalt piinatud ning arvestades, et Bangladeshi riiklik inimõigusorganisatsioon Odhikar raporteeris, et kohtuväliste hukkamiste arv on suurenenud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et suurt hulka vahistatuid on väidetavalt julmalt piinatud ning arvestades, et Bangladeshi riiklik inimõigusorganisatsioon Odhikar raporteeris, et kohtuväliste hukkamiste arv on suurenenud;

| H. | arvestades, et Euroopa Parlament on järjekindlalt nõudnud surmanuhtlusele moratooriumit kõikides riikides igasugustel asjaoludel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Parlament on järjekindlalt nõudnud surmanuhtlusele moratooriumit kõikides riikides igasugustel asjaoludel;

| I. | arvestades, et väljendatakse heameelt hiljuti leevendatud keelu üle poliitilise tegevuse osas ja kokkuleppe üle valitsuse ja Awami liiga vahel alustada läbirääkimisi 2008. aasta detsembris kavandatud üleriigiliste valimiste osas ning asjaolu üle, et ülejäänud parteid liituvad samuti nimetatud protsessiga; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et väljendatakse heameelt hiljuti leevendatud keelu üle poliitilise tegevuse osas ja kokkuleppe üle valitsuse ja Awami liiga vahel alustada läbirääkimisi 2008. aasta detsembris kavandatud üleriigiliste valimiste osas ning asjaolu üle, et ülejäänud parteid liituvad samuti nimetatud protsessiga;

| J. | arvestades, et uue massiliste vahistamiste laine ajal alates 28. maist 2008 on vahistatud üle 12 000 inimese, sealhulgas kohalikke parteiaktiviste; arvestades, et valitsus on tagasi lükanud oletused, et nimetatud vahistamised on toimunud poliitilistel kaalutlustel, väites, et tegemist oli kavandatud haaranguga kurjategijate vastu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et uue massiliste vahistamiste laine ajal alates 28. maist 2008 on vahistatud üle 12 000 inimese, sealhulgas kohalikke parteiaktiviste; arvestades, et valitsus on tagasi lükanud oletused, et nimetatud vahistamised on toimunud poliitilistel kaalutlustel, väites, et tegemist oli kavandatud haaranguga kurjategijate vastu;

| K. | arvestades, et ajutine valitsus on põhjaliku valijate nimekirja koostamise vajadusele viidates siiani eiranud poliitiliste parteide ja kodanikuühiskonnaorganisatsioonide taotlust alustada ettevalmistusi üldvalimiste varaseks korraldamiseks ja on jäänud oma kindla ajavahemiku juurde, milleks on 2008. aasta detsembri kolmas nädal; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ajutine valitsus on põhjaliku valijate nimekirja koostamise vajadusele viidates siiani eiranud poliitiliste parteide ja kodanikuühiskonnaorganisatsioonide taotlust alustada ettevalmistusi üldvalimiste varaseks korraldamiseks ja on jäänud oma kindla ajavahemiku juurde, milleks on 2008. aasta detsembri kolmas nädal;

| L. | arvestades, et need raskused, mida Bangladeshi elanikkond on pidanud taluma, on viimastel kuudel veelgi suurenenud põhiliste toidukaupade, näiteks riisi hinna tõusu tõttu kolmandiku või rohkema võrra, ning arvestades, et suuremal osal elanikkonnast kulus juba enne hindade plahvatuslikku kerkimist toidule üle 60 % eelarvest; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et need raskused, mida Bangladeshi elanikkond on pidanud taluma, on viimastel kuudel veelgi suurenenud põhiliste toidukaupade, näiteks riisi hinna tõusu tõttu kolmandiku või rohkema võrra, ning arvestades, et suuremal osal elanikkonnast kulus juba enne hindade plahvatuslikku kerkimist toidule üle 60 % eelarvest;

| M. | arvestades, et valitud valitsusel oleks kergem tegeleda kliimamuutuse tagajärgedega; arvestades, et lausa neljandikku Bangladeshi territooriumist ähvardab püsiv mattumine Bengali lahe tõusva vee alla; arvestades, et kliimateadlased hoiatavad, et Bangladeshis võib 2050. aastaks olla 20 kuni 25 miljonit kliimapõgenikku, |
| --- | --- |

M.

arvestades, et valitud valitsusel oleks kergem tegeleda kliimamuutuse tagajärgedega; arvestades, et lausa neljandikku Bangladeshi territooriumist ähvardab püsiv mattumine Bengali lahe tõusva vee alla; arvestades, et kliimateadlased hoiatavad, et Bangladeshis võib 2050. aastaks olla 20 kuni 25 miljonit kliimapõgenikku,

| 1. | kutsub Bangladeshi valitsust üles tühistama erakorralist seisukorda, mis on kõige olulisem samm riigi järgmisteks parlamendivalimisteks valmistumisel ja kohalike volikogude valimiste toimumise võimaldamisel 2008. aasta augustis; |
| --- | --- |

1.

kutsub Bangladeshi valitsust üles tühistama erakorralist seisukorda, mis on kõige olulisem samm riigi järgmisteks parlamendivalimisteks valmistumisel ja kohalike volikogude valimiste toimumise võimaldamisel 2008. aasta augustis;

| 2. | kutsub Bangladeshi valitsust üles tagama, et uus terrorismivastane määrus vastab terrorismivastase võitluse rahvusvaheliselt tunnustatud õiguslikele standarditele, näiteks nendele, mida on terrorismivastases võitluses soovitanud ÜRO inimõiguste ja põhivabaduste eriraportöör; |
| --- | --- |

2.

kutsub Bangladeshi valitsust üles tagama, et uus terrorismivastane määrus vastab terrorismivastase võitluse rahvusvaheliselt tunnustatud õiguslikele standarditele, näiteks nendele, mida on terrorismivastases võitluses soovitanud ÜRO inimõiguste ja põhivabaduste eriraportöör;

| 3. | kutsub Bangladeshi valitsust üles keelustama surmanuhtlust; |
| --- | --- |

3.

kutsub Bangladeshi valitsust üles keelustama surmanuhtlust;

| 4. | kutsub Bangladeshi valitsust üles tegema viivitamatult lõpu massiliste vahistamiste uusimale lainele ning poliitiliste vastaste või ajakirjanike ahistamisele erakorralise olukorra alusel ning väljendab muret teadete üle ametivõimude poolsete piinamiste kohta; kutsub valitsust üles tagama kõikide kinnipeetutele põhiõigust õiglasele menetlusele ning süüdistuse saanutele ausat kohtuprotsessi; nõuab ametivõimudelt tungivalt, et tuhandetele kinnipeetutele esitataks usaldusväärsete tõendite alusel süüdistus või nad vabastatakse; |
| --- | --- |

4.

kutsub Bangladeshi valitsust üles tegema viivitamatult lõpu massiliste vahistamiste uusimale lainele ning poliitiliste vastaste või ajakirjanike ahistamisele erakorralise olukorra alusel ning väljendab muret teadete üle ametivõimude poolsete piinamiste kohta; kutsub valitsust üles tagama kõikide kinnipeetutele põhiõigust õiglasele menetlusele ning süüdistuse saanutele ausat kohtuprotsessi; nõuab ametivõimudelt tungivalt, et tuhandetele kinnipeetutele esitataks usaldusväärsete tõendite alusel süüdistus või nad vabastatakse;

| 5. | väljendab heameelt selle üle, et Bangladeshi valitsus keelas endistel sõjakurjategijatel valimistel kandideerida ja kutsub valitsust üles sellele positiivsele meetmele lisaks moodustama sõltumatut uurimiskomisjoni, mis algataks kohtumõistmise sõjakurjategijate üle; |
| --- | --- |

5.

väljendab heameelt selle üle, et Bangladeshi valitsus keelas endistel sõjakurjategijatel valimistel kandideerida ja kutsub valitsust üles sellele positiivsele meetmele lisaks moodustama sõltumatut uurimiskomisjoni, mis algataks kohtumõistmise sõjakurjategijate üle;

| 6. | õnnitleb ajutist valitsust parlamendivalimiste ettevalmistamise edusammude puhul, olulise edu saavutamisel valimisprotsessi reformimisel ning täpse valijate registri koostamise puhul ametiasutuste poolt; kutsub valitsust üles kindlustama, et Bangladeshi etnilistesse ja usulistesse vähemustesse kuuluvad inimesed saaksid vabalt oma hääle anda; nõuab Bangladeshis pressivabadust valimiseelsel perioodil; |
| --- | --- |

6.

õnnitleb ajutist valitsust parlamendivalimiste ettevalmistamise edusammude puhul, olulise edu saavutamisel valimisprotsessi reformimisel ning täpse valijate registri koostamise puhul ametiasutuste poolt; kutsub valitsust üles kindlustama, et Bangladeshi etnilistesse ja usulistesse vähemustesse kuuluvad inimesed saaksid vabalt oma hääle anda; nõuab Bangladeshis pressivabadust valimiseelsel perioodil;

| 7. | väljendab heameelt endise peaministri Sheikh Hasina vabastamise üle humanitaarsetel kaalutlustel; |
| --- | --- |

7.

väljendab heameelt endise peaministri Sheikh Hasina vabastamise üle humanitaarsetel kaalutlustel;

| 8. | kutsub nõukogu ja komisjoni osalema aktiivsemalt ja rõhutama Bangladeshi valitsusele vajadust kiiremas korras ja täielikult tühistada erakorraline seisukord ning kõik seoses sellega vastu võetud määrused; |
| --- | --- |

8.

kutsub nõukogu ja komisjoni osalema aktiivsemalt ja rõhutama Bangladeshi valitsusele vajadust kiiremas korras ja täielikult tühistada erakorraline seisukord ning kõik seoses sellega vastu võetud määrused;

| 9. | nõuab vabu ja ausaid valimisi, mis viidaks läbi vastavalt rahvusvahelistele standarditele kõikide parteide osalusel; nõuab, et ELi valimiste vaatlemise missioon alustaks uuesti tegevust niipea, kui see on võimalik ja soovitav; kutsub ELi liikmesriikide missioone ja komisjoni delegatsiooni Bangladeshis jälgima teraselt inimõiguste olukorda ja poliitilist seisu Bangladeshis; |
| --- | --- |

9.

nõuab vabu ja ausaid valimisi, mis viidaks läbi vastavalt rahvusvahelistele standarditele kõikide parteide osalusel; nõuab, et ELi valimiste vaatlemise missioon alustaks uuesti tegevust niipea, kui see on võimalik ja soovitav; kutsub ELi liikmesriikide missioone ja komisjoni delegatsiooni Bangladeshis jälgima teraselt inimõiguste olukorda ja poliitilist seisu Bangladeshis;

| 10. | nõuab, et relvajõud loobuksid poliitilisse protsessi sekkumisest; |
| --- | --- |

10.

nõuab, et relvajõud loobuksid poliitilisse protsessi sekkumisest;

| 11. | kutsub Bangladeshi valitsust üles haarama maksimaalses ulatuses kaasa ühiskonna kõik rühmad, keskkonna- ja valitsusvälised organisatsioonid, ajakirjanikud ning teadlased, et valmistada riiki ette edaspidisteks kliimamuutuse põhjustatud katastroofideks ning on seisukohal, et eriolukord on nimetatud eesmärgi saavutamisel tõsine takistus; |
| --- | --- |

11.

kutsub Bangladeshi valitsust üles haarama maksimaalses ulatuses kaasa ühiskonna kõik rühmad, keskkonna- ja valitsusvälised organisatsioonid, ajakirjanikud ning teadlased, et valmistada riiki ette edaspidisteks kliimamuutuse põhjustatud katastroofideks ning on seisukohal, et eriolukord on nimetatud eesmärgi saavutamisel tõsine takistus;

| 12. | on arvamusel, et G8 tippkohtumisel on äärmiselt suur vastutus, et hoida ära kliimamuutuse edaspidine kiirenemine ja katastroofide arvu suurenemine, mis ähvardavad Bangladeshis ja mujal miljonite inimeste elu, võttes vastu tõhusad ja laiahaardelised meetmed CO2 heitkoguste piiramiseks; |
| --- | --- |

12.

on arvamusel, et G8 tippkohtumisel on äärmiselt suur vastutus, et hoida ära kliimamuutuse edaspidine kiirenemine ja katastroofide arvu suurenemine, mis ähvardavad Bangladeshis ja mujal miljonite inimeste elu, võttes vastu tõhusad ja laiahaardelised meetmed CO2 heitkoguste piiramiseks;

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Lõuna-Aasia Regionaalse Koostöö Assotsiatsiooni liikmesriikidele ning Bangladeshi valitsusele. |
| --- | --- |

13.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Lõuna-Aasia Regionaalse Koostöö Assotsiatsiooni liikmesriikidele ning Bangladeshi valitsusele.

---

(1)  ELT C 314 E, 21.12.2006, lk 377.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0385.

(3)  EÜT L 118, 27.4.2001, lk 48.

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/80 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/80

---

Neljapäev, 10. juuli 2008Surmanuhtlus

P6_TA(2008)0368

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2008. aasta resolutsioon surmanuhtluse ja kitsamalt Troy Davise kohtuasja kohta

2009/C 294 E/19

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone surmanuhtluse tühistamise kohta ja vajaduse kohta kehtestada nendes riikides, kus surmanuhtlust ikka veel kohaldatakse, hukkamiste suhtes viivitamatult moratoorium;

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2007. aasta resolutsiooni 62/149 moratooriumi kohta surmanuhtluse kasutamisele maailmas;

võttes arvesse surmanuhtluse küsimust käsitlevate ELi suuniste uuendatud ja kohandatud versiooni, mille nõukogu võttis vastu 16. juunil 2008. aastal,

| A. | arvestades Troy Davise kohtuasja, milles Georgia osariigi ülemkohus mõistis kohtualuse 1991. aastal surma politseiniku tapmise eest, kusjuures hukkamine on ette nähtud 2008. aasta juuli lõpus; |
| --- | --- |

A.

arvestades Troy Davise kohtuasja, milles Georgia osariigi ülemkohus mõistis kohtualuse 1991. aastal surma politseiniku tapmise eest, kusjuures hukkamine on ette nähtud 2008. aasta juuli lõpus;

| B. | arvestades, et hr Davise advokaadi hinnangul on piisavalt tõendeid kohtualuse süütuse kohta, materiaalseid asitõendeid tema vastu pole ning seitse prokuröri tunnistajat on oma tunnistused tagasi võtnud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et hr Davise advokaadi hinnangul on piisavalt tõendeid kohtualuse süütuse kohta, materiaalseid asitõendeid tema vastu pole ning seitse prokuröri tunnistajat on oma tunnistused tagasi võtnud;

| C. | arvestades, et 4. augustil 2007. aastal nõustus Georgia osariigi ülemkohus võtma arvesse uusi asjaolusid, mis seavad kahtluse alla hr Davise süü; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 4. augustil 2007. aastal nõustus Georgia osariigi ülemkohus võtma arvesse uusi asjaolusid, mis seavad kahtluse alla hr Davise süü;

| D. | arvestades, et Georgia osariigi ülemkohus keeldus 17. märtsi 2008. aastal korraldamast uut kohtuprotsessi hr Troy Davise kohtuasjas, kuigi ülemkohtu esimees oli eriarvamusel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Georgia osariigi ülemkohus keeldus 17. märtsi 2008. aastal korraldamast uut kohtuprotsessi hr Troy Davise kohtuasjas, kuigi ülemkohtu esimees oli eriarvamusel;

| E. | arvestades, et alates 1975. aastast on USAs süütuks tunnistamise tulemusel jäetud toime panemata üle 120 hukkamise; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et alates 1975. aastast on USAs süütuks tunnistamise tulemusel jäetud toime panemata üle 120 hukkamise;

| F. | arvestades, et USAs kehtib võimalus anda surmanuhtluse mõistmise puhul armu, et hoida ära pöördumatuid vigu, mida kohus pole suutnud või soovinud parandada; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et USAs kehtib võimalus anda surmanuhtluse mõistmise puhul armu, et hoida ära pöördumatuid vigu, mida kohus pole suutnud või soovinud parandada;

| G. | arvestades, et New Jersey on esimene USA osariik, kus pärast surmanuhtluse taaskehtestamist USAs 1972. aastal see uuesti kaotati, viidates vältimatule ohule, et hukatakse ekslikult süüdi mõistetud isik, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et New Jersey on esimene USA osariik, kus pärast surmanuhtluse taaskehtestamist USAs 1972. aastal see uuesti kaotati, viidates vältimatule ohule, et hukatakse ekslikult süüdi mõistetud isik,

| 1. | kutsub üles riike, kus surmanuhtlust toime pannakse, astuma vajalikke samme selle kaotamiseks; |
| --- | --- |

1.

kutsub üles riike, kus surmanuhtlust toime pannakse, astuma vajalikke samme selle kaotamiseks;

| 2. | palub asjaomastel kohtuasutustel võimaldada Troy Davise kohtuasjas uue protsessi korraldamist, sest on olemas hulgaliselt asitõendeid, mis võivad praeguse kohtuotsuse ümber lükata, ning surmamõistvat otsust muuta; |
| --- | --- |

2.

palub asjaomastel kohtuasutustel võimaldada Troy Davise kohtuasjas uue protsessi korraldamist, sest on olemas hulgaliselt asitõendeid, mis võivad praeguse kohtuotsuse ümber lükata, ning surmamõistvat otsust muuta;

| 3. | kutsub Georgia osariigi armuandmiskomisjoni tungivalt üles Troy Davise surmamõistvat otsust muutma; |
| --- | --- |

3.

kutsub Georgia osariigi armuandmiskomisjoni tungivalt üles Troy Davise surmamõistvat otsust muutma;

| 4. | kutsub nõukogu eesistujat ja komisjoni USA delegatsiooni tõstatama kiiremas korras seda küsimust kõnelustel USA ametivõimudega; |
| --- | --- |

4.

kutsub nõukogu eesistujat ja komisjoni USA delegatsiooni tõstatama kiiremas korras seda küsimust kõnelustel USA ametivõimudega;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, Ameerika Ühendriikide valitsusele, Georgia osariigi armuandmiskomisjonile ning Georgia osariigi peaprokurörile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, Ameerika Ühendriikide valitsusele, Georgia osariigi armuandmiskomisjonile ning Georgia osariigi peaprokurörile.

---

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 8. juuli 2008

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/81 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/81

---

Teisipäev, 8. juuli 2008Witold Tomczaki puutumatuse äravõtmise taotlus

P6_TA(2008)0326

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta otsus Witold Tomczaki puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2008/2078(IMM))

2009/C 294 E/20

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Varssavi riigiprokuröri asetäitja taotlust Witold Tomczaki puutumatuse äravõtmiseks seoses Varssavi (Poola) ringkonnaprokuratuuri (Warszawa Śródmieście Północ) läbiviidava kriminaalmenetlusega, mis esitati 14. detsembril 2007. aastal, edastati Poola peaprokuröri poolt 31. jaanuaril 2008. aastal ja millest anti teada 10. märtsi 2008. aasta täiskogu istungil;

olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Witold Tomczaki 28. mail 2008. aastal ära kuulanud;

võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artikleid 9 ja 10 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamenti esindajate valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2;

võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu 12. mai 1964. aasta ja 10. juuli 1986. aasta otsuseid (1);

võttes arvesse Poola põhiseaduse artiklit 105;

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0277/2008),

| A. | arvestades, et Witold Tomczak valiti Sejmi (Poola parlamendi alamkoda) 21. septembril 1997 ja 23. septembril 2001.; arvestades, et pärast ühinemislepingu allkirjastamist 16. aprillil 2003. aastal sai temast vaatleja; arvestades, et ta oli 1. maist 2004 kuni 19. juulini 2004 Euroopa Parlamendi liige; arvestades, et ta valiti Euroopa Parlamenti 13. juunil 2004 ja tema ametiaeg Poola parlamendis lõppes 16. juunil 2004.; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Witold Tomczak valiti Sejmi (Poola parlamendi alamkoda) 21. septembril 1997 ja 23. septembril 2001.; arvestades, et pärast ühinemislepingu allkirjastamist 16. aprillil 2003. aastal sai temast vaatleja; arvestades, et ta oli 1. maist 2004 kuni 19. juulini 2004 Euroopa Parlamendi liige; arvestades, et ta valiti Euroopa Parlamenti 13. juunil 2004 ja tema ametiaeg Poola parlamendis lõppes 16. juunil 2004.;

| B. | arvestades, et Witold Tomczakit süüdistatakse kahju tekitamises kuni 39 669 Poola zloti ulatuses (ligikaudu 11 500 eurot) skulptuurile „Üheksas tund” („The Ninth Hour”), mis kujutab meteoriiditabamuse saanud paavst Johannes Paulus II, Varssavi Zachęta galeriis 21. detsembril 2000. aastal, mis on vastuolus Poola kriminaalseadustiku artikli 288 lõikega 1 (2); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Witold Tomczakit süüdistatakse kahju tekitamises kuni 39 669 Poola zloti ulatuses (ligikaudu 11 500 eurot) skulptuurile „Üheksas tund” („The Ninth Hour”), mis kujutab meteoriiditabamuse saanud paavst Johannes Paulus II, Varssavi Zachęta galeriis 21. detsembril 2000. aastal, mis on vastuolus Poola kriminaalseadustiku artikli 288 lõikega 1 (2);

| C. | arvestades, et Varssavi ringkonnaprokuratuur on kogunud tõendeid Witold Tomczaki vastu, kuid viimane on keeldunud küsimustele vastamast seoses Zachęta galeriis aset leidnud sündmusega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Varssavi ringkonnaprokuratuur on kogunud tõendeid Witold Tomczaki vastu, kuid viimane on keeldunud küsimustele vastamast seoses Zachęta galeriis aset leidnud sündmusega;

| D. | arvestades, et Witold Tomczak väidab, et skulptuuri vastu suunatud tegevusega püüdis ta kaitsta enda ja teiste inimeste usulisi tundeid, samuti kaitsta paavsti väärikust; arvestades, et ta vaidlustab tema poolt väidetavalt tekitatud kahju suurust ja on igal juhul veendunud, et tema käitumine oli suunatud kõrgema väärtuse – paavsti au Poola katoliiklaste silmis – kaitsele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Witold Tomczak väidab, et skulptuuri vastu suunatud tegevusega püüdis ta kaitsta enda ja teiste inimeste usulisi tundeid, samuti kaitsta paavsti väärikust; arvestades, et ta vaidlustab tema poolt väidetavalt tekitatud kahju suurust ja on igal juhul veendunud, et tema käitumine oli suunatud kõrgema väärtuse – paavsti au Poola katoliiklaste silmis – kaitsele;

| E. | arvestades, et saadud teabe põhjal ei ole Witold Tomczakil parlamendiliikme puutumatust ühegi väite puhul, millele on Euroopa Parlamendi presidendi tähelepanu juhitud, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et saadud teabe põhjal ei ole Witold Tomczakil parlamendiliikme puutumatust ühegi väite puhul, millele on Euroopa Parlamendi presidendi tähelepanu juhitud,

| 1. | otsustab Witold Tomczakilt puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Witold Tomczakilt puutumatuse ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Poola Vabariigi pädevale asutusele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Poola Vabariigi pädevale asutusele.

---

(1)  Otsus kohtuasjas 101/63: Wagner v. Fohrmann ja Krier, EKL 1964, lk 383 ning otsus kohtuasjas 149/85: Wybot v. Faure ja teised, EKL 1986, lk 2391.

(2)  Kõnealuses artiklis sätestatakse järgmist: Isik, kes hävitab, kahjustab või muudab kasutamiskõlbmatuks teise isiku vara, karistatakse 3 kuu kuni 5 aasta pikkuse vabadusekaotusega (poolakeelne originaal: Kto cudzą rzecz niszczy, uszkadza lub czyni niezdatn1 do u¿ytku, podlega karze pozbawienia wolnoœci od 3 miesiêcy do lat 5).

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/82 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/82

---

Teisipäev, 8. juuli 2008Parlamendi kodukorra muutmine Euroopa Komisjoni heakskiitmise osas

P6_TA(2008)0328

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra muutmise kohta Euroopa Komisjoni heakskiitmise osas (2007/2128(REG))

2009/C 294 E/21

Euroopa Parlament,

võttes arvesse presidendi 14. detsembri 2006. aasta kirja;

võttes arvesse oma 1. detsembri 2005. aasta resolutsiooni Euroopa Komisjoni heakskiitmise suuniste kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 201 ja 202;

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A6-0198/2008),

| 1. | otsustab teha kodukorras järgmised muudatused; |
| --- | --- |

1.

otsustab teha kodukorras järgmised muudatused;

| 2. | tuletab meelde, et nimetatud muudatused jõustuvad järgmise osaistungjärgu esimesel päeval; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et nimetatud muudatused jõustuvad järgmise osaistungjärgu esimesel päeval;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

| KEHTIV TEKST | MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 99 – lõige 2 |
| 2. | Asjaomane
  parlamendi
  komisjon palub kandidaadil
  esineda avaldusega ja vastata küsimustele. |

KEHTIV TEKST

MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 99 – lõige 2

2.

Asjaomane
  parlamendi
  komisjon palub kandidaadil
  esineda avaldusega ja vastata küsimustele.

| 2. | Asjaomane(sed)
  parlamendi
  komisjon(id) palub(vad) liikmekandidaadil
  esineda avaldusega ja vastata küsimustele.
  Kuulamised korraldatakse nii, et liikmekandidaat saab avaldada parlamendile kogu asjakohase teabe. Kuulamiste korraldamist käsitlevad sätted kehtestatakse kodukorra lisana (2). |
| --- | --- |

2.

Asjaomane(sed)
  parlamendi
  komisjon(id) palub(vad) liikmekandidaadil
  esineda avaldusega ja vastata küsimustele.
  Kuulamised korraldatakse nii, et liikmekandidaat saab avaldada parlamendile kogu asjakohase teabe. Kuulamiste korraldamist käsitlevad sätted kehtestatakse kodukorra lisana (2).

Muudatusettepanek 2

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 99 – lõige 6

| 6. | Kui Euroopa Komisjoni ametiaja jooksul jagatakse vastutusalad ümber, kutsutakse asjaomased liikmed esinema parlamendi komisjonidesse, mis vastutavad kõnesolevate valdkondade eest. |
| --- | --- |

6.

Kui Euroopa Komisjoni ametiaja jooksul jagatakse vastutusalad ümber, kutsutakse asjaomased liikmed esinema parlamendi komisjonidesse, mis vastutavad kõnesolevate valdkondade eest.

| 6. | Kui Euroopa Komisjoni ametiaja jooksul jagatakse vastutusalad
  olulisel määral
  ümber,
  täidetakse vaba ametikoht või pärast uue liikmesriigi ühinemist nimetatakse ametisse uus liige
  , kutsutakse
  lõike 2 kohaselt
  asjaomased liikmed esinema parlamendikomisjonidesse, mis vastutavad kõnesolevate valdkondade eest. |
| --- | --- |

6.

Kui Euroopa Komisjoni ametiaja jooksul jagatakse vastutusalad
  olulisel määral
  ümber,
  täidetakse vaba ametikoht või pärast uue liikmesriigi ühinemist nimetatakse ametisse uus liige
  , kutsutakse
  lõike 2 kohaselt
  asjaomased liikmed esinema parlamendikomisjonidesse, mis vastutavad kõnesolevate valdkondade eest.

Muudatusettepanek 3

Euroopa Parlamendi kodukord

XVI b lisa (uus)

XVI B LISA

Euroopa Komisjoni heakskiitmise suunised

| 1. | Kohaldatakse järgmisi põhimõtteid, kriteeriume ja korda, et panna kogu komisjoni koosseis parlamendi nõusolekuhääletusele.









  a) | Hindamise alused



  Parlament hindab liikmekandidaate nende üldise asjatundlikkuse, Euroopale pühendumise ja isikliku sõltumatuse alusel. Ta hindab teadmisi kavandatud vastutusalal ja suhtlemisoskust.


  Parlament arvestab eriti sugude võrdset esindatust. See võib väljenduda vastutusalade jaotamises ametisseastuva presidendi poolt.


  Parlament võib küsida mis tahes asjakohast teavet, mis aitab teha otsust liikmekandidaatide sobivuse kohta. Ta ootab majanduslike huvidega seotud teabe täielikku avaldamist. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Hindamise alused

| b) | Kuulamised



  Iga liikmekandidaat kutsutakse üheks kuulamiseks asjaomase parlamendikomisjoni või -komisjonide ette. Kuulamised on avalikud.


  Kuulamisi korraldavad ühiselt esimeeste konverents ja komisjonide esimeeste konverents. Jagatud vastutusalade korral tehakse asjaomaste komisjonide kaasamiseks asjakohased korraldused. On kolm võimalust:









  i) | kui liikmekandidaadi vastutusala kuulub üheainsa parlamendikomisjoni pädevusvaldkonda, kuulab liikmekandidaati ainult see parlamendikomisjon; |
| --- | --- | --- |

b)

Kuulamised

i)

kui liikmekandidaadi vastutusala kuulub üheainsa parlamendikomisjoni pädevusvaldkonda, kuulab liikmekandidaati ainult see parlamendikomisjon;

| ii) | kui liikmekandidaadi vastutusala kuulub enam-vähem võrdsel määral rohkem kui ühe parlamendikomisjoni pädevusvaldkonda, kuulavad liikmekandidaati need parlamendikomisjonid ühiselt; ning |
| --- | --- |

ii)

kui liikmekandidaadi vastutusala kuulub enam-vähem võrdsel määral rohkem kui ühe parlamendikomisjoni pädevusvaldkonda, kuulavad liikmekandidaati need parlamendikomisjonid ühiselt; ning

| iii) | kui liikmekandidaadi vastutusala kuulub peamiselt ühe parlamendikomisjoni pädevusvaldkonda ja ainult vähesel määral vähemalt ühe teise parlamendikomisjoni pädevusvaldkonda, kuulab liikmekandidaati suurima pädevusega parlamendikomisjon, kes kutsub teise(d) parlamendikomisjoni(d) kuulamisest osa võtma. |
| --- | --- |

iii)

kui liikmekandidaadi vastutusala kuulub peamiselt ühe parlamendikomisjoni pädevusvaldkonda ja ainult vähesel määral vähemalt ühe teise parlamendikomisjoni pädevusvaldkonda, kuulab liikmekandidaati suurima pädevusega parlamendikomisjon, kes kutsub teise(d) parlamendikomisjoni(d) kuulamisest osa võtma.

| c) | Hindamine



  Kuulamiste indekseeritud videosalvestis tehakse 24 tunni jooksul avalikus registris kättesaadavaks.


  Pärast kuulamist kogunevad parlamendikomisjonid viivitamata, et hinnata iga liikmekandidaati. Need koosolekud on kinnised. Parlamendikomisjonidel palutakse hinnata, kas liikmekandidaadid sobivad nende arvates Euroopa Komisjoni liikmeteks ja kas nad sobivad täitma neile määratud konkreetseid ülesandeid. Kui parlamendikomisjon ei saavuta konsensust kummaski küsimuses, paneb komisjoni esimees viimase abinõuna mõlemad otsused salajasele hääletusele. Parlamendikomisjonide hinnangud avalikustatakse ning neid tutvustatakse esimeeste konverentsi ja komisjonide esimeeste konverentsi ühisel kinnisel koosolekul. Pärast arvamuste vahetamist ja kui ei otsustata taotleda lisateavet, kuulutavad esimeeste konverents ja komisjonide esimeeste konverents kuulamised lõppenuks.


  Euroopa Komisjoni ametisseastuv president esitleb kogu liikmekandidaatide kolleegiumit ja selle programmi parlamendi istungil, millest kutsutakse osa võtma kõik nõukogu liikmed. Esitlusele järgneb arutelu. Arutelu lõppedes võib mis tahes fraktsioon või vähemalt 40 parlamendiliiget esitada resolutsiooni ettepaneku. Kohaldatakse artikli 103 lõikeid 3, 4 ja 5. Pärast resolutsiooni ettepaneku hääletamist otsustab parlament hääletamise teel, kas anda nõusolek Euroopa Komisjoni ametisseastuva presidendi ja liikmekandidaatide kui terviku ametissenimetamiseks või mitte. Parlament teeb otsuse nimelisel hääletusel antud häälte enamusega. Ta võib lükata hääletuse edasi järgmisele istungile. |
| --- | --- |

c)

Hindamine

| 2. | Ametiaja jooksul Euroopa Komisjoni koosseisus või vastutusalade jaotuses tehtavate oluliste muudatuste korral kohaldatakse järgmist korda:









  a) | kui ametikoht on vaja täita tagasiastumise, ametist tagandamise või surma korral, kutsub parlament liikmekandidaadi viivitamata kuulamisele lõikes 1 sätestatud tingimustel; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

kui ametikoht on vaja täita tagasiastumise, ametist tagandamise või surma korral, kutsub parlament liikmekandidaadi viivitamata kuulamisele lõikes 1 sätestatud tingimustel;

| b) | uue liikmesriigi ühinemise korral kutsub parlament liikmekandidaadi kuulamisele lõikes 1 sätestatud tingimustel; |
| --- | --- |

b)

uue liikmesriigi ühinemise korral kutsub parlament liikmekandidaadi kuulamisele lõikes 1 sätestatud tingimustel;

| c) | kui vastutusalad jagatakse olulisel määral ümber, kutsutakse asjaomased liikmed enne uute kohustuste võtmist vastavate parlamendikomisjonide ette. |
| --- | --- |

c)

kui vastutusalad jagatakse olulisel määral ümber, kutsutakse asjaomased liikmed enne uute kohustuste võtmist vastavate parlamendikomisjonide ette.

Erandina lõike 1 punkti c kolmandas lõigus sätestatud menetlusest toimub hääletus täiskogul üheainsa liikme ametissenimetamisel salajase hääletusena.

---

(1)  ELT C 285 E, 22.11.2006, lk 137.

(2)  
  Vt lisa XVI b.

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/86 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/86

---

Teisipäev, 8. juuli 2008Parlamendi kodukorra muutmine (täiskogu töökorraldus ja algatusraportid)

P6_TA(2008)0334

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra muutmise kohta, arvestades parlamendireformi töörühma ettepanekuid täiskogu töökorralduse ja algatusraportite kohta (2007/2272(REG))

2009/C 294 E/22

Euroopa Parlament,

võttes arvesse esimeeste konverentsi 25. oktoobri ja 12. detsembri 2007. aasta otsuseid;

võttes arvesse presidendi 15. novembri 2007. aasta ja 31. jaanuari 2008. aasta kirju;

võttes arvesse esimeeste konverentsil 6. septembril 2007. aastal esitatud Euroopa Parlamendi reformi töörühma esimest vaheraportit täiskogu istungi ja tegevuste ajakava kohta ning selle järeldusi algatusraportite kohta;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 199;

võttes arvesse kodukorra artikleid 201 ja 202;

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A6-0197/2008),

| 1. | otsustab teha kodukorras järgmised muudatused; |
| --- | --- |

1.

otsustab teha kodukorras järgmised muudatused;

| 2. | juhib tähelepanu sellele, et muudatusettepanekud jõustuvad järgmise osaistungjärgu esimesel päeval, välja arvatud uue II a lisa punktid 2 ja 3, mis jõustuvad 2009. aasta juulis algava ametiaja esimesel päeval; juhib tähelepanu sellele, et artikli 45 lõiget 1 a kohaldatakse ka nende raportite suhtes, mille koostamiseks on antud luba enne selle sätte jõustumist; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu sellele, et muudatusettepanekud jõustuvad järgmise osaistungjärgu esimesel päeval, välja arvatud uue II a lisa punktid 2 ja 3, mis jõustuvad 2009. aasta juulis algava ametiaja esimesel päeval; juhib tähelepanu sellele, et artikli 45 lõiget 1 a kohaldatakse ka nende raportite suhtes, mille koostamiseks on antud luba enne selle sätte jõustumist;

| 3. | otsustab, et muudatusettepanek 5, mis käsitleb 13. novembri 2007. aasta Euroopa Parlamendi otsuse (Euroopa Parlamendi kodukorra muutmise kohta parlamendiliikmete põhimäärust silmas pidades) (1) artikli 39 lõiget 2, jõustub järgmise osaistungjärgu esimesel päeval; |
| --- | --- |

3.

otsustab, et muudatusettepanek 5, mis käsitleb 13. novembri 2007. aasta Euroopa Parlamendi otsuse (Euroopa Parlamendi kodukorra muutmise kohta parlamendiliikmete põhimäärust silmas pidades) (1) artikli 39 lõiget 2, jõustub järgmise osaistungjärgu esimesel päeval;

| 4. | otsustab vastavalt artikli 204 punktile c avaldada algatusraportite eeskirju ja tavasid käsitleva esimeeste konverentsi otsuse (mida on muudetud 12. detsembri 2007. aasta ja 14. veebruari 2008. aasta otsustega) kodukorra lisana; teeb peasekretärile ülesandeks kõnealust lisa ajakohastada vastavalt esimeeste konverentsi tulevastele asjakohastele otsustele; |
| --- | --- |

4.

otsustab vastavalt artikli 204 punktile c avaldada algatusraportite eeskirju ja tavasid käsitleva esimeeste konverentsi otsuse (mida on muudetud 12. detsembri 2007. aasta ja 14. veebruari 2008. aasta otsustega) kodukorra lisana; teeb peasekretärile ülesandeks kõnealust lisa ajakohastada vastavalt esimeeste konverentsi tulevastele asjakohastele otsustele;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

| KEHTIV TEKST | MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 38 a (uus) |
| | Artikkel 38 a




  Parlamendile asutamislepingutega antud algatusõigused




  Juhul kui asutamislepingud annavad parlamendile algatusõiguse, võib vastutav komisjon teha otsuse koostada algatusraport.




  Raport sisaldab:










  a) | resolutsiooni ettepanekut; |

KEHTIV TEKST

MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 38 a (uus)

Artikkel 38 a

Parlamendile asutamislepingutega antud algatusõigused

Juhul kui asutamislepingud annavad parlamendile algatusõiguse, võib vastutav komisjon teha otsuse koostada algatusraport.

Raport sisaldab:

a)

resolutsiooni ettepanekut;

| b) | vajaduse korral otsuse eelnõu või ettepaneku projekti; |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral otsuse eelnõu või ettepaneku projekti;

| c) | seletuskirja, vajaduse korral koos finantskalkulatsiooniga. |
| --- | --- |

c)

seletuskirja, vajaduse korral koos finantskalkulatsiooniga.

Kui õigusakti vastuvõtmine parlamendi poolt eeldab nõukogu heakskiitu või nõusolekut ja Euroopa Komisjoni arvamust või nõusolekut, võib parlament esitatud õigusakti hääletamise järel ning raportööri ettepaneku põhjal otsustada lükata hääletuse resolutsiooni ettepaneku üle edasi ajani, mil nõukogu või Euroopa Komisjon on oma seisukoha esitanud.

Muudatusettepanek 2

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikli 45 lõige 1 a (uus)

| 1 a. | Parlament vaatab algatusraportites sisalduvad resolutsioonide ettepanekud läbi vastavalt artiklis 131 a sätestatud lühiettekande menetlusele. Selliste resolutsioonide ettepanekute muudatusettepanekud ei ole täiskogu istungil arutamiseks vastuvõetavad, kui raportöör ei esita neid uue teabe arvessevõtmise eesmärgil, kuid alternatiivseid resolutsiooni ettepanekuid võib esitada vastavalt artikli 151 lõikele 4. Käesolevat lõiget ei kohaldata, kui raporti teema kuulub täiskogu istungil arutatavate olulise tähtsusega küsimuste hulka, kui raport koostatakse artiklites 38 a või 39 osutatud algatusõiguse kohaselt või kui raportit saab esimeeste konverentsi määratletud kriteeriumite (2) alusel pidada strateegiliseks. |
| --- | --- |

1 a.

Muudatusettepanek 3

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikli 45 lõike 2 esimene lõik

| 2. | Käesoleva artikli sätteid kohaldatakse vajalike muudatustega juhul, kui parlamendile on asutamislepingutega antud algatusõigus
  . |
| --- | --- |

2.

Käesoleva artikli sätteid kohaldatakse vajalike muudatustega juhul, kui parlamendile on asutamislepingutega antud algatusõigus
  .

| 2. | Juhul kui raporti teema kuulub artiklis 38 a osutatud algatusõiguse alla, võib loa andmisest keelduda ainult siis, kui ei ole täidetud asutamislepingutes sätestatud tingimused
  . |
| --- | --- |

2.

Juhul kui raporti teema kuulub artiklis 38 a osutatud algatusõiguse alla, võib loa andmisest keelduda ainult siis, kui ei ole täidetud asutamislepingutes sätestatud tingimused
  .

Muudatusettepanek 4

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikli 45 lõike 2 teine lõik

Nimetatud juhul
  võtab esimeeste konverents otsuse vastu kahe kuu jooksul.

| 2 a. | Artiklites 38a ja 39 osutatud juhtudel
  võtab esimeeste konverents otsuse vastu kahe kuu jooksul. |
| --- | --- |

2 a.

Artiklites 38a ja 39 osutatud juhtudel
  võtab esimeeste konverents otsuse vastu kahe kuu jooksul.

Muudatusettepanek 5

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikli 110 lõige 1

| 1. | Iga parlamendiliige võib esitada nõukogule või Euroopa Komisjonile küsimusi, millele esitatakse kirjalik vastus. Küsimuste sisu eest vastutavad ainuüksi nende esitajad. |
| --- | --- |

1.

Iga parlamendiliige võib esitada nõukogule või Euroopa Komisjonile küsimusi, millele esitatakse kirjalik vastus. Küsimuste sisu eest vastutavad ainuüksi nende esitajad.

| 1. | Iga parlamendiliige võib
  kooskõlas koduskorra lisas sätestatud suunistega

   (3) esitada nõukogule või Euroopa Komisjonile kirjalikult vastatavaid küsimusi. Küsimuste sisu eest vastutavad ainuüksi nende esitajad. |
| --- | --- |

1.

Iga parlamendiliige võib
  kooskõlas koduskorra lisas sätestatud suunistega

   (3) esitada nõukogule või Euroopa Komisjonile kirjalikult vastatavaid küsimusi. Küsimuste sisu eest vastutavad ainuüksi nende esitajad.

Muudatusettepanek 6

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikli 110 lõige 2

| 2. | Küsimused tuleb esitada kirjalikult presidendile, kes saadab need edasi asjaomasele institutsioonile. |
| --- | --- |

2.

Küsimused tuleb esitada kirjalikult presidendile, kes saadab need edasi asjaomasele institutsioonile.

| 2. | Küsimused tuleb esitada kirjalikult presidendile, kes saadab need edasi asjaomasele institutsioonile.
  Kui küsimuse vastuvõetavuse suhtes on kahtlusi, teeb otsuse president. Tema otsus tehakse küsimuse esitajale teatavaks. |
| --- | --- |

2.

Küsimused tuleb esitada kirjalikult presidendile, kes saadab need edasi asjaomasele institutsioonile.
  Kui küsimuse vastuvõetavuse suhtes on kahtlusi, teeb otsuse president. Tema otsus tehakse küsimuse esitajale teatavaks.

Muudatusettepanek 7

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikli 111 lõige 1

| 1. | Iga parlamendiliige võib esitada kirjalikult vastatavaid küsimusi Euroopa Keskpangale. |
| --- | --- |

1.

Iga parlamendiliige võib esitada kirjalikult vastatavaid küsimusi Euroopa Keskpangale.

| 1. | Iga parlamendiliige võib
  kooskõlas koduskorra lisas sätestatud suunistega

   (4) esitada Euroopa Keskpangale kirjalikult vastatavaid küsimusi. |
| --- | --- |

1.

Iga parlamendiliige võib
  kooskõlas koduskorra lisas sätestatud suunistega

   (4) esitada Euroopa Keskpangale kirjalikult vastatavaid küsimusi.

Muudatusettepanek 8

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 131 a (uus)

Artikkel 131 a

Lühiettekanne

Raportööri taotlusel või esimeeste konverentsi ettepanekul võib parlament samuti otsustada, et küsimust, mis ei vaja põhjalikku arutelu, käsitletakse täiskogu istungil raportööri lühiettekande abil. Sellisel juhul on Euroopa Komisjonil võimalus sekkuda ning igal parlamendiliikmel on õigus reageerida, esitades täiendava kirjaliku avalduse vastavalt artikli 142 lõikele 7.

Muudatusettepanek 9

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikli 142 lõige 5

| 5. | Euroopa Komisjonile ja nõukogule antakse raporti arutelu jooksul arvamuse avaldamiseks sõna reeglina vahetult pärast seda, kui raportöör on esitanud oma raporti.
  Euroopa Komisjoni ettepanekut puudutava arutelu puhul teeb president Euroopa Komisjonile ettepaneku võtta sõna esimesena. Arutelu puhul, mis puudutab nõukogu teksti, võib president teha nõukogule ettepaneku kõnelda esimesena. Mõlemal puhul saab järgmisena sõna raportöör.
  Euroopa Komisjon
  ja
  nõukogu võivad vastusõnavõttudeks sõna saada ka vahetult pärast parlamendiliikmete sõnavõtte. |
| --- | --- |

5.

Euroopa Komisjonile ja nõukogule antakse raporti arutelu jooksul arvamuse avaldamiseks sõna reeglina vahetult pärast seda, kui raportöör on esitanud oma raporti.
  Euroopa Komisjoni ettepanekut puudutava arutelu puhul teeb president Euroopa Komisjonile ettepaneku võtta sõna esimesena. Arutelu puhul, mis puudutab nõukogu teksti, võib president teha nõukogule ettepaneku kõnelda esimesena. Mõlemal puhul saab järgmisena sõna raportöör.
  Euroopa Komisjon
  ja
  nõukogu võivad vastusõnavõttudeks sõna saada ka vahetult pärast parlamendiliikmete sõnavõtte.

| 5. | Euroopa Komisjonile ja nõukogule antakse raporti arutelu jooksul arvamuse avaldamiseks sõna reeglina vahetult pärast seda, kui raportöör on esitanud oma raporti. Euroopa Komisjon
  ,
  nõukogu
  ja raportöör
  võivad vastusõnavõttudeks sõna saada ka vahetult pärast parlamendiliikmete sõnavõtte. |
| --- | --- |

5.

Euroopa Komisjonile ja nõukogule antakse raporti arutelu jooksul arvamuse avaldamiseks sõna reeglina vahetult pärast seda, kui raportöör on esitanud oma raporti. Euroopa Komisjon
  ,
  nõukogu
  ja raportöör
  võivad vastusõnavõttudeks sõna saada ka vahetult pärast parlamendiliikmete sõnavõtte.

Muudatusettepanek 10

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikli 151 lõige 4

| 4. | Fraktsioon
  võib
  esitada alternatiivse resolutsiooni ettepaneku, mille eesmärgiks on vastutava komisjoni raportis esitatud õigusloomega mitteseotud resolutsiooni ettepaneku asendamine. |
| --- | --- |

4.

Fraktsioon
  võib
  esitada alternatiivse resolutsiooni ettepaneku, mille eesmärgiks on vastutava komisjoni raportis esitatud õigusloomega mitteseotud resolutsiooni ettepaneku asendamine.

| 4. | Fraktsioon
  või vähemalt nelikümmend parlamendiliiget võivad
  esitada alternatiivse resolutsiooni ettepaneku, mille eesmärgiks on vastutava komisjoni raportis esitatud õigusloomega mitteseotud resolutsiooni ettepaneku asendamine. |
| --- | --- |

4.

Fraktsioon
  või vähemalt nelikümmend parlamendiliiget võivad
  esitada alternatiivse resolutsiooni ettepaneku, mille eesmärgiks on vastutava komisjoni raportis esitatud õigusloomega mitteseotud resolutsiooni ettepaneku asendamine.

Sellisel juhul ei või fraktsioon esitada muudatusettepanekuid vastutava komisjoni resolutsiooni ettepaneku suhtes.
  Fraktsiooni poolt esitatav
  resolutsiooni ettepanek ei tohi olla pikem kui vastutava komisjoni poolt esitatud ettepanek. See pannakse parlamendis ühele hääletusele ja selle suhtes ei saa teha muudatusettepanekuid.

Sellisel juhul ei või fraktsioon
  ega asjaomased parlamendiliikmed
  esitada muudatusettepanekuid vastutava komisjoni resolutsiooni ettepaneku suhtes.
  Alternatiivne
  resolutsiooni ettepanek ei tohi olla pikem kui vastutava komisjoni poolt esitatud ettepanek. See pannakse parlamendis ühele hääletusele ja selle suhtes ei saa teha muudatusettepanekuid.

Artikli 103 lõiget 4 kohaldatakse vajalike muudatustega.

Muudatusettepanek 11

Euroopa Parlamendi kodukord

II a lisa (uus)

II a LISA

Suunised artiklite 110 ja 111 alusel esitatavate kirjalikult vastatavate küsimuste kohta

| 1. | Kirjalikult vastatavad küsimused
  :






  — | kuuluvad asjaomase institutsiooni pädevusse ja vastutusalasse ning pakuvad üldist huvi; |
| --- | --- | --- |

1.

Kirjalikult vastatavad küsimused
  :

—

kuuluvad asjaomase institutsiooni pädevusse ja vastutusalasse ning pakuvad üldist huvi;

| — | on napisõnalised ja sisaldavad arusaadavat küsimust; |
| --- | --- |

—

on napisõnalised ja sisaldavad arusaadavat küsimust;

| — | ei sisalda solvavat väljendusviisi; |
| --- | --- |

—

ei sisalda solvavat väljendusviisi;

| — | ei ole seotud selgelt isiklike teemadega. |
| --- | --- |

—

ei ole seotud selgelt isiklike teemadega.

| 2. | Kui küsimus ei vasta käesolevatele suunistele, nõustab sekretariaat küsimuse esitajat vastuvõetava küsimuse koostamisel. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kui eelneva kuue kuu jooksul on esitatud samane või sarnane küsimus ning see on saanud vastuse, edastab sekretariaat küsimuse esitajale eelmise küsimuse ja vastuse koopia. Uut küsimust ei edastata asjaomasele institutsioonile, välja arvatud juhul, kui küsimuse esitaja toob välja uusi märkimisväärseid arenguid või soovib lisateavet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kui küsitakse faktilist või statistilist teavet, mis on juba kättesaadav parlamendi raamatukogule, teavitab viimane parlamendiliiget, kes võib küsimuse tagasi võtta
  . |
| --- | --- |

4.

Kui küsitakse faktilist või statistilist teavet, mis on juba kättesaadav parlamendi raamatukogule, teavitab viimane parlamendiliiget, kes võib küsimuse tagasi võtta
  .

| 5. | Omavahel seotud teemasid käsitlevatele küsimustele võib anda ühise vastuse. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0500.

(2)  
  Vt kodukorra ... lisas esitatud esimeeste konverentsi asjakohast otsust.

(3)  
  Vt II a lisa.

(4)  
  Vt II a lisa.

---

Kolmapäev, 9. juuli 2008

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/91 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/91

---

Kolmapäev, 9. juuli 2008Parlamendi kodukorra artikli 29 (Fraktsioonide moodustamine) muutmine

P6_TA(2008)0351

Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 29 (Fraktsioonide moodustamine) muutmise kohta (2006/2201(REG))

2009/C 294 E/23

Euroopa Parlament,

võttes arvesse kodukorra muutmise ettepanekut (B6-0420/2006);

võttes arvesse kodukorra artikleid 201 ja 202;

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A6-0206/2008),

| 1. | otsustab teha kodukorras järgmise muudatuse; |
| --- | --- |

1.

otsustab teha kodukorras järgmise muudatuse;

| 2. | otsustab, et nimetatud muudatus jõustub Euroopa Parlamendi 2009. aasta valimistele järgneva esimese osaistungjärgu esimesel päeval; |
| --- | --- |

2.

otsustab, et nimetatud muudatus jõustub Euroopa Parlamendi 2009. aasta valimistele järgneva esimese osaistungjärgu esimesel päeval;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

| KEHTIV TEKST | MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 3 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 29 – lõige 2 |
| 2. | Fraktsioon koosneb parlamendiliikmetest, kes on valitud vähemalt ühest
  viiendikust
  liikmesriikidest. Fraktsiooni moodustamiseks nõutav minimaalne parlamendiliikmete arv on
  kakskümmend
  . |

KEHTIV TEKST

MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 3

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 29 – lõige 2

2.

Fraktsioon koosneb parlamendiliikmetest, kes on valitud vähemalt ühest
  viiendikust
  liikmesriikidest. Fraktsiooni moodustamiseks nõutav minimaalne parlamendiliikmete arv on
  kakskümmend
  .

| 2. | Fraktsioon koosneb parlamendiliikmetest, kes on valitud vähemalt ühest
  neljandikust
  liikmesriikidest. Fraktsiooni moodustamiseks nõutav minimaalne parlamendiliikmete arv on
  kakskümmend viis
  . |
| --- | --- |

2.

Fraktsioon koosneb parlamendiliikmetest, kes on valitud vähemalt ühest
  neljandikust
  liikmesriikidest. Fraktsiooni moodustamiseks nõutav minimaalne parlamendiliikmete arv on
  kakskümmend viis
  .

Muudatusettepanek 1

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 29 – lõige 2a (uus)

| 2a. | Kui fraktsiooni liikmete arv langeb alla nõutud künnise, võib president esimeeste konverentsi nõusolekul lubada fraktsioonil edasi eksisteerida kuni parlamendi järgmise avaistungini, kui on täidetud järgmised tingimused:







  — | fraktsiooni liikmed esindavad jätkuvalt vähemalt ühte viiendikku liikmesriikidest; |
| --- | --- | --- |

2a.

—

fraktsiooni liikmed esindavad jätkuvalt vähemalt ühte viiendikku liikmesriikidest;

| — | fraktsioon on eksisteerinud kauem kui üks aasta. |
| --- | --- |

—

fraktsioon on eksisteerinud kauem kui üks aasta.

President ei kohalda kõnealust erandit, kui on piisavalt alust kahtlustada selle kuritarvitamist.

---

Euroopa Parlament

Teisipäev, 8. juuli 2008

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/92 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/92

---

Teisipäev, 8. juuli 2008Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument: üldsätted ***I

P6_TA(2008)0315

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta (KOM(2008)0308 – C6-0200/2008 – 2008/0095(COD))

2009/C 294 E/24

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0308);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ning artikleid 179 ja 181a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0200/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1;

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A6-0271/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/93 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/93

---

Teisipäev, 8. juuli 2008Ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavad otsetoetuskavad*

P6_TA(2008)0316

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks (KOM(2008)0247 – C6-0208/2008 – 2008/0088(CNS))

2009/C 294 E/25

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0247);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0208/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1;

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0270/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/93 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/93

---

Teisipäev, 8. juuli 2008Töötajate poolt tööl kasutatavatele töövahenditele esitatavad ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuded ***I

P6_TA(2008)0317

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv töötajate poolt tööl kasutatavatele töövahenditele esitatavate ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta (teine üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike1 tähenduses) (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0111 – C6-0127/2008 – 2006/0214(COD))

2009/C 294 E/26

(Kaasotsustamismenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0111);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 137 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0127/2008);

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0290/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/94 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/94

---

Teisipäev, 8. juuli 2008Loodusliku linnustiku kaitse (kohandamine kontrolliga regulatiivmenetlusega) ***I

P6_TA(2008)0318

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse komisjoni rakendusvolituste osas nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (KOM(2008)0105 – C6-0088/2008 – 2008/0038(COD))

2009/C 294 E/27

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0105);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 175 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0088/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0259/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/95 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/95

---

Teisipäev, 8. juuli 2008Ühine käibemaksusüsteem *

P6_TA(2008)0319

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse 28. novembri 2006. aasta käibemaksudirektiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) teatavaid sätteid (KOM(2007)0677 – C6-0433/2007 – 2007/0238(CNS))

2009/C 294 E/28

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0677);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 93, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0433/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0232/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt


  Põhjendus 2 |
| (2) | Maagaasi ja elektrienergia importimise ja tarnete maksustamise koha puhul ei kohaldata nõukogu 7. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/92/EÜ (millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ seoses gaasi ja elektri tarnekohta käsitlevate eeskirjadega) kohast erikorda, kui maagaasi imporditakse ja tarnitakse gaasijuhtme kaudu, mis ei ole jaotusvõrgu osa või mis kuulub ülekandevõrku, mille kaudu toimuvad peaaegu kõik piiriülesed gaasijuhtmete kaudu tehtavad tarned. Seepärast peaks erikorda kohaldama ka mis tahes gaasijuhtme kaudu imporditud ja tarnitud maagaasi suhtes. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Põhjendus 2

(2)

Maagaasi ja elektrienergia importimise ja tarnete maksustamise koha puhul ei kohaldata nõukogu 7. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/92/EÜ (millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ seoses gaasi ja elektri tarnekohta käsitlevate eeskirjadega) kohast erikorda, kui maagaasi imporditakse ja tarnitakse gaasijuhtme kaudu, mis ei ole jaotusvõrgu osa või mis kuulub ülekandevõrku, mille kaudu toimuvad peaaegu kõik piiriülesed gaasijuhtmete kaudu tehtavad tarned. Seepärast peaks erikorda kohaldama ka mis tahes gaasijuhtme kaudu imporditud ja tarnitud maagaasi suhtes.

| (2) | Kehtiva korra kohaselt nõutakse käibemaks maagaasi ja elektrienergia puhul sisse kohas, kus soetaja neid tegelikult tarbib. See kord välistab mis tahes liikmesriikidevahelise konkurentsi moonutamise.
  Maagaasi ja elektrienergia importimise ja tarnete maksustamise koha puhul ei kohaldata nõukogu 7. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/92/EÜ (millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ seoses gaasi ja elektri tarnekohta käsitlevate eeskirjadega) kohast erikorda, kui maagaasi imporditakse ja tarnitakse gaasijuhtme kaudu, mis ei ole jaotusvõrgu osa või mis kuulub ülekandevõrku, mille kaudu toimuvad peaaegu kõik piiriülesed gaasijuhtmete kaudu tehtavad tarned.
  Erikorra kohaldamisala on põhjendamatult piiratud, ei vasta tegelikule majanduslikule olukorrale ja seepärast peaks seda kohaldama ka mis tahes gaasijuhtme kaudu imporditud ja tarnitud maagaasi suhtes.
  On vaja suurendada selgust, et tagada direktiivi 2006/112/EÜ järjekindel kohaldamine ja tõlgendamine kogu ühenduses kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/55/EÜ (maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta) (1) artiklis 2 sätestatud määratlustega, milles selgitatakse, mis on gaasi edastamine gaasijuhtmete kaudu ja gaasi jaotamine. |
| --- | --- |

(2)

Kehtiva korra kohaselt nõutakse käibemaks maagaasi ja elektrienergia puhul sisse kohas, kus soetaja neid tegelikult tarbib. See kord välistab mis tahes liikmesriikidevahelise konkurentsi moonutamise.
  Maagaasi ja elektrienergia importimise ja tarnete maksustamise koha puhul ei kohaldata nõukogu 7. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/92/EÜ (millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ seoses gaasi ja elektri tarnekohta käsitlevate eeskirjadega) kohast erikorda, kui maagaasi imporditakse ja tarnitakse gaasijuhtme kaudu, mis ei ole jaotusvõrgu osa või mis kuulub ülekandevõrku, mille kaudu toimuvad peaaegu kõik piiriülesed gaasijuhtmete kaudu tehtavad tarned.
  Erikorra kohaldamisala on põhjendamatult piiratud, ei vasta tegelikule majanduslikule olukorrale ja seepärast peaks seda kohaldama ka mis tahes gaasijuhtme kaudu imporditud ja tarnitud maagaasi suhtes.
  On vaja suurendada selgust, et tagada direktiivi 2006/112/EÜ järjekindel kohaldamine ja tõlgendamine kogu ühenduses kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/55/EÜ (maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta) (1) artiklis 2 sätestatud määratlustega, milles selgitatakse, mis on gaasi edastamine gaasijuhtmete kaudu ja gaasi jaotamine.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Põhjendus 3

| (3) | Erikorda ei kohaldata praegu ka gaasitankeritega imporditud ja tarnitud maagaasi suhtes, kuigi kõnealuse gaasi omadused on samad mis gaasijuhtme kaudu imporditud ja tarnitud gaasil ning pärast taasgaasistamist transporditakse seda samuti gaasijuhtme kaudu. Seepärast peaks erikorda kohaldama ka gaasitankeriga imporditud ja tarnitud maagaasi suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Erikorda ei kohaldata praegu ka gaasitankeritega imporditud ja tarnitud maagaasi suhtes, kuigi kõnealuse gaasi omadused on samad mis gaasijuhtme kaudu imporditud ja tarnitud gaasil ning pärast taasgaasistamist transporditakse seda samuti gaasijuhtme kaudu. Seepärast peaks erikorda kohaldama ka gaasitankeriga imporditud ja tarnitud maagaasi suhtes.

| (3) | Erikorda ei kohaldata praegu ka gaasitankeritega imporditud ja tarnitud maagaasi suhtes, kuigi kõnealuse gaasi omadused on samad mis gaasijuhtme kaudu imporditud ja tarnitud gaasil ning pärast taasgaasistamist transporditakse seda samuti gaasijuhtme kaudu. Seepärast peaks erikorda kohaldama ka gaasitankeriga imporditud ja
  gaasijuhtmest gaasijuhtmeni
  tarnitud maagaasi suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Erikorda ei kohaldata praegu ka gaasitankeritega imporditud ja tarnitud maagaasi suhtes, kuigi kõnealuse gaasi omadused on samad mis gaasijuhtme kaudu imporditud ja tarnitud gaasil ning pärast taasgaasistamist transporditakse seda samuti gaasijuhtme kaudu. Seepärast peaks erikorda kohaldama ka gaasitankeriga imporditud ja
  gaasijuhtmest gaasijuhtmeni
  tarnitud maagaasi suhtes.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Põhjendus 4

| (4) | Esimesed piiriülesed soojus- või jahutusenergia võrgud juba toimivad. Soojus- või jahutusenergia tarnimisel ja importimisel tekkivad probleemid on sarnased nendega, mis tekivad maagaasi ja elektrienergia tarnimisel või importimisel.
  Kehtiva korra kohaselt on maagaasi ja elektrienergia puhul tagatud, et käibemaks nõutakse sisse kohas, kus soetaja neid tegelikult tarbib. Seega on välistatud igasugune liikmesriikidevahelise konkurentsi moonutamine.
  Soojus- ja jahutusenergia puhul peaks kohaldama sama korda, mida maagaasi ja elektrienergia puhul. |
| --- | --- |

(4)

Esimesed piiriülesed soojus- või jahutusenergia võrgud juba toimivad. Soojus- või jahutusenergia tarnimisel ja importimisel tekkivad probleemid on sarnased nendega, mis tekivad maagaasi ja elektrienergia tarnimisel või importimisel.
  Kehtiva korra kohaselt on maagaasi ja elektrienergia puhul tagatud, et käibemaks nõutakse sisse kohas, kus soetaja neid tegelikult tarbib. Seega on välistatud igasugune liikmesriikidevahelise konkurentsi moonutamine.
  Soojus- ja jahutusenergia puhul peaks kohaldama sama korda, mida maagaasi ja elektrienergia puhul.

| (4) | Esimesed piiriülesed soojus- või jahutusenergia võrgud juba toimivad. Soojus- või jahutusenergia tarnimisel ja importimisel tekkivad probleemid on sarnased nendega, mis tekivad maagaasi ja elektrienergia tarnimisel või importimisel. Soojus- ja jahutusenergia puhul peaks kohaldama sama korda, mida maagaasi ja elektrienergia puhul. |
| --- | --- |

(4)

Esimesed piiriülesed soojus- või jahutusenergia võrgud juba toimivad. Soojus- või jahutusenergia tarnimisel ja importimisel tekkivad probleemid on sarnased nendega, mis tekivad maagaasi ja elektrienergia tarnimisel või importimisel. Soojus- ja jahutusenergia puhul peaks kohaldama sama korda, mida maagaasi ja elektrienergia puhul.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Põhjendus 6

| (6) | Otsuse konkurentsi moonutamise ohu olemasolu kohta vähendatud maksumäära kohaldamisel elektrienergia, maagaasi ja kaugkütte suhtes teeb hiljuti kohaldama hakatud menetluse kohaselt komisjon, kuid kõnealuse menetluse rakendamise käigus omandatud kogemused näitavad, et menetlus on iganenud ja liigne. Käibemaksuga maksustamise koha kindlaksmääramise kord tagab, et käibemaks nõutakse sisse kohas, kus soetaja maagaasi, elektri-, soojus- ja jahutusenergiat tegelikult tarbib. Seega on välistatud igasugune liikmesriikidevahelise konkurentsi moonutamine. Samal ajal on oluline tagada, et liikmesriik edastaks komisjonile ja teistele liikmesriikidele piisavalt teavet vähendatud maksumääradest selles väga tundlikus sektoris. Seepärast on vaja eelnevalt konsulteerida käibemaksukomiteega. |
| --- | --- |

(6)

Otsuse konkurentsi moonutamise ohu olemasolu kohta vähendatud maksumäära kohaldamisel elektrienergia, maagaasi ja kaugkütte suhtes teeb hiljuti kohaldama hakatud menetluse kohaselt komisjon, kuid kõnealuse menetluse rakendamise käigus omandatud kogemused näitavad, et menetlus on iganenud ja liigne. Käibemaksuga maksustamise koha kindlaksmääramise kord tagab, et käibemaks nõutakse sisse kohas, kus soetaja maagaasi, elektri-, soojus- ja jahutusenergiat tegelikult tarbib. Seega on välistatud igasugune liikmesriikidevahelise konkurentsi moonutamine. Samal ajal on oluline tagada, et liikmesriik edastaks komisjonile ja teistele liikmesriikidele piisavalt teavet vähendatud maksumääradest selles väga tundlikus sektoris. Seepärast on vaja eelnevalt konsulteerida käibemaksukomiteega.

| (6) | Otsuse konkurentsi moonutamise ohu olemasolu kohta vähendatud maksumäära kohaldamisel elektrienergia, maagaasi ja kaugkütte suhtes teeb hiljuti kohaldama hakatud
  , direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 102 sätestatud
  menetluse kohaselt komisjon, kuid kõnealuse menetluse rakendamise käigus omandatud kogemused näitavad, et menetlus on iganenud ja liigne. Käibemaksuga maksustamise koha kindlaksmääramise kord tagab, et käibemaks nõutakse sisse kohas, kus soetaja maagaasi, elektri-, soojus- ja jahutusenergiat tegelikult tarbib
  , mis muudab käibemaksu määra neutraalseks
  . Seega on nende eeskirjadega välistatud igasugune liikmesriikidevahelise konkurentsi moonutamine. Samal ajal on oluline tagada, et liikmesriik edastaks komisjonile ja teistele liikmesriikidele piisavalt teavet vähendatud maksumääradest selles väga tundlikus sektoris. Seepärast on vaja eelnevalt konsulteerida käibemaksukomiteega. |
| --- | --- |

(6)

Otsuse konkurentsi moonutamise ohu olemasolu kohta vähendatud maksumäära kohaldamisel elektrienergia, maagaasi ja kaugkütte suhtes teeb hiljuti kohaldama hakatud
  , direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 102 sätestatud
  menetluse kohaselt komisjon, kuid kõnealuse menetluse rakendamise käigus omandatud kogemused näitavad, et menetlus on iganenud ja liigne. Käibemaksuga maksustamise koha kindlaksmääramise kord tagab, et käibemaks nõutakse sisse kohas, kus soetaja maagaasi, elektri-, soojus- ja jahutusenergiat tegelikult tarbib
  , mis muudab käibemaksu määra neutraalseks
  . Seega on nende eeskirjadega välistatud igasugune liikmesriikidevahelise konkurentsi moonutamine. Samal ajal on oluline tagada, et liikmesriik edastaks komisjonile ja teistele liikmesriikidele piisavalt teavet vähendatud maksumääradest selles väga tundlikus sektoris. Seepärast on vaja eelnevalt konsulteerida käibemaksukomiteega.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Põhjendus 7

| (7) | Ühisettevõtete ja muude EÜ asutamislepingu artikli 171 kohaselt loodud struktuuride ülesanne on viia ellu ühenduse poliitikat. Et vältida olukorda, kus käibemaks kuulub tasumisele teatavas liikmesriigis, kes saab selle tulemusena maksustamise seisukohast teiste liikmesriikide ja Euroopa Ühendustega võrreldes eelise, on vaja vabastada sisendkäibemaksust ühenduse loodud ühisettevõtted, kes on juriidilised isikud ning kelle tegevust rahastatakse ühenduse üldeelarvest vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust). |
| --- | --- |

(7)

Ühisettevõtete ja muude EÜ asutamislepingu artikli 171 kohaselt loodud struktuuride ülesanne on viia ellu ühenduse poliitikat. Et vältida olukorda, kus käibemaks kuulub tasumisele teatavas liikmesriigis, kes saab selle tulemusena maksustamise seisukohast teiste liikmesriikide ja Euroopa Ühendustega võrreldes eelise, on vaja vabastada sisendkäibemaksust ühenduse loodud ühisettevõtted, kes on juriidilised isikud ning kelle tegevust rahastatakse ühenduse üldeelarvest vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust).

| (7) | Ühisettevõtete ja muude EÜ asutamislepingu artikli 171 kohaselt loodud struktuuride ülesanne on viia ellu ühenduse poliitikat. Et vältida olukorda, kus käibemaks kuulub tasumisele teatavas liikmesriigis, kes saab selle tulemusena maksustamise seisukohast teiste liikmesriikide ja Euroopa Ühendustega võrreldes eelise, on vaja vabastada sisendkäibemaksust ühenduse loodud ühisettevõtted, kes on juriidilised isikud ning kelle tegevust rahastatakse ühenduse üldeelarvest vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust)
  , tingimusel et nad ei tegele mingisuguse majandustegevusega direktiivi 2006/112/EÜ artikli 9 lõike 1 teise lõigu tähenduses
  . |
| --- | --- |

(7)

Ühisettevõtete ja muude EÜ asutamislepingu artikli 171 kohaselt loodud struktuuride ülesanne on viia ellu ühenduse poliitikat. Et vältida olukorda, kus käibemaks kuulub tasumisele teatavas liikmesriigis, kes saab selle tulemusena maksustamise seisukohast teiste liikmesriikide ja Euroopa Ühendustega võrreldes eelise, on vaja vabastada sisendkäibemaksust ühenduse loodud ühisettevõtted, kes on juriidilised isikud ning kelle tegevust rahastatakse ühenduse üldeelarvest vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust)
  , tingimusel et nad ei tegele mingisuguse majandustegevusega direktiivi 2006/112/EÜ artikli 9 lõike 1 teise lõigu tähenduses
  .

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Põhjendus 10

| (10) | Seoses sellega tuleks kohaldada kõnealust korda käibemaksukohustuslase kasutuses olevate kinnisasjade suhtes ning seoses kõnealuste kinnisasjadega talle osutatavate oluliste teenuste suhtes. Nimetatud juhtumid on kõige olulisemad, sest nende varade väärtus ja kasutusiga on ühelt poolt märkimisväärne ning teiselt poolt on nende varade segakasutamine praktikas väga levinud. |
| --- | --- |

(10)

Seoses sellega tuleks kohaldada kõnealust korda käibemaksukohustuslase kasutuses olevate kinnisasjade suhtes ning seoses kõnealuste kinnisasjadega talle osutatavate oluliste teenuste suhtes. Nimetatud juhtumid on kõige olulisemad, sest nende varade väärtus ja kasutusiga on ühelt poolt märkimisväärne ning teiselt poolt on nende varade segakasutamine praktikas väga levinud.

| (10) | Seoses sellega tuleks kohaldada kõnealust korda käibemaksukohustuslase kasutuses olevate kinnisasjade suhtes ning seoses kõnealuste kinnisasjadega talle osutatavate oluliste teenuste suhtes
  , mida nende majandusliku väärtuse tõttu saab kinnisasjade omandamise osaks lugeda
  . Nimetatud juhtumid on kõige olulisemad, sest nende varade väärtus ja kasutusiga on ühelt poolt märkimisväärne ning teiselt poolt on nende varade segakasutamine praktikas väga levinud.
  Seevastu tuleks väiksemad remondi- ja parandustööd nende piiratud majandusliku tähtsuse tõttu käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja jätta. |
| --- | --- |

(10)

Seoses sellega tuleks kohaldada kõnealust korda käibemaksukohustuslase kasutuses olevate kinnisasjade suhtes ning seoses kõnealuste kinnisasjadega talle osutatavate oluliste teenuste suhtes
  , mida nende majandusliku väärtuse tõttu saab kinnisasjade omandamise osaks lugeda
  . Nimetatud juhtumid on kõige olulisemad, sest nende varade väärtus ja kasutusiga on ühelt poolt märkimisväärne ning teiselt poolt on nende varade segakasutamine praktikas väga levinud.
  Seevastu tuleks väiksemad remondi- ja parandustööd nende piiratud majandusliku tähtsuse tõttu käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja jätta.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 3 a (uus)

Direktiiv 2006/112/EÜ

V jaotis – 1. peatükk – 4. jagu – pealkiri

| 3 a) | V jaotise 1. peatüki 4. jao pealkiri asendatakse järgmisega:


  Kaubatarned ülekande- või jaotusvõrkude kaudu |
| --- | --- |

3 a)

Kaubatarned ülekande- või jaotusvõrkude kaudu

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 4

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 38 – lõige 1

1.   Gaasijuhtme kaudu või gaasitankeriga toimuva maagaasi tarne puhul, elektrienergia tarne puhul ning asjaomaste võrkude kaudu toimuva soojus- ja jahutusenergia tarne puhul maksukohustuslasest edasimüüjale loetakse kaubatarne kohaks koht, kus on maksukohustuslasest edasimüüja ettevõtte asukoht või püsiv tegevuskoht, kuhu kaupu tarnitakse, nimetatud asukoha või püsiva tegevuskoha puudumisel aga tema alaline elu- või asukoht või peamine elukoht.

1.   Gaasijuhtme kaudu või
  gaasijuhtmest gaasijuhtmeni tarneteks mõeldud
  gaasitankeriga toimuva maagaasi tarne puhul, elektrienergia tarne puhul ning asjaomaste võrkude kaudu toimuva soojus- ja jahutusenergia tarne puhul maksukohustuslasest edasimüüjale loetakse kaubatarne kohaks koht, kus on maksukohustuslasest edasimüüja ettevõtte asukoht või püsiv tegevuskoht, kuhu kaupu tarnitakse, nimetatud asukoha või püsiva tegevuskoha puudumisel aga tema alaline elu- või asukoht või peamine elukoht.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 4

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 39 – esimene lõik

Gaasijuhtme kaudu või gaasitankeriga toimuva gaasi tarne puhul ning elektri-, soojus- või jahutusenergia tarne puhul, kui sellist tarnet ei reguleerita artikliga 38, loetakse tarnekohaks kohta, kus soetaja kaupu tegelikult kasutab ja tarbib.

Gaasijuhtme kaudu või gaasitankeriga toimuva gaasi
  gaasijuhtmest gaasijuhtmeni
  tarne puhul ning elektri-, soojus- või jahutusenergia tarne puhul, kui sellist tarnet ei reguleerita artikliga 38, loetakse tarnekohaks kohta, kus soetaja kaupu tegelikult kasutab ja tarbib.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 11

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 168 a – esimene lõik

Kinnisasja soetamisel, ehitamisel, renoveerimisel või olulisel ümberehitamisel kehtib kohene mahaarvamisõigus, mis tekib maksu sissenõutavaks muutumise ajal, mil kinnisasja tegelikult kasutatakse mahaarvamisõigust andvate tehingute tarbeks.

Kinnisasja soetamisel, ehitamisel, renoveerimisel või olulisel ümberehitamisel kehtib kohene mahaarvamisõigus, mis tekib maksu sissenõutavaks muutumise ajal, mil kinnisasja tegelikult kasutatakse mahaarvamisõigust andvate tehingute tarbeks.
  Käesoleva sätte kohaldamisalast jäetakse välja väiksemad remondi- ja parandustööd.

---

(1)  

  ELT L 176, 15.7.2003, lk 57.

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/98 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/98

---

Teisipäev, 8. juuli 2008ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 1991.aasta piiriülese keskkonnamõju hindamise Espoo konventsiooni keskkonnamõju strateegilise hindamise protokoll*

P6_TA(2008)0320

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kiidetakse Euroopa Ühenduse nimel heaks ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 1991.aasta piiriülese keskkonnamõju hindamise Espoo konventsiooni keskkonnamõju strateegilise hindamise protokoll (KOM(2008)0132 – C6-0161/2008 – 2008/0052(CNS))

2009/C 294 E/29

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2008)0132);

võttes arvesse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 1991. aasta piiriülese keskkonnamõju hindamise Espoo konventsiooni keskkonnamõju strateegilise hindamise protokolli;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 175 lõiget 1 ja artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0161/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0221/2008),

| 1. | kiidab protokolli sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab protokolli sõlmimise heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO Euroopa Majanduskomisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO Euroopa Majanduskomisjonile.

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/99 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/99

---

Teisipäev, 8. juuli 2008Liechtensteini ühinemine ELi, EÜ ja Šveitsi vahelise lepinguga Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise kohta*

P6_TA(2008)0321

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, käsitleva protokolli sõlmimise kohta Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel Euroopa Ühenduse nimel (KOM(2006)0752 – C6-0089/2008 – 2006/0251(CNS))

2009/C 294 E/30

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2006)0752);

võttes arvesse Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini vahelist protokolli Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 62, artikli 63 lõike 3 punkte a ja b, artikleid 66 ja 95 ning artikli 300 lõike 2 esimest lõiku;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0089/2008);

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta;

võttes arvesse kodukorra artiklit 51, artikli 83 lõiget 7 ja artiklit 35;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0246/2008),

| 1. | kiidab heaks ettepaneku võtta vastu nõukogu otsus muudetud kujul ning protokolli sõlmimise; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks ettepaneku võtta vastu nõukogu otsus muudetud kujul ning protokolli sõlmimise;

| 2. | jätab endale õiguse kaitsta Euroopa Parlamendile asutamislepinguga antud eelisõigusi; |
| --- | --- |

2.

jätab endale õiguse kaitsta Euroopa Parlamendile asutamislepinguga antud eelisõigusi;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Liechtensteini Vürstiriigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Liechtensteini Vürstiriigi valitsusele ja parlamendile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus


  Esimene volitus |
| võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 62, artikli 63 lõike 3 punkte a ja b, artikleid 66 ja 95 koos artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega, | võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 62, artikli 63 lõike 3 punkte a ja b, artikleid 66 ja 95 koos artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lause ja artikli 300 lõike 3 teise lõiguga, |
| Muudatusettepanek 2 |
| Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus


  Kolmas volitus |
| | võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
  ; |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus

Esimene volitus

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 62, artikli 63 lõike 3 punkte a ja b, artikleid 66 ja 95 koos artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 62, artikli 63 lõike 3 punkte a ja b, artikleid 66 ja 95 koos artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lause ja artikli 300 lõike 3 teise lõiguga,

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus

Kolmas volitus

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
  ;

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/100 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/100

---

Teisipäev, 8. juuli 2008Liechtensteini ühinemine EÜ ja Šveitsi vahelise lepinguga, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemist*

P6_TA(2008)0322

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus protokolli sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel Liechtensteini ühinemise kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme (KOM(2006)0754 – C6-0090/2008 – 2006/0252(CNS))

2009/C 294 E/31

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2006)0754);

võttes arvesse Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelist protokolli Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 63 lõike 1 punkti a ja artikli 300 lõike 2 esimest lõiku;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0090/2008);

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta;

võttes arvesse kodukorra artiklit 51, artikli 83 lõiget 7 ja artiklit 35;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0247/2008),

| 1. | kiidab heaks ettepaneku võtta vastu nõukogu otsus muudetud kujul ning protokolli sõlmimise; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks ettepaneku võtta vastu nõukogu otsus muudetud kujul ning protokolli sõlmimise;

| 2. | jätab endale õiguse kaitsta Euroopa Parlamendile asutamislepinguga antud eelisõigusi; |
| --- | --- |

2.

jätab endale õiguse kaitsta Euroopa Parlamendile asutamislepinguga antud eelisõigusi;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Liechtensteini Vürstiriigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Liechtensteini Vürstiriigi valitsusele ja parlamendile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus


  Esimene volitus |
| Võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 63 lõike 1 punkti a koos artikli 300 lõike 2 esimese lõiguga ja artikli 300 lõike 3
  esimese
  lõiguga, | võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 63 lõike 1 punkti a koos artikli 300 lõike 2 esimese lõiguga ja artikli 300 lõike 3
  teise
  lõiguga, |
| Muudatusettepanek 2 |
| Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus


  Kolmas volitus |
| võttes arvesse Euroopa Parlamendi
  arvamust | võttes arvesse Euroopa Parlamendi
  nõusolekut |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus

Esimene volitus

Võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 63 lõike 1 punkti a koos artikli 300 lõike 2 esimese lõiguga ja artikli 300 lõike 3
  esimese
  lõiguga,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 63 lõike 1 punkti a koos artikli 300 lõike 2 esimese lõiguga ja artikli 300 lõike 3
  teise
  lõiguga,

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus

Kolmas volitus

võttes arvesse Euroopa Parlamendi
  arvamust

võttes arvesse Euroopa Parlamendi
  nõusolekut

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/101 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/101

---

Teisipäev, 8. juuli 2008EÜ ja Šveitsi vahelisele lepingule, mis käsitleb liikmesriigis, Šveitsis või Liechtensteinis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemist, lisatud protokoll EÜ, Šveitsi ja Liechtensteini vahel*

P6_TA(2008)0323

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule, mis käsitleb liikmesriigis, Šveitsis või Liechtensteinis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme, lisatud protokolli Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel sõlmimise kohta (KOM(2006)0753 – C6-0091/2008 – 2006/0257(CNS))

2009/C 294 E/32

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2006)0753);

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu Euroopa Ühenduse, Šveitsi ja Liechtensteini vahelist protokolli, mis käsitleb liikmesriigis, Šveitsis või Liechtensteinis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 63 lõike 1 punkti a ja artikli 300 lõike 2 esimest lõiku;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0091/2008);

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta;

võttes arvesse kodukorra artiklit 51, artikli 83 lõiget 7 ja artiklit 35;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0261/2008),

| 1. | kiidab heaks ettepaneku võtta vastu nõukogu otsus muudetud kujul ning protokolli sõlmimise; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks ettepaneku võtta vastu nõukogu otsus muudetud kujul ning protokolli sõlmimise;

| 2. | jätab endale õiguse kaitsta Euroopa Parlamendile asutamislepinguga antud eelisõigusi; |
| --- | --- |

2.

jätab endale õiguse kaitsta Euroopa Parlamendile asutamislepinguga antud eelisõigusi;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi valitsusele ja parlamendile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus


  Volitus 1 |
| Võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 63 lõike 1 punkti a koos artikli 300 lõike 2 esimese lõiguga ja artikli 300 lõike 3
  esimese
  lõiguga, | võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 63 lõike 1 punkti a koos artikli 300 lõike 2 esimese lõiguga ja artikli 300 lõike 3
  teise
  lõiguga, |
| Muudatusettepanek 2 |
| Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus


  Volitus 3 |
| võttes arvesse Euroopa Parlamendi
  arvamust
  , | võttes arvesse Euroopa Parlamendi
  nõusolekut
  , |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus

Volitus 1

Võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 63 lõike 1 punkti a koos artikli 300 lõike 2 esimese lõiguga ja artikli 300 lõike 3
  esimese
  lõiguga,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 63 lõike 1 punkti a koos artikli 300 lõike 2 esimese lõiguga ja artikli 300 lõike 3
  teise
  lõiguga,

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus

Volitus 3

võttes arvesse Euroopa Parlamendi
  arvamust
  ,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi
  nõusolekut
  ,

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/102 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/102

---

Teisipäev, 8. juuli 2008Viisade numbrid*

P6_TA(2008)0324

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1683/95 ühtse viisavormi kohta selles osas, mis käsitleb viisa numbreid (KOM(2008)0188 – C6-0187/2008 – 2008/0074(CNS))

2009/C 294 E/33

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut (KOM(2008)0188);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 62 punkti 2 alapunkti b alapunkti iii;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 67, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6–0187/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0268/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/103 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/103

---

Teisipäev, 8. juuli 2008Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamine*

P6_TA(2008)0325

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamiseks (16681/2007 – KOM(2007)0576 – C6-0073/2008 – 2007/0207(CNS))

2009/C 294 E/34

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2007)0576);

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (16681/2007);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 170 lõiget 2 ja artikli 300 lõike 2 esimest lõiku;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0073/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A6-0254/2008),

| 1. | kiidab heaks nõukogu otsuse eelnõu muudetud kujul ning lepingu sõlmimise; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks nõukogu otsuse eelnõu muudetud kujul ning lepingu sõlmimise;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning India Vabariigi valitsusele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning India Vabariigi valitsusele.

| NÕUKOGU ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Otsuse eelnõu


  Põhjendus 3 a (uus) |
| | (3 a) | Leping on oluline element püüdlustes saavutada ELi–India 2004. aasta strateegilise partnerluse eesmärke ning laiemate poliitiliste eesmärkide järgimisel. |

NÕUKOGU ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Otsuse eelnõu

Põhjendus 3 a (uus)

(3 a)

Muudatusettepanek 2

Otsuse eelnõu

Põhjendus 3 b (uus)

| (3 b) | Käesoleva lepingu kohase koostöö tõhusa kooskõlastamise ja hõlbustamise eest vastutab Euroopa Ühenduse ja India teadus- ja tehnoloogiakoostöö juhtkomitee. On soovitav, et tööprogrammi ülevaatamiseks kohtuks komitee kord aastas ning et selle töökord põhineks läbipaistvuse ja vastutuse põhimõtetel. |
| --- | --- |

(3 b)

Muudatusettepanek 3

Otsuse eelnõu

Põhjendus 3 c (uus)

| (3 c) | Lepingu raames läbiviidava ühise teadustegevuse prioriteetseteks eesmärkideks peaksid olema võrreldava teabe loomine ja andmebaasi parandamine. |
| --- | --- |

(3 c)

Muudatusettepanek 4

Otsuse eelnõu

Põhjendus 3 d (uus)

| (3 d) | Lepingu rakendamisel peaksid mõlemad osapooled tegema jõupingutusi, et suurendada ühenduse ja India osalemist üksteise teadusprogrammides, suurendada teadlaste vahetuste arvu ühenduse ja India vahel ning parandada teadlaste liikuvust üldiselt. |
| --- | --- |

(3 d)

Muudatusettepanek 5

Otsuse eelnõu

Põhjendus 3 e (uus)

| (3 e) | Lepingu rakendamisel tuleks pöörata eelisjärjekorras tähelepanu ka energia- ja keskkonnapoliitikale ning uuenduslike energiatehnoloogiate arendamise vajadusele. Tuleks teha ühiseid jõupingutusi ja algatusi näiteks tasuvate süsinikdioksiidi sidumise ja ladustamise ning taastuvenergia tehnoloogiate arendamisel, mis pakuvad huvi mõlemale partnerile. |
| --- | --- |

(3 e)

Muudatusettepanek 6

Otsuse eelnõu

Põhjendus 3 f (uus)

| (3 f) | Lepingu rakendamisel tuleks pöörata erilist tähelepanu ka vastastikkuse põhimõttele. |
| --- | --- |

(3 f)

Muudatusettepanek 7

Otsuse eelnõu

Põhjendus 3 g (uus)

| (3 g) | Soovitav on viia läbi lepingu rakendamise vahehindamine. |
| --- | --- |

(3 g)

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/105 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/105

---

Teisipäev, 8. juuli 2008Toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus***II

P6_TA(2008)0329

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus (16673/2/2007 – C6-0138/2008 – 2006/0143(COD))

2009/C 294 E/35

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (16673/2/2007 – C6-0138/2008) (1);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2006)0423) suhtes;

võttes arvesse muudetud ettepanekut (KOM(2007)0672);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0179/2008),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 111 E, 6.5.2008, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, 10.7.2007, P6_TA(2007)0320.

---

Teisipäev, 8. juuli 2008P6_TC2-COD(2006)0143

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 8. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega kehtestatakse toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi teise lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr 1331/2008) lõplikule kujule.)

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/106 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/106

---

Teisipäev, 8. juuli 2008Toidu lisaained***II

P6_TA(2008)0330

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus toidu lisaainete kohta (16675/2/2007 – C6-0141/2008 – 2006/0145(COD))

2009/C 294 E/36

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (16675/2/2007 – C6-0141/2008) (1);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2006)0428) suhtes;

võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut (KOM(2007)0673);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0180/2008),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 111 E, 6.5.2008, lk 10.

(2)  Vastuvõetud tekstid, 10.7.2007, P6_TA(2007)0321.

---

Teisipäev, 8. juuli 2008P6_TC2-COD(2006)0145

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 8. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008 toidu lisaainete kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi teise lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr 1333/2008) lõplikule kujule.)

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/107 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/107

---

Teisipäev, 8. juuli 2008Lõhna- ja maitseained ning teatavad lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosad***II

P6_TA(2008)0331

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb toidus kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi ning millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 1576/89 ja (EMÜ) nr 1601/91, määrust (EÜ) nr 2232/96 ja direktiivi 2000/13/EÜ (16677/3/2007 – C6-0139/2008 – 2006/0147(COD))

2009/C 294 E/37

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (16677/3/2007 – C6-0139/2008) (1);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2006)0427) suhtes;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0177/2008),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 111 E, 6.5.2008, lk 46.

(2)  Vastuvõetud tekstid, 10.7.2007, P6_TA(2007)0323.

---

Teisipäev, 8. juuli 2008P6_TC2-COD(2006)0147

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 8. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, mis käsitleb toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi ning millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1601/91, määrusi (EÜ) nr 2232/96 ja (EÜ) nr 110/2008 ning direktiivi 2000/13/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi teise lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr 1334/2008) lõplikule kujule.)

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/108 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/108

---

Teisipäev, 8. juuli 2008Toiduensüümid ***II

P6_TA(2008)0332

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb toiduensüüme ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 83/417/EMÜ, nõukogu määrust (EÜ) nr 1493/1999, direktiivi 2000/13/EÜ, nõukogu direktiivi 2001/112/EÜ ja määrust (EÜ) nr 258/97 (16676/1/2007 – C6-0140/2008 – 2006/0144(COD))

2009/C 294 E/38

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (16676/1/2007 – C6-0140/2008) (1);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2006)0425) suhtes;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0176/2008),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 111 E, 6.5.2008, lk 32.

(2)  Vastuvõetud tekstid, 10.7.2007, P6_TA(2007)0322.

---

Teisipäev, 8. juuli 2008P6_TC2-COD(2006)0144

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 8. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, mis käsitleb toiduensüüme ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 83/417/EMÜ, nõukogu määrust (EÜ) nr 1493/1999, direktiivi 2000/13/EÜ, nõukogu direktiivi 2001/112/EÜ ja määrust (EÜ) nr 258/97

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi teise lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr 1332/2008) lõplikule kujule.)

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/109 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/109

---

Teisipäev, 8. juuli 2008Direktiivi 2003/87/EÜ muutmine, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi***II

P6_TA(2008)0333

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi (5058/3/2008 – C6-0177/2008 – 2006/0304(COD))

2009/C 294 E/39

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (5058/3/2008 – C6-0177/2008) (1);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2006)0818) suhtes;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0220/2008),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 122 E, 20.5.2008, lk 19.

(2)  Vastuvõetud tekstid, 13.11.2007, P6_TA(2007)0505.

---

Teisipäev, 8. juuli 2008P6_TC2-COD(2006)0304

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 8. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi teise lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv 2008/101/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/110 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/110

---

Teisipäev, 8. juuli 20082009. aasta eelarve: esmased tähelepanekud seoses 2009. aasta eelarve esialgse projektiga ja lepitusmenetluse volitus

P6_TA(2008)0335

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta resolutsioon 2009.aasta eelarve kohta: esmased tähelepanekud seoses 2009.aasta eelarve esialgse projektiga ja lepitusmenetluse volitus, IIIjagu – Komisjon (2008/2025(BUD))

2009/C 294 E/40

Euroopa Parlament,

võttes arvesse 6. mail 2008. aastal komisjoni poolt vastu võetud 2009. eelarveaasta eelarve esialgset projekti;

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 272 ja Euratomi asutamislepingu artiklit 177;

võttes arvesse oma 24. aprilli 2008. aasta resolutsioone komisjoni 2009. aasta poliitilise strateegia kohta (2) ning 2009. aasta eelarve raamistiku ja prioriteetide kohta (3);

võttes arvesse 19. ja 20. juunil 2008 Brüsselis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi;

võttes arvesse kodukorra artiklit 69 ja IV lisa;

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A6-0262/2008),

| A. | arvestades, et kui Lissaboni leping, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut (Lissaboni leping) ratifitseeritakse, asetatakse sellega 2009. aastal Euroopa Parlament õigusloomet ja eelarvet puudutavates küsimustes lõpuks nõukoguga võrdsele tasandile ning Euroopa Liidule antakse uusi pädevusi, mis kõik mõjutavad oluliselt ELi eelarvet; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kui Lissaboni leping, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut (Lissaboni leping) ratifitseeritakse, asetatakse sellega 2009. aastal Euroopa Parlament õigusloomet ja eelarvet puudutavates küsimustes lõpuks nõukoguga võrdsele tasandile ning Euroopa Liidule antakse uusi pädevusi, mis kõik mõjutavad oluliselt ELi eelarvet;

| B. | arvestades, et uue lepingu sätetest tulenevalt tuleb teha põhjalikke muudatusi iga-aastases eelarvemenetluses tervikuna ning kohustuslike ja mittekohustuslike kulude eristamisest ning mittekohustuslike kulude (maksimaalsest) kasvumäärast loobutakse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et uue lepingu sätetest tulenevalt tuleb teha põhjalikke muudatusi iga-aastases eelarvemenetluses tervikuna ning kohustuslike ja mittekohustuslike kulude eristamisest ning mittekohustuslike kulude (maksimaalsest) kasvumäärast loobutakse;

| C. | arvestades, et 16. aprillil 2008. aastal leppisid kolm institutsiooni deklaratsioonis kokku alustada esimesel võimalusel arutelusid vajalike korralduste osas Lissaboni lepinguga seotud eelarveküsimustes, pidades silmas asjaolu, et 2009. aasta toob kaasa Euroopa Parlamendi ja komisjoni uue koosseisu, mis peavad olema täiesti valmis uue lepinguga kaasnevateks muudatusteks, juhul kui see ratifitseeritakse; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 16. aprillil 2008. aastal leppisid kolm institutsiooni deklaratsioonis kokku alustada esimesel võimalusel arutelusid vajalike korralduste osas Lissaboni lepinguga seotud eelarveküsimustes, pidades silmas asjaolu, et 2009. aasta toob kaasa Euroopa Parlamendi ja komisjoni uue koosseisu, mis peavad olema täiesti valmis uue lepinguga kaasnevateks muudatusteks, juhul kui see ratifitseeritakse;

2009. aasta eelarve esialgne projekt

| 1. | märgib, et 2009. aasta eelarve esialgse projekti kogusumma on 134 394,9 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 116 736,4 miljonit eurot maksete assigneeringutena, mis jätab ülemmäära alla 2 638,1 miljoni euro suuruse kulukohustuste varu ja 7 443,6 miljoni euro suuruse maksete varu, kusjuures kohustuslikud kulud moodustavad 33 % kulukohustustest ja 38 % maksetest; |
| --- | --- |

1.

märgib, et 2009. aasta eelarve esialgse projekti kogusumma on 134 394,9 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 116 736,4 miljonit eurot maksete assigneeringutena, mis jätab ülemmäära alla 2 638,1 miljoni euro suuruse kulukohustuste varu ja 7 443,6 miljoni euro suuruse maksete varu, kusjuures kohustuslikud kulud moodustavad 33 % kulukohustustest ja 38 % maksetest;

| 2. | juhib tähelepanu sellele, et kulukohustused 2009. aasta eelarve esialgses projektis vastavad 1,04 %-le RKTst, mis on 2008. aasta eelarvega võrreldes kokku 3,1 % võrra kasvanud, ning kohustuslikud kulud on liikmesriikide otsetoetustele üleminekuga seoses suurenenud 4,7 % ja mittekohustuslikud kulud 2,4 %; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu sellele, et kulukohustused 2009. aasta eelarve esialgses projektis vastavad 1,04 %-le RKTst, mis on 2008. aasta eelarvega võrreldes kokku 3,1 % võrra kasvanud, ning kohustuslikud kulud on liikmesriikide otsetoetustele üleminekuga seoses suurenenud 4,7 % ja mittekohustuslikud kulud 2,4 %;

| 3. | märgib huviga, et 2009. aasta eelarve esialgse projekti maksed vastavad 0,90 %-le RKTst, mis on 2008. aasta eelarvega võrreldes 3,3 % võrra vähenenud, samal ajal kui kohustuslike kuludega seotud maksed on suurenenud 4,8 %, mis on kooskõlas kulukohustustega seotud arengutega, samas kui mittekohustuslike kuludega seotud maksed on vähenenud 7,6 % võrra; |
| --- | --- |

3.

märgib huviga, et 2009. aasta eelarve esialgse projekti maksed vastavad 0,90 %-le RKTst, mis on 2008. aasta eelarvega võrreldes 3,3 % võrra vähenenud, samal ajal kui kohustuslike kuludega seotud maksed on suurenenud 4,8 %, mis on kooskõlas kulukohustustega seotud arengutega, samas kui mittekohustuslike kuludega seotud maksed on vähenenud 7,6 % võrra;

| 4. | võtab teadmiseks komisjoni esitatud eelarve esialgse projekti prioriteedid:






  — | toetada säästvat kasvu ja edendada töökohtade loomist soodustavat majanduskliimat; toetada innovatsiooni; |
| --- | --- | --- |

4.

võtab teadmiseks komisjoni esitatud eelarve esialgse projekti prioriteedid:

—

toetada säästvat kasvu ja edendada töökohtade loomist soodustavat majanduskliimat; toetada innovatsiooni;

| — | jätkata ühtekuuluvuspoliitikat, et vähendada Euroopa Liidu piirkondade vahelist ebavõrdsust; |
| --- | --- |

—

jätkata ühtekuuluvuspoliitikat, et vähendada Euroopa Liidu piirkondade vahelist ebavõrdsust;

| — | võidelda kliimamuutuse vastu ning edendada teadusuuringuid puhta ja tõhusa energia valdkonnas; arendada välja ELi energiapoliitika, mida iseloomustavad sõltumatus ja turvalisus; |
| --- | --- |

—

võidelda kliimamuutuse vastu ning edendada teadusuuringuid puhta ja tõhusa energia valdkonnas; arendada välja ELi energiapoliitika, mida iseloomustavad sõltumatus ja turvalisus;

| — | arendada välja ühine integratsioonipoliitika ning luua ühine õigusala; |
| --- | --- |

—

arendada välja ühine integratsioonipoliitika ning luua ühine õigusala;

| — | toetada Lähis-Ida rahuprotsessi ning stabiilsust Kosovos ja Balkani piirkonnas laiemalt; |
| --- | --- |

—

toetada Lähis-Ida rahuprotsessi ning stabiilsust Kosovos ja Balkani piirkonnas laiemalt;

| — | anda toiduabi ja tugevdada arengukoostöö keskkonnaaspekti; |
| --- | --- |

—

anda toiduabi ja tugevdada arengukoostöö keskkonnaaspekti;

| 5. | tuletab meelde Euroopa Parlamendi prioriteete, millele on osutatud Euroopa Parlamendi eelpoolnimetatud 24. aprilli 2008. aasta resolutsioonis komisjoni 2009. aasta poliitilise strateegia kohta; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde Euroopa Parlamendi prioriteete, millele on osutatud Euroopa Parlamendi eelpoolnimetatud 24. aprilli 2008. aasta resolutsioonis komisjoni 2009. aasta poliitilise strateegia kohta;

Üldised tähelepanekud

| 6. | väljendab veendumust, et Euroopa Liit peab olema varustatud piisavate vahenditega, mis on vajalikud tema praeguse poliitika ja tegevuse täielikuks teostamiseks ning samal ajal ka piisava paindlikkuse tagamiseks, et tulla toime uute poliitiliste väljakutsetega; |
| --- | --- |

6.

väljendab veendumust, et Euroopa Liit peab olema varustatud piisavate vahenditega, mis on vajalikud tema praeguse poliitika ja tegevuse täielikuks teostamiseks ning samal ajal ka piisava paindlikkuse tagamiseks, et tulla toime uute poliitiliste väljakutsetega;

| 7. | märgib, et 2 638 miljoni euro suurusest üldisest varust eelarve esialgses projektis pärineb väga suur osa, st 2 027 miljoni euro suurune summa, rubriigi 2 turuga seotud kulude ja otsetoetuste varust (ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) esimene sammas); |
| --- | --- |

7.

märgib, et 2 638 miljoni euro suurusest üldisest varust eelarve esialgses projektis pärineb väga suur osa, st 2 027 miljoni euro suurune summa, rubriigi 2 turuga seotud kulude ja otsetoetuste varust (ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) esimene sammas);

| 8. | võtab huviga teadmiseks eespoolnimetatud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldused ja mõju, mida mõned neist järeldustest võivad avaldada eelarvele; on seisukohal, et nimetatud eelarvenõuete käsitlemiseks tuleb kasutada üksnes vahendeid, mida pakub institutsioonidevaheline kokkulepe, eriti selle punktid 21 kuni 23; |
| --- | --- |

8.

võtab huviga teadmiseks eespoolnimetatud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldused ja mõju, mida mõned neist järeldustest võivad avaldada eelarvele; on seisukohal, et nimetatud eelarvenõuete käsitlemiseks tuleb kasutada üksnes vahendeid, mida pakub institutsioonidevaheline kokkulepe, eriti selle punktid 21 kuni 23;

| 9. | juhib tähelepanu sellele, et ELi võime reageerida poliitilistele muutustele eelarvega on äärmiselt piiratud, sest varud mitmeaastase finantsraamistiku teiste ülemmäärade (eelkõige rubriikide 1a, 3b ja 4) raames on väga väikesed; rõhutab samas võimalust kohaldada institutsioonidevahelise kokkuleppe sätteid, et tasakaalustada rahaliste vahendite nappust; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu sellele, et ELi võime reageerida poliitilistele muutustele eelarvega on äärmiselt piiratud, sest varud mitmeaastase finantsraamistiku teiste ülemmäärade (eelkõige rubriikide 1a, 3b ja 4) raames on väga väikesed; rõhutab samas võimalust kohaldada institutsioonidevahelise kokkuleppe sätteid, et tasakaalustada rahaliste vahendite nappust;

| 10. | eelarvepädeva institutsioonina peab oma kohustuseks tagada, et ELi eelarvesse eraldatud vahendeid kasutatakse piiratud ressursside optimeerimiseks; kavatseb püüelda ambitsioonikama, tasakaalustatud ja sidusa eelarve poole, tehes seda koostöös erikomisjonidega ja võttes arvesse nende taotlusi; |
| --- | --- |

10.

eelarvepädeva institutsioonina peab oma kohustuseks tagada, et ELi eelarvesse eraldatud vahendeid kasutatakse piiratud ressursside optimeerimiseks; kavatseb püüelda ambitsioonikama, tasakaalustatud ja sidusa eelarve poole, tehes seda koostöös erikomisjonidega ja võttes arvesse nende taotlusi;

| 11. | ei suuda alati näha selget seost komisjoni iga-aastases poliitilises strateegias ja eelarve esialgses projektis kirjeldatud poliitiliste prioriteetide ning vastavate eelarveridade ja poliitikavaldkondade vahendite suurendamise vahel; ei ole ikka veel rahul komisjoni katsetega lisada Euroopa Parlamendi prioriteedid eelarve esialgsesse projekti; ei ole näiteks veendunud, et kliimamuutust puudutav prioriteet vastavalt komisjoni ettepanekule tõepoolest kogu eelarves kajastub; soovib saada täpsemat teavet kasutatud meetodite kohta, mis võimaldasid jõuda järeldusele, et ELi eelarvest kasutatakse üle 10 % või 14 miljardit eurot keskkonnaeesmärkide saavutamiseks; nõuab, et kõikide eelarves kajastuvate kliimamuutusega seotud kulude kohta esitataks kõikehõlmav ülevaade, sh maaelu arengu ja struktuurifondide kohta, et oleks võimalik hinnata poliitiliste ja eelarveliste prioriteetide vahelist seost; osutab vajadusele vahekokkuvõttes praegused programmid läbi vaadata, et paremini integreerida kliimamuutusega seotud eesmärgid ja suurendada poliitikate sidusust; |
| --- | --- |

11.

ei suuda alati näha selget seost komisjoni iga-aastases poliitilises strateegias ja eelarve esialgses projektis kirjeldatud poliitiliste prioriteetide ning vastavate eelarveridade ja poliitikavaldkondade vahendite suurendamise vahel; ei ole ikka veel rahul komisjoni katsetega lisada Euroopa Parlamendi prioriteedid eelarve esialgsesse projekti; ei ole näiteks veendunud, et kliimamuutust puudutav prioriteet vastavalt komisjoni ettepanekule tõepoolest kogu eelarves kajastub; soovib saada täpsemat teavet kasutatud meetodite kohta, mis võimaldasid jõuda järeldusele, et ELi eelarvest kasutatakse üle 10 % või 14 miljardit eurot keskkonnaeesmärkide saavutamiseks; nõuab, et kõikide eelarves kajastuvate kliimamuutusega seotud kulude kohta esitataks kõikehõlmav ülevaade, sh maaelu arengu ja struktuurifondide kohta, et oleks võimalik hinnata poliitiliste ja eelarveliste prioriteetide vahelist seost; osutab vajadusele vahekokkuvõttes praegused programmid läbi vaadata, et paremini integreerida kliimamuutusega seotud eesmärgid ja suurendada poliitikate sidusust;

| 12. | soovib arutada nõukogu ja komisjoniga institutsioonidevahelisest kokkuleppest tulenevaid võimalusi kliimamuutuse vastaste meetmete paremaks rahastamiseks eesmärgiga sõlmida põhjalik kliimamuutust käsitlev kokkulepe ajavahemikuks pärast 2012. aastat; |
| --- | --- |

12.

soovib arutada nõukogu ja komisjoniga institutsioonidevahelisest kokkuleppest tulenevaid võimalusi kliimamuutuse vastaste meetmete paremaks rahastamiseks eesmärgiga sõlmida põhjalik kliimamuutust käsitlev kokkulepe ajavahemikuks pärast 2012. aastat;

| 13. | on huvitatud intensiivsest koostööst nõukogu ja komisjoniga, et saavutada energiaküsimuste ja kliimamuutuse paketi, sealhulgas süsiniku sidumise ja ladustamise osas varsti tõhus kokkulepe; märgib, et EL peab jätkuvalt näitama, et majanduskasv ja -areng ning vähese süsinikdioksiidi heitega majandus on ühitatavad; tuletab nõukogule meelde eespoolnimetatud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi; |
| --- | --- |

13.

on huvitatud intensiivsest koostööst nõukogu ja komisjoniga, et saavutada energiaküsimuste ja kliimamuutuse paketi, sealhulgas süsiniku sidumise ja ladustamise osas varsti tõhus kokkulepe; märgib, et EL peab jätkuvalt näitama, et majanduskasv ja -areng ning vähese süsinikdioksiidi heitega majandus on ühitatavad; tuletab nõukogule meelde eespoolnimetatud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi;

| 14. | tunneb tõsist muret selle pärast, et on saabunud aeg, kus olemasolevad varud on üha sagedamini tekkinud seoses „loomingulise eelarvestamisega”, näiteks olemasolevate mitmeaastaste programmide kulutuste koondamisega eelarveperioodi lõppu, juba hästi teada ja ettenähtavate eelarvevajaduste arvestamata jätmisega ning muude sarnaste manöövritega; on seisukohal, et selline tegevus rikub usaldusväärse eelarvestamise põhimõtet, ja nõuab veel kord sellise eelarve esialgse projekti koostamist, mis kajastab ausalt järgmise aasta eelarvelisi vajadusi; palub komisjonil ja nõukogul teha koostööd, et võtta vastu 2009. aasta eelarve assigneeringute rahuldava taseme saavutamiseks vajalikud otsused; |
| --- | --- |

14.

tunneb tõsist muret selle pärast, et on saabunud aeg, kus olemasolevad varud on üha sagedamini tekkinud seoses „loomingulise eelarvestamisega”, näiteks olemasolevate mitmeaastaste programmide kulutuste koondamisega eelarveperioodi lõppu, juba hästi teada ja ettenähtavate eelarvevajaduste arvestamata jätmisega ning muude sarnaste manöövritega; on seisukohal, et selline tegevus rikub usaldusväärse eelarvestamise põhimõtet, ja nõuab veel kord sellise eelarve esialgse projekti koostamist, mis kajastab ausalt järgmise aasta eelarvelisi vajadusi; palub komisjonil ja nõukogul teha koostööd, et võtta vastu 2009. aasta eelarve assigneeringute rahuldava taseme saavutamiseks vajalikud otsused;

| 15. | rõhutab ELi eelarve selge, kooskõlastatud ja läbipaistva esitamise tähtsust, mis on vältimatult vajalik ka seoses vajadusega teavitada Euroopa kodanikke ELi vahendite kasutamisest; tunneb muret seoses sellega, et komisjoni tegevus- ja halduskulude eristamine on muutunud üha raskemaks ning juba märkimisväärset osa halduskuludest, mida tegelikult tuleks finantseerida rubriigist 5, rahastatakse tegevuskulude assigneeringutest; |
| --- | --- |

15.

rõhutab ELi eelarve selge, kooskõlastatud ja läbipaistva esitamise tähtsust, mis on vältimatult vajalik ka seoses vajadusega teavitada Euroopa kodanikke ELi vahendite kasutamisest; tunneb muret seoses sellega, et komisjoni tegevus- ja halduskulude eristamine on muutunud üha raskemaks ning juba märkimisväärset osa halduskuludest, mida tegelikult tuleks finantseerida rubriigist 5, rahastatakse tegevuskulude assigneeringutest;

| 16. | taunib asjaolu, et praegu ei ole selget viidet täpsetele muudatustele, mis tehakse uues finantsplaneeringu dokumendis võrreldes eelmise finantsplaneeringuga, ega selget viidet sellele, kas või kuidas konkreetsel aastal suurendamisi kompenseeritakse või kuidas toimub kulutuste koondamine eelarveperioodi lõppu ja algusesse; on seisukohal, et see ei ole kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 46 sätetega, ja palub komisjonil täita oma vastavaid kohustusi; |
| --- | --- |

16.

taunib asjaolu, et praegu ei ole selget viidet täpsetele muudatustele, mis tehakse uues finantsplaneeringu dokumendis võrreldes eelmise finantsplaneeringuga, ega selget viidet sellele, kas või kuidas konkreetsel aastal suurendamisi kompenseeritakse või kuidas toimub kulutuste koondamine eelarveperioodi lõppu ja algusesse; on seisukohal, et see ei ole kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 46 sätetega, ja palub komisjonil täita oma vastavaid kohustusi;

| 17. | rõhutab, et eriti tähtis on teostada järelkontrolli kogu eelarves mitmeaastaste programmide kulutuste eelarveperioodi algusesse ja lõppu koondamise mõju üle, et tagada kulukohustuste sidus planeerimine mitmeaastase finantsraamistiku kehtivusaja jooksul, pidades silmas institutsioonidevahelises kokkuleppes esitatud Euroopa Parlamendi prioriteete; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et eriti tähtis on teostada järelkontrolli kogu eelarves mitmeaastaste programmide kulutuste eelarveperioodi algusesse ja lõppu koondamise mõju üle, et tagada kulukohustuste sidus planeerimine mitmeaastase finantsraamistiku kehtivusaja jooksul, pidades silmas institutsioonidevahelises kokkuleppes esitatud Euroopa Parlamendi prioriteete;

| 18. | imestab komisjoni 2009. aasta eelarve esialgses projektis esitatud maksete assigneeringute märkimisväärselt väikese mahu üle (116 736 miljonit eurot); tuletab meelde, et 2007. ja 2008. aasta eelarvetes ulatusid kulukohustuste assigneeringud vastavalt 126,5 ja 129 100 miljoni euroni; |
| --- | --- |

18.

imestab komisjoni 2009. aasta eelarve esialgses projektis esitatud maksete assigneeringute märkimisväärselt väikese mahu üle (116 736 miljonit eurot); tuletab meelde, et 2007. ja 2008. aasta eelarvetes ulatusid kulukohustuste assigneeringud vastavalt 126,5 ja 129 100 miljoni euroni;

| 19. | palub, et komisjon jätkaks 2007. aastal alustatud läbivaatamist ning esitaks selgelt täiendava teabe personalipoliitika ja ümberpaigutamiste strateegia kohaldamise ja ülesannete hajutamise ulatuse kohta 2009. aastaks; palub koostada 30. aprilliks 2009 järelaruande, mis sisaldab komisjoni järeldusi institutsiooni sisestruktuuri kohta; võtab teadmiseks komisjoni inimressursside kavandamist ja optimeerimist ELi prioriteetide saavutamiseks käsitleva aruande 2008. aasta järelaruande, milles komisjon kinnitab oma lubadust mitte taotleda uusi ametikohti kuni 2013. aastani pärast laienemisega seotud viimaste ametikohtade loomist 2009. aastal; |
| --- | --- |

19.

palub, et komisjon jätkaks 2007. aastal alustatud läbivaatamist ning esitaks selgelt täiendava teabe personalipoliitika ja ümberpaigutamiste strateegia kohaldamise ja ülesannete hajutamise ulatuse kohta 2009. aastaks; palub koostada 30. aprilliks 2009 järelaruande, mis sisaldab komisjoni järeldusi institutsiooni sisestruktuuri kohta; võtab teadmiseks komisjoni inimressursside kavandamist ja optimeerimist ELi prioriteetide saavutamiseks käsitleva aruande 2008. aasta järelaruande, milles komisjon kinnitab oma lubadust mitte taotleda uusi ametikohti kuni 2013. aastani pärast laienemisega seotud viimaste ametikohtade loomist 2009. aastal;

| 20. | võtab teadmiseks Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) välisabi valdkonnas läbiviidavate välisjuurdluste arvu olulise suurenemise ja palub seetõttu komisjonil tagada, et OLAFi käsutuses oleksid selleks vajalikud vahendid; palub nõukogul parandada liikmesriikide ja komisjoni vahelise koostöö kvaliteeti ELis toimepandavate pettuste vastases võitluses; palub nõukogul tagada, et liikmesriigid rakendavad nõuetekohaseid pettusevastaste juurdluste järelmeetmeid, sh sissenõudmismenetlust; |
| --- | --- |

20.

võtab teadmiseks Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) välisabi valdkonnas läbiviidavate välisjuurdluste arvu olulise suurenemise ja palub seetõttu komisjonil tagada, et OLAFi käsutuses oleksid selleks vajalikud vahendid; palub nõukogul parandada liikmesriikide ja komisjoni vahelise koostöö kvaliteeti ELis toimepandavate pettuste vastases võitluses; palub nõukogul tagada, et liikmesriigid rakendavad nõuetekohaseid pettusevastaste juurdluste järelmeetmeid, sh sissenõudmismenetlust;

Alamrubriik 1a

| 21. | märgib, et eelarve esialgse projekti kulukohustused konkurentsivõimele majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks on 11 690 miljonit eurot, mis jätab 82 miljoni euro suuruse varu; see tähendab 2008. aastaga võrreldes 5,5 % suurenemist; märgib, et ka maksed suurenevad 5,3 % võrra 10 285,2 miljoni euro suuruse kogusummani; |
| --- | --- |

21.

märgib, et eelarve esialgse projekti kulukohustused konkurentsivõimele majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks on 11 690 miljonit eurot, mis jätab 82 miljoni euro suuruse varu; see tähendab 2008. aastaga võrreldes 5,5 % suurenemist; märgib, et ka maksed suurenevad 5,3 % võrra 10 285,2 miljoni euro suuruse kogusummani;

| 22. | tervitab komisjoni kavatsust võtta töökohtade loomise ning uuendustegevuse, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) ja teadusuuringute toetamise valdkonnas põhimeetmeid; rõhutab, et olemasolevaid algatusi selles valdkonnas, nt konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning VKEdega seotud muid algatusi, tuleb nõuetekohaselt rakendada ja nende üle järelevalvet teostada; |
| --- | --- |

22.

tervitab komisjoni kavatsust võtta töökohtade loomise ning uuendustegevuse, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) ja teadusuuringute toetamise valdkonnas põhimeetmeid; rõhutab, et olemasolevaid algatusi selles valdkonnas, nt konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning VKEdega seotud muid algatusi, tuleb nõuetekohaselt rakendada ja nende üle järelevalvet teostada;

| 23. | tervitab komisjoni eelarve esialgses projektis püstitatud prioriteeti edendada puhta ja tõhusa energia alaseid teadusuuringuid ja kavatseb tagada selleks vajalike vahendite eraldamise (lisaks seitsmendas raamprogrammis ettenähtule), kuna energiatõhusus omab kliimamuutuse probleemiga tegelemisel keskset tähtsust; |
| --- | --- |

23.

tervitab komisjoni eelarve esialgses projektis püstitatud prioriteeti edendada puhta ja tõhusa energia alaseid teadusuuringuid ja kavatseb tagada selleks vajalike vahendite eraldamise (lisaks seitsmendas raamprogrammis ettenähtule), kuna energiatõhusus omab kliimamuutuse probleemiga tegelemisel keskset tähtsust;

| 24. | rõhutab vajalike eelarvevahendite tagamise olulisust kõikide meetmete jaoks, mis lihtsustavad haridusprogrammide propageerimist ja tutvustamist meedias ning uute tehnoloogiavahendite kaudu; |
| --- | --- |

24.

rõhutab vajalike eelarvevahendite tagamise olulisust kõikide meetmete jaoks, mis lihtsustavad haridusprogrammide propageerimist ja tutvustamist meedias ning uute tehnoloogiavahendite kaudu;

| 25. | taunib alamrubriigi 1a piiratud varu, mistõttu ei ole võimalik vahendeid ümber paigutades rahastada uusi prioriteete, ilma et see kahjustaks tõsiselt olulisi käimasolevaid programme, ning soovitab seetõttu uute prioriteetide määratlemise korral täiendavat rahastamist; |
| --- | --- |

25.

taunib alamrubriigi 1a piiratud varu, mistõttu ei ole võimalik vahendeid ümber paigutades rahastada uusi prioriteete, ilma et see kahjustaks tõsiselt olulisi käimasolevaid programme, ning soovitab seetõttu uute prioriteetide määratlemise korral täiendavat rahastamist;

| 26. | usub, et alamrubriigi 1a piiratud varu tõttu peaks prioriteediks olema käimasolevate katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse korralik elluviimine ning hindamine, kuid loomulikult peab jääma võimalus lisada uusi katseprojekte ja ettevalmistavaid tegevusi; |
| --- | --- |

26.

usub, et alamrubriigi 1a piiratud varu tõttu peaks prioriteediks olema käimasolevate katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse korralik elluviimine ning hindamine, kuid loomulikult peab jääma võimalus lisada uusi katseprojekte ja ettevalmistavaid tegevusi;

| 27. | peab kavandatavat väikeettevõtete õigusakti oluliseks strateegiaks VKEde toetamisel; ootab kannatamatult kõnealuse uue strateegiliste vahendi rahastamiseks konkreetseid ettepanekuid; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kasutaksid suuremas ulatuses ka struktuurifondides kõnealuseks otstarbeks ette nähtud vahendeid; märgib, et kuna VKEsid puudutab hilinenud maksete probleem eriti teravalt, peab Euroopa Liit hilinenud maksete tegemist vältima tõhusa ja läbipaistva kontrollisüsteemi väljatöötamise kaudu, mis aitaks tagada maksete sooritamise kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul; |
| --- | --- |

27.

peab kavandatavat väikeettevõtete õigusakti oluliseks strateegiaks VKEde toetamisel; ootab kannatamatult kõnealuse uue strateegiliste vahendi rahastamiseks konkreetseid ettepanekuid; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kasutaksid suuremas ulatuses ka struktuurifondides kõnealuseks otstarbeks ette nähtud vahendeid; märgib, et kuna VKEsid puudutab hilinenud maksete probleem eriti teravalt, peab Euroopa Liit hilinenud maksete tegemist vältima tõhusa ja läbipaistva kontrollisüsteemi väljatöötamise kaudu, mis aitaks tagada maksete sooritamise kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul;

Alamrubriik 1b

| 28. | märgib, et ühtekuuluvusele majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks eelarve esialgses projektis ette nähtud kulukohustused suurenevad 2,5 % võrra 48 413,9 miljoni euro suuruse kogusummani, mis jätab 14 miljoni euro suuruse varu üksnes tehnilise abi rahastamispaketis; võtab teadmiseks, et üldine 2,5 %-line kasv tuleneb Ühtekuuluvusfondi vahendite märkimisväärsest kasvust (+14 % 2008. aastaga võrreldes), samas kui struktuurifondide assigneeringud on jäänud samale tasemele; |
| --- | --- |

28.

märgib, et ühtekuuluvusele majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks eelarve esialgses projektis ette nähtud kulukohustused suurenevad 2,5 % võrra 48 413,9 miljoni euro suuruse kogusummani, mis jätab 14 miljoni euro suuruse varu üksnes tehnilise abi rahastamispaketis; võtab teadmiseks, et üldine 2,5 %-line kasv tuleneb Ühtekuuluvusfondi vahendite märkimisväärsest kasvust (+14 % 2008. aastaga võrreldes), samas kui struktuurifondide assigneeringud on jäänud samale tasemele;

| 29. | taunib maksete järsku vähendamist, mis 2008. aastaga võrreldes vähenevad 13,9 % 34 914,1 miljoni euroni; ei ole veendunud eelkõige maksete taseme prognooside allapoole korrigeerimise põhjustes (Euroopa Regionaalarengu Fond – lähenemine: - 30 %; Euroopa Regionaalarengu Fond – piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive: - 13 %; Euroopa Regionaalarengu Fond – territoriaalne koostöö: - 85 %; Ühtekuuluvusfond – uued programmid 2007–2013: - 50 %); |
| --- | --- |

29.

taunib maksete järsku vähendamist, mis 2008. aastaga võrreldes vähenevad 13,9 % 34 914,1 miljoni euroni; ei ole veendunud eelkõige maksete taseme prognooside allapoole korrigeerimise põhjustes (Euroopa Regionaalarengu Fond – lähenemine: - 30 %; Euroopa Regionaalarengu Fond – piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive: - 13 %; Euroopa Regionaalarengu Fond – territoriaalne koostöö: - 85 %; Ühtekuuluvusfond – uued programmid 2007–2013: - 50 %);

| 30. | on arvamusel, et komisjon peaks teatama, kas selline järsk vahendite vähendamine on järelevalverolli tugevdamiseks ja struktuurimeetmete ühiseks juhtimiseks väljatöötatud uue tegevuskava otsene või kaudne tulemus, eriti arvestades, et see võib liikmesriikides tähendada puudulikku esmatasandi kontrolli; |
| --- | --- |

30.

on arvamusel, et komisjon peaks teatama, kas selline järsk vahendite vähendamine on järelevalverolli tugevdamiseks ja struktuurimeetmete ühiseks juhtimiseks väljatöötatud uue tegevuskava otsene või kaudne tulemus, eriti arvestades, et see võib liikmesriikides tähendada puudulikku esmatasandi kontrolli;

| 31. | kavatseb tagada, et ühtekuuluvuspoliitika jaoks on kindlustatud vajalikud vahendid, et tulla toime Euroopa Liidu solidaarsuspõhimõttega seotud praeguste ja tulevaste väljakutsetega; |
| --- | --- |

31.

kavatseb tagada, et ühtekuuluvuspoliitika jaoks on kindlustatud vajalikud vahendid, et tulla toime Euroopa Liidu solidaarsuspõhimõttega seotud praeguste ja tulevaste väljakutsetega;

Rubriik 2

| 32. | märgib, et loodusvarade kaitsele ja majandamisele eelarve esialgses projektis ette nähtud kulukohustused on 57 525,7 miljonit eurot, mis tähendab 2008. aastaga võrreldes 3,5 % kasvu ja jätab 2 113,3 miljoni euro suuruse varu; maksed suurenevad 3,0 % võrra 54 834,9 miljoni euroni; rubriigi 2 turuga seotud kulude ja otsetoetuste jaoks ettenähtud osa on 42 860,3 miljonit eurot kulukohustustena ja 42 814,2 miljonit eurot maksetena; |
| --- | --- |

32.

märgib, et loodusvarade kaitsele ja majandamisele eelarve esialgses projektis ette nähtud kulukohustused on 57 525,7 miljonit eurot, mis tähendab 2008. aastaga võrreldes 3,5 % kasvu ja jätab 2 113,3 miljoni euro suuruse varu; maksed suurenevad 3,0 % võrra 54 834,9 miljoni euroni; rubriigi 2 turuga seotud kulude ja otsetoetuste jaoks ettenähtud osa on 42 860,3 miljonit eurot kulukohustustena ja 42 814,2 miljonit eurot maksetena;

| 33. | rõhutab, et ainult 0,5 % rubriigi 2 assigneeringutest, arvestamata maaelu arengu programmide keskkonnameetmeid ja otsemaksete suhtes kohaldatavate nõuetele vastavuse süsteemi aluseks olevaid keskkonnastandardeid, kasutatakse keskkonnaga seotud prioriteetidele, samas kui valdav enamus vahendeid on eraldatud otsetoetustele ja turuga seotud kulutustele; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et ainult 0,5 % rubriigi 2 assigneeringutest, arvestamata maaelu arengu programmide keskkonnameetmeid ja otsemaksete suhtes kohaldatavate nõuetele vastavuse süsteemi aluseks olevaid keskkonnastandardeid, kasutatakse keskkonnaga seotud prioriteetidele, samas kui valdav enamus vahendeid on eraldatud otsetoetustele ja turuga seotud kulutustele;

| 34. | tervitab LIFE+ assigneeringute suurendamist 20,9 miljoni euro võrra, kuid märgib teatava kahetsusega, et ainult osa kõnealusest kasvust suunatakse tegevuse tõhustamisele kliimamuutuse valdkonnas; on arvamusel, et kliimamuutuse vastu võitlemise horisontaalne eelarveprioriteet ei kajastu nõuetekohaselt kõnealustes summades; |
| --- | --- |

34.

tervitab LIFE+ assigneeringute suurendamist 20,9 miljoni euro võrra, kuid märgib teatava kahetsusega, et ainult osa kõnealusest kasvust suunatakse tegevuse tõhustamisele kliimamuutuse valdkonnas; on arvamusel, et kliimamuutuse vastu võitlemise horisontaalne eelarveprioriteet ei kajastu nõuetekohaselt kõnealustes summades;

| 35. | tuletab meelde, et ÜPP tähtsaim eesmärk on tagada turu tasakaalustamine, varustuskindlus ja mõistlikud tarbijahinnad, ning palub seetõttu komisjonil näha 2009. aasta eelarves ette vajalikud vahendid praegusest toiduainekriisist tulenevatele uutele vajadustele vastamiseks, eriti toiduainete kättesaadavuse parandamiseks enim puudustkannatavatele inimestele, keda kriis tabab kõige valusamalt; |
| --- | --- |

35.

tuletab meelde, et ÜPP tähtsaim eesmärk on tagada turu tasakaalustamine, varustuskindlus ja mõistlikud tarbijahinnad, ning palub seetõttu komisjonil näha 2009. aasta eelarves ette vajalikud vahendid praegusest toiduainekriisist tulenevatele uutele vajadustele vastamiseks, eriti toiduainete kättesaadavuse parandamiseks enim puudustkannatavatele inimestele, keda kriis tabab kõige valusamalt;

| 36. | tervitab põllumajandustoodete eksporditoetuste üldist langustendentsi seoses soodsate turutingimustega ja sellest tulenevaid sääste; |
| --- | --- |

36.

tervitab põllumajandustoodete eksporditoetuste üldist langustendentsi seoses soodsate turutingimustega ja sellest tulenevaid sääste;

| 37. | märgib, et maaelu arengule eelarve esialgses projektis ette nähtud kulukohustused on jäänud 13 401 miljoni euro juures (sh toetuste ümbersuunamine) peaaegu muutumatuks ning maksete assigneeringud on 10 926 miljonit eurot, mis on 2008. aastaga võrreldes 4 % võrra langenud; |
| --- | --- |

37.

märgib, et maaelu arengule eelarve esialgses projektis ette nähtud kulukohustused on jäänud 13 401 miljoni euro juures (sh toetuste ümbersuunamine) peaaegu muutumatuks ning maksete assigneeringud on 10 926 miljonit eurot, mis on 2008. aastaga võrreldes 4 % võrra langenud;

| 38. | peab kõnealuseid summasid suunavateks seoses komisjoni 20. mail 2008. aastal esitatud ÜPP „tervisekontrolliga”; |
| --- | --- |

38.

peab kõnealuseid summasid suunavateks seoses komisjoni 20. mail 2008. aastal esitatud ÜPP „tervisekontrolliga”;

| 39. | osutab suurtele raskustele Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) rakendamisel; peab kahetsusväärseks, et 2007. aastal jäi kasutamata 2 830 miljoni euro ulatuses assigneeringuid, 1 361 miljonit eurot kanti üle 2008. aastasse ning 1 469 miljonit eurot kavandati ümber aastateks 2008–2013 vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 48; tunneb muret nii suurte summade ümberkavandamise pärast, kuna see toob kaasa märkimisväärse viivituse ettenähtud vahendite jõudmisel maapiirkondadesse; |
| --- | --- |

39.

osutab suurtele raskustele Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) rakendamisel; peab kahetsusväärseks, et 2007. aastal jäi kasutamata 2 830 miljoni euro ulatuses assigneeringuid, 1 361 miljonit eurot kanti üle 2008. aastasse ning 1 469 miljonit eurot kavandati ümber aastateks 2008–2013 vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 48; tunneb muret nii suurte summade ümberkavandamise pärast, kuna see toob kaasa märkimisväärse viivituse ettenähtud vahendite jõudmisel maapiirkondadesse;

Alamrubriik 3a

| 40. | märgib, et eelarve esialgse projekti kulukohustused vabadusele, turvalisusele ja õigusele kasvavad 15 % võrra 839,1 miljoni euroni, millest tulenevalt jääb varuks 32,9 miljonit eurot; maksed suurenevad 11,7 % võrra 596,7 miljoni euroni; |
| --- | --- |

40.

märgib, et eelarve esialgse projekti kulukohustused vabadusele, turvalisusele ja õigusele kasvavad 15 % võrra 839,1 miljoni euroni, millest tulenevalt jääb varuks 32,9 miljonit eurot; maksed suurenevad 11,7 % võrra 596,7 miljoni euroni;

| 41. | juhib tähelepanu asjaolule, et see märkimisväärne kasv 2008. aastaga võrreldes tuleneb peamiselt olulisest kasvust peatükkides „Solidaarsus – Välispiirid, viisapoliitika ja isikute vaba liikumine” (+ 44,4 miljonit eurot ehk + 15,6 %), „Rändevood – Ühine sisserände- ja varjupaigapoliitika” (+ 43,3 miljonit eurot ehk + 18,9 %) ning „Turvalisus ja vabaduste kaitse” (+ 20,8 miljonit eurot ehk + 27,1 %); |
| --- | --- |

41.

juhib tähelepanu asjaolule, et see märkimisväärne kasv 2008. aastaga võrreldes tuleneb peamiselt olulisest kasvust peatükkides „Solidaarsus – Välispiirid, viisapoliitika ja isikute vaba liikumine” (+ 44,4 miljonit eurot ehk + 15,6 %), „Rändevood – Ühine sisserände- ja varjupaigapoliitika” (+ 43,3 miljonit eurot ehk + 18,9 %) ning „Turvalisus ja vabaduste kaitse” (+ 20,8 miljonit eurot ehk + 27,1 %);

| 42. | võtab teadmiseks 36,3 % suuruse kulukohustuste assigneeringute kasvu eriprogrammis „Kuritegevuse ennetamine ja kuritegevuse vastu võitlemine” ning kavatseb uurida selle põhjuseid; |
| --- | --- |

42.

võtab teadmiseks 36,3 % suuruse kulukohustuste assigneeringute kasvu eriprogrammis „Kuritegevuse ennetamine ja kuritegevuse vastu võitlemine” ning kavatseb uurida selle põhjuseid;

| 43. | tunneb muret tegevuse „Põhiõigused ja õigusasjad” puuduliku rahastamise pärast, mille kulukohustusi on suurendatud üksnes 0,2 % võrra ning makseid tegelikult vähendatud 10 % võrra 2008. aastaga võrreldes; |
| --- | --- |

43.

tunneb muret tegevuse „Põhiõigused ja õigusasjad” puuduliku rahastamise pärast, mille kulukohustusi on suurendatud üksnes 0,2 % võrra ning makseid tegelikult vähendatud 10 % võrra 2008. aastaga võrreldes;

| 44. | juhib tähelepanu asjaolule, et eelarve esialgses projektis säilitatakse 2008. aastal toimunud hääletusel heakskiidetud Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuurile (FRONTEX) eraldatud assigneeringute kasv, kuid märgib teatava murega subsiidiumide tasakaalustamist 5,7 miljoni euro suunamise kaudu tegevuskuludest halduskuludesse; nõuab, et 2009. aastal suurendataks FRONTEXile ette nähtud assigneeringuid, et tal oleks võimalik võetud kohustusi täita ning alalisi ja pidevaid missioone toetada, eelkõige liidu lõunapoolse piiri ääres (Hera, Nautilus ja Poseidon); |
| --- | --- |

44.

juhib tähelepanu asjaolule, et eelarve esialgses projektis säilitatakse 2008. aastal toimunud hääletusel heakskiidetud Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuurile (FRONTEX) eraldatud assigneeringute kasv, kuid märgib teatava murega subsiidiumide tasakaalustamist 5,7 miljoni euro suunamise kaudu tegevuskuludest halduskuludesse; nõuab, et 2009. aastal suurendataks FRONTEXile ette nähtud assigneeringuid, et tal oleks võimalik võetud kohustusi täita ning alalisi ja pidevaid missioone toetada, eelkõige liidu lõunapoolse piiri ääres (Hera, Nautilus ja Poseidon);

| 45. | rõhutab, et rändepoliitika Euroopa pakt peaks hõlmama küsimusi, mis käsitlevad võitlust ebaseadusliku sisserändega, seadusliku sisserände juhtimist, kolmandate riikide kodanike integreerimist ja piirikaitse tugevdamist, võttes täiel määral arvesse solidaarsuse põhimõtet ja põhiõiguste tugevaimat kaitset; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et rändepoliitika Euroopa pakt peaks hõlmama küsimusi, mis käsitlevad võitlust ebaseadusliku sisserändega, seadusliku sisserände juhtimist, kolmandate riikide kodanike integreerimist ja piirikaitse tugevdamist, võttes täiel määral arvesse solidaarsuse põhimõtet ja põhiõiguste tugevaimat kaitset;

Alamrubriik 3b

| 46. | märgib, et eelarve esialgse projekti kulukohustused kodakondsusele on kokku 628,7 miljonit eurot, mis tähendab 1,0 % suurust kasvu, juhul kui 2008. aasta assigneeringutest arvestada maha solidaarsusfondi assigneeringud ning Bulgaaria ja Rumeenia ülemineku rahastamisvahend; jäetud on 22 miljoni euro suurune varu, maksed suurenevad 0,7 % võrra 669 miljoni euroni; |
| --- | --- |

46.

märgib, et eelarve esialgse projekti kulukohustused kodakondsusele on kokku 628,7 miljonit eurot, mis tähendab 1,0 % suurust kasvu, juhul kui 2008. aasta assigneeringutest arvestada maha solidaarsusfondi assigneeringud ning Bulgaaria ja Rumeenia ülemineku rahastamisvahend; jäetud on 22 miljoni euro suurune varu, maksed suurenevad 0,7 % võrra 669 miljoni euroni;

| 47. | peab kahetsusväärseks, et kõnealuse alamrubriigi raames jäetud 22 miljoni euro suurune väike varu jätab väga vähe manööverdamisruumi katseprojektide ja ettevalmistava tegevusega seoses; |
| --- | --- |

47.

peab kahetsusväärseks, et kõnealuse alamrubriigi raames jäetud 22 miljoni euro suurune väike varu jätab väga vähe manööverdamisruumi katseprojektide ja ettevalmistava tegevusega seoses;

| 48. | juhib tähelepanu vajadusele suurendada ELi kodanikukaitse alaste sekkumiste tõhusust ja parandada nende koordineerimist, arendades muuhulgas liikmesriikide ühiseid kodanikukaitse meetodeid, töötades välja varajasi hoiatamis- ja ennetamissüsteeme ning täiustades rajatisi, mis aitavad korraldada kodanikukaitse abimissioonide transporti, et olla ELi kodanike kaitsmiseks paremini valmis; |
| --- | --- |

48.

juhib tähelepanu vajadusele suurendada ELi kodanikukaitse alaste sekkumiste tõhusust ja parandada nende koordineerimist, arendades muuhulgas liikmesriikide ühiseid kodanikukaitse meetodeid, töötades välja varajasi hoiatamis- ja ennetamissüsteeme ning täiustades rajatisi, mis aitavad korraldada kodanikukaitse abimissioonide transporti, et olla ELi kodanike kaitsmiseks paremini valmis;

| 49. | taunib asjaolu, et komisjoni ettepaneku kohane kasv kõnealuses alamrubriigis, mis hõlmab olulisi poliitikavaldkondi, mis otseselt mõjutavad Euroopa kodanike igapäevaelu, on oluliselt madalam kui keskmine kulukohustuste assigneeringute 3,1 % suurune kasv; peab kahetsusväärseks eelkõige seda, et eriti kodanike Euroopa jaoks oluliste tegevuste assigneeringud on kõige vähem kasvanud või lausa vähenenud 2008. aastaga võrreldes; |
| --- | --- |

49.

taunib asjaolu, et komisjoni ettepaneku kohane kasv kõnealuses alamrubriigis, mis hõlmab olulisi poliitikavaldkondi, mis otseselt mõjutavad Euroopa kodanike igapäevaelu, on oluliselt madalam kui keskmine kulukohustuste assigneeringute 3,1 % suurune kasv; peab kahetsusväärseks eelkõige seda, et eriti kodanike Euroopa jaoks oluliste tegevuste assigneeringud on kõige vähem kasvanud või lausa vähenenud 2008. aastaga võrreldes;

| 50. | väljendab muret seoses komisjoni kavandatavate vähendamistega mitmetel eelarveridadel, millelt rahastatakse kommunikatsiooniga seotud tegevusi, ennekõike seoses kõnealuses valdkonnas 2009. aastal eesootavate ülesannete ja uute väljakutsetega, nagu Euroopa Parlamendi valimised või Lissaboni lepingu võimalik jõustumine; |
| --- | --- |

50.

väljendab muret seoses komisjoni kavandatavate vähendamistega mitmetel eelarveridadel, millelt rahastatakse kommunikatsiooniga seotud tegevusi, ennekõike seoses kõnealuses valdkonnas 2009. aastal eesootavate ülesannete ja uute väljakutsetega, nagu Euroopa Parlamendi valimised või Lissaboni lepingu võimalik jõustumine;

| 51. | on seisukohal, et teabe- ja kommunikatsioonipoliitika põhisisu on teavitada ELi kodanikke ELi tegevusest ja programmidest ning viimastel aastatel tehtud edusammudest; |
| --- | --- |

51.

on seisukohal, et teabe- ja kommunikatsioonipoliitika põhisisu on teavitada ELi kodanikke ELi tegevusest ja programmidest ning viimastel aastatel tehtud edusammudest;

| 52. | tuletab meelde, et kõigil institutsioonidel on õigus teostada kommunikatsioonipoliitikat oma institutsioonilise autonoomia raames, nagu on sätestatud nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (4) (finantsmäärus) artiklis 49, tehes seda ühise raamistiku piires ja teavet teataval määral ühtlustades, mis peaks võimaldama arendada välja äratuntava ELi „kaubamärgi”, mida saaks kasutada kõigis kommunikatsioonimeetmetes; |
| --- | --- |

52.

tuletab meelde, et kõigil institutsioonidel on õigus teostada kommunikatsioonipoliitikat oma institutsioonilise autonoomia raames, nagu on sätestatud nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (4) (finantsmäärus) artiklis 49, tehes seda ühise raamistiku piires ja teavet teataval määral ühtlustades, mis peaks võimaldama arendada välja äratuntava ELi „kaubamärgi”, mida saaks kasutada kõigis kommunikatsioonimeetmetes;

| 53. | tunnistab vajadust kooskõlastada institutsioonidevahelises teabe- ja kommunikatsiooni töörühmas eri institutsioonide rakendatavaid kommunikatsioonipoliitikaid; tuletab meelde, et kommunikatsioonipoliitika on kaua olnud Euroopa Parlamendi üks olulisi prioriteete; on seisukohal, et Euroopa Parlamendi juhtiv roll kõnealuses protsessis on esmatähtis ning tagab poliitika jätkuvuse ja tõhususe, pidades ennekõike silmas eelseisvaid Euroopa Parlamendi valimisi; rõhutab sellega seoses, et kodanikke tuleb paremini teavitada nende õigustest, mis tulenevad ELi õigusaktide kohaldamisest; |
| --- | --- |

53.

tunnistab vajadust kooskõlastada institutsioonidevahelises teabe- ja kommunikatsiooni töörühmas eri institutsioonide rakendatavaid kommunikatsioonipoliitikaid; tuletab meelde, et kommunikatsioonipoliitika on kaua olnud Euroopa Parlamendi üks olulisi prioriteete; on seisukohal, et Euroopa Parlamendi juhtiv roll kõnealuses protsessis on esmatähtis ning tagab poliitika jätkuvuse ja tõhususe, pidades ennekõike silmas eelseisvaid Euroopa Parlamendi valimisi; rõhutab sellega seoses, et kodanikke tuleb paremini teavitada nende õigustest, mis tulenevad ELi õigusaktide kohaldamisest;

Rubriik 4

| 54. | märgib, et ELi kui ülemaailmse partneri rolli täitmiseks vajalikud kulukohustused suurenesid 1,8 % võrra 7 440,4 miljoni euroni ja kasutatava varu suurus on 243,6 miljonit eurot; maksete maht vähenes 6,6 % võrra 7 579,5 miljoni euroni; |
| --- | --- |

54.

märgib, et ELi kui ülemaailmse partneri rolli täitmiseks vajalikud kulukohustused suurenesid 1,8 % võrra 7 440,4 miljoni euroni ja kasutatava varu suurus on 243,6 miljonit eurot; maksete maht vähenes 6,6 % võrra 7 579,5 miljoni euroni;

| 55. | täheldab, et 1,8 % suurenemine on väiksem kui ELi üldeelarve vahendite mahu 3,1 % üldine keskmine kasv; peab seda väga pahaendeliseks märgiks, arvestades et rubriigi 4 puhul on tegemist liidu eelarve valdkondadega, millega kaasnevad traditsiooniliselt kõige suuremad väljakutsed; |
| --- | --- |

55.

täheldab, et 1,8 % suurenemine on väiksem kui ELi üldeelarve vahendite mahu 3,1 % üldine keskmine kasv; peab seda väga pahaendeliseks märgiks, arvestades et rubriigi 4 puhul on tegemist liidu eelarve valdkondadega, millega kaasnevad traditsiooniliselt kõige suuremad väljakutsed;

| 56. | tunneb rubriigi 4 alarahastamise pärast sügavat muret ja mõistab teravalt hukka komisjoni poolt valitud ebamäärase eelarvestamise tee, mille puhul ei võeta üldse arvesse selle valdkonna eeldatavaid realistlikke vajadusi; märgib, et selle tulemusena tundub praegune varu summas 243,6 miljonit eurot pigem suvalise suurusena; on seisukohal, et kõnealust probleemi on võimalik lahendada üksnes mitmeaastase finantsraamistiku põhjaliku läbivaatamise teel, mille tulemusena suurendatakse rubriigi 4 ülemmäära perioodiks 2009–2013; |
| --- | --- |

56.

tunneb rubriigi 4 alarahastamise pärast sügavat muret ja mõistab teravalt hukka komisjoni poolt valitud ebamäärase eelarvestamise tee, mille puhul ei võeta üldse arvesse selle valdkonna eeldatavaid realistlikke vajadusi; märgib, et selle tulemusena tundub praegune varu summas 243,6 miljonit eurot pigem suvalise suurusena; on seisukohal, et kõnealust probleemi on võimalik lahendada üksnes mitmeaastase finantsraamistiku põhjaliku läbivaatamise teel, mille tulemusena suurendatakse rubriigi 4 ülemmäära perioodiks 2009–2013;

| 57. | rõhutab, et enne eelarve esialgse projekti esitlemist palus Euroopa Parlament oma eespool mainitud 24. aprilli 2008. aasta resolutsioonis esitada kõikide eelarveliste vajaduste kohta realistliku ülevaate, eelkõige mis puudutab mitmeaastase finantsraamistiku rubriiki 4; on arvamusel, et eelarve esialgses projektis ei järgita selle rubriigi puhul usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, et enne eelarve esialgse projekti esitlemist palus Euroopa Parlament oma eespool mainitud 24. aprilli 2008. aasta resolutsioonis esitada kõikide eelarveliste vajaduste kohta realistliku ülevaate, eelkõige mis puudutab mitmeaastase finantsraamistiku rubriiki 4; on arvamusel, et eelarve esialgses projektis ei järgita selle rubriigi puhul usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid;

| 58. | märgib seetõttu murelikult, et komisjon avaldas juba eelarvemenetluse käesolevas varases etapis arvamust, et Kosovo, Lähis-Ida, toiduabi ja makromajandusliku finantsabi valdkonnas ei ole assigneeringud piisavad selleks, et EL saaks täita endale praegu maailmas võetud kohustusi, rääkimata eeldatavatest täiendavatest vajadustest: eelarve esialgses projektis tehakse näiteks ettepanek eraldada Palestiina ja rahuprotsessi toetamiseks 161 miljonit eurot kulukohutustena ja 100 miljonit eurot maksete tegemiseks, kuigi 2008. aasta eelarves ette nähtud hääletatud summad olid vastavalt 300 miljonit ja 200 miljonit eurot ning mitmete ülekannete järel on maksete assigneeringud kerkinud 350 miljoni euroni; Kosovo puhul väheneb ühise välja- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) raames läbi viidava EULEXi missiooni rahastamiseks ette nähtud vahendite maht 15,7 % võrra; peab seda vastuvõetamatuks ja nõuab uut lähenemist Palestiina ja Kosovoga seotud kuludele; on arvamusel, et seoses otsusega suurendada märkimisväärselt Afganistani Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPOL) raames tegutsevate ekspertide algset arvu võib juba praeguses etapis prognoosida rahaliste vahendite nappust; |
| --- | --- |

58.

märgib seetõttu murelikult, et komisjon avaldas juba eelarvemenetluse käesolevas varases etapis arvamust, et Kosovo, Lähis-Ida, toiduabi ja makromajandusliku finantsabi valdkonnas ei ole assigneeringud piisavad selleks, et EL saaks täita endale praegu maailmas võetud kohustusi, rääkimata eeldatavatest täiendavatest vajadustest: eelarve esialgses projektis tehakse näiteks ettepanek eraldada Palestiina ja rahuprotsessi toetamiseks 161 miljonit eurot kulukohutustena ja 100 miljonit eurot maksete tegemiseks, kuigi 2008. aasta eelarves ette nähtud hääletatud summad olid vastavalt 300 miljonit ja 200 miljonit eurot ning mitmete ülekannete järel on maksete assigneeringud kerkinud 350 miljoni euroni; Kosovo puhul väheneb ühise välja- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) raames läbi viidava EULEXi missiooni rahastamiseks ette nähtud vahendite maht 15,7 % võrra; peab seda vastuvõetamatuks ja nõuab uut lähenemist Palestiina ja Kosovoga seotud kuludele; on arvamusel, et seoses otsusega suurendada märkimisväärselt Afganistani Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPOL) raames tegutsevate ekspertide algset arvu võib juba praeguses etapis prognoosida rahaliste vahendite nappust;

| 59. | kinnitab veel kord oma toetust süvendatud ja diferentseeritud Euroopa naabruspoliitikale; rõhutab vajadust varustada Euroopa naabruse ja partnerluse instrument piisava rahastamispaketiga, milles kajastuvad ELi kohustused tema Ida- ja Lõuna-Euroopa naaberriikide ees; võtab teadmiseks 2009. aastaks kavandatud assigneeringute tagasihoidliku suurenemise ja rõhutab, et hiljutine algatus „Barcelona protsess: Vahemere Liit” ei tohi takistada jõupingutusi tasakaalu loomiseks Ida- ja Lõuna-Euroopa naaberriikide kulukohustuste assigneeringute vahel ega mingil juhul suurendada Euroopa naabruse ja partnerluse instrumendi eelarvelisi pingeid; |
| --- | --- |

59.

kinnitab veel kord oma toetust süvendatud ja diferentseeritud Euroopa naabruspoliitikale; rõhutab vajadust varustada Euroopa naabruse ja partnerluse instrument piisava rahastamispaketiga, milles kajastuvad ELi kohustused tema Ida- ja Lõuna-Euroopa naaberriikide ees; võtab teadmiseks 2009. aastaks kavandatud assigneeringute tagasihoidliku suurenemise ja rõhutab, et hiljutine algatus „Barcelona protsess: Vahemere Liit” ei tohi takistada jõupingutusi tasakaalu loomiseks Ida- ja Lõuna-Euroopa naaberriikide kulukohustuste assigneeringute vahel ega mingil juhul suurendada Euroopa naabruse ja partnerluse instrumendi eelarvelisi pingeid;

| 60. | taunib asjaolu, et nimetatud täiendavate vajaduste rahastamiseks ei ole esitatud ei eelarvelisi lahendusi ega isegi mitte ideid selliste lahenduste leidmiseks; nõuab veel kord tungivalt, et selgitataks välja rubriigi 4, sh ÜVJP peatüki koguvajadused; |
| --- | --- |

60.

taunib asjaolu, et nimetatud täiendavate vajaduste rahastamiseks ei ole esitatud ei eelarvelisi lahendusi ega isegi mitte ideid selliste lahenduste leidmiseks; nõuab veel kord tungivalt, et selgitataks välja rubriigi 4, sh ÜVJP peatüki koguvajadused;

| 61. | kordab veendunult, et ei paindlikkusinstrumendi ega hädaabireservi vahendeid (244 miljonit eurot) ei tohi ümber suunata või vääriti kasutada, et rahastada pikalt ette kavandatud ELi poliitikavaldkondi ja meetmeid; on kindlalt otsustanud kaitsta seda suunda kogu eelarvemenetluse jooksul; |
| --- | --- |

61.

kordab veendunult, et ei paindlikkusinstrumendi ega hädaabireservi vahendeid (244 miljonit eurot) ei tohi ümber suunata või vääriti kasutada, et rahastada pikalt ette kavandatud ELi poliitikavaldkondi ja meetmeid; on kindlalt otsustanud kaitsta seda suunda kogu eelarvemenetluse jooksul;

| 62. | juhib murelikult tähelepanu süvenevale ülemaailmsele toiduainekriisile ja kliimamuutuse tagajärgedele ning rõhutab, et EL peab suutma täita oma kohustused arenguriikide toiduabiga varustamisel ja seal toimuvatele katastroofidele reageerimisel; märgib tõsise murega, et 2009. aasta eelarve esialgses projektis on toiduabi jaoks eraldatud ainult 6,8 miljoni võrra rohkem vahendeid kui 2008. aastal (+ 3 %) ja juba 2008. aasta aprilli lõpus taotles komisjon 60 miljoni euro ümberpaigutamist täiendavate kulude katmiseks toiduabi valdkonnas 2008. aastal (see tähendab kulukohustuste 26,88 % kasvu); nõuab kõnealuseks otstarbeks täiendavate vahendite eraldamist 2009. aastal kõigi olemasolevate eelarvevahendite abil; |
| --- | --- |

62.

juhib murelikult tähelepanu süvenevale ülemaailmsele toiduainekriisile ja kliimamuutuse tagajärgedele ning rõhutab, et EL peab suutma täita oma kohustused arenguriikide toiduabiga varustamisel ja seal toimuvatele katastroofidele reageerimisel; märgib tõsise murega, et 2009. aasta eelarve esialgses projektis on toiduabi jaoks eraldatud ainult 6,8 miljoni võrra rohkem vahendeid kui 2008. aastal (+ 3 %) ja juba 2008. aasta aprilli lõpus taotles komisjon 60 miljoni euro ümberpaigutamist täiendavate kulude katmiseks toiduabi valdkonnas 2008. aastal (see tähendab kulukohustuste 26,88 % kasvu); nõuab kõnealuseks otstarbeks täiendavate vahendite eraldamist 2009. aastal kõigi olemasolevate eelarvevahendite abil;

| 63. | tervitab ühinemiseelse abi rahastamisvahendi institutsioonide rajamise komponendi raames Lääne-Balkani riikide jaoks kavandatud assigneeringute suurendamist ja eelkõige komisjoni kavatsust suurendada täiendavate stipendiumide andmist ja kodanikuühiskonna dialoogi rahastamist; palub komisjonil toetada Balkanimaade sotsiaalmeetmete kava; |
| --- | --- |

63.

tervitab ühinemiseelse abi rahastamisvahendi institutsioonide rajamise komponendi raames Lääne-Balkani riikide jaoks kavandatud assigneeringute suurendamist ja eelkõige komisjoni kavatsust suurendada täiendavate stipendiumide andmist ja kodanikuühiskonna dialoogi rahastamist; palub komisjonil toetada Balkanimaade sotsiaalmeetmete kava;

| 64. | rõhutab, et uued kaubandusabi raames antavad vahendid peaksid täiendama olemasolevat arenguabi ja uued kaubandusabiga seotud lubadused ei tohiks tuua kaasa muudeks arengualgatusteks juba eraldatud ressursside ümbersuunamist; kordab komisjonile esitatud palvet anda teavet lubatud 1 miljardi euro päritolu kohta; |
| --- | --- |

64.

rõhutab, et uued kaubandusabi raames antavad vahendid peaksid täiendama olemasolevat arenguabi ja uued kaubandusabiga seotud lubadused ei tohiks tuua kaasa muudeks arengualgatusteks juba eraldatud ressursside ümbersuunamist; kordab komisjonile esitatud palvet anda teavet lubatud 1 miljardi euro päritolu kohta;

| 65. | toetab komisjoni algatusi luua ülemaailmne kliimamuutusevastane liit ning ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond, mis oleksid olulised meetmed arengumaade toetamiseks kliimamuutusega kohanemisel ja selle tagajärgede leevendamisel; rõhutab siiski, et seni eraldatud vahendid on ebapiisavad; nõuab kõnealuste meetmete otsese rahastamise suurendamist 2009. aasta eelarves lisaks kavandatud arengupoliitika kulukohustustele; rõhutab lisaks nimetatud algatuste toetamise tähtsust täiendava pikaajalise rahastamise tagamise kaudu; |
| --- | --- |

65.

toetab komisjoni algatusi luua ülemaailmne kliimamuutusevastane liit ning ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond, mis oleksid olulised meetmed arengumaade toetamiseks kliimamuutusega kohanemisel ja selle tagajärgede leevendamisel; rõhutab siiski, et seni eraldatud vahendid on ebapiisavad; nõuab kõnealuste meetmete otsese rahastamise suurendamist 2009. aasta eelarves lisaks kavandatud arengupoliitika kulukohustustele; rõhutab lisaks nimetatud algatuste toetamise tähtsust täiendava pikaajalise rahastamise tagamise kaudu;

| 66. | võtab teadmiseks, et eelarve esialgsesse projekti on lisatud laenude tagatisfondi vahendid summas 92,46 miljonit eurot vastupidiselt algsele rahastamiskavale, mis nägi fondi rahastamiseks ette 200 miljoni euro suuruse summa; rõhutab, et 2009. aasta eelarve esialgses projektis näidatud varust on oluline osa, täpsemalt 107,54 miljonit eurot 243,6 miljonist eurost kunstlik, sest see tuleneb kõnealusest muutusest; rõhutab tõsist muret tundes, et on väga tõenäoline, et need 2009. aasta laenude tagatisfondi rahastamise „säästud” tuleb järgnevatel aastatel suuremate väljaminekute näol kompenseerida ja seejuures vähenevad rubriigi 4 varud isegi suuremal määral kui praegu kavandatud; |
| --- | --- |

66.

võtab teadmiseks, et eelarve esialgsesse projekti on lisatud laenude tagatisfondi vahendid summas 92,46 miljonit eurot vastupidiselt algsele rahastamiskavale, mis nägi fondi rahastamiseks ette 200 miljoni euro suuruse summa; rõhutab, et 2009. aasta eelarve esialgses projektis näidatud varust on oluline osa, täpsemalt 107,54 miljonit eurot 243,6 miljonist eurost kunstlik, sest see tuleneb kõnealusest muutusest; rõhutab tõsist muret tundes, et on väga tõenäoline, et need 2009. aasta laenude tagatisfondi rahastamise „säästud” tuleb järgnevatel aastatel suuremate väljaminekute näol kompenseerida ja seejuures vähenevad rubriigi 4 varud isegi suuremal määral kui praegu kavandatud;

| 67. | juhib tähelepanu sellele, et kuna kõrget esindajat, Euroopa Ülemkogu eesistujat ja Euroopa välisteenistust puudutav institutsiooniline korraldus ei ole veel kindlaks määratud, tuleks vajalikud eelarveassigneeringud eraldada järk-järgult uute organisatsiooniliste struktuuride tegevusulatuse ja rolli selginemise käigus; rõhutab, et ei institutsioonilised muudatused ega uued ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika sätted ei peaks täiendavalt suurendama rubriigi 4 kulukohustuste assigneeringute praegust määra; |
| --- | --- |

67.

juhib tähelepanu sellele, et kuna kõrget esindajat, Euroopa Ülemkogu eesistujat ja Euroopa välisteenistust puudutav institutsiooniline korraldus ei ole veel kindlaks määratud, tuleks vajalikud eelarveassigneeringud eraldada järk-järgult uute organisatsiooniliste struktuuride tegevusulatuse ja rolli selginemise käigus; rõhutab, et ei institutsioonilised muudatused ega uued ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika sätted ei peaks täiendavalt suurendama rubriigi 4 kulukohustuste assigneeringute praegust määra;

| 68. | rõhutab eelarvepädevate institutsioonide poolt rubriigi 4 raames heaks kiidetud katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse poliitilist tähtsust; nõuab, et komisjon need projektid ja selle tegevuse õigeaegselt ja ennetavalt rakendaks, täites täiel määral kõiki kulukohustusi; |
| --- | --- |

68.

rõhutab eelarvepädevate institutsioonide poolt rubriigi 4 raames heaks kiidetud katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse poliitilist tähtsust; nõuab, et komisjon need projektid ja selle tegevuse õigeaegselt ja ennetavalt rakendaks, täites täiel määral kõiki kulukohustusi;

Rubriik 5

| 69. | märgib, et on tehtud ettepanek suurendada üldiseid halduskulusid 5 % võrra võrreldes 2008. aastaga ja see summa ulatub nüüd 7 647,9 miljoni euroni (2008. aastal oli summa 7 281,5 miljonit eurot) ning seega jääb see summa ainult väikese summa võrra – 129,1 miljonit eurot (moodustab kulude kogumahust 1,7 %) – väiksemaks finantsraamistikus kindlaks määratud ülemmäärast; |
| --- | --- |

69.

märgib, et on tehtud ettepanek suurendada üldiseid halduskulusid 5 % võrra võrreldes 2008. aastaga ja see summa ulatub nüüd 7 647,9 miljoni euroni (2008. aastal oli summa 7 281,5 miljonit eurot) ning seega jääb see summa ainult väikese summa võrra – 129,1 miljonit eurot (moodustab kulude kogumahust 1,7 %) – väiksemaks finantsraamistikus kindlaks määratud ülemmäärast;

| 70. | tervitab asjaolu, et komisjoni poolt taotletavad uued ametikohad puudutavad ainult varem teada olnud viimast osa 250 ametikohast, mis on ette nähtud EU-2-le, kuid märgib, et esitatud halduskulude kasv on jätkuvalt suurem kui kogu eelarve keskmise mahu suurenemine; tunnistab, et see võib suures osas olla seotud indekseeritud palga- ja pensionikuludega ning mingil määral hoonepoliitikaga; rõhutab, et 2009. eelarveaasta jooksul võib tekkida vajadus edasiste muudatuste tegemiseks juhul, kui Lissaboni leping jõustub; otsustab sellega seoses erinevate institutsioonide halduskulude arengut jälgida, et teha kindlaks institutsioonide vajadused 2009. aastal ja pärast seda; |
| --- | --- |

70.

tervitab asjaolu, et komisjoni poolt taotletavad uued ametikohad puudutavad ainult varem teada olnud viimast osa 250 ametikohast, mis on ette nähtud EU-2-le, kuid märgib, et esitatud halduskulude kasv on jätkuvalt suurem kui kogu eelarve keskmise mahu suurenemine; tunnistab, et see võib suures osas olla seotud indekseeritud palga- ja pensionikuludega ning mingil määral hoonepoliitikaga; rõhutab, et 2009. eelarveaasta jooksul võib tekkida vajadus edasiste muudatuste tegemiseks juhul, kui Lissaboni leping jõustub; otsustab sellega seoses erinevate institutsioonide halduskulude arengut jälgida, et teha kindlaks institutsioonide vajadused 2009. aastal ja pärast seda;

| 71. | on saadud ulatuslikumast teabest ja komisjoni esialgsetest järeldustest hoolimata arvamusel, et rakendusametid parandavad ELi programmide kvaliteeti ja mitmeid rubriigi 5 rahalisi/halduslikke asjaolusid tuleb veel jätkuvalt selgitada; on näiteks üllatunud, et 947 uue ametikoha ekvivalendi kavandatud loomisega kahes teadusasutuses (nagu nähakse ette läbivaatamise järelaruandes) kaasneb sama ajavahemiku jooksul vaid 117 ametikoha vabanemine komisjoni osakondades; |
| --- | --- |

71.

on saadud ulatuslikumast teabest ja komisjoni esialgsetest järeldustest hoolimata arvamusel, et rakendusametid parandavad ELi programmide kvaliteeti ja mitmeid rubriigi 5 rahalisi/halduslikke asjaolusid tuleb veel jätkuvalt selgitada; on näiteks üllatunud, et 947 uue ametikoha ekvivalendi kavandatud loomisega kahes teadusasutuses (nagu nähakse ette läbivaatamise järelaruandes) kaasneb sama ajavahemiku jooksul vaid 117 ametikoha vabanemine komisjoni osakondades;

| 72. | tunneb muret asjaolu pärast, et ka inimressursside valdkonnas on komisjoni üldine suundumus anda oma ülesandeid täitmiseks muudele asutustele koos personalieeskirjade viimaste muudatustega viinud olukorrani, kus üha suurem osa ELi ametnikest ei kajastu institutsioonide ametikohtade loeteludes, nagu selle on kinnitanud eelarvepädevad institutsioonid, ja nende palkasid ei maksta mitmeaastase finantsraamistiku rubriigist 5; peab väga kahetsusväärseks sellise läbipaistvuse puudumist, mis puudutab ka riikide ekspertide töölevõtmist; nõuab kõiki sidusrühmi kaasavat avalikku ja põhjalikku arutelu, mille raames käsitletaks Euroopa heade haldustavade tuleviku küsimust; |
| --- | --- |

72.

tunneb muret asjaolu pärast, et ka inimressursside valdkonnas on komisjoni üldine suundumus anda oma ülesandeid täitmiseks muudele asutustele koos personalieeskirjade viimaste muudatustega viinud olukorrani, kus üha suurem osa ELi ametnikest ei kajastu institutsioonide ametikohtade loeteludes, nagu selle on kinnitanud eelarvepädevad institutsioonid, ja nende palkasid ei maksta mitmeaastase finantsraamistiku rubriigist 5; peab väga kahetsusväärseks sellise läbipaistvuse puudumist, mis puudutab ka riikide ekspertide töölevõtmist; nõuab kõiki sidusrühmi kaasavat avalikku ja põhjalikku arutelu, mille raames käsitletaks Euroopa heade haldustavade tuleviku küsimust;

| 73. | tunneb heameelt 2007. aasta personalivajaduste läbivaatamise aruande järelaruande üle, mille Euroopa Parlament sai hiljuti vastusena oma 2008. aasta eelarvet käsitlevatele muudatusettepanekutele; kavatseb seda dokumenti põhjalikult analüüsida, et teha selle alusel 2009. aastaks eelarvelisi järeldusi; |
| --- | --- |

73.

tunneb heameelt 2007. aasta personalivajaduste läbivaatamise aruande järelaruande üle, mille Euroopa Parlament sai hiljuti vastusena oma 2008. aasta eelarvet käsitlevatele muudatusettepanekutele; kavatseb seda dokumenti põhjalikult analüüsida, et teha selle alusel 2009. aastaks eelarvelisi järeldusi;

| 74. | palub komisjonil selgitada, milliseid meetmeid võetakse, et täita eesmärk vähendada ELi halduskoormust 2012. aastaks 25 % võrra ja kontrollida, kas „kõik-ühes-kohas” (one-stop-shop) põhimõtte rakendamine on tulevikus bürokraatia vähendamiseks teostatav; |
| --- | --- |

74.

palub komisjonil selgitada, milliseid meetmeid võetakse, et täita eesmärk vähendada ELi halduskoormust 2012. aastaks 25 % võrra ja kontrollida, kas „kõik-ühes-kohas” (one-stop-shop) põhimõtte rakendamine on tulevikus bürokraatia vähendamiseks teostatav;

| 75. | kavatseb kontrollida teiste institutsioonide halduskulude assigneeringuid ja personali puudutavaid taotlusi, et edendada tõhusust, sh võimaluse korral töötajate ümberpaigutamise teel vastavalt kindlaks määratud prioriteetidele; märgib, et teiste institutsioonide esitatud vahendite keskmine kasv moodustab 4,8 %, tõustes 2 673,8 miljonilt eurolt 2 803,2 miljoni euroni, ja on vaid veidi madalam komisjoni jaoks kavandatud kasvumäärast; |
| --- | --- |

75.

kavatseb kontrollida teiste institutsioonide halduskulude assigneeringuid ja personali puudutavaid taotlusi, et edendada tõhusust, sh võimaluse korral töötajate ümberpaigutamise teel vastavalt kindlaks määratud prioriteetidele; märgib, et teiste institutsioonide esitatud vahendite keskmine kasv moodustab 4,8 %, tõustes 2 673,8 miljonilt eurolt 2 803,2 miljoni euroni, ja on vaid veidi madalam komisjoni jaoks kavandatud kasvumäärast;

Rubriik 6

| 76. | märgib, et 2009. aastal viimast aastat Bulgaariale ja Rumeeniale makstavate eelarvekompensatsioonide puhul ulatuvad kulukohustused ja maksed 209,1 miljoni euroni, kasvades seega 1,2 % võrra võrreldes 2008. aastaga; seega on kasutatava varu suurus vaid 0,9 miljonit eurot; |
| --- | --- |

76.

märgib, et 2009. aastal viimast aastat Bulgaariale ja Rumeeniale makstavate eelarvekompensatsioonide puhul ulatuvad kulukohustused ja maksed 209,1 miljoni euroni, kasvades seega 1,2 % võrra võrreldes 2008. aastaga; seega on kasutatava varu suurus vaid 0,9 miljonit eurot;

Katseprojektid ja ettevalmistav tegevus

| 77. | peab kahetsusväärseks, et üldise põhimõttena ei sisalda komisjoni esitatud eelarve esialgne projekt katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse kulukohustusi, nii et neid tuleb rahastada mitmeaastase finantsraamistiku asjakohastest varudest; on üllatunud, et sellest üldisest reeglist esineb väheseid erandeid väikese arvu katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse puhul, millest komisjon näib huvitatud olevat ning mille rahastamine kajastub kulukohustuste assigneeringutena juba eelarve esialgses projektis; |
| --- | --- |

77.

peab kahetsusväärseks, et üldise põhimõttena ei sisalda komisjoni esitatud eelarve esialgne projekt katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse kulukohustusi, nii et neid tuleb rahastada mitmeaastase finantsraamistiku asjakohastest varudest; on üllatunud, et sellest üldisest reeglist esineb väheseid erandeid väikese arvu katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse puhul, millest komisjon näib huvitatud olevat ning mille rahastamine kajastub kulukohustuste assigneeringutena juba eelarve esialgses projektis;

| 78. | tuletab meelde institutsioonidevahelise kokkuleppe punktist 46a tulenevat komisjoni kohustust esitada iga-aastaste meetmete võtmiseks mitmeaastased eelarvestused ja näidata ära kinnitatud ülemmäärade suhtes jäetav varu; |
| --- | --- |

78.

tuletab meelde institutsioonidevahelise kokkuleppe punktist 46a tulenevat komisjoni kohustust esitada iga-aastaste meetmete võtmiseks mitmeaastased eelarvestused ja näidata ära kinnitatud ülemmäärade suhtes jäetav varu;

| 79. | rõhutab, et vastavalt institutsioonidevahelisele kokkuleppele on katseprojektide rahastamiseks lubatud summa suurus igal eelarveaastal 40 miljonit eurot ja ettevalmistava tegevuse üldsumma võib ulatuda 100 miljoni euroni, millest maksimaalselt 50 miljonit eurot võib eraldada uueks ettevalmistavaks tegevuseks; |
| --- | --- |

79.

rõhutab, et vastavalt institutsioonidevahelisele kokkuleppele on katseprojektide rahastamiseks lubatud summa suurus igal eelarveaastal 40 miljonit eurot ja ettevalmistava tegevuse üldsumma võib ulatuda 100 miljoni euroni, millest maksimaalselt 50 miljonit eurot võib eraldada uueks ettevalmistavaks tegevuseks;

| 80. | kinnitab oma otsust, mis on juba sätestatud Euroopa Parlamendi eespool mainitud 24. aprilli 2008. aasta resolutsioonis, kasutada täies ulatuses ära institutsioonidevahelises kokkuleppes ette nähtud iga-aastased summad katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse rahastamiseks, kui see on katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse arvust ja mahust tulenevalt vajalik, sest Euroopa Parlamendi arvates on nende puhul tegemist asendamatu vahendiga, mida ta saab kasutada tee rajamiseks uutele poliitikavaldkondadele, mis teenivad Euroopa kodanike huve; |
| --- | --- |

80.

kinnitab oma otsust, mis on juba sätestatud Euroopa Parlamendi eespool mainitud 24. aprilli 2008. aasta resolutsioonis, kasutada täies ulatuses ära institutsioonidevahelises kokkuleppes ette nähtud iga-aastased summad katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse rahastamiseks, kui see on katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse arvust ja mahust tulenevalt vajalik, sest Euroopa Parlamendi arvates on nende puhul tegemist asendamatu vahendiga, mida ta saab kasutada tee rajamiseks uutele poliitikavaldkondadele, mis teenivad Euroopa kodanike huve;

| 81. | tuletab meelde, et 2008. eelarveaastal kiitis Euroopa Parlament heaks katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse rahastamise kulukohustuste assigneeringutena summas 107,32 miljonit eurot; alamrubriigis 1a ulatus projektide ja meetmete rahastamiseks ette nähtud summa 38 miljoni euroni, rubriigis 2 25,15 miljoni euroni, alamrubriigis 3a 3 miljoni euroni, alamrubriigis 3b 9,5 miljoni euroni ja rubriigis 4 31,67 miljoni euroni; |
| --- | --- |

81.

tuletab meelde, et 2008. eelarveaastal kiitis Euroopa Parlament heaks katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse rahastamise kulukohustuste assigneeringutena summas 107,32 miljonit eurot; alamrubriigis 1a ulatus projektide ja meetmete rahastamiseks ette nähtud summa 38 miljoni euroni, rubriigis 2 25,15 miljoni euroni, alamrubriigis 3a 3 miljoni euroni, alamrubriigis 3b 9,5 miljoni euroni ja rubriigis 4 31,67 miljoni euroni;

| 82. | rõhutab, et kui Euroopa Parlament peaks otsustama katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse rahastamise kasuks samasuguses mahus 2009. aastal, kasutataks sellel otstarbel ära juba ligikaudu pool rubriikide 1a ja 3b kasutatavatest varudest, kuigi katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse kulude 2008. aasta tase ei ulatunud isegi mitte institutsioonidevahelises kokkuleppes lubatud maksimaalsete summadeni; |
| --- | --- |

82.

rõhutab, et kui Euroopa Parlament peaks otsustama katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse rahastamise kasuks samasuguses mahus 2009. aastal, kasutataks sellel otstarbel ära juba ligikaudu pool rubriikide 1a ja 3b kasutatavatest varudest, kuigi katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse kulude 2008. aasta tase ei ulatunud isegi mitte institutsioonidevahelises kokkuleppes lubatud maksimaalsete summadeni;

| 83. | on valmis esitama 2009. aasta eelarvemenetluse jaoks komisjonile enne Euroopa Parlamendi suvevaheaega kavandatud katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse esialgse nimekirja vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe II lisa D osale; rõhutab, et see nimekiri ei välista üksikute parlamendiliikmete, erikomisjonide ja fraktsioonide katseprojekte ning ettevalmistavat tegevust käsitlevate mis tahes muude ettepanekute või muudatusettepanekute esitamist Euroopa Parlamendi esimesele lugemisele, mis toimub sügisel; nõuab kindlalt, et selleks peavad kõikides eelarve rubriikides ja alamrubriikides olema piisavad varud; |
| --- | --- |

83.

on valmis esitama 2009. aasta eelarvemenetluse jaoks komisjonile enne Euroopa Parlamendi suvevaheaega kavandatud katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse esialgse nimekirja vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe II lisa D osale; rõhutab, et see nimekiri ei välista üksikute parlamendiliikmete, erikomisjonide ja fraktsioonide katseprojekte ning ettevalmistavat tegevust käsitlevate mis tahes muude ettepanekute või muudatusettepanekute esitamist Euroopa Parlamendi esimesele lugemisele, mis toimub sügisel; nõuab kindlalt, et selleks peavad kõikides eelarve rubriikides ja alamrubriikides olema piisavad varud;

| 84. | soovib koos komisjoni ja nõukoguga välja selgitada, kuidas oleks võimalik täita Euroopa Parlamendi nõue nimetada ametisse naiste õiguste küsimusega tegelev Euroopa eriesindaja; |
| --- | --- |

84.

soovib koos komisjoni ja nõukoguga välja selgitada, kuidas oleks võimalik täita Euroopa Parlamendi nõue nimetada ametisse naiste õiguste küsimusega tegelev Euroopa eriesindaja;

Ametid

| 85. | märgib, et detsentraliseeritud ametitele eelarve esialgses projektis eraldatud assigneeringud suurenevad kulukohutuste osas 1,76 % võrra 563,9 miljoni euroni ning vähenevad maksete puhul 6 miljoni euro võrra (- 1 %); |
| --- | --- |

85.

märgib, et detsentraliseeritud ametitele eelarve esialgses projektis eraldatud assigneeringud suurenevad kulukohutuste osas 1,76 % võrra 563,9 miljoni euroni ning vähenevad maksete puhul 6 miljoni euro võrra (- 1 %);

| 86. | rõhutab, et hoolimata kulukohustuste minimaalsest üldisest kasvust, mis moodustub kõikide ametite kulukohustustest kokku, vähendati rubriigi 1a alapunkti (ametid) vahendeid 3,29 % ehk 8,9 miljoni euro võrra võrreldes 2008. aasta eelarvega, mis on kooskõlas eelarvepädevate institutsioonide 2008. aasta novembris toimunud lepitusmenetluse käigus tehtud otsusega rakendada ajavahemikus 2009–2013 vahendite lineaarset vähendamist 50 miljoni euro võrra, et rahastada Galileo programmi; |
| --- | --- |

86.

rõhutab, et hoolimata kulukohustuste minimaalsest üldisest kasvust, mis moodustub kõikide ametite kulukohustustest kokku, vähendati rubriigi 1a alapunkti (ametid) vahendeid 3,29 % ehk 8,9 miljoni euro võrra võrreldes 2008. aasta eelarvega, mis on kooskõlas eelarvepädevate institutsioonide 2008. aasta novembris toimunud lepitusmenetluse käigus tehtud otsusega rakendada ajavahemikus 2009–2013 vahendite lineaarset vähendamist 50 miljoni euro võrra, et rahastada Galileo programmi;

| 87. | võtab teadmiseks asjaolu, et ametite vahendite kõnealune vähendamine rubriigis 1a ei ole olnud lineaarne, nagu see on sõnastatud lepitusmenetluse järeldustes; kavatseb eelarvahendite vähendamise taset ja jaotuvust üksikasjalikult hinnata; kordab, et kõnealuste komisjoni esitatud otsuste üle otsustavad eelarvepädevad institutsioonid; |
| --- | --- |

87.

võtab teadmiseks asjaolu, et ametite vahendite kõnealune vähendamine rubriigis 1a ei ole olnud lineaarne, nagu see on sõnastatud lepitusmenetluse järeldustes; kavatseb eelarvahendite vähendamise taset ja jaotuvust üksikasjalikult hinnata; kordab, et kõnealuste komisjoni esitatud otsuste üle otsustavad eelarvepädevad institutsioonid;

| 88. | rõhutab eriti ametite eelarvete täitmise olulisust ja kavatseb täpselt kontrollida võimalikke ülejääke, et kindlustada sihtotstarbelise tulu arvesse võtmine ametite 2009. aasta eelarvete koostamisel; |
| --- | --- |

88.

rõhutab eriti ametite eelarvete täitmise olulisust ja kavatseb täpselt kontrollida võimalikke ülejääke, et kindlustada sihtotstarbelise tulu arvesse võtmine ametite 2009. aasta eelarvete koostamisel;

| 89. | taunib asjaolu, et komisjon ei ole ikka veel esitanud eelarvepädevatele institutsioonidele üksikasjalikku teavet selle kohta, kuidas ta kavatseb rahastada praegu arutluse all oleva kahe uue ameti tegevust, millest üks on juba lisatud 2009. aasta eelarve esialgsesse projekti märkega pm, ja nõuab, et komisjon esitaks kõnealuse küsimuse kohta võimalikult kiiresti põhjalikku täiendavat teavet; on jõudnud järeldusele, et praegu kasutatavaid varusid arvesse võttes tuleks uute ametite tegevuse rahastamiseks, kes täidavad osaliselt haldusülesandeid, ära kasutada kõik institutsioonidevahelises kokkuleppes lubatud võimalused; tuletab meelde, et vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 47 on uute ametite rahastamiseks vajalik eelarvepädevate institutsioonide eelnev kokkulepe; |
| --- | --- |

89.

taunib asjaolu, et komisjon ei ole ikka veel esitanud eelarvepädevatele institutsioonidele üksikasjalikku teavet selle kohta, kuidas ta kavatseb rahastada praegu arutluse all oleva kahe uue ameti tegevust, millest üks on juba lisatud 2009. aasta eelarve esialgsesse projekti märkega pm, ja nõuab, et komisjon esitaks kõnealuse küsimuse kohta võimalikult kiiresti põhjalikku täiendavat teavet; on jõudnud järeldusele, et praegu kasutatavaid varusid arvesse võttes tuleks uute ametite tegevuse rahastamiseks, kes täidavad osaliselt haldusülesandeid, ära kasutada kõik institutsioonidevahelises kokkuleppes lubatud võimalused; tuletab meelde, et vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 47 on uute ametite rahastamiseks vajalik eelarvepädevate institutsioonide eelnev kokkulepe;

| 90. | rõhutab veel kord, et praeguste ja tulevaste detsentraliseeritud ametite rahastamise tase mõjutab otseselt mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide raames kasutatavaid varusid; märgib, et institutsioonidevahelises kokkuleppes kohustatakse komisjoni hindama iga uue detsentraliseeritud ameti loomise ettepaneku koostamisel asjaomase kulurubriigi mõju eelarvele; püüab tagada, et detsentraliseeritud ametite töö looks lisandväärtust ning teeniks ELi kodanike huve; |
| --- | --- |

90.

rõhutab veel kord, et praeguste ja tulevaste detsentraliseeritud ametite rahastamise tase mõjutab otseselt mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide raames kasutatavaid varusid; märgib, et institutsioonidevahelises kokkuleppes kohustatakse komisjoni hindama iga uue detsentraliseeritud ameti loomise ettepaneku koostamisel asjaomase kulurubriigi mõju eelarvele; püüab tagada, et detsentraliseeritud ametite töö looks lisandväärtust ning teeniks ELi kodanike huve;

| 91. | kiidab heaks komisjoni kavatsuse ergutada institutsioonidevahelist dialoogi, milles käsitletakse kõikide finantsmääruse artiklis 185 määratletud ametite rolli ja ülesandeid Euroopa heade valitsemistavade järgmisel; kordab, kui tähtis on kindlustada süstemaatilisel alusel institutsioonidevahelisel tasandil institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 47 sätestatud menetluse rakendamine; |
| --- | --- |

91.

kiidab heaks komisjoni kavatsuse ergutada institutsioonidevahelist dialoogi, milles käsitletakse kõikide finantsmääruse artiklis 185 määratletud ametite rolli ja ülesandeid Euroopa heade valitsemistavade järgmisel; kordab, kui tähtis on kindlustada süstemaatilisel alusel institutsioonidevahelisel tasandil institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 47 sätestatud menetluse rakendamine;

Rakendusametid ja muud suundumused anda ülesandeid teistele täitmiseks

| 92. | märgib, et edasist rakendusametite ja muude sarnaste ajutiste ametite arvu suurenemist rahastatakse asjakohase programmi rahastamispaketi raames; tunneb seetõttu muret selle pärast, et rakendusametite ja muude ametite arvu mis tahes edasine kasv võib vähendada programmi rahastamispaketi raames kasutada olevaid tegevusvahendeid ja paigutab haldusülesanded mitmeaastase finantsraamistiku rubriigist 5 ümber nii, et neid tuleb rahastada tegevuskulude rubriikidest; |
| --- | --- |

92.

märgib, et edasist rakendusametite ja muude sarnaste ajutiste ametite arvu suurenemist rahastatakse asjakohase programmi rahastamispaketi raames; tunneb seetõttu muret selle pärast, et rakendusametite ja muude ametite arvu mis tahes edasine kasv võib vähendada programmi rahastamispaketi raames kasutada olevaid tegevusvahendeid ja paigutab haldusülesanded mitmeaastase finantsraamistiku rubriigist 5 ümber nii, et neid tuleb rahastada tegevuskulude rubriikidest;

| 93. | tunneb muret, et rakendusametite ja muude ajutiste ametite loomine võib kaasa tuua ELi ametnike ja lepinguliste töötajate arvu läbipaistmatu kasvu, eriti kui ei vähendata ametikohti komisjoni vastavates peadirektoraatides ja/või ei paigutata neid vastavalt ümber; nõuab rakendusametite loomise töökorralduse (muudetud tegevusjuhend) täitmist, eelkõige mis puudutab ametite rahastamise ja personaliga varustamise parlamentaarset kontrolli; |
| --- | --- |

93.

tunneb muret, et rakendusametite ja muude ajutiste ametite loomine võib kaasa tuua ELi ametnike ja lepinguliste töötajate arvu läbipaistmatu kasvu, eriti kui ei vähendata ametikohti komisjoni vastavates peadirektoraatides ja/või ei paigutata neid vastavalt ümber; nõuab rakendusametite loomise töökorralduse (muudetud tegevusjuhend) täitmist, eelkõige mis puudutab ametite rahastamise ja personaliga varustamise parlamentaarset kontrolli;

Järeldused ja lepitusmenetluse volitus

| 94. | on arvamusel, et eeldatavasti 2008. aasta juulis toimuva eelarve lepitusmenetluse erilises huvikeskmes peaksid olema järgmised punktid:






  — | piisav maksete tase; |
| --- | --- | --- |

94.

on arvamusel, et eeldatavasti 2008. aasta juulis toimuva eelarve lepitusmenetluse erilises huvikeskmes peaksid olema järgmised punktid:

—

piisav maksete tase;

| — | usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimine, eelkõige mis puudutab rubriigi 4 vajaduste realistlikku ülevaadet; |
| --- | --- |

—

usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimine, eelkõige mis puudutab rubriigi 4 vajaduste realistlikku ülevaadet;

| — | komisjoni Euroopa Liidu Solidaarsusfondi ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi suhtes võetud kohustus esitada paranduseelarveid, mille eesmärk on võtta neid vahendeid kasutusele üksnes selleks ettenähtud eesmärgil, et vältida finantsabi andmisel viivitusi; |
| --- | --- |

—

komisjoni Euroopa Liidu Solidaarsusfondi ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi suhtes võetud kohustus esitada paranduseelarveid, mille eesmärk on võtta neid vahendeid kasutusele üksnes selleks ettenähtud eesmärgil, et vältida finantsabi andmisel viivitusi;

| — | asjakohane reageerimine toiduabi ja toiduainetega kindlustatuse nõuetele; |
| --- | --- |

—

asjakohane reageerimine toiduabi ja toiduainetega kindlustatuse nõuetele;

| — | nõukogult arvnäitajaid sisaldava teabe saamine eespoolnimetatud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järelduste finantsmõju kohta vastavalt finantsmääruses, eriti selle artiklis 28 sätestatule; on valmis alustama läbirääkimisi, sealjuures ka kõiki institutsioonidevahelise kokkuleppega ettenähtud vahendeid kasutades; |
| --- | --- |

—

nõukogult arvnäitajaid sisaldava teabe saamine eespoolnimetatud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järelduste finantsmõju kohta vastavalt finantsmääruses, eriti selle artiklis 28 sätestatule; on valmis alustama läbirääkimisi, sealjuures ka kõiki institutsioonidevahelise kokkuleppega ettenähtud vahendeid kasutades;

| — | institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 44 ja komisjoni tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks (KOM(2006)0009) punkti 5 N rakendamise hetkeolukord; |
| --- | --- |

—

institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 44 ja komisjoni tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks (KOM(2006)0009) punkti 5 N rakendamise hetkeolukord;

| — | piisavate vahendite olemasolu Euroopa kodanike huvide teenimiseks; |
| --- | --- |

—

piisavate vahendite olemasolu Euroopa kodanike huvide teenimiseks;

| — | eelarvepädevate institutsioonide esialgsed kavatsused katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse rahastamiseks; |
| --- | --- |

—

eelarvepädevate institutsioonide esialgsed kavatsused katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse rahastamiseks;

| — | eelarve esitamise selgus, eriti halduskulude ja inimressursside, sealhulgas ülesannete delegeerimise puhul; |
| --- | --- |

—

eelarve esitamise selgus, eriti halduskulude ja inimressursside, sealhulgas ülesannete delegeerimise puhul;

| — | piisavad rahalised vahendid, mis võimaldavad reageerida järgmistele ELi prioriteetidele: konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks, kliimamuutuse vastu võitlemine kooskõlas Bali tegevuskavaga ja jätkusuutliku Euroopa edendamine ning ühise sisserändepoliitika elluviimine; |
| --- | --- |

—

piisavad rahalised vahendid, mis võimaldavad reageerida järgmistele ELi prioriteetidele: konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks, kliimamuutuse vastu võitlemine kooskõlas Bali tegevuskavaga ja jätkusuutliku Euroopa edendamine ning ühise sisserändepoliitika elluviimine;

| — | nõukogu kohustus parandada professionaalselt ja tihedas koostöös Euroopa Parlamendi ja komisjoniga ELi teavitamisstrateegiat; |
| --- | --- |

—

nõukogu kohustus parandada professionaalselt ja tihedas koostöös Euroopa Parlamendi ja komisjoniga ELi teavitamisstrateegiat;

| 95. | peab väga kahetsusväärseks nõukogu harjumust teha ELi eelarve esimesel lugemisel lineaarseid kärpeid, ilma neid üksikasjalikult põhjendamata; kutsub nõukogu üles eelarve projekti vastuvõtmisel vaatlema iga eelarverida eraldi, võttes arvesse tõhususe, säästlikkuse ja Euroopa lisandväärtuse kriteeriume; osutab asjaolule, et ELi eelarve koostamise puhul on tegemist põhjapaneva poliitilise aktiga, millega seoses ei tohiks järgida üksnes raamatupidamise loogikat, ning ootab, et nõukogu loob käesoleva eelarvemenetluse raames eeldused tõeliseks poliitiliseks dialoogiks Euroopa Parlamendiga; |
| --- | --- |

95.

peab väga kahetsusväärseks nõukogu harjumust teha ELi eelarve esimesel lugemisel lineaarseid kärpeid, ilma neid üksikasjalikult põhjendamata; kutsub nõukogu üles eelarve projekti vastuvõtmisel vaatlema iga eelarverida eraldi, võttes arvesse tõhususe, säästlikkuse ja Euroopa lisandväärtuse kriteeriume; osutab asjaolule, et ELi eelarve koostamise puhul on tegemist põhjapaneva poliitilise aktiga, millega seoses ei tohiks järgida üksnes raamatupidamise loogikat, ning ootab, et nõukogu loob käesoleva eelarvemenetluse raames eeldused tõeliseks poliitiliseks dialoogiks Euroopa Parlamendiga;

*

* *

| 96. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

96.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. Kokkulepet on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 2008/371/EÜ (ELT L 128, 16.5.2008, lk 8).

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0174.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0175.

(4)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1525/2007 (ELT L 343, 27.12.2007, lk 9).

---

Kolmapäev, 9. juuli 2008

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/121 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/121

---

Kolmapäev, 9. juuli 2008Ühenduse raudteede ohutuse direktiivi 2004/49/EÜ muutmine***II

P6_TA(2008)0340

Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta (raudteede ohutuse direktiiv) (16133/3/2007 – C6-0129/2008 – 2006/0272(COD))

2009/C 294 E/41

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (16133/3/2007 – C6-0129/2008) (1);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2006)0784) suhtes;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0223/2008),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 122 E, 20.5.2008, lk 10.

(2)  Vastuvõetud tekstid, 29.11.2007, P6_TA(2007)0557.

---

Kolmapäev, 9. juuli 2008P6_TC2-COD(2006)0272

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 9. juulil 2008 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta (raudteede ohutuse direktiiv)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi teise lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv 2008/110/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/122 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/122

---

Kolmapäev, 9. juuli 2008Määruse (EÜ) nr 881/2004 (millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur) muutmine ***II

P6_TA(2008)0341

Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 881/2004, millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur (agentuuri määrus) (16138/3/2007 – C6-0131/2008 – 2006/0274(COD))

2009/C 294 E/42

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (16138/3/2007 – C6-0131/2008) (1);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2006)0785) suhtes;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0210/2008),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 93 E, 15.4.2008, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, 29.11.2007, P6_TA(2007)0558.

---

Kolmapäev, 9. juuli 2008P6_TC2-COD(2006)0274

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 9. juulil 2008 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 881/2004, millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur (agentuuri määrus)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi teise lugemise seisukoht õigusakti (määrus 2008/1335/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/123 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/123

---

Kolmapäev, 9. juuli 2008Ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevad eeskirjad (uuesti sõnastamine) ***II

P6_TA(2008)0342

Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (uuesti sõnastatud) (16160/4/2007 – C6-0176/2008 – 2006/0130(COD))

2009/C 294 E/43

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (16160/4/2007 – C6-0176/2008) (1);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2006)0396) kohta;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 67;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0264/2008),

| 1. | kiidab ühise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha heaks;

| 2. | märgib, et õigusakt võetakse vastu kooskõlas ühise seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

märgib, et õigusakt võetakse vastu kooskõlas ühise seisukohaga;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga õigusaktile alla vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 254 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga õigusaktile alla vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 254 lõikele 1;

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist õigusaktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist õigusaktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 129 E, 27.5.2008, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, 11.7.2007, P6_TA(2007)0337.

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/124 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/124

---

Kolmapäev, 9. juuli 2008Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programm (MEETS) ***I

P6_TA(2008)0343

Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programm (MEETS) (KOM(2007)0433 – C6-0234/2007 – 2007/0156(COD))

2009/C 294 E/44

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0433);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 285, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0234/2007);

võttes arvesse 17. mail 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust (A6-0240/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | on seisukohal, et õigusakti ettepanekus nimetatud rahastamispakett peab olema kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 (mida on muudetud otsusega 2008/371/EÜ) (2) alamrubriigi 1a ülemmääraga, ning juhib tähelepanu sellele, et iga-aastase summa kohta tehakse otsus iga-aastase eelarvemenetluse käigus vastavalt 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 37; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et õigusakti ettepanekus nimetatud rahastamispakett peab olema kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 (mida on muudetud otsusega 2008/371/EÜ) (2) alamrubriigi 1a ülemmääraga, ning juhib tähelepanu sellele, et iga-aastase summa kohta tehakse otsus iga-aastase eelarvemenetluse käigus vastavalt 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 37;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 128, 16.5.2008, lk 8.

---

Kolmapäev, 9. juuli 2008P6_TC1-COD(2007)0156

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programmi (MEETS)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (otsus nr 1297/2008/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/125 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/125

---

Kolmapäev, 9. juuli 2008Patareid ja akud ning patarei- ja akujäätmed ***I

P6_TA(2008)0344

Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/66/EÜ, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid, seoses patareide või akude turulelaskmist hõlmava artikli 6 lõikega 2 (KOM(2008)0211 – C6-0165/2008 – 2008/0081(COD))

2009/C 294 E/45

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0211);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 95 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0165/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0244/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäev, 9. juuli 2008P6_TC1-COD(2008)0081

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/66/EÜ, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid, seoses patareide ja akude turulelaskmisega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv 2008/103/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/126 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/126

---

Kolmapäev, 9. juuli 2008Teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangud ***I

P6_TA(2008)0345

Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe, nimelt 2-(2-metoksüetoksü)etanooli, 2-(2-butoksüetoksü)etanooli, metüleendifenüüldiisotsüanaadi, tsükloheksaani ja ammooniumnitraadi turustamise ja kasutamise piirangutega (KOM(2007)0559 – C6-0327/2007 – 2007/0200(COD))

2009/C 294 E/46

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0559);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0327/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0135/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile esitada, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile esitada, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäev, 9. juuli 2008P6_TC1-COD(2007)0200

Euroopa Parlamendi seisukoht vastu võetud esimesel lugemisel 9. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe, nimelt 2-(2-metoksüetoksü)etanooli, 2-(2-butoksüetoksü)etanooli, metüleendifenüüldiisotsüanaadi, tsükloheksaani ja ammooniumnitraadi turustamise ja kasutamise piirangutega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti otsus nr 1348/2008/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/127 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/127

---

Kolmapäev, 9. juuli 2008Maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimused ***I

P6_TA(2008)0346

Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1775/2005 maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta (KOM(2007)0532 – C6-0319/2007 – 2007/0199(COD))

2009/C 294 E/47

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0532);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0319/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A6-0253/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäev, 9. juuli 2008P6_TC1-COD(2007)0199

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1775/2005 maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ║

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, (2)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Alates 1999. aastast järk-järgult välja kujundatud maagaasi siseturu eesmärk on pakkuda kõikidele ühenduse tarbijatele – nii kodanikele kui ka ettevõtjatele – tõelist valikuvõimalust, uusi ettevõtlusvõimalusi ja rohkem piiriülest kaubandust, et saavutada tõhususe kasv, konkurentsivõimelised hinnad ja kõrgemad teenindusstandardid
  ja võimalikult paljude inimeste juurdepääs
  ning toetada varustuskindlust ja säästlikkust. |
| --- | --- |

(1)

Alates 1999. aastast järk-järgult välja kujundatud maagaasi siseturu eesmärk on pakkuda kõikidele ühenduse tarbijatele – nii kodanikele kui ka ettevõtjatele – tõelist valikuvõimalust, uusi ettevõtlusvõimalusi ja rohkem piiriülest kaubandust, et saavutada tõhususe kasv, konkurentsivõimelised hinnad ja kõrgemad teenindusstandardid
  ja võimalikult paljude inimeste juurdepääs
  ning toetada varustuskindlust ja säästlikkust.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta ║ (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. septembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1775/2005 maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta (5) on andnud maagaasi siseturu loomisse olulise panuse. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta ║ (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. septembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1775/2005 maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta (5) on andnud maagaasi siseturu loomisse olulise panuse.

| (3) | Praegu aga ei ole võimalik tagada kõigile ühenduse äriühingutele õigust müüa kõikides liikmesriikides maagaasi võrdsetel tingimustel ilma diskrimineerimise ja ebasoodsate teguriteta. Seni puudub eelkõige mittediskrimineeriv võrgule juurdepääs ning kõikides liikmesriikides võrdselt tõhusa tasemega ametlik järelevalve
  , samuti on veel isoleeritud turgusid
  . |
| --- | --- |

(3)

Praegu aga ei ole võimalik tagada kõigile ühenduse äriühingutele õigust müüa kõikides liikmesriikides maagaasi võrdsetel tingimustel ilma diskrimineerimise ja ebasoodsate teguriteta. Seni puudub eelkõige mittediskrimineeriv võrgule juurdepääs ning kõikides liikmesriikides võrdselt tõhusa tasemega ametlik järelevalve
  , samuti on veel isoleeritud turgusid
  .

| (4) | Esimese sammuna turgude integreerimise poole ja Euroopa gaasi siseturu lõpuleviimiseks tuleks saavutada piisav gaasivõrkude piiriüleste ühendusvõimsuste tase. |
| --- | --- |

(4)

Esimese sammuna turgude integreerimise poole ja Euroopa gaasi siseturu lõpuleviimiseks tuleks saavutada piisav gaasivõrkude piiriüleste ühendusvõimsuste tase.

| (5) | ║ Komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatises ║‧Euroopa energiapoliitika‧║ rõhutati, et oluline on viia lõpule maagaasi siseturu loomine ning kehtestada võrdsed tingimused kõikidele ühenduse gaasiettevõtjatele. Komisjoni sama kuupäeva teatisest ║gaasi ja elektri siseturu väljavaadete kohta ║ ning komisjoni teatisest määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 17 kohase Euroopa gaasi- ja elektrisektoreid käsitleva uurimise kohta ║ nähtus, et
  olemasolevaid eeskirju
  ja
  meetmeid
  ei
  ole kõikides liikmesriikides piisaval määral üle võetud ja
  hästi toimiva
  energia
  siseturu
  eesmärki ei ole seni õnnestunud rahuldavalt teostada
  . |
| --- | --- |

(5)

║ Komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatises ║‧Euroopa energiapoliitika‧║ rõhutati, et oluline on viia lõpule maagaasi siseturu loomine ning kehtestada võrdsed tingimused kõikidele ühenduse gaasiettevõtjatele. Komisjoni sama kuupäeva teatisest ║gaasi ja elektri siseturu väljavaadete kohta ║ ning komisjoni teatisest määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 17 kohase Euroopa gaasi- ja elektrisektoreid käsitleva uurimise kohta ║ nähtus, et
  olemasolevaid eeskirju
  ja
  meetmeid
  ei
  ole kõikides liikmesriikides piisaval määral üle võetud ja
  hästi toimiva
  energia
  siseturu
  eesmärki ei ole seni õnnestunud rahuldavalt teostada
  .

| (6) | Määrust (EÜ) nr 1775/2005 tuleb kohandada vastavalt neile teatistele, et parandada maagaasi siseturu õiguslikku raamistikku. |
| --- | --- |

(6)

Määrust (EÜ) nr 1775/2005 tuleb kohandada vastavalt neile teatistele, et parandada maagaasi siseturu õiguslikku raamistikku.

| (7) | Eelkõige on vaja
  füüsiliste võrguühenduste rajamist gaasivõrkude vahel ning
  paremat koostööd ja kooskõlastamist põhivõrguettevõtjate [termin muutunud, varem: edastusvõrgu haldur] vahel, et tagada tõhusa
  ja läbipaistva
  piiriülese põhivõrkudele juurdepääsu pakkumiseks ja haldamiseks vajalike tehniliste ja kaubandusreeglite järkjärguline vastavusseviimine ning tagada ühenduse põhivõrkude kooskõlastatud ja piisavalt tulevikkuvaatav kavandamine ja hea tehniline areng, võttes nõuetekohaselt arvesse keskkonnakaitset, ning edendada energiatõhusust, teadusuuringuid ja innovatsiooni eelkõige selleks, et tagada taastuvenergia ulatuslikum kasutamine ja vähem süsinikdioksiidiheiteid tekitava tehnoloogia levitamine. Põhivõrguettevõtjad peaksid haldama oma võrku kooskõlas kõnealuste vastavusse viidud tehniliste ja turureeglitega. |
| --- | --- |

(7)

Eelkõige on vaja
  füüsiliste võrguühenduste rajamist gaasivõrkude vahel ning
  paremat koostööd ja kooskõlastamist põhivõrguettevõtjate [termin muutunud, varem: edastusvõrgu haldur] vahel, et tagada tõhusa
  ja läbipaistva
  piiriülese põhivõrkudele juurdepääsu pakkumiseks ja haldamiseks vajalike tehniliste ja kaubandusreeglite järkjärguline vastavusseviimine ning tagada ühenduse põhivõrkude kooskõlastatud ja piisavalt tulevikkuvaatav kavandamine ja hea tehniline areng, võttes nõuetekohaselt arvesse keskkonnakaitset, ning edendada energiatõhusust, teadusuuringuid ja innovatsiooni eelkõige selleks, et tagada taastuvenergia ulatuslikum kasutamine ja vähem süsinikdioksiidiheiteid tekitava tehnoloogia levitamine. Põhivõrguettevõtjad peaksid haldama oma võrku kooskõlas kõnealuste vastavusse viidud tehniliste ja turureeglitega.

| (8) | Ühenduse maagaasi põhivõrgu optimaalse juhtimise tagamiseks tuleks luua Euroopa põhivõrguettevõtjate võrgustik. Selle ülesandeid tuleks täita kooskõlas ühenduse konkurentsieeskirjadega, mida kohaldatakse ka Euroopa põhivõrguettevõtjate võrgustiku otsuste suhtes. Võrgustiku ülesanded peaksid olema täpselt määratletud ja nende töömeetod peaks tagama tõhususe, esindavuse ja läbipaistvuse. Kuna tõhusamaid edusamme on võimalik saavutada piirkondliku lähenemisviisi abil, peaksid põhivõrguettevõtjad looma üldise koostööstruktuuri raames piirkondlikud struktuurid, tagades samas piirkondliku tasandi tulemuste kokkusobivuse ühenduse tasandi reeglite ja investeerimiskavadega.
  Liikmesriigid peaksid edendama koostööd ja jälgima võrgustiku tõhusust piirkondlikul tasandil. |
| --- | --- |

(8)

▐

| (9) | Et tugevdada konkurentsi likviidsete gaasi hulgimüügiturgude abil, on oluline, et gaasiga saaks kaubelda, olenemata selle asukohast võrgus. Ainus viis selle saavutamiseks on anda võrgu kasutajatele vabadus reserveerida eraldi sisse- ja väljavooluvõimsusi, nii et lepinguliste marsruutide asemel tekib gaasi transport tsoonist tsooni. Sisse-välja süsteemide sobivuse eelistamist konkurentsi arengu soodustamiseks mainis enamik sidusrühmi juba kuuendal Madridi foorumil. |
| --- | --- |

(9)

Et tugevdada konkurentsi likviidsete gaasi hulgimüügiturgude abil, on oluline, et gaasiga saaks kaubelda, olenemata selle asukohast võrgus. Ainus viis selle saavutamiseks on anda võrgu kasutajatele vabadus reserveerida eraldi sisse- ja väljavooluvõimsusi, nii et lepinguliste marsruutide asemel tekib gaasi transport tsoonist tsooni. Sisse-välja süsteemide sobivuse eelistamist konkurentsi arengu soodustamiseks mainis enamik sidusrühmi juba kuuendal Madridi foorumil.

| (10) | Gaasivõrkudes esineb märkimisväärne lepingutega ülekoormamine. Seepärast on uute või uuesti läbiräägitud lepingute puhul ülekoormusega tegelemise ja võimsuse jaotamise põhimõtete aluseks kasutamata võimsuse vabastamine, millega võimaldatakse võrgu kasutajatel oma kasutamata lepingujärgset võimsust edasi müüa või edasi rentida, ja põhivõrguettevõtjate kohustus pakkuda kasutamata võimsust turul vähemalt üks päev ette ja katkestatava võimsuse põhimõtte alusel. Võttes arvesse olemasolevate lepingute suurt arvu ja vajadust kehtestada võrdsed tingimused uue ja olemasoleva võimsuse kasutajatele, tuleb neid põhimõtteid kohaldada kogu lepingujärgse võimsuse suhtes, kaasa arvatud olemasolevad lepingud. |
| --- | --- |

(10)

Gaasivõrkudes esineb märkimisväärne lepingutega ülekoormamine. Seepärast on uute või uuesti läbiräägitud lepingute puhul ülekoormusega tegelemise ja võimsuse jaotamise põhimõtete aluseks kasutamata võimsuse vabastamine, millega võimaldatakse võrgu kasutajatel oma kasutamata lepingujärgset võimsust edasi müüa või edasi rentida, ja põhivõrguettevõtjate kohustus pakkuda kasutamata võimsust turul vähemalt üks päev ette ja katkestatava võimsuse põhimõtte alusel. Võttes arvesse olemasolevate lepingute suurt arvu ja vajadust kehtestada võrdsed tingimused uue ja olemasoleva võimsuse kasutajatele, tuleb neid põhimõtteid kohaldada kogu lepingujärgse võimsuse suhtes, kaasa arvatud olemasolevad lepingud.

| (11) | Riiklike reguleerivate asutuste ja komisjoni viimaste aastate turujärelevalve on näidanud, et olemasolevad läbipaistvusnõuded ja infrastruktuurile juurdepääsu eeskirjad ei ole piisavad
  , et tagada tõeline, hästi toimiv, tõhus ja avatud siseturg
  . |
| --- | --- |

(11)

Riiklike reguleerivate asutuste ja komisjoni viimaste aastate turujärelevalve on näidanud, et olemasolevad läbipaistvusnõuded ja infrastruktuurile juurdepääsu eeskirjad ei ole piisavad
  , et tagada tõeline, hästi toimiv, tõhus ja avatud siseturg
  .

| (12) | Tuleb tagada võrdne juurdepääs võrgu füüsilise seisundiga seotud andmetele, et kõik turuosalised saaksid hinnata nõudluse ja pakkumise üldist olukorda ning teha kindlaks hulgimüügihinna muudatuste põhjused. Need andmed hõlmavad ka täpsemat teavet pakkumise ja nõudluse, võrgu läbilaskevõime, voogude ja käigushoidmise, tasakaalustamise ning hoidlate olemasolu ja kasutamise kohta. Kuna see teave on gaasi siseturu toimimiseks oluline, on vaja kaotada konfidentsiaalsusnõuete tõttu avalikustamisele seatud piirangud. |
| --- | --- |

(12)

Tuleb tagada võrdne juurdepääs võrgu füüsilise seisundiga seotud andmetele, et kõik turuosalised saaksid hinnata nõudluse ja pakkumise üldist olukorda ning teha kindlaks hulgimüügihinna muudatuste põhjused. Need andmed hõlmavad ka täpsemat teavet pakkumise ja nõudluse, võrgu läbilaskevõime, voogude ja käigushoidmise, tasakaalustamise ning hoidlate olemasolu ja kasutamise kohta. Kuna see teave on gaasi siseturu toimimiseks oluline, on vaja kaotada konfidentsiaalsusnõuete tõttu avalikustamisele seatud piirangud.

| (13) | Selleks et suurendada usaldust turu vastu, peavad turuosalised olema kindlad, et kuritarvituste eest karistatakse
  mõjusalt
  . Pädevatele asutustele peaks andma pädevuse uurida tõhusalt turgude kuritarvitamist. Seepärast peab pädevatel asutustel olema juurdepääs andmetele, mis sisaldavad teavet tarneettevõtja tehtud tegevuslike otsuste kohta. Gaasiturul edastatakse kõik sellised otsused süsteemihalduritele võimsuste reserveerimise, registreerimise ja tegelike voogudena. Süsteemihaldurid peaksid
  eelnevaga seotud
  teabe hoidma pädevate asutuste jaoks kättesaadavana
  ja kergesti juurdepääsetavana
  teatava kindlaksmääratud aja jooksul.
  Pädevad asutused peaksid ka korrapäraselt jälgima, kas süsteemihaldurid täidavad kõnealuseid eeskirju. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et suurendada usaldust turu vastu, peavad turuosalised olema kindlad, et kuritarvituste eest karistatakse
  mõjusalt
  . Pädevatele asutustele peaks andma pädevuse uurida tõhusalt turgude kuritarvitamist. Seepärast peab pädevatel asutustel olema juurdepääs andmetele, mis sisaldavad teavet tarneettevõtja tehtud tegevuslike otsuste kohta. Gaasiturul edastatakse kõik sellised otsused süsteemihalduritele võimsuste reserveerimise, registreerimise ja tegelike voogudena. Süsteemihaldurid peaksid
  eelnevaga seotud
  teabe hoidma pädevate asutuste jaoks kättesaadavana
  ja kergesti juurdepääsetavana
  teatava kindlaksmääratud aja jooksul.
  Pädevad asutused peaksid ka korrapäraselt jälgima, kas süsteemihaldurid täidavad kõnealuseid eeskirju.

| (14) | Konkurents kodutarbijate pärast eeldab, et uutele jaeturgudele siseneda soovivaid tarnijaid ei tohi tõkestada. Seepärast peavad kõik turuosalised teadma varustusahelaga seotud eeskirju ja kohustusi ning neid peab ühtlustama, et tugevdada ühenduse turu integratsiooni.
  Pädevad asutused peaksid korrapäraselt jälgima, kas turuosalised täidavad kõnealuseid eeskirju. |
| --- | --- |

(14)

Konkurents kodutarbijate pärast eeldab, et uutele jaeturgudele siseneda soovivaid tarnijaid ei tohi tõkestada. Seepärast peavad kõik turuosalised teadma varustusahelaga seotud eeskirju ja kohustusi ning neid peab ühtlustama, et tugevdada ühenduse turu integratsiooni.
  Pädevad asutused peaksid korrapäraselt jälgima, kas turuosalised täidavad kõnealuseid eeskirju.

| (15) | Juurdepääs gaasihoidlatele ja veeldusjaamadele on
  osas liikmesriikides
  ebapiisav, mistõttu tuleb
  kehtivate eeskirjade rakendamist radikaalselt
  parandada. Elektri- ja gaasisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühma (ERGEG) järelevalvest ilmnes, et Madridi foorumil kõikide sidusrühmade vahel kokku lepitud vabatahtlikke suuniseid hoidlate käitajatele, mis käsitlevad kolmandate isikute juurdepääsu head tava, ei kohaldata
  kohati
  piisavalt ning seetõttu tuleb need teha siduvaks.
  Ehkki vabatahtlikud suunised on kogu Euroopa Liidus peaaegu täielikult üle võetud, suurendab nende siduvaks muutmine võrguettevõtjate usaldust hoidlatele mittediskrimineeriva juurdepääsu suhtes. |
| --- | --- |

(15)

Juurdepääs gaasihoidlatele ja veeldusjaamadele on
  osas liikmesriikides
  ebapiisav, mistõttu tuleb
  kehtivate eeskirjade rakendamist radikaalselt
  parandada. Elektri- ja gaasisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühma (ERGEG) järelevalvest ilmnes, et Madridi foorumil kõikide sidusrühmade vahel kokku lepitud vabatahtlikke suuniseid hoidlate käitajatele, mis käsitlevad kolmandate isikute juurdepääsu head tava, ei kohaldata
  kohati
  piisavalt ning seetõttu tuleb need teha siduvaks.
  Ehkki vabatahtlikud suunised on kogu Euroopa Liidus peaaegu täielikult üle võetud, suurendab nende siduvaks muutmine võrguettevõtjate usaldust hoidlatele mittediskrimineeriva juurdepääsu suhtes.

| (16) | Määruses (EÜ) nr 1775/2005 on sätestatud, et tuleb vastu võtta teatavad meetmed kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (6). |
| --- | --- |

(16)

Määruses (EÜ) nr 1775/2005 on sätestatud, et tuleb vastu võtta teatavad meetmed kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (6).

| (17) | Otsust 1999/468/EÜ on muudetud nõukogu otsusega 2006/512/EÜ (7), millega kehtestati kontrolliga regulatiivmenetlus üldise iseloomuga meetmete jaoks, mille eesmärk on muuta asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras vastuvõetud põhiakti väheolulisi sätteid, sealhulgas mõningaid sätteid välja jättes või täiendada akti uute väheoluliste sätete lisamisega. |
| --- | --- |

(17)

Otsust 1999/468/EÜ on muudetud nõukogu otsusega 2006/512/EÜ (7), millega kehtestati kontrolliga regulatiivmenetlus üldise iseloomuga meetmete jaoks, mille eesmärk on muuta asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras vastuvõetud põhiakti väheolulisi sätteid, sealhulgas mõningaid sätteid välja jättes või täiendada akti uute väheoluliste sätete lisamisega.

| (18) | Vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldusele (8) otsuse 2006/512/EÜ kohta tuleb selleks, et nimetatud uut menetlust saaks kohaldada asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras vastuvõetud aktide suhtes, kohandada kõnealuseid akte vastavalt kehtivale korrale. |
| --- | --- |

(18)

Vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldusele (8) otsuse 2006/512/EÜ kohta tuleb selleks, et nimetatud uut menetlust saaks kohaldada asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras vastuvõetud aktide suhtes, kohandada kõnealuseid akte vastavalt kehtivale korrale.

| (19) | Seoses määruse (EÜ) nr 1775/2005 rakendamisega tuleks komisjonile eelkõige anda volitus kehtestada või vastu võtta vajalikud suunised, et tagada käesoleva määruse eesmärgi saavutamiseks vajalik minimaalne ühtlustamistase. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 1775/2005 vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(19)

Seoses määruse (EÜ) nr 1775/2005 rakendamisega tuleks komisjonile eelkõige anda volitus kehtestada või vastu võtta vajalikud suunised, et tagada käesoleva määruse eesmärgi saavutamiseks vajalik minimaalne ühtlustamistase. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 1775/2005 vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (20) | Seepärast tuleks vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 1775/2005, |
| --- | --- |

(20)

Seepärast tuleks vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 1775/2005,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1775/2005 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  ‘Artikkel 1


  Sisu ja reguleerimisala

  Käesolev määrus:






  a) | sätestab mittediskrimineerivad eeskirjad maagaasi põhivõrgule juurdepääsu tingimuste kohta, võttes arvesse riikide ja piirkondlike turgude iseärasusi, et tagada gaasi siseturu tõhus toimimine; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

‘Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

Käesolev määrus:

a)

sätestab mittediskrimineerivad eeskirjad maagaasi põhivõrgule juurdepääsu tingimuste kohta, võttes arvesse riikide ja piirkondlike turgude iseärasusi, et tagada gaasi siseturu tõhus toimimine;

| b) | sätestab mittediskrimineerivad veeldusjaamadele ja hoidlatele juurdepääsu tingimuste eeskirjad; |
| --- | --- |

b)

sätestab mittediskrimineerivad veeldusjaamadele ja hoidlatele juurdepääsu tingimuste eeskirjad;

| c) | soodustab▐ hästi toimiva ja läbipaistva hulgimüügituru teket
  , kus gaasi varustuskindlus on kõrgel tasemel, ning sätestada
  meetmed
  võrgule juurdepääsu
  eeskirjade ühtlustamiseks, et võimaldada piiriülest gaasiga kauplemist ▐. |
| --- | --- |

c)

soodustab▐ hästi toimiva ja läbipaistva hulgimüügituru teket
  , kus gaasi varustuskindlus on kõrgel tasemel, ning sätestada
  meetmed
  võrgule juurdepääsu
  eeskirjade ühtlustamiseks, et võimaldada piiriülest gaasiga kauplemist ▐.

Ilma et see piiraks artikli 6a lõike 4 kohaldamist, kohaldatakse käesolevat määrust üksnes direktiivi 2003/55/EÜ artikli 19 lõigete 3 või 4 kohaste gaasihoidlate suhtes ║.

Esimeses lõigus osutatud teemad hõlmavad ka võrgule juurdepääsuga seotud tariifide ühtlustatud põhimõtete või nende arvestamise aluseks oleva metoodika sätestamist, juurdepääsuteenuste kehtestamist kolmandatele isikutele, võimsuse jaotamise ja võrkude ülekoormusega tegelemise ühtlustatud põhimõtete määratlemist, läbipaistvusnõuete, tasakaalustuseeskirjade ja tasakaalustamatuse eest määratavate tasude kindlaksmääramist ning võimsusega kauplemise hõlbustamist.”

| 2) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:








  i) | punkt 1 asendatakse järgmisega








  ‘1. | „edastus” – maagaasi transportimine transiiditoru või torustiku kaudu, mis koosneb peamiselt kõrgsurvetorudest, välja arvatud transportimine tootmisetapi toru või torustiku kaudu ning transportimine hoidla ja kohalike jaotusvõrkude vahel kasutatavate toru või torustike kaudu, ning üldiselt välja arvatud torude kaudu, mida kasutatakse maagaasi kohaliku turustamise kontekstis.
  ” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt 1 asendatakse järgmisega

‘1.

„edastus” – maagaasi transportimine transiiditoru või torustiku kaudu, mis koosneb peamiselt kõrgsurvetorudest, välja arvatud transportimine tootmisetapi toru või torustiku kaudu ning transportimine hoidla ja kohalike jaotusvõrkude vahel kasutatavate toru või torustike kaudu, ning üldiselt välja arvatud torude kaudu, mida kasutatakse maagaasi kohaliku turustamise kontekstis.
  ”

| ii) | lisatakse järgmised punktid:







  „24. | „maagaasi veeldusjaama võimsus” – terminali võimsus, mida kasutatakse maagaasi veeldamiseks või veeldatud maagaasi impordiks, mahalaadimiseks, abiteenusteks, ajutiseks hoiustamiseks ja taasgaasistamiseks; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmised punktid:

„24.

„maagaasi veeldusjaama võimsus” – terminali võimsus, mida kasutatakse maagaasi veeldamiseks või veeldatud maagaasi impordiks, mahalaadimiseks, abiteenusteks, ajutiseks hoiustamiseks ja taasgaasistamiseks;

| 25. | „ruum” – gaasi maht, mida hoidla kasutajal on õigus gaasi hoiustamiseks kasutada; |
| --- | --- |

25.

„ruum” – gaasi maht, mida hoidla kasutajal on õigus gaasi hoiustamiseks kasutada;

| 26. | „väljundvõimsus” – voolukiirus, millega hoidla kasutajal on õigus hoidlast gaasi välja võtta; |
| --- | --- |

26.

„väljundvõimsus” – voolukiirus, millega hoidla kasutajal on õigus hoidlast gaasi välja võtta;

| 27. | „sisendvõimsus” – voolukiirus, millega hoidla kasutajal on õigus gaasi hoidlasse panna; |
| --- | --- |

27.

„sisendvõimsus” – voolukiirus, millega hoidla kasutajal on õigus gaasi hoidlasse panna;

| 28. | „hoiustamisvõimsus” – ruumi, sisendvõimsuse ja väljundvõimsuse kombinatsioon; |
| --- | --- |

28.

„hoiustamisvõimsus” – ruumi, sisendvõimsuse ja väljundvõimsuse kombinatsioon;

| 29. | „amet” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrusega (EÜ) nr .../2008(energiasektorit reguleerivate asutuste koostööameti loomise kohta)
   (9) loodud energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet. |
| --- | --- |

29.

„amet” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrusega (EÜ) nr .../2008(energiasektorit reguleerivate asutuste koostööameti loomise kohta)
   (9) loodud energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet.

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõikes 1 osutatud mõistete kasutamist, kasutatakse ka direktiivi 2003/55/EÜ artiklis 2 esitatud mõisteid, mis on käesoleva määruse kohaldamisel asjakohased, välja arvatud kõnealuse artikli punktis 3 määratletud edastamise mõiste.
  Käesoleva artikli punktis 1 edastusega seoses esitatud mõisteid 3 kuni 23 kohaldatakse analoogia alusel ka gaasihoidlatele ja veeldusjaamadele.” |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõikes 1 osutatud mõistete kasutamist, kasutatakse ka direktiivi 2003/55/EÜ artiklis 2 esitatud mõisteid, mis on käesoleva määruse kohaldamisel asjakohased, välja arvatud kõnealuse artikli punktis 3 määratletud edastamise mõiste.

Käesoleva artikli punktis 1 edastusega seoses esitatud mõisteid 3 kuni 23 kohaldatakse analoogia alusel ka gaasihoidlatele ja veeldusjaamadele.”

| 3) | Pärast artiklit 2 lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 2a


  Euroopa maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustik

  Kõik põhivõrguettevõtjad teevad ühenduse tasandil koostööd, luues selleks Euroopa maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustiku, et tagada Euroopa maagaasi põhivõrgu optimaalne juhtimine
  , kooskõlastatud tegevus
  ja hea tehniline areng
  ning edendada gaasi siseturu lõpuleviimist, piiriülest kaubandust ja energiaturgude toimimist
  .

  Artikkel 2b


  Euroopa maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustiku loomine

  1.   Hiljemalt [...] esitavad maagaasi põhivõrguettevõtjad komisjonile ja ametile loodava Euroopa maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustiku põhikirja kavandi, tulevaste liikmete nimekirja ja töökorra kavandi ▐.
  2.   
  Kahe kuu
  jooksul alates põhikirja kavandi, liikmete nimekirja ja töökorra kavandi saamisest esitab amet
  , olles ametlikult konsulteerinud kõiki sidusrühmi, eelkõige süsteemi kasutajaid ja kliente esindavate organisatsioonidega,
  komisjonile nende kohta arvamuse.
  3.   Komisjon esitab põhikirja kavandi, liikmete nimekirja ja töökorra kavandi kohta arvamuse
  , võttes arvesse lõikes 2 sätestatud ameti arvamust,
  kolme kuu jooksul alates ameti arvamuse saamisest.
  4.   Kolme kuu jooksul alates komisjoni arvamuse saamisest loovad põhivõrguettevõtjad Euroopa maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustiku ning võtavad vastu ja avaldavad selle põhikirja ja töökorra.

  Artikkel 2c


  Euroopa maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustiku ülesanded

  1.   
  Et saavutada artiklis 2 a sätestatud eesmärgid, lepib
  Euroopa maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustik
  kokku ja esitab ametile heakskiitmiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr .../2008 (millega asutatakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet) artikli 6 lõikele 3 ning artiklis 2d sätestatud korrale
  :






  a) | lõikes 3 nimetatud valdkondade
  valdkondades kavandatavad võrgureeglid, mis on välja töötatud koos turuosaliste ja võrgu kasutajatega
  ; |
| --- | --- | --- |

3)

Pärast artiklit 2 lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 2a

Euroopa maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustik

Kõik põhivõrguettevõtjad teevad ühenduse tasandil koostööd, luues selleks Euroopa maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustiku, et tagada Euroopa maagaasi põhivõrgu optimaalne juhtimine
  , kooskõlastatud tegevus
  ja hea tehniline areng
  ning edendada gaasi siseturu lõpuleviimist, piiriülest kaubandust ja energiaturgude toimimist
  .

Artikkel 2b

Euroopa maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustiku loomine

1.   Hiljemalt [...] esitavad maagaasi põhivõrguettevõtjad komisjonile ja ametile loodava Euroopa maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustiku põhikirja kavandi, tulevaste liikmete nimekirja ja töökorra kavandi ▐.

2.   
  Kahe kuu
  jooksul alates põhikirja kavandi, liikmete nimekirja ja töökorra kavandi saamisest esitab amet
  , olles ametlikult konsulteerinud kõiki sidusrühmi, eelkõige süsteemi kasutajaid ja kliente esindavate organisatsioonidega,
  komisjonile nende kohta arvamuse.

3.   Komisjon esitab põhikirja kavandi, liikmete nimekirja ja töökorra kavandi kohta arvamuse
  , võttes arvesse lõikes 2 sätestatud ameti arvamust,
  kolme kuu jooksul alates ameti arvamuse saamisest.

4.   Kolme kuu jooksul alates komisjoni arvamuse saamisest loovad põhivõrguettevõtjad Euroopa maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustiku ning võtavad vastu ja avaldavad selle põhikirja ja töökorra.

Artikkel 2c

Euroopa maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustiku ülesanded

1.   
  Et saavutada artiklis 2 a sätestatud eesmärgid, lepib
  Euroopa maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustik
  kokku ja esitab ametile heakskiitmiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr .../2008 (millega asutatakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet) artikli 6 lõikele 3 ning artiklis 2d sätestatud korrale
  :

a)

lõikes 3 nimetatud valdkondade
  valdkondades kavandatavad võrgureeglid, mis on välja töötatud koos turuosaliste ja võrgu kasutajatega
  ;

| b) | võrguhalduse ühised vahendid ja teadusuuringute kavad; |
| --- | --- |

b)

võrguhalduse ühised vahendid ja teadusuuringute kavad;

| c) | iga kahe aasta järel 10-aastase investeerimiskava
  , mis sisaldab pakkumise ja nõudluse piisavuse aruannet
  ; |
| --- | --- |

c)

iga kahe aasta järel 10-aastase investeerimiskava
  , mis sisaldab pakkumise ja nõudluse piisavuse aruannet
  ;

| d) | meetmed, millega tagatakse võrgu toimimine reaalajas nii tava- kui hädaolukorras; |
| --- | --- |

d)

meetmed, millega tagatakse võrgu toimimine reaalajas nii tava- kui hädaolukorras;

| e) | suunised tehnilise koostöö kooskõlastamiseks ühenduse ja kolmandate riikide põhivõrguettevõtjate vahel; |
| --- | --- |

e)

suunised tehnilise koostöö kooskõlastamiseks ühenduse ja kolmandate riikide põhivõrguettevõtjate vahel;

| f) | iga-aastase tööprogrammi
  , mis põhineb ameti püstitatud prioriteetidel
  ; |
| --- | --- |

f)

iga-aastase tööprogrammi
  , mis põhineb ameti püstitatud prioriteetidel
  ;

| g) | aastaaruande; ja |
| --- | --- |

g)

aastaaruande; ja

| h) | iga-aastase suvise ja talvise tarnimise prognoosi. |
| --- | --- |

h)

iga-aastase suvise ja talvise tarnimise prognoosi.

2.   Lõike 1 punktis f osutatud iga-aastane tööprogramm sisaldab sellel aastal koostatavate
  võrgureeglite
  loendit ja kirjeldust, võrgu toimimise kooskõlastamise ning teadus- ja arendustegevuse kava ning soovituslikku ajakava.

3.   Üksikasjalikud
  võrgureeglid
  hõlmavad järgmisi valdkondi, pidades silmas iga-aastases tööprogrammis määratletud prioriteete:

| a) | turvalisus- ja töökindluseeskirjad
  , sealhulgas koostalitlusvõimet käsitlevad eeskirjad ja tegevuskord hädaolukordade puhul
  ; |
| --- | --- |

a)

turvalisus- ja töökindluseeskirjad
  , sealhulgas koostalitlusvõimet käsitlevad eeskirjad ja tegevuskord hädaolukordade puhul
  ;

| b) | võrguühenduste ja võrgule juurdepääsu eeskirjad;
  ▐ |
| --- | --- |

b)

võrguühenduste ja võrgule juurdepääsu eeskirjad;

▐

| c) | piiriülese
  võimsuse jaotamise ja ülekoormuse juhtimise eeskirjad;
  ▐ |
| --- | --- |

c)

piiriülese
  võimsuse jaotamise ja ülekoormuse juhtimise eeskirjad;

▐

| d) | võrguga seotud
  läbipaistvuseeskirjad; |
| --- | --- |

d)

võrguga seotud
  läbipaistvuseeskirjad;

| e) | tasakaalustus- ja arvelduseeskirjad
  ;
  ▐ |
| --- | --- |

e)

tasakaalustus- ja arvelduseeskirjad
  ;

▐

| f) | maagaasivõrkude energiatõhusus. |
| --- | --- |

f)

maagaasivõrkude energiatõhusus.

4.   
  Amet teostab järelevalvet selle kohta, kuidas
  Euroopa maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustik
  rakendab võrgureegleid
  .

5.   Euroopa maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustik avaldab iga kahe aasta järel
  pärast ameti heakskiitu
  kogu ühendust hõlmava 10-aastase võrkude investeerimiskava. See investeerimiskava sisaldab integreeritud võrgu mudelit,
  milles võetakse arvesse hoidlaid ja maagaasi veeldusjaamu, ning
  võimalikke stsenaariume, pakkumise ja nõudluse adekvaatsuse aruannet ning süsteemi paindlikkuse hinnangut. Investeerimiskava tugineb eelkõige riiklikele investeerimiskavadele
  , milles võetakse arvesse võrgu kavandamise ühenduse ja piirkondlikke aspekte, sealhulgas
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1364/2006/EÜ (10) kohastele üleeuroopaliste energiavõrkude suunistele. Investeerimiskavas määratletakse investeerimislüngad, eelkõige piiriülese võimsuse osas
  , ning see hõlmab eelkõige investeeringuid võrkude ühendamisse ja prioriteetsena eeskätt ühendustesse ühenduse „energiasaarte” ja gaasivõrkude vahel ning investeeringuid muusse infrastruktuuri, mida on vaja tõhusaks kauplemiseks ja konkurentsiks ning tarnekindluse tagamiseks. Investeerimiskavale lisatakse ülevaade võrgu piiriülese suutlikkuse suurendamise tõketest, mis tulenevad eri heakskiitmismenetlustest või -korrast.

Põhivõrguettevõtjad peavad avaldatud investeerimiskava rakendama
  .

6.   ▐ Euroopa maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustik
  võib omal algatusel teha ametile ettepaneku koostada võrgureeglid mis tahes muus valdkonnas lisaks lõikes 3 nimetatud valdkondadele, selleks et saavutada artiklis 2 a sätestatud eesmärgid. Amet võtab seejärel pärast artiklis 2 f sätestatud menetlust reeglid vastu, tagades, et need reeglid ei ole vastuolus artikli 2 e alusel vastuvõetud suunistega
  .

Artikkel 2d

Ameti teostatav järelevalve

1.   Amet jälgib Euroopa maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustiku nende ülesannete täitmist, millele on osutatud artikli 2c lõikes 1.

2.   Euroopa maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustik esitab ametile
  heakskiitmiseks võrgureeglite
  kavandid
  ning artikli 2c lõikes 1 osutatud dokumendid
  .

Euroopa maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustik kogub kogu vajaliku teabe võrgureeglite rakendamise kohta ning esitab selle ametile hindamiseks.

3.   Amet
  teostab tehniliste reeglite, 10-aastase investeerimiskava ja
  iga-aastase tööprogrammi
  täitmise järelevalvet ning esitab oma järelevalvetegevuse tulemused aastaaruandes. Juhul kui põhivõrguettevõtjad ei täida Euroopa maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgureegleid
  ,
  10-aastast
  investeerimiskava
  või iga-aastast tööprogrammi, teatab amet sellest komisjonile
  .

Artikkel 2e

Suuniste väljatöötamine

1.   
  Komisjon koostab pärast ametiga konsulteerimist iga-aastase prioriteetide loetelu, milles määratakse kindlaks maagaasi siseturu arengu esmatähtsad küsimused.

2.   
  Seda prioriteetide loetelu arvesse võttes volitab komisjon ametit töötama kuue kuu jooksul välja suuniste kavandi peamiste, selgete ja objektiivsete põhimõtete kehtestamiseks artiklis 2c sätestatud reeglite ühtlustamiseks.

3.   
  Nende suuniste väljatöötamisel konsulteerib amet ametlikult avatud ja läbipaistval viisil Euroopa maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustikuga ja teiste sidusrühmadega.

4.   
  Amet võtab suuniste kavandi vastu konsultatsiooni tulemuste põhjal. Ta toob välja konsulteerimise käigus tehtud tähelepanekud ning selgitab, kuidas neid on arvesse võetud. Kui märkusi ei ole arvesse võetud, esitab ta selle põhjused.

5.
     
  Komisjon võib omal algatusel või ameti palvel algatada sama menetluse suuniste ajakohastamiseks.

Artikkel 2 f

Võrgureeglite väljatöötamine

1.
     
  Komisjon volitab Euroopa maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustikku kuue kuu jooksul pärast seda, kui amet on suunised vastu võtnud ning vastavalt artiklile 2e välja töötama suunistega kehtestatud põhimõtetega täielikult kooskõlas olevate võrgureeglite projekti.

2.
     
  Nende reeglite kavandamisel võtab Euroopa maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustik arvesse turuosaliste ja võrgu kasutajate tehnilist kompetentsust ja teavitab neid edasiminekutest.

3.
     
  Euroopa maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustik esitab võrgureeglite kavandid ametile.

4.
     
  Amet korraldab seoses võrgureeglite kavandiga avatud ja läbipaistva ametliku konsulteerimise.

5.
     
  Amet võtab võrgureeglite kavandi vastu konsulteerimise tulemuste põhjal. Ta toob välja konsulteerimise käigus tehtud tähelepanekud ning selgitab, kuidas neid on arvesse võetud. Kui märkusi ei ole arvesse võetud, esitab ta selle põhjused.

6.
     
  Ameti algatusel või Euroopa maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustiku taotlusel võib samasuguse menetluse kohaselt läbi viia kehtivate võrgureeglite läbivaatamise.

7.
     
  Komisjon võib ameti soovitusel esitada võrgureeglid artikli 14 lõikes 1 osutatud komiteele lõplikuks vastuvõtmiseks vastavalt artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele
  .

Artikkel 2g

Konsulteerimine

1.   Oma ülesannete täitmisel konsulteerib
  amet ametlikult
  avatud ja läbipaistval viisil kõikide asjaomaste turuosalistega ▐. Sellesse konsulteerimisse on kaasatud tarneettevõtjad, tarbijad, võrgu kasutajad, jaotusvõrguettevõtjad, maagaasi veeldusjaamade ja hoidlate haldurid, kaasa arvatud asjaomased (tööstusharu)liidud, tehnilised asutused ja sidusrühmade platvormid.

2.   Kõik lõikes 1 osutatud küsimustega seotud dokumendid ja kohtumiste protokollid avalikustatakse.

3.   Enne
  suuniste ja võrgureeglite
  vastuvõtmist teeb
  amet
  teatavaks, milliseid märkusi konsulteerimise käigus esitati ning mil viisil neid märkusi on arvesse võetud. Kui märkusi ei ole arvesse võetud, esitab amet selle põhjused.

4.
     
  Euroopa maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustik teeb turuosaliste ja võrgu kasutajatega vastavalt artikli 2 f lõikele 2 koostööd.

Artikkel 2h

Kulud

Artiklites 2a kuni 2i osutatud Euroopa maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustiku tegevusega seotud kulud kannavad põhivõrguettevõtjad ning neid võetakse arvesse tariifide arvutamisel.

Artikkel 2 i

Põhivõrguettevõtjate piirkondlik koostöö

1.   Põhivõrguettevõtjad teevad Euroopa maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustiku raames piirkondlikku koostööd, et toetada artikli 2 c lõikes 1 osutatud ülesannete täitmist. Eelkõige avaldavad nad iga kahe aasta järel piirkondliku investeerimiskava ning võivad teha piirkondlikul investeerimiskaval põhinevaid investeerimisotsuseid.

Piirkondlik investeerimiskava ei tohi olla vastuolus artikli 2 c lõike 1 punktis c osutatud 10- aastase investeerimiskavaga.

2.   Põhivõrguettevõtjad edendavad ka võrgu optimaalseks haldamiseks vajalikku töökorda ning energiabörside arengut, piiriülese võimsuse
  kooskõlastatud
  jaotamist ▐ ning
  piiriüleste
  tasakaalustusmehhanismide
  ühilduvust
  .

3.
     
  Riiklikud reguleerivad asutused ja muud asjaomased riiklikud asutused teevad koostööd kõikidel tasanditel, et ühtlustada turukorraldust ja integreerida oma siseriiklikud turud vähemalt ühel või mitmel piirkondlikul tasandil, mis on esimene ja vahepealne samm täielikult liberaliseeritud siseturu suunas. Eelkõige edendavad nad võrguettevõtjate koostööd piirkondlikul tasandil ning soodustavad nende piirkondlikku integreerumist, et luua konkurentsivõimeline siseturg, soodustada nende regulatiivsete ja tehniliste raamistike ühtlustamist ning eeskätt integreerida veel allesjäänud „gaasisaared.”

| 4) | Artikli 3 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:







  a) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „
  1.
     
  Põhivõrguettevõtjate ja maagaasi veeldusjaamade haldurite kohaldatavad tariifid või nende arvestamiseks kasutatavad metoodikad, mille reguleerivad asutused on direktiivi 2003/55/EÜ artikli 25 lõike 2 alusel heaks kiitnud, ning samuti tariifid, mis on avaldatud nimetatud direktiivi artikli 18 lõike 1 alusel, peavad olema läbipaistvad, võtma arvesse süsteemi terviklikkust ja selle edasiarendamise vajadust ning peegeldama tegelikke kulusid, niivõrd kui need kulud vastavad tõhusa ja võrreldava struktuuriga võrguettevõtja kuludele ning on läbipaistvad, hõlmates samas asjaomast investeeringutasuvust Tariife või nende arvestamiseks kasutatavaid metoodikaid tuleb kohaldada mittediskrimineerival viisil.
  ” |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 3 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„
  1.
     
  Põhivõrguettevõtjate ja maagaasi veeldusjaamade haldurite kohaldatavad tariifid või nende arvestamiseks kasutatavad metoodikad, mille reguleerivad asutused on direktiivi 2003/55/EÜ artikli 25 lõike 2 alusel heaks kiitnud, ning samuti tariifid, mis on avaldatud nimetatud direktiivi artikli 18 lõike 1 alusel, peavad olema läbipaistvad, võtma arvesse süsteemi terviklikkust ja selle edasiarendamise vajadust ning peegeldama tegelikke kulusid, niivõrd kui need kulud vastavad tõhusa ja võrreldava struktuuriga võrguettevõtja kuludele ning on läbipaistvad, hõlmates samas asjaomast investeeringutasuvust Tariife või nende arvestamiseks kasutatavaid metoodikaid tuleb kohaldada mittediskrimineerival viisil.
  ”

| b) | kolmas lõik asendatakse järgmisega:

  „
  Tariifid või nende arvestamiseks kastutatavad metoodikad peavad aitama kaasa tõhusale gaasiga kauplemisele ja konkurentsile, samal ajal vältides ristsubsideerimist võrgu kasutajate vahel ja luues stiimuleid investeeringuteks ning säilitades või luues põhivõrkude koostoimevõime. See võib hõlmata erieeskirju uute investeeringute kohta.
  ” |
| --- | --- |

b)

kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„
  Tariifid või nende arvestamiseks kastutatavad metoodikad peavad aitama kaasa tõhusale gaasiga kauplemisele ja konkurentsile, samal ajal vältides ristsubsideerimist võrgu kasutajate vahel ja luues stiimuleid investeeringuteks ning säilitades või luues põhivõrkude koostoimevõime. See võib hõlmata erieeskirju uute investeeringute kohta.
  ”

| c) | lisatakse järgmine lõik:
  „Tariifid määratakse võrgu kasutajatele eraldi ja sõltumatult iga põhivõrku sisenemise või põhivõrgust väljumise punkti kohta. Võrgutasusid ei arvutata lepinguliste marsruutide alusel.
  Juurdepääs võrgule peab uutele tulijatele olema avatud mittediskrimineerival moel.




  Tariife või nende arvestamiseks kasutatavaid metoodikaid tuleb kohaldada mittediskrimineerival viisil ning need peavad olema läbipaistvad.
  ” |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõik:

„Tariifid määratakse võrgu kasutajatele eraldi ja sõltumatult iga põhivõrku sisenemise või põhivõrgust väljumise punkti kohta. Võrgutasusid ei arvutata lepinguliste marsruutide alusel.
  Juurdepääs võrgule peab uutele tulijatele olema avatud mittediskrimineerival moel.

Tariife või nende arvestamiseks kasutatavaid metoodikaid tuleb kohaldada mittediskrimineerival viisil ning need peavad olema läbipaistvad.
  ”

| 5) | Artikli 4 pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Põhivõrguettevõtjatega seotud juurdepääsuteenused kolmandatele isikutele” |
| --- | --- |

5)

Artikli 4 pealkiri asendatakse järgmisega:

„Põhivõrguettevõtjatega seotud juurdepääsuteenused kolmandatele isikutele”

| 6) | Pärast artiklit 4 lisatakse järgmine artikkel ║:
  „Artikkel 4a


  Hoidlate ja maagaasi veeldusjaamadega seotud juurdepääsuteenused kolmandatele isikutele

  1.   Maagaasi veeldusjaamade ja hoidlate haldurid:






  a) | tagavad, et nende pakutavad teenused oleksid kõigi võrgu kasutajate jaoks mittediskrimineerivad ja vastaksid turu nõudlusele; eelkõige juhul, kui veeldusjaama- või hoidlahaldur pakub eri tarbijatele
  samaaegselt
  sama teenust, peab ta seda pakkuma samaväärsetel lepingutingimustel; |
| --- | --- | --- |

6)

Pärast artiklit 4 lisatakse järgmine artikkel ║:

„Artikkel 4a

Hoidlate ja maagaasi veeldusjaamadega seotud juurdepääsuteenused kolmandatele isikutele

1.   Maagaasi veeldusjaamade ja hoidlate haldurid:

a)

tagavad, et nende pakutavad teenused oleksid kõigi võrgu kasutajate jaoks mittediskrimineerivad ja vastaksid turu nõudlusele; eelkõige juhul, kui veeldusjaama- või hoidlahaldur pakub eri tarbijatele
  samaaegselt
  sama teenust, peab ta seda pakkuma samaväärsetel lepingutingimustel;

| b) | pakuvad vastastikku seotud gaasitranspordivõrkude kasutamiseks sobivaid teenuseid ning hõlbustavad võrkudele
  kerget
  juurdepääsu, tehes selleks koostööd põhivõrguettevõtjaga; |
| --- | --- |

b)

pakuvad vastastikku seotud gaasitranspordivõrkude kasutamiseks sobivaid teenuseid ning hõlbustavad võrkudele
  kerget
  juurdepääsu, tehes selleks koostööd põhivõrguettevõtjaga;

| c) | avalikustavad vajaliku teabe, eelkõige andmed teenuste kasutamise ja kättesaadavuse kohta, hoidla ja veeldusjaamade kasutajate mõistlikele ärivajadustele vastaval ajal
  , kusjuures sellist avalikustamist peab jälgima amet
  . |
| --- | --- |

c)

avalikustavad vajaliku teabe, eelkõige andmed teenuste kasutamise ja kättesaadavuse kohta, hoidla ja veeldusjaamade kasutajate mõistlikele ärivajadustele vastaval ajal
  , kusjuures sellist avalikustamist peab jälgima amet
  .

2.   Hoidlahaldurid:

| a) | võimaldavad nii kindlaid kui ka katkestatavaid juurdepääsuteenuseid kolmandatele isikutele; katkestatava võimsuse hind peab kajastama katkestamise tõenäosust; |
| --- | --- |

a)

võimaldavad nii kindlaid kui ka katkestatavaid juurdepääsuteenuseid kolmandatele isikutele; katkestatava võimsuse hind peab kajastama katkestamise tõenäosust;

| b) | pakuvad hoidla kasutajatele nii pika- kui ka lühiajalisi teenuseid; |
| --- | --- |

b)

pakuvad hoidla kasutajatele nii pika- kui ka lühiajalisi teenuseid;

| c) | pakuvad hoidla kasutajatele nii eraldatud kui ka ühendteenuseid ruumi, sisendvõimsuse ja väljundvõimsuse vallas. |
| --- | --- |

c)

pakuvad hoidla kasutajatele nii eraldatud kui ka ühendteenuseid ruumi, sisendvõimsuse ja väljundvõimsuse vallas.

3.   Veeldusjaama- ja hoidlalepingud ei tohi kaasa tuua meelevaldselt kõrgemaid tariife, kui need on sõlmitud:

| a) | väljaspool maagaasiaastat ebastandardsete algusaegadega või |
| --- | --- |

a)

väljaspool maagaasiaastat ebastandardsete algusaegadega või

| b) | lühemaks ajaks kui tavapärased aastased transpordi- ja hoiustamislepingud. |
| --- | --- |

b)

lühemaks ajaks kui tavapärased aastased transpordi- ja hoiustamislepingud.

4.   Vajaduse korral võib juurdepääsuteenuseid kolmandatele isikutele osutada tingimusel, et võrgu kasutajad esitavad asjaomased tagatised oma maksejõulisuse kohta. Sellised tagatised ei tohi põhjendamatult takistada turulepääsu ning peavad olema mittediskrimineerivad, läbipaistvad ja proportsionaalsed.

5.   Veeldusjaama võimsuse ja hoiustamisvõimsuse lepingulised miinimummäärad peavad põhinema tehnilistel piirangutel ning peavad võimaldama väiksemate hoidlakasutajate juurdepääsu hoidlateenustele.”

| 7) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Põhivõrguettevõtjatega seotud võimsuse eraldamise mehhanismide ja ülekoormusega tegelemise korra põhimõtted” |
| --- | --- | --- |

7)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Põhivõrguettevõtjatega seotud võimsuse eraldamise mehhanismide ja ülekoormusega tegelemise korra põhimõtted”

| b) | lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:








  „
  a) | andma asjakohaseid majanduslikke signaale tehnilise võimsuse efektiivse ja maksimaalse kasutamise kohta ning hõlbustama investeeringute tegemist uude infrastruktuuri ja piiriülest gaasiga kauplemist;
  ” |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

„
  a)

andma asjakohaseid majanduslikke signaale tehnilise võimsuse efektiivse ja maksimaalse kasutamise kohta ning hõlbustama investeeringute tegemist uude infrastruktuuri ja piiriülest gaasiga kauplemist;
  ”

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Põhivõrguettevõtjad rakendavad ja avaldavad ülekoormusega tegelemise mittediskrimineeriva ja läbipaistva korra, mis
  soodustab piiriülest gaasiga kauplemist mittediskrimineerival viisil ja vaba konkurentsi põhimõtetele vastavalt
  .
  Lepingutega ülekoormamise
  vältimiseks
  peab põhivõrguettevõtja esmasel turul pakkuma kasutamata võimsust vähemalt üks päev ette
  , kui see ei takista pikaajaliste tarnelepingute täitmist
  .” |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Põhivõrguettevõtjad rakendavad ja avaldavad ülekoormusega tegelemise mittediskrimineeriva ja läbipaistva korra, mis
  soodustab piiriülest gaasiga kauplemist mittediskrimineerival viisil ja vaba konkurentsi põhimõtetele vastavalt
  .

Lepingutega ülekoormamise
  vältimiseks
  peab põhivõrguettevõtja esmasel turul pakkuma kasutamata võimsust vähemalt üks päev ette
  , kui see ei takista pikaajaliste tarnelepingute täitmist
  .”

| d) | lõige 4 jäetakse välja; |
| --- | --- |

d)

lõige 4 jäetakse välja;

| e) | lisatakse järgmised lõiked:
  „6.   Põhivõrguettevõtjad hindavad korrapäraselt turu nõudlust uute investeeringute järele. Uusi investeeringuid kavandades hindavad põhivõrguettevõtjad turu nõudlust
  ja võtavad arvesse varustuskindluse kriteeriumeid
  .


  7.
     
  Pikaajalise füüsilise ülekoormuse korral leevendavad põhivõrguettevõtjad ülekoormust olemasolevat võimsust suurendades, võttes seejuures aluseks turunõudluse. Turunõudluse hindamiseks on põhivõrguettevõtjad kohustatud rakendama turunõudluse hindamise ning võimsuse jaotamise korda.




  8.
     
  Riiklikud reguleerivad asutused jälgivad ülekoormuse juhtimist riiklikes gaasivõrkudes ja võrkudevahelistes ühendustes.




  Põhivõrguettevõtjad esitavad ülekoormuse juhtimise korra, sealhulgas võimsuse jaotamise, riiklikele reguleerivatele asutustele heakskiitmiseks. Riiklikud reguleerivad asutused võivad enne heakskiitmist nõuda muudatuste tegemist sellesse korda.
  ” |
| --- | --- |

e)

lisatakse järgmised lõiked:

„6.   Põhivõrguettevõtjad hindavad korrapäraselt turu nõudlust uute investeeringute järele. Uusi investeeringuid kavandades hindavad põhivõrguettevõtjad turu nõudlust
  ja võtavad arvesse varustuskindluse kriteeriumeid
  .

7.
     
  Pikaajalise füüsilise ülekoormuse korral leevendavad põhivõrguettevõtjad ülekoormust olemasolevat võimsust suurendades, võttes seejuures aluseks turunõudluse. Turunõudluse hindamiseks on põhivõrguettevõtjad kohustatud rakendama turunõudluse hindamise ning võimsuse jaotamise korda.

8.
     
  Riiklikud reguleerivad asutused jälgivad ülekoormuse juhtimist riiklikes gaasivõrkudes ja võrkudevahelistes ühendustes.

Põhivõrguettevõtjad esitavad ülekoormuse juhtimise korra, sealhulgas võimsuse jaotamise, riiklikele reguleerivatele asutustele heakskiitmiseks. Riiklikud reguleerivad asutused võivad enne heakskiitmist nõuda muudatuste tegemist sellesse korda.
  ”

| 8) | Pärast artiklit 5 lisatakse järgmine artikkel ║:
  „Artikkel 5a


  Hoidlate ja maagaasi veeldusjaamade võimsuse jaotamise mehhanismide ja ülekoormusegategelemise korra põhimõtted

  1.   Turuosalistele tehakse kättesaadavaks suurim võimalik hoidla- ja maagaasi veeldusjaama võimsus, pidades silmas võrgu terviklikkust ja toimimist.
  2.   Maagaasi veeldusjaamade ja hoidlate haldurid peavad rakendama ja avaldama mittediskrimineerivaid ja läbipaistvaid võimsuse jaotamise mehhanisme, mis:






  a) | annavad asjakohaseid majanduslikke signaale võimsuse tõhusa ja maksimaalse kasutamise kohta ning hõlbustavad investeeringute tegemist uude infrastruktuuri; |
| --- | --- | --- |

8)

Pärast artiklit 5 lisatakse järgmine artikkel ║:

„Artikkel 5a

Hoidlate ja maagaasi veeldusjaamade võimsuse jaotamise mehhanismide ja ülekoormusegategelemise korra põhimõtted

1.   Turuosalistele tehakse kättesaadavaks suurim võimalik hoidla- ja maagaasi veeldusjaama võimsus, pidades silmas võrgu terviklikkust ja toimimist.

2.   Maagaasi veeldusjaamade ja hoidlate haldurid peavad rakendama ja avaldama mittediskrimineerivaid ja läbipaistvaid võimsuse jaotamise mehhanisme, mis:

a)

annavad asjakohaseid majanduslikke signaale võimsuse tõhusa ja maksimaalse kasutamise kohta ning hõlbustavad investeeringute tegemist uude infrastruktuuri;

| b) | sobivad kokku turumehhanismidega, kaasa arvatud kiirtehingute turg ja kauplemiskeskus, olles samal ajal paindlikud ja võimelised kohanduma arenevate turutingimustega; |
| --- | --- |

b)

sobivad kokku turumehhanismidega, kaasa arvatud kiirtehingute turg ja kauplemiskeskus, olles samal ajal paindlikud ja võimelised kohanduma arenevate turutingimustega;

| c) | sobivad kokku ühendatud võrkudele juurdepääsu süsteemidega. |
| --- | --- |

c)

sobivad kokku ühendatud võrkudele juurdepääsu süsteemidega.

3.   Veeldusjaama- ja hoidlalepingud peavad sisaldama liigse varuvõimsuse soetamist vältivaid meetmeid, võttes arvesse järgmisi lepingutega ülekoormamise puhul kohaldatavaid põhimõtteid:

| a) | süsteemihaldurid pakuvad
  viivitamata
  maagaasi veeldusjaamade ja hoidlate kasutamata võimsust esmasel turul; hoidlate puhul pakutakse seda vähemalt üks päev ette ning katkestatava võimsuse põhimõtte alusel; |
| --- | --- |

a)

süsteemihaldurid pakuvad
  viivitamata
  maagaasi veeldusjaamade ja hoidlate kasutamata võimsust esmasel turul; hoidlate puhul pakutakse seda vähemalt üks päev ette ning katkestatava võimsuse põhimõtte alusel;

| b) | maagaasi veeldusjaamade ja hoidlate võimsuse kasutajatel peab soovi korral olema võimalik oma kasutamata lepingujärgset võimsust järelturul edasi müüa. |
| --- | --- |

b)

maagaasi veeldusjaamade ja hoidlate võimsuse kasutajatel peab soovi korral olema võimalik oma kasutamata lepingujärgset võimsust järelturul edasi müüa.

Nendes meetmetes võetakse arvesse asjaomase süsteemi terviklikkust ja varustuskindlust.
  ”

| 9) | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:







  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Põhivõrguettevõtjatega seotud läbipaistvusnõuded” |
| --- | --- | --- |

9)

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Põhivõrguettevõtjatega seotud läbipaistvusnõuded”

| b) | lõige 5 jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

lõige 5 jäetakse välja;

| c) | lisatakse järgmine lõige ║:
  „Põhivõrguettevõtjad avalikustavad nõudluse ja pakkumise kohta eel- ja järelandmed, mis põhinevad registreerimisel, prognoosidel ja tegelikult võrku sisse ja sealt välja liikunud voogudel. Avalikustatava teabe üksikasjalikkus peab vastama põhivõrguettevõtja käsutuses olevatele andmetele.
  Pädev asutus peab tagama, et avaldatakse kogu vajalik teave.


  Põhivõrguettevõtjad
  teavitavad riiklikke reguleerivaid asutusi vastava palve korral
  võrgu tasakaalustamiseks võetud
  meetmetest
  ning sellega
  kaasnevatest kuludest
  ja
  tuludest
  .
  Asjaomased turuosalised esitavad põhivõrguettevõtjatele käesolevas artiklis osutatud andmed.” |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige ║:

„Põhivõrguettevõtjad avalikustavad nõudluse ja pakkumise kohta eel- ja järelandmed, mis põhinevad registreerimisel, prognoosidel ja tegelikult võrku sisse ja sealt välja liikunud voogudel. Avalikustatava teabe üksikasjalikkus peab vastama põhivõrguettevõtja käsutuses olevatele andmetele.
  Pädev asutus peab tagama, et avaldatakse kogu vajalik teave.

Põhivõrguettevõtjad
  teavitavad riiklikke reguleerivaid asutusi vastava palve korral
  võrgu tasakaalustamiseks võetud
  meetmetest
  ning sellega
  kaasnevatest kuludest
  ja
  tuludest
  .

Asjaomased turuosalised esitavad põhivõrguettevõtjatele käesolevas artiklis osutatud andmed.”

| 10) | Pärast artiklit 6 lisatakse järgmised artiklid ║:
  „Artikkel 6a


  Hoidlate ja maagaasi veeldusjaamade läbipaistvusnõuded

  1.   Maagaasi veeldusjaamade ja hoidlate haldurid peavad avalikustama üksikasjaliku teabe enda poolt pakutavate teenuste ja vastavate tingimuste kohta koos tehniliste andmetega, et veeldusjaamade ja hoidlate kasutajatele oleks võimaldatud tõhus juurdepääs veeldusjaamadele ja hoidlatele.
  2.   Iga maagaasi veeldusjaama ja hoidla haldur avalikustab osutatud teenuste puhul arvandmed lepingutega kaetud ja vaba hoiustamisvõimsuse ja maagaasi veeldusjaama võimsuse kohta, tehes seda korrapäraselt ja jooksvalt ning kasutajasõbralikul standarditud viisil.
  Pädev asutus peab tagama, et avaldatakse kogu vajalik teave.


  3.   Maagaasi veeldusjaamade ja hoidlate haldurid peavad alati avalikustama käesoleva määrusega nõutava teabe arukal, kergesti mõõdetaval ja kergesti kättesaadaval viisil ning mittediskrimineerivalt.
  4.   Kõik maagaasi veeldusjaamade ja hoidlate haldurid avalikustavad igas hoidlas
  , sama tasakaalustustsooni hoidlate kompleksis või
  veeldusjaamas oleva gaasi hulga, sissetulevad ja väljaminevad vood ning vaba hoiustamisvõimsuse ja maagaasi veeldusjaama võimsuse, kaasa arvatud nende hoidlate ja veeldusjaamade puhul, millele kolmandatel isikutel juurdepääs puudub. See teave saadetakse ka põhivõrguettevõtjale, kes avalikustab selle kokkuvõtlikult iga süsteemi või alamsüsteemi kohta, mis on määratletud vastavate punktidega. Seda teavet ajakohastatakse vähemalt iga päev.


  5.
     
  Selleks, et tagada läbipaistvad, objektiivsed ja mittediskrimineerivad tariifid ning hõlbustada infrastruktuuri kasutamist, avaldavad maagaasi veeldusjaamade ja hoidlate haldurid või asjakohased reguleerivad asutused põhjendatud ja piisavalt üksikasjaliku teabe kolmandatele pooltele käesoleva määruse alusel kättesaadavaks tehtava infrastruktuuri tariifide päritolu, metoodika ja struktuuri kohta. Veeldusjaamade ja hoidlate haldurid esitavad ülekoormuse juhtimise korra, sealhulgas võimsuse jaotamise, reguleerivatele asutustele heakskiitmiseks. Reguleerivad asutused võivad enne heakskiitmist nõuda muudatuste tegemist sellesse korda.




  6.
     
  Kui maagaasi veeldusjaama või hoidla haldur leiab, et konfidentsiaalsusnõuete tõttu ei ole ta kohustatud avaldama kogu nõutavat teavet, peab ta taotlema riiklikelt reguleerivatelt asutustelt loa piirata avaldamist kõnealuse punkti või punktide puhul.




  Riiklikud reguleerivad asutused annavad loa või keelduvad selle andmisest iga üksikjuhtumit eraldi käsitledes, võttes arvesse vajadust austada seaduslikke ärisaladusi ja eesmärki luua konkurentsil põhinev maagaasi siseturg. Kui luba antakse, tuleb andmed maagaasi veeldusjaama või hoidla olemasoleva võimsuse kohta avaldada ilma arvandmeteta, mis võiksid konfidentsiaalsust rikkuda.



  Artikkel 6b


  Süsteemihaldurite andmete säilitamine

  Põhivõrguettevõtjad, gaasihoidlate haldurid ja maagaasi veeldusjaamade haldurid hoiavad riikliku reguleeriva asutuse, riikliku konkurentsiasutuse ja komisjoni jaoks viie aasta jooksul kättesaadavana kõik artiklites 6 ja 6a ning lisa osas 3 osutatud andmed.” |
| --- | --- |

10)

Pärast artiklit 6 lisatakse järgmised artiklid ║:

„Artikkel 6a

Hoidlate ja maagaasi veeldusjaamade läbipaistvusnõuded

1.   Maagaasi veeldusjaamade ja hoidlate haldurid peavad avalikustama üksikasjaliku teabe enda poolt pakutavate teenuste ja vastavate tingimuste kohta koos tehniliste andmetega, et veeldusjaamade ja hoidlate kasutajatele oleks võimaldatud tõhus juurdepääs veeldusjaamadele ja hoidlatele.

2.   Iga maagaasi veeldusjaama ja hoidla haldur avalikustab osutatud teenuste puhul arvandmed lepingutega kaetud ja vaba hoiustamisvõimsuse ja maagaasi veeldusjaama võimsuse kohta, tehes seda korrapäraselt ja jooksvalt ning kasutajasõbralikul standarditud viisil.
  Pädev asutus peab tagama, et avaldatakse kogu vajalik teave.

3.   Maagaasi veeldusjaamade ja hoidlate haldurid peavad alati avalikustama käesoleva määrusega nõutava teabe arukal, kergesti mõõdetaval ja kergesti kättesaadaval viisil ning mittediskrimineerivalt.

4.   Kõik maagaasi veeldusjaamade ja hoidlate haldurid avalikustavad igas hoidlas
  , sama tasakaalustustsooni hoidlate kompleksis või
  veeldusjaamas oleva gaasi hulga, sissetulevad ja väljaminevad vood ning vaba hoiustamisvõimsuse ja maagaasi veeldusjaama võimsuse, kaasa arvatud nende hoidlate ja veeldusjaamade puhul, millele kolmandatel isikutel juurdepääs puudub. See teave saadetakse ka põhivõrguettevõtjale, kes avalikustab selle kokkuvõtlikult iga süsteemi või alamsüsteemi kohta, mis on määratletud vastavate punktidega. Seda teavet ajakohastatakse vähemalt iga päev.

5.
     
  Selleks, et tagada läbipaistvad, objektiivsed ja mittediskrimineerivad tariifid ning hõlbustada infrastruktuuri kasutamist, avaldavad maagaasi veeldusjaamade ja hoidlate haldurid või asjakohased reguleerivad asutused põhjendatud ja piisavalt üksikasjaliku teabe kolmandatele pooltele käesoleva määruse alusel kättesaadavaks tehtava infrastruktuuri tariifide päritolu, metoodika ja struktuuri kohta. Veeldusjaamade ja hoidlate haldurid esitavad ülekoormuse juhtimise korra, sealhulgas võimsuse jaotamise, reguleerivatele asutustele heakskiitmiseks. Reguleerivad asutused võivad enne heakskiitmist nõuda muudatuste tegemist sellesse korda.

6.
     
  Kui maagaasi veeldusjaama või hoidla haldur leiab, et konfidentsiaalsusnõuete tõttu ei ole ta kohustatud avaldama kogu nõutavat teavet, peab ta taotlema riiklikelt reguleerivatelt asutustelt loa piirata avaldamist kõnealuse punkti või punktide puhul.

Riiklikud reguleerivad asutused annavad loa või keelduvad selle andmisest iga üksikjuhtumit eraldi käsitledes, võttes arvesse vajadust austada seaduslikke ärisaladusi ja eesmärki luua konkurentsil põhinev maagaasi siseturg. Kui luba antakse, tuleb andmed maagaasi veeldusjaama või hoidla olemasoleva võimsuse kohta avaldada ilma arvandmeteta, mis võiksid konfidentsiaalsust rikkuda.

Artikkel 6b

Süsteemihaldurite andmete säilitamine

Põhivõrguettevõtjad, gaasihoidlate haldurid ja maagaasi veeldusjaamade haldurid hoiavad riikliku reguleeriva asutuse, riikliku konkurentsiasutuse ja komisjoni jaoks viie aasta jooksul kättesaadavana kõik artiklites 6 ja 6a ning lisa osas 3 osutatud andmed.”

| 11) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 lõppu lisatakse järgmine lause:
  „Tasakaalustuseeskirjad peavad olema turupõhised.” |
| --- | --- | --- |

11)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 lõppu lisatakse järgmine lause:

„Tasakaalustuseeskirjad peavad olema turupõhised.”

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Selleks, et võimaldada võrgu kasutajatel võtta õigeaegselt parandusmeetmeid, peavad põhivõrguettevõtjad edastama reaalaja olukorda kajastava piisava, õigeaegse ja usaldusväärse teabe võrgu kasutajate tasakaalustusprotsessi seisundi kohta.
  Esitatud teave peab kajastama põhivõrguettevõtjale kättesaadava teabe seisu ning arveldusperioodi, mille kohta tasakaalustamatuse eest määratavad tasud arvutatakse.
  Kõnealuse teabe eest ei tohi tasu võtta.” |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Selleks, et võimaldada võrgu kasutajatel võtta õigeaegselt parandusmeetmeid, peavad põhivõrguettevõtjad edastama reaalaja olukorda kajastava piisava, õigeaegse ja usaldusväärse teabe võrgu kasutajate tasakaalustusprotsessi seisundi kohta.

Esitatud teave peab kajastama põhivõrguettevõtjale kättesaadava teabe seisu ning arveldusperioodi, mille kohta tasakaalustamatuse eest määratavad tasud arvutatakse.

Kõnealuse teabe eest ei tohi tasu võtta.”

| c) | lõiked 4, 5 ja 6 jäetakse välja. |
| --- | --- |

c)

lõiked 4, 5 ja 6 jäetakse välja.

| 12) | Artikkel 8 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 8


  Võimsusega seotud õigustega kauplemine

  Iga põhivõrguettevõtja ning hoidla ja maagaasi veeldusjaama haldur peab võtma mõistlikke meetmeid, et võimaldada vaba kauplemist võimsusega seotud õigustega ja hõlbustada sellist kauplemist.
  Kauplemine peab toimuma kooskõlas läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtetega.
  Iga selline haldur peab välja töötama transpordi-, maagaasi veeldusjaama ja hoiustamise ühtlustatud lepingud ja menetlused esmasel turul, et hõlbustada järelkauplemist võimsusega seotud õigustega, ning tunnustama võimsusega seotud esmaste õiguste üleminekut, kui võrgu kasutajad sellest teavitavad.
  Transpordi, maagaasi veeldusjaama ja hoiustamise ühtlustatud lepingutest ja menetlustest tuleb teavitada reguleerivaid asutusi.” |
| --- | --- |

12)

Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

Võimsusega seotud õigustega kauplemine

Iga põhivõrguettevõtja ning hoidla ja maagaasi veeldusjaama haldur peab võtma mõistlikke meetmeid, et võimaldada vaba kauplemist võimsusega seotud õigustega ja hõlbustada sellist kauplemist.
  Kauplemine peab toimuma kooskõlas läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtetega.
  Iga selline haldur peab välja töötama transpordi-, maagaasi veeldusjaama ja hoiustamise ühtlustatud lepingud ja menetlused esmasel turul, et hõlbustada järelkauplemist võimsusega seotud õigustega, ning tunnustama võimsusega seotud esmaste õiguste üleminekut, kui võrgu kasutajad sellest teavitavad.

Transpordi, maagaasi veeldusjaama ja hoiustamise ühtlustatud lepingutest ja menetlustest tuleb teavitada reguleerivaid asutusi.”

| 13) | Pärast artiklit 8 lisatakse järgmine artikkel ║:
  „Artikkel 8a


  Jaemüügiturud

  Et soodustada hästi toimivate
  , tõhusate
  ja läbipaistvate
  turgude
  teket piirkondlikul ja ühenduse tasandil, tagavad liikmesriigid, et põhivõrguettevõtjate, jaotusvõrguettevõtjate, tarneettevõtjate ja tarbijate ning vajaduse korral ka teiste turuosaliste rollid ja kohustused oleksid
  üksikasjalikult
  määratletud seoses lepinguliste suhetega, kohustusega tarbijate ees, andmevahetusega ja arvelduseeskirjadega, andmete omandiõigusega ja mõõtmiskohustusega.
  Need eeskirjad avalikustatakse ▐ ning reguleerivad asutused vaatavad need üle.” |
| --- | --- |

13)

Pärast artiklit 8 lisatakse järgmine artikkel ║:

„Artikkel 8a

Jaemüügiturud

Et soodustada hästi toimivate
  , tõhusate
  ja läbipaistvate
  turgude
  teket piirkondlikul ja ühenduse tasandil, tagavad liikmesriigid, et põhivõrguettevõtjate, jaotusvõrguettevõtjate, tarneettevõtjate ja tarbijate ning vajaduse korral ka teiste turuosaliste rollid ja kohustused oleksid
  üksikasjalikult
  määratletud seoses lepinguliste suhetega, kohustusega tarbijate ees, andmevahetusega ja arvelduseeskirjadega, andmete omandiõigusega ja mõõtmiskohustusega.

Need eeskirjad avalikustatakse ▐ ning reguleerivad asutused vaatavad need üle.”

| 14) | Artiklis 9 asendatakse lõiked 1 ja 2 järgmisega:
  „Artikkel 9


  Suunised kolmandate isikute juurdepääsuteenuste kohta


  1.   Vajaduse korral
  võib komisjon vastu võtta suunised, milles määratletakse
  käesoleva määruse eesmärgi saavutamiseks
  vajalik minimaalne ühtlustatuse tase, milles täpsustatakse
  kolmandatele isikutele juurdepääsuteenuseid käsitlevad üksikasjad, kaasa arvatud olemus, kestus ja kõnealuste teenuste muud nõuded, kooskõlas artiklitega 4 ja 4a.
  ▐
  2.   Suunised
  lõikes 1 osutatud kolmandate isikute juurdepääsu
  kohta on sätestatud lisas seoses põhivõrguettevõtjatega.


  3.
     
  Käesoleva artikli alusel vastu võetud kolmandate isikute juurdepääsu suuniste kohaldamisel ja muutmisel peab arvesse võtma erinevusi riiklike gaasisüsteemide vahel ja ei tohi seetõttu nõuda ühenduse tasemel ühtseid üksikasjalikke tingimusi juurdepääsu kohta kolmandatele isikutele. Need võivad siiski määratleda miinimumnõuded, mis tuleb täita selleks, et saavutada gaasi siseturu jaoks vajalikud mittediskrimineerivad ja läbipaistvad juurdepääsutingimused võrgule, mida võib seejärel kohaldada riiklike gaasivõrkude vahel esinevaid erinevusi arvestades.
  ” |
| --- | --- |

14)

Artiklis 9 asendatakse lõiked 1 ja 2 järgmisega:

„Artikkel 9

Suunised kolmandate isikute juurdepääsuteenuste kohta

1.   Vajaduse korral
  võib komisjon vastu võtta suunised, milles määratletakse
  käesoleva määruse eesmärgi saavutamiseks
  vajalik minimaalne ühtlustatuse tase, milles täpsustatakse
  kolmandatele isikutele juurdepääsuteenuseid käsitlevad üksikasjad, kaasa arvatud olemus, kestus ja kõnealuste teenuste muud nõuded, kooskõlas artiklitega 4 ja 4a.

▐

2.   Suunised
  lõikes 1 osutatud kolmandate isikute juurdepääsu
  kohta on sätestatud lisas seoses põhivõrguettevõtjatega.

3.
     
  Käesoleva artikli alusel vastu võetud kolmandate isikute juurdepääsu suuniste kohaldamisel ja muutmisel peab arvesse võtma erinevusi riiklike gaasisüsteemide vahel ja ei tohi seetõttu nõuda ühenduse tasemel ühtseid üksikasjalikke tingimusi juurdepääsu kohta kolmandatele isikutele. Need võivad siiski määratleda miinimumnõuded, mis tuleb täita selleks, et saavutada gaasi siseturu jaoks vajalikud mittediskrimineerivad ja läbipaistvad juurdepääsutingimused võrgule, mida võib seejärel kohaldada riiklike gaasivõrkude vahel esinevaid erinevusi arvestades.
  ”

| 15) | Artikli 13 lõige 1 asendatakse järgmisega:


  „
  1a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et direktiivi 2003/55/EÜ artikli 25 alusel loodud riiklikel reguleerivatel asutustel on piisavad volitused selleks, et tagada tõhus kooskõla käesoleva määrusega, andes neile õiguse määrata iga rikkumise korral tõhusaid, hoiatavaid ja proportsionaalseid karistusi, mis ulatuvad kuni 10 %ni ettevõtja siseturu aastakäibest, või tühistada ettevõtja tegevusluba. Liikmesriigid teatavad sellest komisjonile 1. jaanuariks 2010 ja annavad talle viivitamata teada edaspidistest muudatustest.
  ” |
| --- | --- |

15)

Artikli 13 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„
  1a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et direktiivi 2003/55/EÜ artikli 25 alusel loodud riiklikel reguleerivatel asutustel on piisavad volitused selleks, et tagada tõhus kooskõla käesoleva määrusega, andes neile õiguse määrata iga rikkumise korral tõhusaid, hoiatavaid ja proportsionaalseid karistusi, mis ulatuvad kuni 10 %ni ettevõtja siseturu aastakäibest, või tühistada ettevõtja tegevusluba. Liikmesriigid teatavad sellest komisjonile 1. jaanuariks 2010 ja annavad talle viivitamata teada edaspidistest muudatustest.
  ”

| 16) | Artikli 14 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

16)

Artikli 14 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.”

| 17) | Artikli 16 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | ühendustorudele liikmesriikide, maagaasi veeldusjaamade ja hoidlate vahel ning olemasolevate infrastruktuuride märkimisväärsete võimsuse suurenemiste ning selliste infrastruktuuride ümberehituste korral, mis võimaldavad uute gaasi tarneallikate kasutuselevõttu direktiivi 2003/55/EÜ artikli 22 lõigete 1 ja 2 kohaselt ning mille suhtes ei kohaldata nimetatud direktiivi artiklite 7, 18, 19, 20 ja artikli 25 lõigete 2, 3 ja 4 sätteid, kuni nende suhtes ei kohaldata käesolevas lõigus osutatud sätteid, välja arvatud käesoleva määruse artikli 6a lõige 4; või” |
| --- | --- | --- |

17)

Artikli 16 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

ühendustorudele liikmesriikide, maagaasi veeldusjaamade ja hoidlate vahel ning olemasolevate infrastruktuuride märkimisväärsete võimsuse suurenemiste ning selliste infrastruktuuride ümberehituste korral, mis võimaldavad uute gaasi tarneallikate kasutuselevõttu direktiivi 2003/55/EÜ artikli 22 lõigete 1 ja 2 kohaselt ning mille suhtes ei kohaldata nimetatud direktiivi artiklite 7, 18, 19, 20 ja artikli 25 lõigete 2, 3 ja 4 sätteid, kuni nende suhtes ei kohaldata käesolevas lõigus osutatud sätteid, välja arvatud käesoleva määruse artikli 6a lõige 4; või”

| 18) | Lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 1 pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- | --- |

18)

Lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 1 pealkiri asendatakse järgmisega:

| b) | punkti 2 pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

b)

punkti 2 pealkiri asendatakse järgmisega:

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

║,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 211, 19.8.2008, lk 23
  .

1

211, 19.8.2008, lk 23

(2)  ELT C 172, 5.7.2008, lk 55
  .

2

172, 5.7.2008, lk 55

(3)  Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta seisukoht.

3

Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta seisukoht.

(4)  ELT L 176, 15.7.2003, lk 57.

4

(5)  ELT L 289, 3.11.2005, lk 1.

5

(6)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. ║.

6

(7)  
  ELT L 200, 22.7.2006, lk 11.

7

ELT L 200, 22.7.2006, lk 11.

(8)  ELT C 255, 21.10.2006, lk 1.

8

(9)  ELT L ...”

9

ELT L ...

(10)  
  ELT L 262, 22.9.2006, lk 1.”

10

ELT L 262, 22.9.2006, lk 1.

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/142 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/142

---

Kolmapäev, 9. juuli 2008Maagaasi siseturg ***I

P6_TA(2008)0347

Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta (KOM(2007)0529 – C6-0317/2007 – 2007/0196(COD))

2009/C 294 E/48

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0529);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artikli 47 lõiget 2 ning artikleid 55 ja 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0317/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja majandus- ja rahanduskomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A6-0257/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäev, 9. juuli 2008P6_TC1-COD(2007)0196

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 47 lõiget 2 ning artikleid 55 ja 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühenduses alates 1999. aastast järk-järgult välja kujundatud maagaasi siseturu eesmärk on pakkuda kõikidele ║ tarbijatele Euroopa Liidus – nii kodanikele kui ka ettevõtjatele – tõelist valikuvõimalust, uusi ettevõtlusvõimalusi ja rohkem piiriülest kaubandust, et saavutada tõhususe kasv, konkurentsivõimelised hinnad ja kõrgemad teenindusstandardid ning toetada varustuskindlust ja säästlikkust. |
| --- | --- |

(1)

Ühenduses alates 1999. aastast järk-järgult välja kujundatud maagaasi siseturu eesmärk on pakkuda kõikidele ║ tarbijatele Euroopa Liidus – nii kodanikele kui ka ettevõtjatele – tõelist valikuvõimalust, uusi ettevõtlusvõimalusi ja rohkem piiriülest kaubandust, et saavutada tõhususe kasv, konkurentsivõimelised hinnad ja kõrgemad teenindusstandardid ning toetada varustuskindlust ja säästlikkust.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta ║ (4) on andnud maagaasi siseturu loomisse olulise panuse. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta ║ (4) on andnud maagaasi siseturu loomisse olulise panuse.

| (3) | Praegu aga ei ole võimalik tagada
  kõikide liikmesriikide kõikidele äriühingutele
  õigust müüa kõikides liikmesriikides maagaasi võrdsetel tingimustel ilma diskrimineerimise ja ebasoodsate teguriteta. Seni puudub eelkõige mittediskrimineeriv võrgule juurdepääs ning kõikides liikmesriikides võrdselt tõhusa tasemega ametlik järelevalve, kuna ║ õiguslik raamistik ei ole piisav. |
| --- | --- |

(3)

Praegu aga ei ole võimalik tagada
  kõikide liikmesriikide kõikidele äriühingutele
  õigust müüa kõikides liikmesriikides maagaasi võrdsetel tingimustel ilma diskrimineerimise ja ebasoodsate teguriteta. Seni puudub eelkõige mittediskrimineeriv võrgule juurdepääs ning kõikides liikmesriikides võrdselt tõhusa tasemega ametlik järelevalve, kuna ║ õiguslik raamistik ei ole piisav.

| (4) | Komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatises „Euroopa energiapoliitika” ║ rõhutati, et on oluline viia lõpule maagaasi siseturu loomine ning kehtestada võrdsed tingimused kõikidele ühenduses asutatud maagaasiettevõtjatele. Komisjoni sama kuupäeva teatisest gaasi ja elektri siseturu väljavaadete kohta ja määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 17 kohasest Euroopa gaasi- ja elektrisektoreid käsitleva uurimise lõpparuandest nähtus, et olemasolevad eeskirjad ja meetmed ei moodusta hästi toimiva siseturu saavutamiseks piisavat raamistikku. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatises „Euroopa energiapoliitika” ║ rõhutati, et on oluline viia lõpule maagaasi siseturu loomine ning kehtestada võrdsed tingimused kõikidele ühenduses asutatud maagaasiettevõtjatele. Komisjoni sama kuupäeva teatisest gaasi ja elektri siseturu väljavaadete kohta ja määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 17 kohasest Euroopa gaasi- ja elektrisektoreid käsitleva uurimise lõpparuandest nähtus, et olemasolevad eeskirjad ja meetmed ei moodusta hästi toimiva siseturu saavutamiseks piisavat raamistikku.

| (5) | Kui võrke tootmis- ja tarnetegevustest tõhusalt ei eraldata, on oht, et võrke mitte üksnes ei kasutata diskrimineerival viisil, vaid vertikaalselt integreeritud äriühingutel puudub ka motivatsioon oma võrkudesse piisavalt investeerida. |
| --- | --- |

(5)

Kui võrke tootmis- ja tarnetegevustest tõhusalt ei eraldata, on oht, et võrke mitte üksnes ei kasutata diskrimineerival viisil, vaid vertikaalselt integreeritud äriühingutel puudub ka motivatsioon oma võrkudesse piisavalt investeerida.

| (6) | Liikmesriigid peaksid edendama koostööd ja jälgima võrgustiku tõhusust piirkondlikul tasandil. Mitu liikmesriiki on juba teinud ettepaneku, mis aitaks seda eesmärki saavutada. |
| --- | --- |

(6)

Liikmesriigid peaksid edendama koostööd ja jälgima võrgustiku tõhusust piirkondlikul tasandil. Mitu liikmesriiki on juba teinud ettepaneku, mis aitaks seda eesmärki saavutada.

| (7) | Olemasolevad õiguslikud ja funktsionaalsed eraldamiseeskirjad ei ole tegelikkuses
  veel
  viinud põhivõrguettevõtjate [termin on muutunud, varem: edastusvõrgu haldur] eraldamiseni
  igas liikmesriigis, osaliselt ühenduse kehtivate õigusaktide puuduliku rakendamise tõttu
  . Euroopa Ülemkogu kutsus 8. ja 9. märtsi 2007. aasta Brüsseli kohtumisel komisjoni üles välja töötama õigusaktide eelnõud, et tõhusalt eraldada tarne- ja tootmistegevus võrguga seotud toimingutest. |
| --- | --- |

(7)

Olemasolevad õiguslikud ja funktsionaalsed eraldamiseeskirjad ei ole tegelikkuses
  veel
  viinud põhivõrguettevõtjate [termin on muutunud, varem: edastusvõrgu haldur] eraldamiseni
  igas liikmesriigis, osaliselt ühenduse kehtivate õigusaktide puuduliku rakendamise tõttu
  . Euroopa Ülemkogu kutsus 8. ja 9. märtsi 2007. aasta Brüsseli kohtumisel komisjoni üles välja töötama õigusaktide eelnõud, et tõhusalt eraldada tarne- ja tootmistegevus võrguga seotud toimingutest.

| (8) | Tõhusa eraldamise tagab üksnes see, kui kaotatakse vertikaalselt integreeritud ettevõtete loomulik motivatsioon diskrimineerida konkurente võrgule juurdepääsul ja investeerimisel. Omandisuhete eraldamine, mis tähendab võrgu omaniku määramist võrguettevõtjaks ning võrguettevõtja sõltumatus tarne- ja tootmishuvidest, on selgelt tõhusaim ja stabiilseim viis ilmse huvide konflikti lahendamiseks ja varustuskindluse tagamiseks. Seetõttu märkis Euroopa Parlament oma 10. juuli 2007. aasta resolutsioonis gaasi ja elektri siseturu väljavaadete kohta (5), et ülekande omandisuhete eraldamine on kõige tõhusam vahend, et edendada mittediskrimineerivaid investeeringuid infrastruktuuridesse ║, uute turule sisenejate õiglast juurdepääsu võrgule ning turu läbipaistvust. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et samal isikul või samadel isikutel ei oleks õigust teostada kontrolli tootmise või tarnimisega tegeleva ettevõtja üle, sealhulgas vetoõigust sellise strateegilise tähtsusega küsimustes nagu investeeringud, ning samal ajal omada mis tahes huve või teostada mis tahes õigusi põhivõrguettevõtja või põhivõrgu suhtes. Sellele vastupidiselt peaks kontroll põhivõrguettevõtja üle välistama võimaluse omada mis tahes huve või teostada mis tahes õigusi tarneettevõtja suhtes. |
| --- | --- |

(8)

Tõhusa eraldamise tagab üksnes see, kui kaotatakse vertikaalselt integreeritud ettevõtete loomulik motivatsioon diskrimineerida konkurente võrgule juurdepääsul ja investeerimisel. Omandisuhete eraldamine, mis tähendab võrgu omaniku määramist võrguettevõtjaks ning võrguettevõtja sõltumatus tarne- ja tootmishuvidest, on selgelt tõhusaim ja stabiilseim viis ilmse huvide konflikti lahendamiseks ja varustuskindluse tagamiseks. Seetõttu märkis Euroopa Parlament oma 10. juuli 2007. aasta resolutsioonis gaasi ja elektri siseturu väljavaadete kohta (5), et ülekande omandisuhete eraldamine on kõige tõhusam vahend, et edendada mittediskrimineerivaid investeeringuid infrastruktuuridesse ║, uute turule sisenejate õiglast juurdepääsu võrgule ning turu läbipaistvust. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et samal isikul või samadel isikutel ei oleks õigust teostada kontrolli tootmise või tarnimisega tegeleva ettevõtja üle, sealhulgas vetoõigust sellise strateegilise tähtsusega küsimustes nagu investeeringud, ning samal ajal omada mis tahes huve või teostada mis tahes õigusi põhivõrguettevõtja või põhivõrgu suhtes. Sellele vastupidiselt peaks kontroll põhivõrguettevõtja üle välistama võimaluse omada mis tahes huve või teostada mis tahes õigusi tarneettevõtja suhtes.

| (9) | Iga eristamissüsteem peaks tõhusalt kõrvaldama mis tahes huvide konflikti tootjate ja põhivõrguettevõtjate vahel, et luua stiimuleid vajalikeks investeeringuteks ning tagada uutele turule sisenejatele juurdepääs läbipaistva ja tõhusa reguleerimiskorra alusel, ning see ei tohi luua riikide reguleerivate asutuste jaoks koormavat või aeglast reguleerimiskorda, mille rakendamine oleks raske või kulukas. |
| --- | --- |

(9)

Iga eristamissüsteem peaks tõhusalt kõrvaldama mis tahes huvide konflikti tootjate ja põhivõrguettevõtjate vahel, et luua stiimuleid vajalikeks investeeringuteks ning tagada uutele turule sisenejatele juurdepääs läbipaistva ja tõhusa reguleerimiskorra alusel, ning see ei tohi luua riikide reguleerivate asutuste jaoks koormavat või aeglast reguleerimiskorda, mille rakendamine oleks raske või kulukas.

| (10) | Gaasi imporditakse Euroopa Liitu peamiselt ja üha enam kolmandatest riikidest. Ühenduse õiguses tuleks seetõttu arvesse võtta gaasisektori iseloomulikku integreerumist maailmaturul, samuti erinevusi eelnevatel ja järgnevatel turgudel. |
| --- | --- |

(10)

Gaasi imporditakse Euroopa Liitu peamiselt ja üha enam kolmandatest riikidest. Ühenduse õiguses tuleks seetõttu arvesse võtta gaasisektori iseloomulikku integreerumist maailmaturul, samuti erinevusi eelnevatel ja järgnevatel turgudel.

| (11) | Kuna omandisuhete eraldamine näeb mõnel juhul ette ettevõtete ümberstruktureerimist, tuleks
  omandisuhteid eraldada otsustavatele
  liikmesriikidele anda asjakohaste sätete ülevõtmiseks lisaaega. Võttes arvesse vertikaalseid seoseid elektri- ja gaasisektorite vahel, tuleks eraldamist käsitlevaid sätteid kohaldada mõlema sektori suhtes. |
| --- | --- |

(11)

Kuna omandisuhete eraldamine näeb mõnel juhul ette ettevõtete ümberstruktureerimist, tuleks
  omandisuhteid eraldada otsustavatele
  liikmesriikidele anda asjakohaste sätete ülevõtmiseks lisaaega. Võttes arvesse vertikaalseid seoseid elektri- ja gaasisektorite vahel, tuleks eraldamist käsitlevaid sätteid kohaldada mõlema sektori suhtes.

| (12) | Liikmesriigid võivad soovi korral kohaldada käesoleva direktiivi sätteid, mis käsitlevad põhivõrkude ja põhivõrguettevõtjate tegelikku ja tõhusat eraldamist. Selline eraldamine on tulemuslik, kui see aitab tagada põhivõrguettevõtjate sõltumatust, ning on tõhus, kui see annab sobivama reguleeriva raamistiku ausa konkurentsi ja piisavate investeeringute tagamiseks, samuti uutele turulesisenejatele juurdepääsu ja maagaasiturgude integratsiooni tagamiseks. Selline eraldamine põhineb organisatsiooniliste meetmete ja põhivõrguettevõtjate juhtimisega seotud meetmete sambal, samuti investeeringutega, uute tootmisvõimsuste võrku ühendamisega ja regionaalse koostöö kaudu turu integreerimisega seotud meetmete samba ning see on kooskõlas Euroopa Ülemkogu 8. ja 9. märtsi 2007. aasta kohtumisel sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

(12)

Liikmesriigid võivad soovi korral kohaldada käesoleva direktiivi sätteid, mis käsitlevad põhivõrkude ja põhivõrguettevõtjate tegelikku ja tõhusat eraldamist. Selline eraldamine on tulemuslik, kui see aitab tagada põhivõrguettevõtjate sõltumatust, ning on tõhus, kui see annab sobivama reguleeriva raamistiku ausa konkurentsi ja piisavate investeeringute tagamiseks, samuti uutele turulesisenejatele juurdepääsu ja maagaasiturgude integratsiooni tagamiseks. Selline eraldamine põhineb organisatsiooniliste meetmete ja põhivõrguettevõtjate juhtimisega seotud meetmete sambal, samuti investeeringutega, uute tootmisvõimsuste võrku ühendamisega ja regionaalse koostöö kaudu turu integreerimisega seotud meetmete samba ning see on kooskõlas Euroopa Ülemkogu 8. ja 9. märtsi 2007. aasta kohtumisel sätestatud nõuetega.

| (13) | Liikmesriigid peaksid edendama piirkondlikku koostööd võimalusega määrata piirkondlik koordinaator, kes tegeleb pädevate riiklike asutuste vahelise dialoogi lihtsustamisega. Uued tootjad ja tarneettevõtjad tuleks lisaks sellele õigeaegselt tõhusalt võrku ühendada. |
| --- | --- |

(13)

Liikmesriigid peaksid edendama piirkondlikku koostööd võimalusega määrata piirkondlik koordinaator, kes tegeleb pädevate riiklike asutuste vahelise dialoogi lihtsustamisega. Uued tootjad ja tarneettevõtjad tuleks lisaks sellele õigeaegselt tõhusalt võrku ühendada.

| (14) | Komisjon peaks käesoleva direktiivi nõuetekohase rakendamise kindlustamiseks abistama liikmesriike, kellel on sellega raskusi. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon peaks käesoleva direktiivi nõuetekohase rakendamise kindlustamiseks abistama liikmesriike, kellel on sellega raskusi.

| (15) | Integreeritud Euroopa energiavõrgu eesmärk on oluline varustuskindluse ja hästi toimiva maagaasi siseturu jaoks. Komisjon peaks seetõttu sidusrühmadega (eelkõige põhivõrguettevõtjate ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrusega (EÜ) nr .../2008

   (6)

  loodud energiasektorit reguleerivate asutuste koostööametiga (edaspidi: amet)) konsulteerides hindama üheainsa Euroopa põhivõrguettevõtja loomise teostatavust ja analüüsima sellega seonduvaid tulusid ja kulusid nii turu integreerimise kui ka võrgu tõhusa ja turvalise toimimise seisukohast
  . |
| --- | --- |

(15)

Integreeritud Euroopa energiavõrgu eesmärk on oluline varustuskindluse ja hästi toimiva maagaasi siseturu jaoks. Komisjon peaks seetõttu sidusrühmadega (eelkõige põhivõrguettevõtjate ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrusega (EÜ) nr .../2008

   (6)

  loodud energiasektorit reguleerivate asutuste koostööametiga (edaspidi: amet)) konsulteerides hindama üheainsa Euroopa põhivõrguettevõtja loomise teostatavust ja analüüsima sellega seonduvaid tulusid ja kulusid nii turu integreerimise kui ka võrgu tõhusa ja turvalise toimimise seisukohast
  .

| (16) | Selleks et tagada võrguga seotud toimingute täielik sõltumatus tarne- ja tootmishuvidest ning vältida mis tahes konfidentsiaalse teabe vahetamist, ei tohiks sama isik kuuluda nii põhivõrguettevõtja kui ka tootmis- või tarneülesandeid täitva ettevõtte juhatusse. Samal põhjusel ei tohiks samal isikul olla õigust nimetada ametisse põhivõrguettevõtja juhatuse liikmeid ja omada mis tahes huvi tarneettevõtja suhtes. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et tagada võrguga seotud toimingute täielik sõltumatus tarne- ja tootmishuvidest ning vältida mis tahes konfidentsiaalse teabe vahetamist, ei tohiks sama isik kuuluda nii põhivõrguettevõtja kui ka tootmis- või tarneülesandeid täitva ettevõtte juhatusse. Samal põhjusel ei tohiks samal isikul olla õigust nimetada ametisse põhivõrguettevõtja juhatuse liikmeid ja omada mis tahes huvi tarneettevõtja suhtes.

| (17) | Tarne- ja tootmishuvidest sõltumatute põhivõrguettevõtja loomine võimaldab vertikaalselt integreeritud äriühingutel säilitada võrguvarade omandi ja tagada samaaegselt huvide tõhus eraldamine, kui sõltumatu põhivõrguettevõtja täidab kõiki võrguettevõtja ülesandeid ning kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad ja ulatuslik ametlik järelevalve. |
| --- | --- |

(17)

Tarne- ja tootmishuvidest sõltumatute põhivõrguettevõtja loomine võimaldab vertikaalselt integreeritud äriühingutel säilitada võrguvarade omandi ja tagada samaaegselt huvide tõhus eraldamine, kui sõltumatu põhivõrguettevõtja täidab kõiki võrguettevõtja ülesandeid ning kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad ja ulatuslik ametlik järelevalve.

| (18) | Seepärast tuleks juhul, kui põhivõrguettevõtja on vertikaalselt integreeritud ettevõtja osa, võimaldada liikmesriikidel valida
  kahe variandi vahel: omandisuhete eraldamine või sõltumatu põhivõrguettevõtja mudeli kasutuselevõtt
  . |
| --- | --- |

(18)

Seepärast tuleks juhul, kui põhivõrguettevõtja on vertikaalselt integreeritud ettevõtja osa, võimaldada liikmesriikidel valida
  kahe variandi vahel: omandisuhete eraldamine või sõltumatu põhivõrguettevõtja mudeli kasutuselevõtt
  .

| (19) | Konkurentsi arendamiseks gaasienergia siseturul peaks mitte-kodutarbijatel olema võimalik valida endale tarnijad ning sõlmida lepingud mitme tarnijaga, et tagada oma varustatus gaasiga. Selliseid kliente tuleks kaitsta ainuõiguse klausli eest, mille mõju seisneb konkureerivate ja/või täiendavate pakkumiste väljaarvamises. |
| --- | --- |

(19)

Konkurentsi arendamiseks gaasienergia siseturul peaks mitte-kodutarbijatel olema võimalik valida endale tarnijad ning sõlmida lepingud mitme tarnijaga, et tagada oma varustatus gaasiga. Selliseid kliente tuleks kaitsta ainuõiguse klausli eest, mille mõju seisneb konkureerivate ja/või täiendavate pakkumiste väljaarvamises.

| (20) | Tõhusa eraldamise käigus tuleb järgida avaliku ja erasektori vahelise mittediskrimineerimise põhimõtet. Seetõttu ei tohi samal isikul olla võimalik üksi või koos teistega mõjutada nii põhivõrguettevõtjate kui ka tarneettevõtjate juhtorganite koosseisu, hääletamist ega otsuseid. ▐ |
| --- | --- |

(20)

Tõhusa eraldamise käigus tuleb järgida avaliku ja erasektori vahelise mittediskrimineerimise põhimõtet. Seetõttu ei tohi samal isikul olla võimalik üksi või koos teistega mõjutada nii põhivõrguettevõtjate kui ka tarneettevõtjate juhtorganite koosseisu, hääletamist ega otsuseid. ▐

| (21) | Võrgu- ja tarnetegevus tuleb ▐ eraldada kogu ühenduses ▐. See peaks kehtima ühtviisi nii Euroopa Liidus asutatud äriühingute kui ka kolmandates riikidesb asutatud äriühingute suhtes. Et tagada võrgu- ja tarnetegevuse eraldamine kogu ühenduses, tuleks riiklikele reguleerivatele asutustele anda õigus keelduda eraldamiseeskirjadele mittevastavate põhivõrguettevõtjate sertifitseerimisest. Et tagada järjekindel kohaldamine kogu ühenduses ja ühenduse rahvusvaheliste kohustuste järgimine, peaks
  ametil
  olema õigus vaadata läbi otsused, mis riiklikud reguleerivad asutused on sertifitseerimise kohta teinud. |
| --- | --- |

(21)

Võrgu- ja tarnetegevus tuleb ▐ eraldada kogu ühenduses ▐. See peaks kehtima ühtviisi nii Euroopa Liidus asutatud äriühingute kui ka kolmandates riikidesb asutatud äriühingute suhtes. Et tagada võrgu- ja tarnetegevuse eraldamine kogu ühenduses, tuleks riiklikele reguleerivatele asutustele anda õigus keelduda eraldamiseeskirjadele mittevastavate põhivõrguettevõtjate sertifitseerimisest. Et tagada järjekindel kohaldamine kogu ühenduses ja ühenduse rahvusvaheliste kohustuste järgimine, peaks
  ametil
  olema õigus vaadata läbi otsused, mis riiklikud reguleerivad asutused on sertifitseerimise kohta teinud.

| (22) | Energiaga varustamise tagamine on avaliku julgeoleku seisukohalt oluline ning seepärast lahutamatult seotud maagaasi siseturu tõhusa toimimisega
  ja liikmesriikide isoleeritud turgude integratsiooniga
  . Võrgu kasutamine on oluline, et gaas jõuaks liidu kodanikeni. Toimivad
  , avatud
  ,
  tõeliste kauplemisvõimalustega
  gaasiturud ning eelkõige gaasivarustusega seotud võrgud ja muud varad on olulised avaliku julgeoleku, majanduse konkurentsivõime ja liidu kodanike heaolu jaoks. Ilma et see piiraks ║ rahvusvaheliste kohustuste täitmist, leiab komisjon seega, et maagaasi põhivõrgusektor on ühenduse jaoks oluline ning seepärast on vaja täiendavaid kaitsemeetmeid seoses kolmandate riikide mõjuga, et hoida ära ohtu ühenduse avalikule korrale ja julgeolekule ning liidu kodanike heaolule. Sellised meetmed on vajalikud ka selleks, et tagada vastavus tõhusa eraldamise eeskirjadele. |
| --- | --- |

(22)

Energiaga varustamise tagamine on avaliku julgeoleku seisukohalt oluline ning seepärast lahutamatult seotud maagaasi siseturu tõhusa toimimisega
  ja liikmesriikide isoleeritud turgude integratsiooniga
  . Võrgu kasutamine on oluline, et gaas jõuaks liidu kodanikeni. Toimivad
  , avatud
  ,
  tõeliste kauplemisvõimalustega
  gaasiturud ning eelkõige gaasivarustusega seotud võrgud ja muud varad on olulised avaliku julgeoleku, majanduse konkurentsivõime ja liidu kodanike heaolu jaoks. Ilma et see piiraks ║ rahvusvaheliste kohustuste täitmist, leiab komisjon seega, et maagaasi põhivõrgusektor on ühenduse jaoks oluline ning seepärast on vaja täiendavaid kaitsemeetmeid seoses kolmandate riikide mõjuga, et hoida ära ohtu ühenduse avalikule korrale ja julgeolekule ning liidu kodanike heaolule. Sellised meetmed on vajalikud ka selleks, et tagada vastavus tõhusa eraldamise eeskirjadele.

| (23) | On vaja tagada hoidlatevõrgu haldurite sõltumatus, et parandada kolmandate isikute juurdepääsu gaasihoidlatele, mis on tehniliselt ja/või majanduslikult vajalik, et tagada tarbijate varustamiseks tõhus võrgule juurdepääs. Seepärast on vajalik, et gaasihoidlaid haldaksid eraldi juriidilised isikud, kellel on gaasihoidlate haldamiseks, kasutamiseks ja arendamiseks vajalike varade suhtes tegelik otsustusõigus. Tuleb tagada ka kolmandatele isikutele pakutavate hoiustamismahtude suurem läbipaistvus, seades liikmesriikidele kohustuse kehtestada ja avalikustada mittediskrimineeriv ja selge raamistik, mis määrab kindlaks gaasihoidlatele kohaldatava asjakohase reguleeriva korra. |
| --- | --- |

(23)

On vaja tagada hoidlatevõrgu haldurite sõltumatus, et parandada kolmandate isikute juurdepääsu gaasihoidlatele, mis on tehniliselt ja/või majanduslikult vajalik, et tagada tarbijate varustamiseks tõhus võrgule juurdepääs. Seepärast on vajalik, et gaasihoidlaid haldaksid eraldi juriidilised isikud, kellel on gaasihoidlate haldamiseks, kasutamiseks ja arendamiseks vajalike varade suhtes tegelik otsustusõigus. Tuleb tagada ka kolmandatele isikutele pakutavate hoiustamismahtude suurem läbipaistvus, seades liikmesriikidele kohustuse kehtestada ja avalikustada mittediskrimineeriv ja selge raamistik, mis määrab kindlaks gaasihoidlatele kohaldatava asjakohase reguleeriva korra.

| (24) | Mittediskrimineeriv juurdepääs jaotusvõrgule määrab edaspidi tarbijatele juurdepääsu jaemüügi tasandil. Kolmandate isikute juurdepääsu ja investeeringutega seotud diskrimineerimise ulatus on aga jaotusvõrgu tasandil vähem oluline kui põhivõrgu tasandil, kuna jaotusvõrgu tasandil on ülekoormus ja tootmishuvide mõju üldiselt vähem oluline kui põhivõrgu tasandil. Lisaks sellele muutus jaotusvõrguettevõtjate eraldamine vastavalt direktiivile 2003/55/EÜ kohustuslikuks alles alates 1. juulist 2007 ja selle mõju siseturule tuleb veel hinnata. Seega võivad olemasolevad õiguslikud ja funktsionaalsed eraldamiseeskirjad viia tõhusa eraldamiseni, kui need selgemalt määratleda, neid nõuetekohaselt rakendada ja nende suhtes ranget järelevalvet teostada. Et luua jaemüügi tasandil võrdsed tingimused, tuleks jaotusvõrguettevõtjate tegevust jälgida, et takistada neil ära kasutamast nende vertikaalset integratsiooni seoses nende konkurentsiseisundiga turul, eelkõige väikeste kodu- ja mittekodutarbijate suhtes. |
| --- | --- |

(24)

Mittediskrimineeriv juurdepääs jaotusvõrgule määrab edaspidi tarbijatele juurdepääsu jaemüügi tasandil. Kolmandate isikute juurdepääsu ja investeeringutega seotud diskrimineerimise ulatus on aga jaotusvõrgu tasandil vähem oluline kui põhivõrgu tasandil, kuna jaotusvõrgu tasandil on ülekoormus ja tootmishuvide mõju üldiselt vähem oluline kui põhivõrgu tasandil. Lisaks sellele muutus jaotusvõrguettevõtjate eraldamine vastavalt direktiivile 2003/55/EÜ kohustuslikuks alles alates 1. juulist 2007 ja selle mõju siseturule tuleb veel hinnata. Seega võivad olemasolevad õiguslikud ja funktsionaalsed eraldamiseeskirjad viia tõhusa eraldamiseni, kui need selgemalt määratleda, neid nõuetekohaselt rakendada ja nende suhtes ranget järelevalvet teostada. Et luua jaemüügi tasandil võrdsed tingimused, tuleks jaotusvõrguettevõtjate tegevust jälgida, et takistada neil ära kasutamast nende vertikaalset integratsiooni seoses nende konkurentsiseisundiga turul, eelkõige väikeste kodu- ja mittekodutarbijate suhtes.

| (25) | Liikmesriigid peaksid võtma konkreetseid meetmeid, et aidata kaasa biogaasi ja biomassist saadud gaasi laiemale levikule, mille tootjatele tuleb tagada mittediskrimineeriv juurdepääs gaasivõrgule, tingimusel et see juurdepääs on pidevalt vastavuses tehniliste eeskirjade ja ohutusnõuetega. |
| --- | --- |

(25)

Liikmesriigid peaksid võtma konkreetseid meetmeid, et aidata kaasa biogaasi ja biomassist saadud gaasi laiemale levikule, mille tootjatele tuleb tagada mittediskrimineeriv juurdepääs gaasivõrgule, tingimusel et see juurdepääs on pidevalt vastavuses tehniliste eeskirjade ja ohutusnõuetega.

| (26) | Direktiiviga 2003/55/EÜ kehtestati liikmesriikidele nõue asutada eripädevusega riiklikud reguleerivad asutused. Kogemus näitab aga, et sageli takistab reguleerimise tõhusust riiklike reguleerivate asutuste sõltuvus valitsusest ning ebapiisavad volitused ja otsustusõigus. Seepärast kutsus Euroopa Ülemkogu eespool nimetatud Brüsseli kohtumisel komisjoni üles välja töötama õigusaktide eelnõud, milles sätestatakse energeetikasektorit reguleerivate riiklike reguleerivate asutuste volituste edasine ühtlustamine ja nende sõltumatuse tugevdamine. |
| --- | --- |

(26)

Direktiiviga 2003/55/EÜ kehtestati liikmesriikidele nõue asutada eripädevusega riiklikud reguleerivad asutused. Kogemus näitab aga, et sageli takistab reguleerimise tõhusust riiklike reguleerivate asutuste sõltuvus valitsusest ning ebapiisavad volitused ja otsustusõigus. Seepärast kutsus Euroopa Ülemkogu eespool nimetatud Brüsseli kohtumisel komisjoni üles välja töötama õigusaktide eelnõud, milles sätestatakse energeetikasektorit reguleerivate riiklike reguleerivate asutuste volituste edasine ühtlustamine ja nende sõltumatuse tugevdamine.

| (27) | Riiklikel reguleerivatel asutustel peab olema võimalik teha otsuseid kõikides siseturu nõuetekohase toimimisega seonduvates reguleerimisküsimustes ning nad peavad olema muudest
  avalike ja eraettevõtjate huvidest
  täiesti sõltumatud. |
| --- | --- |

(27)

Riiklikel reguleerivatel asutustel peab olema võimalik teha otsuseid kõikides siseturu nõuetekohase toimimisega seonduvates reguleerimisküsimustes ning nad peavad olema muudest
  avalike ja eraettevõtjate huvidest
  täiesti sõltumatud.

| (28) | Riiklikel reguleerivatel asutustel peab olema õigus teha
  võrguettevõtjate
  suhtes siduvaid otsuseid ning määrata tõhusaid, asjakohaseid ja hoiatavaid sanktsioone
  võrguettevõtjatele
  , kes oma kohustusi ei täida. Neile tuleks anda ka konkurentsieeskirjade kohaldamisest sõltumatu õigus otsustada, kas ja milliseid meetmeid on vaja võtta
  võrgule juurdepääsu osas
  turu nõuetekohaseks toimimiseks vajaliku tõhusa konkurentsi
  tagamiseks
  , aga ka turu avamisele vastava kõrgetasemelise avaliku teenuse tagamiseks, kaitsetumate tarbijate kaitsmiseks ning tarbijakaitsemeetmete täieliku tõhususe tagamiseks. Need sätted ei tohiks piirata komisjoni õigusi konkurentsieeskirjade kohaldamisel, sealhulgas ühenduse mõõtmega ühinemiste läbivaatamisel, ega siseturgu käsitlevate eeskirjade kohaldamisel, nagu näiteks kapitali vaba liikumine. |
| --- | --- |

(28)

Riiklikel reguleerivatel asutustel peab olema õigus teha
  võrguettevõtjate
  suhtes siduvaid otsuseid ning määrata tõhusaid, asjakohaseid ja hoiatavaid sanktsioone
  võrguettevõtjatele
  , kes oma kohustusi ei täida. Neile tuleks anda ka konkurentsieeskirjade kohaldamisest sõltumatu õigus otsustada, kas ja milliseid meetmeid on vaja võtta
  võrgule juurdepääsu osas
  turu nõuetekohaseks toimimiseks vajaliku tõhusa konkurentsi
  tagamiseks
  , aga ka turu avamisele vastava kõrgetasemelise avaliku teenuse tagamiseks, kaitsetumate tarbijate kaitsmiseks ning tarbijakaitsemeetmete täieliku tõhususe tagamiseks. Need sätted ei tohiks piirata komisjoni õigusi konkurentsieeskirjade kohaldamisel, sealhulgas ühenduse mõõtmega ühinemiste läbivaatamisel, ega siseturgu käsitlevate eeskirjade kohaldamisel, nagu näiteks kapitali vaba liikumine.

| (29) | Riiklikud reguleerivad asutused ja finantsturge reguleerivad asutused peaksid tegema koostööd, et võimaldada üksteisel omada ülevaadet vastavatest turgudest. Neil peab olema võimalus saada maagaasiettevõtjatelt asjakohaste ja piisavate järelpärimiste abil vajalikku teavet, et lahendada vaidlusi ja kehtestada tõhusaid sanktsioone. |
| --- | --- |

(29)

Riiklikud reguleerivad asutused ja finantsturge reguleerivad asutused peaksid tegema koostööd, et võimaldada üksteisel omada ülevaadet vastavatest turgudest. Neil peab olema võimalus saada maagaasiettevõtjatelt asjakohaste ja piisavate järelpärimiste abil vajalikku teavet, et lahendada vaidlusi ja kehtestada tõhusaid sanktsioone.

| (30) | Tuleks tugevalt toetada investeeringuid uutesse suurtesse infrastruktuuridesse, tagades samas maagaasi siseturu nõuetekohase toimimise. Et tugevdada nõuete täitmisest vabastatud infrastruktuuriprojektide positiivset mõju konkurentsile ja varustuskindlusele, tuleb kontrollida turu huvi projektide kavandamisetapil ning rakendada ülekoormuse juhtimise eeskirju. Kui infrastruktuur asub mitme liikmesriigi territooriumil, peaks amet tegelema eranditaotlusega, et võtta paremini arvesse selle piiriülest mõju ja hõlbustada selle ametlikku menetlemist. Nende nõuete täitmisest vabastatud suurte infrastruktuuriprojektide ehitamise erandlikku riskiprofiili silmas pidades peaks olema võimalik tarne- ja tootmisettevõtjatel nende projektide puhul lisaks ║ kõrvale kalduda eraldamiseeskirjadest. Seda tuleb varustuskindlusega seotud põhjustel võimaldada eelkõige ühenduses asuvate uute torujuhtmete puhul, millega transporditakse gaasi kolmandatest riikidest ühendusse. |
| --- | --- |

(30)

Tuleks tugevalt toetada investeeringuid uutesse suurtesse infrastruktuuridesse, tagades samas maagaasi siseturu nõuetekohase toimimise. Et tugevdada nõuete täitmisest vabastatud infrastruktuuriprojektide positiivset mõju konkurentsile ja varustuskindlusele, tuleb kontrollida turu huvi projektide kavandamisetapil ning rakendada ülekoormuse juhtimise eeskirju. Kui infrastruktuur asub mitme liikmesriigi territooriumil, peaks amet tegelema eranditaotlusega, et võtta paremini arvesse selle piiriülest mõju ja hõlbustada selle ametlikku menetlemist. Nende nõuete täitmisest vabastatud suurte infrastruktuuriprojektide ehitamise erandlikku riskiprofiili silmas pidades peaks olema võimalik tarne- ja tootmisettevõtjatel nende projektide puhul lisaks ║ kõrvale kalduda eraldamiseeskirjadest. Seda tuleb varustuskindlusega seotud põhjustel võimaldada eelkõige ühenduses asuvate uute torujuhtmete puhul, millega transporditakse gaasi kolmandatest riikidest ühendusse.

| (31) | Maagaasi siseturul puudub likviidsus ja läbipaistvus, mis takistab ressursside tõhusat jaotamist, riski maandamist ja turule tulekut. Usaldus turu vastu, selle likviidsus ja turuosaliste arv peab suurenema ning seepärast tuleb tugevdada regulatiivset järelevalvet gaasivarustusega tegelevate ettevõtjate üle. Sellised nõuded ei tohiks piirata finantsturge käsitlevate kehtivate ühenduse õigusaktide kohaldamist, vaid peaksid olema nendega kooskõlas. Riiklikud reguleerivad asutused ja finantsturge reguleerivad asutused peavad tegema koostööd, et neil kõigil oleks asjaomastest turgudest ülevaade. |
| --- | --- |

(31)

Maagaasi siseturul puudub likviidsus ja läbipaistvus, mis takistab ressursside tõhusat jaotamist, riski maandamist ja turule tulekut. Usaldus turu vastu, selle likviidsus ja turuosaliste arv peab suurenema ning seepärast tuleb tugevdada regulatiivset järelevalvet gaasivarustusega tegelevate ettevõtjate üle. Sellised nõuded ei tohiks piirata finantsturge käsitlevate kehtivate ühenduse õigusaktide kohaldamist, vaid peaksid olema nendega kooskõlas. Riiklikud reguleerivad asutused ja finantsturge reguleerivad asutused peavad tegema koostööd, et neil kõigil oleks asjaomastest turgudest ülevaade.

| (32) | Gaasituru struktuuriline jäikus, mis tuleneb tarnijate kontsentratsioonist, tarnetele kahjulikest pikaajalistest lepingutest ja järgmise etapi likviidsuse puudumisest, tekitab läbipaistmatuid hinnakujundusstruktuure. Et kulude struktuuri selgust tuua, on hinnaalases teabes vaja rohkem läbipaistvust ja kauplemiskohustus peaks seepärast olema kohustuslik. |
| --- | --- |

(32)

▐

| (33) | Avaliku teenusega seotud nõudeid ja neist tulenevaid ühiseid miinimumstandardeid tuleb veelgi tugevdada, et tagada kõikidele tarbijatele võimalus konkurentsist kasu saada. Tarbijate varustamise üheks võtmeteguriks on juurdepääs tarbimisandmetele ja tarbijatel peab olema juurdepääs oma andmetele, et nad saaksid kutsuda konkurente nende andmete alusel pakkumisi tegema. Tarbijatel peaks olema ka õigus saada nõuetekohast teavet oma energiatarbimise kohta. Korrapäraselt esitatavad andmed energiakulude kohta motiveerivad energiat kokku hoidma, kuna need annavad tarbijatele vahetut tagasisidet energiatõhususse tehtud investeeringute ja käitumismuudatuste mõju kohta. |
| --- | --- |

(33)

Avaliku teenusega seotud nõudeid ja neist tulenevaid ühiseid miinimumstandardeid tuleb veelgi tugevdada, et tagada kõikidele tarbijatele võimalus konkurentsist kasu saada. Tarbijate varustamise üheks võtmeteguriks on juurdepääs tarbimisandmetele ja tarbijatel peab olema juurdepääs oma andmetele, et nad saaksid kutsuda konkurente nende andmete alusel pakkumisi tegema. Tarbijatel peaks olema ka õigus saada nõuetekohast teavet oma energiatarbimise kohta. Korrapäraselt esitatavad andmed energiakulude kohta motiveerivad energiat kokku hoidma, kuna need annavad tarbijatele vahetut tagasisidet energiatõhususse tehtud investeeringute ja käitumismuudatuste mõju kohta.

| (34) | Avaliku teenusega seotud nõudeid ja neist tulenevaid ühiseid miinimumstandardeid tuleb veelgi tugevdada, et tagada gaasiteenuste kättesaadavus üldsusele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(34)

Avaliku teenusega seotud nõudeid ja neist tulenevaid ühiseid miinimumstandardeid tuleb veelgi tugevdada, et tagada gaasiteenuste kättesaadavus üldsusele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele.

| (35) | Liikmesriigid peaksid tagama individuaalsete nn arukate arvestite paigaldamise, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiivis 2006/32/EÜ, mis käsitleb energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid

   (7)

  , et anda tarbijatele energiatarbimise kohta täpsemat teavet ja kindlustada lõppkasutaja tõhusus. |
| --- | --- |

(35)

Liikmesriigid peaksid tagama individuaalsete nn arukate arvestite paigaldamise, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiivis 2006/32/EÜ, mis käsitleb energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid

   (7)

  , et anda tarbijatele energiatarbimise kohta täpsemat teavet ja kindlustada lõppkasutaja tõhusus.

| (36) | Käesoleva direktiivi keskmes peaksid olema tarbijad. Kehtivaid tarbijaõigusi tuleb tugevdada ja tagada nende rakendamine, tarbijaõigused peaksid olema läbipaistvamad ja tarbijad paremini esindatud. Tarbijakaitse tähendab, et kõik tarbijad peaksid saama kasu konkurentsile rajatud turust. Riikide reguleerivad asutused peaksid tarbija õigusi tugevdama stiimulitega ning tarbijakaitse- ja konkurentsieeskirju rikkuvatele ettevõtjatele määratavate karistustega. |
| --- | --- |

(36)

Käesoleva direktiivi keskmes peaksid olema tarbijad. Kehtivaid tarbijaõigusi tuleb tugevdada ja tagada nende rakendamine, tarbijaõigused peaksid olema läbipaistvamad ja tarbijad paremini esindatud. Tarbijakaitse tähendab, et kõik tarbijad peaksid saama kasu konkurentsile rajatud turust. Riikide reguleerivad asutused peaksid tarbija õigusi tugevdama stiimulitega ning tarbijakaitse- ja konkurentsieeskirju rikkuvatele ettevõtjatele määratavate karistustega.

| (37) | Tarbijad peaksid saama selget ja arusaadavat teavet oma õiguste kohta energiasektoris. Vastavalt komisjoni 5. juuli 2007. aasta teatisele „Euroopa energiatarbijate õiguste harta” peaks komisjon pärast asjakohaste sidusrühmadega konsulteerimist, kelle hulka kuuluvad riiklikud reguleerivad asutused, tarbijaorganisatsioonid ja tööturu osapooled, esitama kättesaadava ja kasutajasõbraliku harta, milles on loetletud juba kehtivates ühenduse õigusaktides, sealhulgas käesolevas direktiivis sätestatud energiatarbijate õigused. Energiatarnijad peaksid tagama, et kõik tarbijad saavad selle harta eksemplari, samuti et harta on avalikult kättesaadav. |
| --- | --- |

(37)

Tarbijad peaksid saama selget ja arusaadavat teavet oma õiguste kohta energiasektoris. Vastavalt komisjoni 5. juuli 2007. aasta teatisele „Euroopa energiatarbijate õiguste harta” peaks komisjon pärast asjakohaste sidusrühmadega konsulteerimist, kelle hulka kuuluvad riiklikud reguleerivad asutused, tarbijaorganisatsioonid ja tööturu osapooled, esitama kättesaadava ja kasutajasõbraliku harta, milles on loetletud juba kehtivates ühenduse õigusaktides, sealhulgas käesolevas direktiivis sätestatud energiatarbijate õigused. Energiatarnijad peaksid tagama, et kõik tarbijad saavad selle harta eksemplari, samuti et harta on avalikult kättesaadav.

| (38) | Et toetada varustuskindlust
  , peaksid liikmesriigid
  solidaarsust
  säilitades tegema tihedat koostööd,
  eelkõige energiatarnekriisi korral.
  Sellega seoses tuleks aluseks võtta nõukogu 26. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/67/EÜ, mis käsitleb maagaasitarnete kindluse tagamise meetmeid

   (8). |
| --- | --- |

(38)

Et toetada varustuskindlust
  , peaksid liikmesriigid
  solidaarsust
  säilitades tegema tihedat koostööd,
  eelkõige energiatarnekriisi korral.
  Sellega seoses tuleks aluseks võtta nõukogu 26. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/67/EÜ, mis käsitleb maagaasitarnete kindluse tagamise meetmeid

   (8).

| (39) | Maagaasi siseturu loomiseks peaksid liikmesriigid toetama oma siseriiklike turgude integratsiooni ning võrguettevõtjate vahelist Euroopa tasandi ja piirkondliku tasandi koostööd.
  Piirkondlikud integreerimisalgatused on oluline vaheetapp lõppeesmärgi saavutamisel, milleks on ühenduse energia siseturgude integratsioon. Piirkondlik tasand aitab kaasa integreerimisprotsessi kiirendamisele, võimaldades asjaomastel osapooltel, eelkõige liikmesriikidel, riiklikel reguleerivatel asutustel ja põhivõrguettevõtjatel teha konkreetsete küsimuste osas koostööd. |
| --- | --- |

(39)

Maagaasi siseturu loomiseks peaksid liikmesriigid toetama oma siseriiklike turgude integratsiooni ning võrguettevõtjate vahelist Euroopa tasandi ja piirkondliku tasandi koostööd.
  Piirkondlikud integreerimisalgatused on oluline vaheetapp lõppeesmärgi saavutamisel, milleks on ühenduse energia siseturgude integratsioon. Piirkondlik tasand aitab kaasa integreerimisprotsessi kiirendamisele, võimaldades asjaomastel osapooltel, eelkõige liikmesriikidel, riiklikel reguleerivatel asutustel ja põhivõrguettevõtjatel teha konkreetsete küsimuste osas koostööd.

| (40) | Tõelise kogu ühendust hõlmava torustiku väljaarendamine peaks olema käesoleva direktiivi üks põhieesmärkidest ning seetõttu peaks selliste reguleerimisega seotud küsimuste, nagu piiriülene võrkude vastastikune sidumine ning piirkondlikud turud, eest vastutama amet. |
| --- | --- |

(40)

Tõelise kogu ühendust hõlmava torustiku väljaarendamine peaks olema käesoleva direktiivi üks põhieesmärkidest ning seetõttu peaks selliste reguleerimisega seotud küsimuste, nagu piiriülene võrkude vastastikune sidumine ning piirkondlikud turud, eest vastutama amet.

| (41) | Riiklikud reguleerivad asutused peaksid esitama teavet ka turule, et võimaldada komisjonil jälgida Euroopa gaasiturgu ning selle arengut lühikese, keskmise ja pikema aja jooksul, sealhulgas selliseid aspekte nagu pakkumine ja nõudlus, edastamise ja jaotamise infrastruktuurid, piiriülene kauplemine, investeeringud, hulgi- ja tarbijahinnad, turu likviidsus, keskkonna ja tõhususe parandamine. |
| --- | --- |

(41)

Riiklikud reguleerivad asutused peaksid esitama teavet ka turule, et võimaldada komisjonil jälgida Euroopa gaasiturgu ning selle arengut lühikese, keskmise ja pikema aja jooksul, sealhulgas selliseid aspekte nagu pakkumine ja nõudlus, edastamise ja jaotamise infrastruktuurid, piiriülene kauplemine, investeeringud, hulgi- ja tarbijahinnad, turu likviidsus, keskkonna ja tõhususe parandamine.

| (42) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt täielikult toimiva maagaasi siseturu loomine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda meetme ulatuse ja toime tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus ║ võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(42)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt täielikult toimiva maagaasi siseturu loomine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda meetme ulatuse ja toime tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus ║ võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (43) | Liikmesriigid peaksid koos asjaomaste tööturu osapooltega arutama direktiivi 2003/55/EÜ muutmise mõju, eelkõige erinevaid mudeleid, mis tagaksid põhivõrguettevõtjad sõltumatuse seoses tööhõive, töötingimuste ning töötajate teabe-, nõustamis- ja osavõtuõigustega, pidades silmas negatiivsete tagajärgede leevendamist. |
| --- | --- |

(43)

Liikmesriigid peaksid koos asjaomaste tööturu osapooltega arutama direktiivi 2003/55/EÜ muutmise mõju, eelkõige erinevaid mudeleid, mis tagaksid põhivõrguettevõtjad sõltumatuse seoses tööhõive, töötingimuste ning töötajate teabe-, nõustamis- ja osavõtuõigustega, pidades silmas negatiivsete tagajärgede leevendamist.

| (44) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. septembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 1775/2005 maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta (9) antakse komisjonile võimalus võtta vastu suunised, et saavutada vajalik ühtlustatuse tase. Sellised suunised, mis on seega siduvad rakendusmeetmed, kujutavad endast kasulikku vahendit, kuna neid saab vajaduse korral kiiresti kohandada. |
| --- | --- |

(44)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. septembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 1775/2005 maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta (9) antakse komisjonile võimalus võtta vastu suunised, et saavutada vajalik ühtlustatuse tase. Sellised suunised, mis on seega siduvad rakendusmeetmed, kujutavad endast kasulikku vahendit, kuna neid saab vajaduse korral kiiresti kohandada.

| (45) | Direktiivis 2003/55/EÜ on sätestatud, et ║teatavad meetmed tuleb vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (10). |
| --- | --- |

(45)

Direktiivis 2003/55/EÜ on sätestatud, et ║teatavad meetmed tuleb vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (10).

| (46) | Otsust 1999/468/EÜ on muudetud nõukogu otsusega 2006/512/EÜ, (11) millega kehtestati kontrolliga regulatiivmenetlus selliste üldmeetmete võtmiseks, mille eesmärk on muuta asutamislepingu artikliga 251 sätestatud korras vastuvõetud põhiakti vähemolulisi sätteid, muuhulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätete lisamisega. |
| --- | --- |

(46)

▐

| (47) | Direktiivi 2003/55/EÜ tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(47)

Direktiivi 2003/55/EÜ tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2003/55/EÜ muudatused

Direktiivi 2003/55/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:


  „
  2.
     
  Käesoleva direktiiviga kehtestatavad eeskirjad maagaasi, sealhulgas veeldatud maagaasi kohta kehtivad ka mittediskrimineerival viisil biogaasile, biomassist saadavale gaasile ja muud liiki gaasile sel määral, kui neid gaase saab tehniliselt ja ohutult sisestada maagaasivõrku ja selle kaudu transportida.
  ” |
| --- | --- |

1)

Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„
  2.
     
  Käesoleva direktiiviga kehtestatavad eeskirjad maagaasi, sealhulgas veeldatud maagaasi kohta kehtivad ka mittediskrimineerival viisil biogaasile, biomassist saadavale gaasile ja muud liiki gaasile sel määral, kui neid gaase saab tehniliselt ja ohutult sisestada maagaasivõrku ja selle kaudu transportida.
  ”

| 2) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:








  a) | punkt 3 asendatakse järgmisega:








  „
  3. | „edastus” – maagaasi transportimine, välja arvatud tarnimine, torustiku kaudu, mis koosneb peamiselt kõrgsurvetorudest, mis ei ole tootmisetapi torustik ega kõrgsurvetorustiku osa, mida kasutatakse maagaasi kohaliku turustamise kontekstis selle tarnimiseks tarbijatele;
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 3 asendatakse järgmisega:

„
  3.

„edastus” – maagaasi transportimine, välja arvatud tarnimine, torustiku kaudu, mis koosneb peamiselt kõrgsurvetorudest, mis ei ole tootmisetapi torustik ega kõrgsurvetorustiku osa, mida kasutatakse maagaasi kohaliku turustamise kontekstis selle tarnimiseks tarbijatele;
  ”

| b) | punkt 9 asendatakse järgmisega:








  „
  9. | „gaasihoidla” – maagaasi hoidmiseks kasutatav rajatis, mis kuulub ja/või mida kasutab maagaasiettevõtja, kaasa arvatud selle veeldatud maagaasi hoidmiseks kasutatav osa, kuid välja arvatud selle eranditult tootmistegevuseks kasutatav osa ja välja arvatud ka eranditult põhivõrguettevõtja poolt nende ülesannete täitmisel kasutatav osa;
  ” |
| --- | --- | --- |

b)

punkt 9 asendatakse järgmisega:

„
  9.

„gaasihoidla” – maagaasi hoidmiseks kasutatav rajatis, mis kuulub ja/või mida kasutab maagaasiettevõtja, kaasa arvatud selle veeldatud maagaasi hoidmiseks kasutatav osa, kuid välja arvatud selle eranditult tootmistegevuseks kasutatav osa ja välja arvatud ka eranditult põhivõrguettevõtja poolt nende ülesannete täitmisel kasutatav osa;
  ”

| c) | punkt 14 asendatakse järgmisega:








  „
  14. | „abiteenused” – kõik teenused, mida on vaja juurdepääsuks põhi- ja/või jaotusvõrkudele ja/või maagaasi veeldusjaamadele ja/või gaasihoidlatele, kaasa arvatud koormuse tasakaalustamine, segamine ja väärisgaaside lisamine, kuid välja arvatud eranditult põhivõrguettevõtjate poolt nende ülesannete täitmisel kasutatavad rajatised;
  ” |
| --- | --- | --- |

c)

punkt 14 asendatakse järgmisega:

„
  14.

„abiteenused” – kõik teenused, mida on vaja juurdepääsuks põhi- ja/või jaotusvõrkudele ja/või maagaasi veeldusjaamadele ja/või gaasihoidlatele, kaasa arvatud koormuse tasakaalustamine, segamine ja väärisgaaside lisamine, kuid välja arvatud eranditult põhivõrguettevõtjate poolt nende ülesannete täitmisel kasutatavad rajatised;
  ”

| d) | punkt 17 asendatakse järgmisega:








  „
  17. | „ühendustoru” – edastustoru, mis ületab kas maa või õhu kaudu piiri ja mille peamine eesmärk on ühendada nende liikmesriikide siseriiklikke edastusvõrke või ühendada liikmesriigi ja kolmanda riigi siseriiklikke edastusvõrke;
  ” |
| --- | --- | --- |

d)

punkt 17 asendatakse järgmisega:

„
  17.

„ühendustoru” – edastustoru, mis ületab kas maa või õhu kaudu piiri ja mille peamine eesmärk on ühendada nende liikmesriikide siseriiklikke edastusvõrke või ühendada liikmesriigi ja kolmanda riigi siseriiklikke edastusvõrke;
  ”

| e) | punkti 20 asendatakse järgmisega:






  „20. | „vertikaalselt integreeritud ettevõtja” – maagaasiettevõtja või ettevõtjate rühm, kui samal isikul või samadel isikutel on õigus otseselt või kaudselt teostada kontrolli nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 139/2004 (kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle) (EÜ koondumiste määrus)
   (12) artikli 3 lõike 2 tähenduses ja kui ettevõtja või ettevõtjate rühma vähemalt üks ülesanne on maagaasi edastamine, jaotamine, veeldamine või hoiustamine ning vähemalt üks muudest ülesannetest on maagaasi tootmine või tarnimine; |
| --- | --- | --- |

e)

punkti 20 asendatakse järgmisega:

„20.

„vertikaalselt integreeritud ettevõtja” – maagaasiettevõtja või ettevõtjate rühm, kui samal isikul või samadel isikutel on õigus otseselt või kaudselt teostada kontrolli nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 139/2004 (kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle) (EÜ koondumiste määrus)
   (12) artikli 3 lõike 2 tähenduses ja kui ettevõtja või ettevõtjate rühma vähemalt üks ülesanne on maagaasi edastamine, jaotamine, veeldamine või hoiustamine ning vähemalt üks muudest ülesannetest on maagaasi tootmine või tarnimine;

| f) | lisatakse järgmised punktid ║:






  „34. | „gaasitarneleping” – maagaasiga varustamist käsitlev leping, kuid mitte maagaasi tuletisinstrument; |
| --- | --- | --- |

f)

lisatakse järgmised punktid ║:

„34.

„gaasitarneleping” – maagaasiga varustamist käsitlev leping, kuid mitte maagaasi tuletisinstrument;

| 35. | „maagaasi tuletisinstrument” – finantsinstrumentide turge käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ (13) I lisa C jao punktides 5, 6 või 7 nimetatud finantsinstrument, mis on seotud maagaasiga; |
| --- | --- |

35.

„maagaasi tuletisinstrument” – finantsinstrumentide turge käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ (13) I lisa C jao punktides 5, 6 või 7 nimetatud finantsinstrument, mis on seotud maagaasiga;

| 36. | „kontroll” – mis tahes õigused, lepingud või muud vahendid, mis kas eraldi või ühiselt ning vastavaid asjaolusid või õigusnorme arvestades annavad võimaluse ettevõtjat otsustavalt mõjutada, eelkõige tulenevalt:






  a) | omandiõigusest või õigusest osaliselt või täielikult kasutada ettevõtja vara; |
| --- | --- | --- |

36.

„kontroll” – mis tahes õigused, lepingud või muud vahendid, mis kas eraldi või ühiselt ning vastavaid asjaolusid või õigusnorme arvestades annavad võimaluse ettevõtjat otsustavalt mõjutada, eelkõige tulenevalt:

a)

omandiõigusest või õigusest osaliselt või täielikult kasutada ettevõtja vara;

| b) | õigustest või lepingutest, mis võimaldavad otsustavalt mõjutada ettevõtja organite koosseisu, hääletamist või otsuseid. |
| --- | --- |

b)

õigustest või lepingutest, mis võimaldavad otsustavalt mõjutada ettevõtja organite koosseisu, hääletamist või otsuseid.

| 37. | „isoleeritud turg” – liikmesriik, millel puudub ühendus teise liikmesriikide riikliku põhivõrguga ja/või mille gaasitarneid kontrollib isik või kontrollivad isikud kolmandast riigist. |
| --- | --- |

37.

„isoleeritud turg” – liikmesriik, millel puudub ühendus teise liikmesriikide riikliku põhivõrguga ja/või mille gaasitarneid kontrollib isik või kontrollivad isikud kolmandast riigist.

| 38. | „Euroopa tasandil huvi pakkuv projekt” – gaasiinfrastruktuuriprojekt, mille tulemusel ühendus saab juurdepääsu uutele gaasivarudele ja gaasivarustus mitmekesistub rohkem kui ühes liikmesriigis. |
| --- | --- |

38.

„Euroopa tasandil huvi pakkuv projekt” – gaasiinfrastruktuuriprojekt, mille tulemusel ühendus saab juurdepääsu uutele gaasivarudele ja gaasivarustus mitmekesistub rohkem kui ühes liikmesriigis.

| 39. | „õiglane ja moonutamata konkurents avatud turul” – Euroopa Liidu kõikide varustajate ühised võimalused ja võrdne turule juurdepääs, mille tagamine on liikmesriikide, riiklike reguleerivate asutuste ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrusega (EÜ) nr .../2008 loodud energiasektorit reguleerivate asutuste koostööameti (amet) ülesanne (14)

  . |
| --- | --- |

39.

„õiglane ja moonutamata konkurents avatud turul” – Euroopa Liidu kõikide varustajate ühised võimalused ja võrdne turule juurdepääs, mille tagamine on liikmesriikide, riiklike reguleerivate asutuste ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrusega (EÜ) nr .../2008 loodud energiasektorit reguleerivate asutuste koostööameti (amet) ülesanne (14)

  .

| 40. | „energiapuudus” – olukord, kus kodumajapidamine ei saa võimaldada kodu kütmist vastuvõetaval tasemel, mille aluseks on Maailma Terviseorganisatsiooni soovitatud tasemed; |
| --- | --- |

40.

„energiapuudus” – olukord, kus kodumajapidamine ei saa võimaldada kodu kütmist vastuvõetaval tasemel, mille aluseks on Maailma Terviseorganisatsiooni soovitatud tasemed;

| 41. | „taskukohane hind” – hind, mille liikmesriigid määravad kindlaks riiklikul tasandil, konsulteerides seejuures riiklike reguleerivate asutuste, sotsiaalpartnerite ja asjaomaste sidusrühmadega, võttes arvesse punktis 40 sätestatud energiapuuduse määratlust; |
| --- | --- |

41.

„taskukohane hind” – hind, mille liikmesriigid määravad kindlaks riiklikul tasandil, konsulteerides seejuures riiklike reguleerivate asutuste, sotsiaalpartnerite ja asjaomaste sidusrühmadega, võttes arvesse punktis 40 sätestatud energiapuuduse määratlust;

| 42. | „tööstusala” – eraomanduses olev geograafiline ala, kus asub maagaasivõrk, mida haldab üks äriühing ja mis on ühendatud edastus- või jaotusvõrguga:










  a) | mis peamiselt varustab võrguettevõtja või seotud ettevõtjate tööstustegevust või |
| --- | --- | --- |

42.

„tööstusala” – eraomanduses olev geograafiline ala, kus asub maagaasivõrk, mida haldab üks äriühing ja mis on ühendatud edastus- või jaotusvõrguga:

a)

mis peamiselt varustab võrguettevõtja või seotud ettevõtjate tööstustegevust või

| b) | mis varustab piiratud hulgal tööstustarbijaid või tööstusala tööstustegevusega seotud tarbijaid; |
| --- | --- |

b)

mis varustab piiratud hulgal tööstustarbijaid või tööstusala tööstustegevusega seotud tarbijaid;

| 3) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt
  :








  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:


  „
  2.
     
  Liikmesriigid võivad asutamislepingu asjakohaseid sätteid, eelkõige artiklit 86 täielikult arvesse võttes ja üldist majandushuvi silmas pidades kehtestada maagaasiettevõtjatele avalike teenuste osutamise kohustused, mis on seotud turvalisusega, sealhulgas varustuskindlusega, korrapärasuse ja kvaliteediga ning keskkonnakaitsega, sealhulgas energiatõhusus ja kliimakaitse.
  ” |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt
  :

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„
  2.
     
  Liikmesriigid võivad asutamislepingu asjakohaseid sätteid, eelkõige artiklit 86 täielikult arvesse võttes ja üldist majandushuvi silmas pidades kehtestada maagaasiettevõtjatele avalike teenuste osutamise kohustused, mis on seotud turvalisusega, sealhulgas varustuskindlusega, korrapärasuse ja kvaliteediga ning keskkonnakaitsega, sealhulgas energiatõhusus ja kliimakaitse.
  ”

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:


  „
  3.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et kaitsta lõpptarbijaid ja ning tagavad eelkõige kaitsetumate tarbijate piisava kaitse, sealhulgas pensionäride ja puuetega inimeste talvel võrgust väljalülitamise keelu. Sellega seoses tunnistavad liikmesriigid energiakulude liigset osakaalu ja esitavad kaitsetumate tarbijate määratluse. Liikmesriigid tagavad kaitsetumate tarbijatega seotud õiguste ja kohustuste täitmise ning eelkõige võtavad meetmeid kaugetes piirkondades asuvate lõpptarbijate kaitsmiseks. Neil tuleb tagada tarbijakaitse kõrge tase, eriti seoses lepingute üldtingimuste läbipaistvuse, üldise teabe ning vaidluste lahendamise mehhanismidega. Liikmesriigid tagavad, et vabatarbijal on tõepoolest lihtne tarnijat vahetada. Vähemalt majapidamistarbijatega seotult peaksid need meetmed sisaldama A lisas sätestatud meetmeid.
  ” |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„
  3.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et kaitsta lõpptarbijaid ja ning tagavad eelkõige kaitsetumate tarbijate piisava kaitse, sealhulgas pensionäride ja puuetega inimeste talvel võrgust väljalülitamise keelu. Sellega seoses tunnistavad liikmesriigid energiakulude liigset osakaalu ja esitavad kaitsetumate tarbijate määratluse. Liikmesriigid tagavad kaitsetumate tarbijatega seotud õiguste ja kohustuste täitmise ning eelkõige võtavad meetmeid kaugetes piirkondades asuvate lõpptarbijate kaitsmiseks. Neil tuleb tagada tarbijakaitse kõrge tase, eriti seoses lepingute üldtingimuste läbipaistvuse, üldise teabe ning vaidluste lahendamise mehhanismidega. Liikmesriigid tagavad, et vabatarbijal on tõepoolest lihtne tarnijat vahetada. Vähemalt majapidamistarbijatega seotult peaksid need meetmed sisaldama A lisas sätestatud meetmeid.
  ”

| c) | pärast lõiget 3 lisatakse järgmised lõiked
  :
  „
  3a.
     
  Liikmesriigid võtavad riiklikes tegevuskavades vajalikud meetmed energiapuudusega tegelemiseks, et tagada energiapuudust kannatavate inimeste arvu tegelik vähenemine, ning teavitavad sellistest meetmetest komisjoni. Kõik liikmesriigid vastutavad kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega energiapuuduse mõiste määratlemise eest riiklikul tasandil, konsulteerides selleks riiklike reguleerivate asutuste ja sidusrühmadega vastavalt artikli 2 punktile 40. Nende meetmete alla võivad kuuluda soodustused sotsiaalkindlustussüsteemis, toetus energiatõhususe suurendamisele ja energia tootmisele võimalikult madala hinnaga, ning need ei takista artiklis 23 sätestatud turu avanemist. Komisjon aitab kontrollida selliste meetmete mõju energiapuudusele ja turu toimimisele.




  3 b.
     
  Liikmesriigid tagavad, et kõikidel tarbijatel on õigus saada tarnijalt gaasivarustust tarnija nõusolekul, olenemata sellest, mis liikmesriigis tarnija on tarnijana kinnitatud. Sellega seoses võtavad liikmesriigid kõik vajalikud meetmed, tagamaks, et ettevõtjad, kes on teises liikmesriigis tarnijana heakskiidu saanud, võiksid oma riigi kodanikke varustada ilma, et neil tuleks täiendavaid tingimusi täita.
  ” |
| --- | --- |

c)

pärast lõiget 3 lisatakse järgmised lõiked
  :

„
  3a.
     
  Liikmesriigid võtavad riiklikes tegevuskavades vajalikud meetmed energiapuudusega tegelemiseks, et tagada energiapuudust kannatavate inimeste arvu tegelik vähenemine, ning teavitavad sellistest meetmetest komisjoni. Kõik liikmesriigid vastutavad kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega energiapuuduse mõiste määratlemise eest riiklikul tasandil, konsulteerides selleks riiklike reguleerivate asutuste ja sidusrühmadega vastavalt artikli 2 punktile 40. Nende meetmete alla võivad kuuluda soodustused sotsiaalkindlustussüsteemis, toetus energiatõhususe suurendamisele ja energia tootmisele võimalikult madala hinnaga, ning need ei takista artiklis 23 sätestatud turu avanemist. Komisjon aitab kontrollida selliste meetmete mõju energiapuudusele ja turu toimimisele.

3 b.
     
  Liikmesriigid tagavad, et kõikidel tarbijatel on õigus saada tarnijalt gaasivarustust tarnija nõusolekul, olenemata sellest, mis liikmesriigis tarnija on tarnijana kinnitatud. Sellega seoses võtavad liikmesriigid kõik vajalikud meetmed, tagamaks, et ettevõtjad, kes on teises liikmesriigis tarnijana heakskiidu saanud, võiksid oma riigi kodanikke varustada ilma, et neil tuleks täiendavaid tingimusi täita.
  ”

| d) | lõige 4 asendatakse järgmisega:


  „
  4.
     
  Liikmesriigid rakendavad vajalikke meetmeid, saavutamaks sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse eesmärke, et vähendada madala sissetulekuga kodumajapidamiste energiakulusid ja ühelt poolt tagada samasugused tingimused äärealadel elavatele tarbijatele, ning teiselt poolt keskkonnakaitse eesmärke. Nende meetmete hulka kuuluvad energiatõhusust edendava nõudluse juhtimise meetmed, kliimamuutuse vastu võitlemise meetmed, varustuskindlus, ning võib kuuluda ka asjakohaste majanduslike stiimulite säte vajalike võrguinfrastruktuuride (sealhulgas võrkude vastastikuse sidumise võimaluste) rajamiseks ja hooldamiseks, kasutades vajaduse korral kõiki olemasolevaid riiklike ja ühenduse vahendeid.
  ” |
| --- | --- |

d)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„
  4.
     
  Liikmesriigid rakendavad vajalikke meetmeid, saavutamaks sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse eesmärke, et vähendada madala sissetulekuga kodumajapidamiste energiakulusid ja ühelt poolt tagada samasugused tingimused äärealadel elavatele tarbijatele, ning teiselt poolt keskkonnakaitse eesmärke. Nende meetmete hulka kuuluvad energiatõhusust edendava nõudluse juhtimise meetmed, kliimamuutuse vastu võitlemise meetmed, varustuskindlus, ning võib kuuluda ka asjakohaste majanduslike stiimulite säte vajalike võrguinfrastruktuuride (sealhulgas võrkude vastastikuse sidumise võimaluste) rajamiseks ja hooldamiseks, kasutades vajaduse korral kõiki olemasolevaid riiklike ja ühenduse vahendeid.
  ”

| e) | pärast lõiget 4 lisatakse järgmised lõiked
  :
  „
  4 a.
     
  Energiatõhususe edendamise eesmärgil volitavad riikide reguleerivad asutused maagaasiettevõtjaid võtma kasutusele hinnakujunduse mudelid, mille kohaselt hind suurema tarbimise korral tõuseb, ja tagama tarbijate ja jaotusvõrguettevõtjate aktiivse osaluse põhivõrgu halduses, toetades selleks meetmete kasutusele võtmist, mis optimeerivad gaasi kasutamist, eelkõige tipptundidel. Selliste hinnakujunduse mudelite rakendamine edendab koos arukate arvestite ja võrkude kasutusele võtmisega energiatõhusat käitumist ja võimalikult väikseid kulusid kodutarbijatele, eelkõige energiapuuduses kodumajapidamistele.




  4 b.
     
  Liikmesriigid loovad kontaktpunktid, et tagada tarbijatele juurdepääs kogu vajalikule teabele nende õiguste, kehtivate õigusaktide ja neile kättesaadavate õiguskaitsemeetmete kohta vaidluse puhul.
  ” |
| --- | --- |

e)

pärast lõiget 4 lisatakse järgmised lõiked
  :

„
  4 a.
     
  Energiatõhususe edendamise eesmärgil volitavad riikide reguleerivad asutused maagaasiettevõtjaid võtma kasutusele hinnakujunduse mudelid, mille kohaselt hind suurema tarbimise korral tõuseb, ja tagama tarbijate ja jaotusvõrguettevõtjate aktiivse osaluse põhivõrgu halduses, toetades selleks meetmete kasutusele võtmist, mis optimeerivad gaasi kasutamist, eelkõige tipptundidel. Selliste hinnakujunduse mudelite rakendamine edendab koos arukate arvestite ja võrkude kasutusele võtmisega energiatõhusat käitumist ja võimalikult väikseid kulusid kodutarbijatele, eelkõige energiapuuduses kodumajapidamistele.

4 b.
     
  Liikmesriigid loovad kontaktpunktid, et tagada tarbijatele juurdepääs kogu vajalikule teabele nende õiguste, kehtivate õigusaktide ja neile kättesaadavate õiguskaitsemeetmete kohta vaidluse puhul.
  ”

| f) | Artiklisse 3 lisatakse järgmine lõige:


  „
  5 a.
     
  Käesoleva direktiivi rakendamine ei avalda negatiivset mõju asjaomaste töötajate tööhõivele, töötingimustele ega teavet, konsulteerimist ja osalust puudutavatele õigustele. Liikmesriigid konsulteerivad asjaomaste sotsiaalpartneritega käesoleva direktiivi mis tahes muudatuste rakendamise asjus, et leevendada selliseid negatiivseid tagajärgi. Komisjon annab toimunud konsultatsioonidest ja võetud meetmetest aru gaasi- ja elektritootmise valdkonna sotsiaalse dialoogi komiteedele.
  ” |
| --- | --- |

f)

Artiklisse 3 lisatakse järgmine lõige:

„
  5 a.
     
  Käesoleva direktiivi rakendamine ei avalda negatiivset mõju asjaomaste töötajate tööhõivele, töötingimustele ega teavet, konsulteerimist ja osalust puudutavatele õigustele. Liikmesriigid konsulteerivad asjaomaste sotsiaalpartneritega käesoleva direktiivi mis tahes muudatuste rakendamise asjus, et leevendada selliseid negatiivseid tagajärgi. Komisjon annab toimunud konsultatsioonidest ja võetud meetmetest aru gaasi- ja elektritootmise valdkonna sotsiaalse dialoogi komiteedele.
  ”

| 4) | Artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega:


  „
  2.
     
  Kui liikmesriikides kehtib lubade andmise kord, tuleb neil sätestada objektiivsed ja mittediskrimineerivad nõuded, mida peavad täitma maagaasirajatiste ehitamiseks ja/või kasutamiseks või maagaasi tarnimiseks luba taotlevad ettevõtjad. Liikmesriikidel ei ole mingil juhul õigust seostada lubade andmist kriteeriumidega, mis annavad pädevatele asutustele kaalutlusõiguse. Lubade andmise mittediskrimineerivad nõuded ja kord avalikustatakse. Liikmesriigid tagavad, et rajatiste, torujuhtmete ja nendega seotud sisseseade jaoks lubade andmise menetluse käigus võetaks arvesse antud projekti tähtsust maagaasi siseturu jaoks.
  ” |
| --- | --- |

4)

Artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„
  2.
     
  Kui liikmesriikides kehtib lubade andmise kord, tuleb neil sätestada objektiivsed ja mittediskrimineerivad nõuded, mida peavad täitma maagaasirajatiste ehitamiseks ja/või kasutamiseks või maagaasi tarnimiseks luba taotlevad ettevõtjad. Liikmesriikidel ei ole mingil juhul õigust seostada lubade andmist kriteeriumidega, mis annavad pädevatele asutustele kaalutlusõiguse. Lubade andmise mittediskrimineerivad nõuded ja kord avalikustatakse. Liikmesriigid tagavad, et rajatiste, torujuhtmete ja nendega seotud sisseseade jaoks lubade andmise menetluse käigus võetaks arvesse antud projekti tähtsust maagaasi siseturu jaoks.
  ”

| 5) | pärast artiklit 5 lisatakse järgmised artiklid:


  „Artikkel 5a


  Piirkondlik solidaarsus

  1.   Maagaasi siseturul varustuskindluse tagamiseks teevad liikmesriigid koostööd, et edendada piirkondlikku ja kahepoolset solidaarsust
  , kehtestamata sealjuures ebaproportsionaalselt suurt koormust turuosalistele
  .
  2.   Selline koostöö hõlmab olukordi, mis lühiajaliselt tulenevad või võivad tuleneda liikmesriigi tõsisest varustushäirest. See peab sisaldama järgmist:







  a) | direktiivi 2004/67/EÜ artiklis 8 osutatud riiklike eriolukorra meetmete kooskõlastamine; |
| --- | --- | --- |

5)

pärast artiklit 5 lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 5a

Piirkondlik solidaarsus

1.   Maagaasi siseturul varustuskindluse tagamiseks teevad liikmesriigid koostööd, et edendada piirkondlikku ja kahepoolset solidaarsust
  , kehtestamata sealjuures ebaproportsionaalselt suurt koormust turuosalistele
  .

2.   Selline koostöö hõlmab olukordi, mis lühiajaliselt tulenevad või võivad tuleneda liikmesriigi tõsisest varustushäirest. See peab sisaldama järgmist:

a)

direktiivi 2004/67/EÜ artiklis 8 osutatud riiklike eriolukorra meetmete kooskõlastamine;

| b) | vastastikuste elektri- ja maagaasiühenduste määratlemine ja vajaduse korral väljaarendamine või ajakohastamine; |
| --- | --- |

b)

vastastikuste elektri- ja maagaasiühenduste määratlemine ja vajaduse korral väljaarendamine või ajakohastamine;

| c) | vastastikuse abi andmise tingimused ja praktiline kord. |
| --- | --- |

c)

vastastikuse abi andmise tingimused ja praktiline kord.

3.   Komisjoni
  , teisi liikmesriike ja turuosalisi
  teavitatakse sellest koostööst.

▐

Artikkel 5b

Piirkondliku koostöö edendamine

1.
     
  Riiklikud reguleerivad asutused
  teevad ║ koostööd, et
  ühtlustada turukorraldust ja
  integreerida oma siseriiklikud turud vähemalt
  ühel
  piirkondlikul tasandil
  esimese ja vahepealse sammuna täielikult liberaliseeritud gaasi siseturu suunas
  . Eelkõige edendavad
  nad
  süsteemihaldurite piirkondliku tasandi koostööd ning
  lihtsustavad nende integreerumist piirkondlikul tasandil eesmärgiga luua konkurentsivõimeline siseturg, hõlbustades
  oma õigusliku
  ,
  reguleeriva
  ja tehnilise
  raamistiku.
  ühtlustamist ning eelkõige integreerides Euroopa Liidus olemasolevad gaasisaared. Liikmesriigid edendavad ka riiklike reguleerivate asutuste piiriülest ja piirkondlikku koostööd
  .

2.
     
  Amet teeb III ja IV peatüki kohaselt koostööd riiklike reguleerivate asutuste ja põhivõrguettevõtjatega, et tagada konkurentsivõimelise siseturu loomise eesmärgil reguleerivate raamistike piirkondadevaheline lähenemine. Kui amet on seisukohal, et kõnealuse koostöö kohta on vaja siduvaid eeskirju, teeb ta asjakohased soovitused. Piirkondlikel turgudel loetakse ametit pädevaks asutuseks valdkondades, mis on määratletud artiklis 24d.
  ”

| 6) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 7

  Põhivõrkude ja põhivõrguettevõtjate eraldamine

  1.   Liikmesriigid tagavad, et alates ... (15):







  a) | tegutsevad kõik põhivõrke omavad ettevõtjad põhivõrguettevõtjatena; |
| --- | --- | --- |

6)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Põhivõrkude ja põhivõrguettevõtjate eraldamine

1.   Liikmesriigid tagavad, et alates ... (15):

a)

tegutsevad kõik põhivõrke omavad ettevõtjad põhivõrguettevõtjatena;

| b) | ei ole samal isikul või samadel isikutel
  , kas üksi või koos,
  õigust:







  i) | otseselt või kaudselt teostada kontrolli tootmis- või tarneülesandeid täitva ettevõtja üle ning otseselt või kaudselt omada kontrolli või mis tahes huve või teostada mis tahes õigusi põhivõrguettevõtja ▐ suhtes; või |
| --- | --- | --- |

b)

ei ole samal isikul või samadel isikutel
  , kas üksi või koos,
  õigust:

i)

otseselt või kaudselt teostada kontrolli tootmis- või tarneülesandeid täitva ettevõtja üle ning otseselt või kaudselt omada kontrolli või mis tahes huve või teostada mis tahes õigusi põhivõrguettevõtja ▐ suhtes; või

| ii) | otseselt või kaudselt teostada kontrolli põhivõrguettevõtja ▐ üle ning otseselt või kaudselt omada kontrolli või mis tahes huve või teostada mis tahes õigusi tootmis- või tarneülesandeid täitva ettevõtja suhtes; |
| --- | --- |

ii)

otseselt või kaudselt teostada kontrolli põhivõrguettevõtja ▐ üle ning otseselt või kaudselt omada kontrolli või mis tahes huve või teostada mis tahes õigusi tootmis- või tarneülesandeid täitva ettevõtja suhtes;

| c) | ei ole samal isikul või samadel isikutel õigust nimetada ametisse põhivõrguettevõtja ▐ nõukogu, juhatuse või ettevõtjat seadusejärgselt esindava organi liikmeid ning omada otsest või kaudset kontrolli või mis tahes huve või teostada mis tahes õigusi tootmis- või tarneülesandeid täitva ettevõtja suhtes; |
| --- | --- |

c)

ei ole samal isikul või samadel isikutel õigust nimetada ametisse põhivõrguettevõtja ▐ nõukogu, juhatuse või ettevõtjat seadusejärgselt esindava organi liikmeid ning omada otsest või kaudset kontrolli või mis tahes huve või teostada mis tahes õigusi tootmis- või tarneülesandeid täitva ettevõtja suhtes;

| d) | ei ole samal isikul õigust olla nii tootmis- või tarneülesandeid täitva ettevõtja kui ka põhivõrguettevõtja või põhivõrgu nõukogu, juhatuse või ettevõtjat seadusejärgselt esindava organi liige; |
| --- | --- |

d)

ei ole samal isikul õigust olla nii tootmis- või tarneülesandeid täitva ettevõtja kui ka põhivõrguettevõtja või põhivõrgu nõukogu, juhatuse või ettevõtjat seadusejärgselt esindava organi liige;

| e) | samal isikul või samadel isikutel ei ole õigust hallata põhivõrku juhtimislepingu kaudu või mõjutada seda omandisuhte puudumise korral mingil muul viisil, ning teostada otsest või kaudset kontrolli või omada mis tahes huve või teostada mis tahes õigusi tootmis- või tarneülesandeid täitva ettevõtja suhtes. |
| --- | --- |

e)

samal isikul või samadel isikutel ei ole õigust hallata põhivõrku juhtimislepingu kaudu või mõjutada seda omandisuhte puudumise korral mingil muul viisil, ning teostada otsest või kaudset kontrolli või omada mis tahes huve või teostada mis tahes õigusi tootmis- või tarneülesandeid täitva ettevõtja suhtes.

2.   Lõike 1 punktis b osutatud huvid ja õigused on eelkõige järgmised:

| a) | teatava osa kapitali või põhivahendite omandiõigus, või |
| --- | --- |

a)

teatava osa kapitali või põhivahendite omandiõigus, või

| b) | hääleõigus, või |
| --- | --- |

b)

hääleõigus, või

| c) | õigus nimetada ametisse nõukogu, juhatuse või ettevõtjat seadusejärgselt esindava organi liikmeid, või |
| --- | --- |

c)

õigus nimetada ametisse nõukogu, juhatuse või ettevõtjat seadusejärgselt esindava organi liikmeid, või

| d) | õigus saada dividende või muid hüvesid. |
| --- | --- |

d)

õigus saada dividende või muid hüvesid.

3.   Lõike 1 punkti b kohaldamisel on termini„tootmise või tarnimisega seotud ülesandeid täitev ettevõtja” tähendus „tootmis- või tarneülesandeid täitev ettevõtja” ║ direktiivi 2003/54/EÜ ║ tähenduses ning terminite „põhivõrguettevõtja” ja „põhivõrk” tähendus „põhivõrguettevõtja” ja „põhivõrk” direktiivi 2003/54/EÜ tähenduses.

║

4.
     
  Liikmesriigid jälgivad vertikaalselt integreeritud ettevõtjate eraldamise protsessi ja esitavad komisjonile aruande saavutatud edusammude kohta.

5.   Liikmesriigid võivad lubada teha lõike 1 punktidest b ja c erandeid kuni ... (16), tingimusel, et põhivõrguettevõtjad ei moodusta osa vertikaalselt integreeritud ettevõtjast.

6.   Lõike 1 punktis a sätestatud kohustus loetakse täidetuks olukorras, kus mitu põhivõrku omavat ettevõtjat on loonud ühisettevõtte, mis tegutseb asjaomaste põhivõrkude osas põhivõrguettevõtjana mitmes liikmesriigis. ▐

7.
     
  Kui lõike 1 punktides b kuni e osutatud isik on liikmesriik või muu avalik-õiguslik asutus, ei tohi kahte eraldiseisvat avalik-õiguslikku asutust, kes ühelt poolt kontrollivad kas põhivõrguettevõtjat või põhivõrku ning teiselt poolt mis tahes tootmis- ja tarneülesandeid täitvat ettevõtjat, lugeda samaks isikuks või samadeks isikuteks.

8.   Liikmesriigid tagavad, et vertikaalselt integreeritud ettevõtja osaks oleva põhivõrguettevõtja ja tema töötajate käsutuses olevat artikli 10 lõikes 1 osutatud tundlikku äriteavet ei edastata tootmis- või tarneülesandeid täitvatele ettevõtjatele.

9.
     
  Kui
  ...

   (17) põhivõrk kuulub vertikaalselt integreeritud ettevõtjale, võivad liikmesriigid otsustada lõiget 1 mitte kohaldada.

Sellisel juhul liikmesriigid järgivad IV a peatüki sätteid.

Mingil juhul ei tohi takistada põhivõrku omavatel vertikaalselt integreeritud ettevõtjatel võtta meetmeid lõike 1 järgimiseks.

| 7) | Pärast artiklit 7 lisatakse järgmised artiklid ║:

  „Artikkel 7a


  Kontroll põhivõrguomanike ja põhivõrguettevõtjate üle

  1.   Ilma et see piiraks ühenduse rahvusvaheliste kohustuste täitmist, ei kontrolli põhivõrke ega põhivõrguettevõtjaid kolmanda riigi isik või isikud.
  2.   Ühe või mitme kolmanda riigiga sõlmitud kokkuleppega, mille osaline on ühendus
  ning mille eesmärk on kehtestada energiasektori ühine investeerimisraamistik ja avada kolmanda riigi energiaturg, kaasa arvatud Euroopa Liidus asutatud ettevõtjate suhtes
  , võib lubada erandit lõikest 1.

  Artikkel 7b


  Põhivõrguettevõtjate määramine ja sertifitseerimine

  1.   Liikmesriigid kiidavad heaks ja määravad põhivõrguettevõtjateks need ettevõtjad, kes omavad põhivõrku ja kelle riiklik reguleeriv asutus on sertifitseerinud, kuna nad vastavad artikli 7 lõike 1 ja artikli 7a nõuetele vastavalt käesolevas artiklis esitatud sertifitseerimismenetlusele. Põhivõrguettevõtjate määramine tehakse teatavaks komisjonile ning avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
  2.   Kui kolmanda riigi isiku või isikute poolt artikli 7a kohaselt kontrollitav põhivõrguomanik või põhivõrguettevõtja taotleb sertifitseerimist, keeldutakse sellest juhul, kui põhivõrguomanik või põhivõrguettevõtja ei tõenda, et asjaomast üksust ei ole võimalik artikli 7 lõiget 1 rikkudes otseselt või kaudselt mõjutada ühelgi ettevõtjal, kes on aktiivselt tegev gaasi või elektrienergia tootmises või tarnimises, või kolmandal riigil, ilma et see piiraks ühenduse rahvusvaheliste kohustuste täitmist.
  3.   Põhivõrguettevõtjad teavitavad riiklikku reguleerivat asutust kõikidest kavandatud tehingutest, mille puhul võib vaja olla hinnata uuesti nende vastavust artikli 7 lõikele 1 või artiklile 7a.
  4.   Riiklikud reguleerivad asutused jälgivad põhivõrguettevõtjate jätkuvat vastavust artikli 7 lõikele 1 ja artiklile 7a. Nad algatavad sellise vastavuse tagamiseks sertifitseerimismenetluse:







  a) | põhivõrguettevõtja poolt lõike 3 kohaselt esitatud teatise alusel; |
| --- | --- | --- |

7)

Pärast artiklit 7 lisatakse järgmised artiklid ║:

„Artikkel 7a

Kontroll põhivõrguomanike ja põhivõrguettevõtjate üle

1.   Ilma et see piiraks ühenduse rahvusvaheliste kohustuste täitmist, ei kontrolli põhivõrke ega põhivõrguettevõtjaid kolmanda riigi isik või isikud.

2.   Ühe või mitme kolmanda riigiga sõlmitud kokkuleppega, mille osaline on ühendus
  ning mille eesmärk on kehtestada energiasektori ühine investeerimisraamistik ja avada kolmanda riigi energiaturg, kaasa arvatud Euroopa Liidus asutatud ettevõtjate suhtes
  , võib lubada erandit lõikest 1.

Artikkel 7b

Põhivõrguettevõtjate määramine ja sertifitseerimine

1.   Liikmesriigid kiidavad heaks ja määravad põhivõrguettevõtjateks need ettevõtjad, kes omavad põhivõrku ja kelle riiklik reguleeriv asutus on sertifitseerinud, kuna nad vastavad artikli 7 lõike 1 ja artikli 7a nõuetele vastavalt käesolevas artiklis esitatud sertifitseerimismenetlusele. Põhivõrguettevõtjate määramine tehakse teatavaks komisjonile ning avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Kui kolmanda riigi isiku või isikute poolt artikli 7a kohaselt kontrollitav põhivõrguomanik või põhivõrguettevõtja taotleb sertifitseerimist, keeldutakse sellest juhul, kui põhivõrguomanik või põhivõrguettevõtja ei tõenda, et asjaomast üksust ei ole võimalik artikli 7 lõiget 1 rikkudes otseselt või kaudselt mõjutada ühelgi ettevõtjal, kes on aktiivselt tegev gaasi või elektrienergia tootmises või tarnimises, või kolmandal riigil, ilma et see piiraks ühenduse rahvusvaheliste kohustuste täitmist.

3.   Põhivõrguettevõtjad teavitavad riiklikku reguleerivat asutust kõikidest kavandatud tehingutest, mille puhul võib vaja olla hinnata uuesti nende vastavust artikli 7 lõikele 1 või artiklile 7a.

4.   Riiklikud reguleerivad asutused jälgivad põhivõrguettevõtjate jätkuvat vastavust artikli 7 lõikele 1 ja artiklile 7a. Nad algatavad sellise vastavuse tagamiseks sertifitseerimismenetluse:

a)

põhivõrguettevõtja poolt lõike 3 kohaselt esitatud teatise alusel;

| b) | omal algatusel, kui neile on teada, et õigustega seotud kavandatud muudatus või mõju põhivõrguomanikele või põhivõrguettevõtjatele võib kaasa tuua artikli 7 lõike 1 või artikli 7a rikkumise, või kui neil on alust uskuda, et selline rikkumine on toimunud; või |
| --- | --- |

b)

omal algatusel, kui neile on teada, et õigustega seotud kavandatud muudatus või mõju põhivõrguomanikele või põhivõrguettevõtjatele võib kaasa tuua artikli 7 lõike 1 või artikli 7a rikkumise, või kui neil on alust uskuda, et selline rikkumine on toimunud; või

| c) | komisjoni põhjendatud taotluse alusel. |
| --- | --- |

c)

komisjoni põhjendatud taotluse alusel.

5.   Riiklikud reguleerivad asutused võtavad vastu otsuse põhivõrguettevõtja sertifitseerimise kohta nelja kuu jooksul pärast seda, kui põhivõrguettevõtja on neid teavitanud või komisjon taotluse esitanud. Juhul kui riiklikud reguleerivad asutused nimetatud ajavahemiku jooksul otsust vastu ei võta, loetakse sertifitseerimine tehtuks. Reguleeriva asutuse selgesõnaline või vaikiv otsus võib jõustuda üksnes pärast lõigetes 6 kuni 9 sätestatud menetluse lõppemist ja ainult juhul, kui komisjonil ei ole selle kohta vastuväiteid.

6.   Riiklik reguleeriv asutus edastab selgesõnalise või vaikiva otsuse põhivõrguettevõtja sertifitseerimise kohta koos otsusega seotud asjakohase teabega viivitamata komisjonile.

7.   Komisjon vaatab teatise läbi niipea, kui on selle kätte saanud. Kui komisjon leiab, et riikliku reguleeriva asutuse otsus tekitab tõsiseid kahtlusi seoses selle vastavusega artikli 7 lõikele 1, artiklile 7a või artikli 7b lõikele 2, otsustab komisjon kahe kuu jooksul pärast teatise kättesaamist menetluse algatamise üle. Sel juhul kutsub ta asjaomast riiklikku reguleerivat asutust ja põhivõrguettevõtjat üles esitama omapoolseid märkusi. Kui komisjon soovib lisateavet, pikendatakse kahekuulist ajavahemikku kahe kuu võrra alates täieliku teabe saamisest.

8.   Kui komisjon on otsustanud algatada menetluse, esitab ta ║ nelja kuu jooksul pärast sellise otsuse tegemist lõpliku otsuse:

| a) | mitte esitada vastuväiteid riikliku reguleeriva asutuse otsuse suhtes; või |
| --- | --- |

a)

mitte esitada vastuväiteid riikliku reguleeriva asutuse otsuse suhtes; või

| b) | nõudes asjaomasel riiklikul reguleerival asutusel muuta otsust või see tühistada, kui ta leiab, et ei ole järgitud artikli 7 lõiget 1, artiklit 7a või artikli 7b lõiget 2. |
| --- | --- |

b)

nõudes asjaomasel riiklikul reguleerival asutusel muuta otsust või see tühistada, kui ta leiab, et ei ole järgitud artikli 7 lõiget 1, artiklit 7a või artikli 7b lõiget 2.

9.   Kui komisjon ei ole teinud otsust menetluse algatamise või lõpliku otsuse kohta vastavalt lõigetes 7 ja 8 sätestatud ajavahemiku jooksul, tähendab see, et ta ei ole esitanud riikliku reguleeriva asutuse otsuse suhtes vastuväiteid.

10.   Riiklik reguleeriv asutus täidab komisjoni otsust sertifitseerimisotsuse muutmise või tühistamise kohta nelja nädala jooksul ja teatab sellest komisjonile.

11.   Riiklikud reguleerivad asutused ja komisjon võivad taotleda põhivõrguettevõtjatelt ja tootmis- või tarneülesandeid täitvatelt ettevõtjatelt mis tahes teavet, mis on vajalik nende käesolevas artiklis sätestatud ülesannete täitmiseks.

12.   Riiklikud reguleerivad asutused ja komisjon säilitavad tundliku äriteabe konfidentsiaalsuse.

▐

13.
     
  Käesolevas artiklis sätestatud menetlusi ning eriti lõikes 2 sätestatud piiranguid, ei kohaldata tootmisetapi torustike suhtes, mis on mõeldud üksnes päritoluriigi gaasivarustuse võrkude otseühendamiseks ühenduse territooriumil asuva ühenduspunktiga, ega selliste torustike uuendamise suhtes.

Artikkel 7c

Hoidlahaldurite ja maagaasi veeldusjaama haldurite määramine

Liikmesriigid määravad või nõuavad, et maagaasiettevõtjad, kellele kuuluvad gaasihoidlad või maagaasi veeldusjaamad, määraksid kas ühe või mitu süsteemihaldurit ajavahemikuks, mille liikmesriigid kehtestavad olenevalt tõhususest ja majandusliku tasakaalu näitajatest.”

| 8) | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:








  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:







  i) | punkt a asendatakse järgmisega.







  „a) | kasutama, hooldama ja arendama majandustingimustele vastavalt turvalist, töökindlat ja tõhusat põhivõrku, gaasihoidlaid ja/või maagaasi veeldusjaamu,
  et kindlustada uutele turuletulijatele avatud turg,
  võttes nõuetekohaselt arvesse keskkonnakaitset;” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

8)

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt a asendatakse järgmisega.

„a)

kasutama, hooldama ja arendama majandustingimustele vastavalt turvalist, töökindlat ja tõhusat põhivõrku, gaasihoidlaid ja/või maagaasi veeldusjaamu,
  et kindlustada uutele turuletulijatele avatud turg,
  võttes nõuetekohaselt arvesse keskkonnakaitset;”

| ii) | pärast punkti b lisatakse järgmine punkt
  :






  „
  b a) | looma piisava vastastikuse ühendamise võimsuse oma põhivõrgu infrastruktuuride vahel, et rahuldada kogu mõistlik nõudlus võimsuste järele, lihtsustada tõhusat koguturgu ja täita gaasi varustuskindluse kriteeriume;
  ” |
| --- | --- | --- |

ii)

pärast punkti b lisatakse järgmine punkt
  :

„
  b a)

looma piisava vastastikuse ühendamise võimsuse oma põhivõrgu infrastruktuuride vahel, et rahuldada kogu mõistlik nõudlus võimsuste järele, lihtsustada tõhusat koguturgu ja täita gaasi varustuskindluse kriteeriume;
  ”

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:


  „
  3.
     
  Liikmesriigid võivad riiklike reguleerivate asutuste kaudu nõuda põhivõrguettevõtjatelt põhivõrgu hooldamise ja arendamise, sealhulgas gaasivõrkude vastastikuse ühendamise võimsuse miinimumnõuete järgimist. Riiklikele reguleerivatele asutustele tuleks anda laiemad volitused tarbijakaitse tagamiseks Euroopa Liidus.
  ” |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„
  3.
     
  Liikmesriigid võivad riiklike reguleerivate asutuste kaudu nõuda põhivõrguettevõtjatelt põhivõrgu hooldamise ja arendamise, sealhulgas gaasivõrkude vastastikuse ühendamise võimsuse miinimumnõuete järgimist. Riiklikele reguleerivatele asutustele tuleks anda laiemad volitused tarbijakaitse tagamiseks Euroopa Liidus.
  ”

| c) | Artiklile 8 lisatakse järgmine lõige:


  „
  4 a.
     
  Oma ülesannete täitmisel võtavad põhivõrguettevõtjad arvesse reegleid, mille on vastu võtnud Euroopa maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustik.
  ” |
| --- | --- |

c)

Artiklile 8 lisatakse järgmine lõige:

„
  4 a.
     
  Oma ülesannete täitmisel võtavad põhivõrguettevõtjad arvesse reegleid, mille on vastu võtnud Euroopa maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustik.
  ”

| 9) | Artikkel 9 jäetakse välja.
  ▐ |
| --- | --- |

9)

Artikkel 9 jäetakse välja.

▐

| 10) | Artikkel 10 asendatakse järgmisega:


  „Artikkel 10


  Põhivõrguettevõtjate ja põhivõrguomanike konfidentsiaalsusnõuded

  1.   Ilma et see piiraks artikli 16 kohaldamist või muude teabe avalikustamist nõudvate seaduslike kohustuste täitmist, peab iga põhivõrguettevõtja, hoidlatevõrgu ja/või maagaasi veeldusjaamade haldur ning põhivõrguomanik säilitama oma äritegevuse käigus saadud tundliku äriteabe konfidentsiaalsuse ja takistama oma tegevuse kohta käiva, äriliselt kasuliku teabe diskrimineerivat avalikustamist ning eelkõige mitte avalikustama mis tahes tundlikku äriteavet äriühingu ülejäänud osalistele, kui see ei ole vajalik äritehingu tegemiseks. Selleks et tagada teabe eristamise eeskirjade täielik järgimine, tuleb samuti tagada, et põhivõrguomanik ja äriühingu ülejäänud osad ei kasuta ühisteenuseid, välja arvatud üksnes haldus- või infotehnoloogiaalased teenused (nt mitte ühist õigusteenistust).
  2.   Põhivõrguettevõtjad, hoidlatevõrgu ja/või maagaasi veeldusjaamade haldurid ei tohi sidusettevõtjate kaudu maagaasi müümisel ega ostmisel kuritarvitada tundlikku äriteavet, mida nad on saanud kolmandatelt isikutelt võrgule juurdepääsu korraldamisel või pidades läbirääkimisi selle saamiseks.


  3.
     
  Tundlik äriteave määratakse kindlaks objektiivsete ja läbipaistvate kriteeriumide kasutamisega.
  ” |
| --- | --- |

10)

Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

Põhivõrguettevõtjate ja põhivõrguomanike konfidentsiaalsusnõuded

1.   Ilma et see piiraks artikli 16 kohaldamist või muude teabe avalikustamist nõudvate seaduslike kohustuste täitmist, peab iga põhivõrguettevõtja, hoidlatevõrgu ja/või maagaasi veeldusjaamade haldur ning põhivõrguomanik säilitama oma äritegevuse käigus saadud tundliku äriteabe konfidentsiaalsuse ja takistama oma tegevuse kohta käiva, äriliselt kasuliku teabe diskrimineerivat avalikustamist ning eelkõige mitte avalikustama mis tahes tundlikku äriteavet äriühingu ülejäänud osalistele, kui see ei ole vajalik äritehingu tegemiseks. Selleks et tagada teabe eristamise eeskirjade täielik järgimine, tuleb samuti tagada, et põhivõrguomanik ja äriühingu ülejäänud osad ei kasuta ühisteenuseid, välja arvatud üksnes haldus- või infotehnoloogiaalased teenused (nt mitte ühist õigusteenistust).

2.   Põhivõrguettevõtjad, hoidlatevõrgu ja/või maagaasi veeldusjaamade haldurid ei tohi sidusettevõtjate kaudu maagaasi müümisel ega ostmisel kuritarvitada tundlikku äriteavet, mida nad on saanud kolmandatelt isikutelt võrgule juurdepääsu korraldamisel või pidades läbirääkimisi selle saamiseks.

3.
     
  Tundlik äriteave määratakse kindlaks objektiivsete ja läbipaistvate kriteeriumide kasutamisega.
  ”

| 11) | Artiklit 12 muudetakse järgmiselt
  :








  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega
  :
  „
  1.
     
  Iga jaotusvõrguettevõtja vastutab selle eest, et tagatakse süsteemi pikaajaline võime rahuldada mõistlikku nõudlust gaasi jaotamise järele ning et tema piirkonnas kasutataks, hooldataks ja arendataks majandustingimustele vastavalt turvalist, töökindlat ja tõhusat jaotusvõrku, võttes nõuetekohaselt arvesse keskkonnakaitset ja energiatõhususe edendamist.
  ” |
| --- | --- | --- |

11)

Artiklit 12 muudetakse järgmiselt
  :

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega
  :

„
  1.
     
  Iga jaotusvõrguettevõtja vastutab selle eest, et tagatakse süsteemi pikaajaline võime rahuldada mõistlikku nõudlust gaasi jaotamise järele ning et tema piirkonnas kasutataks, hooldataks ja arendataks majandustingimustele vastavalt turvalist, töökindlat ja tõhusat jaotusvõrku, võttes nõuetekohaselt arvesse keskkonnakaitset ja energiatõhususe edendamist.
  ”

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:


  „
  4.
     
  Iga jaotusvõrguettevõtja annab võrgukasutajatele võrgule tõhusaks juurdepääsuks ja kasutamiseks vajalikku teavet.
  ” |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„
  4.
     
  Iga jaotusvõrguettevõtja annab võrgukasutajatele võrgule tõhusaks juurdepääsuks ja kasutamiseks vajalikku teavet.
  ”

| c) | pärast lõiget 4 lisatakse järgmine lõige
  :
  „
  4 a.
     
  Jaotusvõrguettevõtja esitab asjaomasele riiklikule reguleerivale asutusele ... (18) ettepaneku, milles kirjeldatakse asjakohaseid teabe- ja sidesüsteeme, mida on vaja rakendada, et esitada lõikes 4 osutatud teavet. Selle ettepanekuga võimaldatakse muu seas kahesuunaliste elektrooniliste arvestite kasutamine, mis antakse kõikide tarbijate käsutusse ... (19) lõpptarbijate ja hajutatud tootjate aktiivne osalemine võrgu töös ning teabe liikumine reaalajas jaotus- ja põhivõrguettevõtjate vahel, mille eesmärk on optimeerida kõikide olemasolevate tootmis-, võrgu- ja nõudlusressursside kasutamist.




  4 b.
     ... (20)

  kiidavad riiklikud reguleerivad asutused lõikes 4 a osutatud ettepanekud heaks või lükkavad need tagasi. Riiklikud reguleerivad asutused tagavad rakendatavate teabe- ja sidesüsteemide täieliku koostalitlusvõime. Sel eesmärgil võivad nad välja anda suuniseid ning nõuda muudatusettepanekute esitamist lõikes 4 a osutatud ettepanekutele.




  4 c.
     
  Enne jaotusvõrguettevõtja teavitamist oma otsusest seoses lõikes 4 a osutatud ettepanekuga, teavitab riiklik reguleeriv asutus sellest ametit või juhul, kui amet ei ole veel tööle hakanud, komisjoni. Amet või komisjon tagab, et rakendatavad teabe- ja sidesüsteemid kergendavad gaasi siseturu arendamist ega too kaasa uusi tehnilisi tõkkeid. |
| --- | --- |

c)

pärast lõiget 4 lisatakse järgmine lõige
  :

„
  4 a.
     
  Jaotusvõrguettevõtja esitab asjaomasele riiklikule reguleerivale asutusele ... (18) ettepaneku, milles kirjeldatakse asjakohaseid teabe- ja sidesüsteeme, mida on vaja rakendada, et esitada lõikes 4 osutatud teavet. Selle ettepanekuga võimaldatakse muu seas kahesuunaliste elektrooniliste arvestite kasutamine, mis antakse kõikide tarbijate käsutusse ... (19) lõpptarbijate ja hajutatud tootjate aktiivne osalemine võrgu töös ning teabe liikumine reaalajas jaotus- ja põhivõrguettevõtjate vahel, mille eesmärk on optimeerida kõikide olemasolevate tootmis-, võrgu- ja nõudlusressursside kasutamist.

4 b.
     ... (20)

  kiidavad riiklikud reguleerivad asutused lõikes 4 a osutatud ettepanekud heaks või lükkavad need tagasi. Riiklikud reguleerivad asutused tagavad rakendatavate teabe- ja sidesüsteemide täieliku koostalitlusvõime. Sel eesmärgil võivad nad välja anda suuniseid ning nõuda muudatusettepanekute esitamist lõikes 4 a osutatud ettepanekutele.

4 c.
     
  Enne jaotusvõrguettevõtja teavitamist oma otsusest seoses lõikes 4 a osutatud ettepanekuga, teavitab riiklik reguleeriv asutus sellest ametit või juhul, kui amet ei ole veel tööle hakanud, komisjoni. Amet või komisjon tagab, et rakendatavad teabe- ja sidesüsteemid kergendavad gaasi siseturu arendamist ega too kaasa uusi tehnilisi tõkkeid.

| 12) | Pärast IV peatükki lisatakse järgmised peatükid:


  „
  IV a PEATÜKK




  Sõltumatud põhivõrguettevõtjad



  Artikkel 12 a


  Reguleerimisala



  Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse juhul, kui liikmesriik otsustab mitte kohaldada artikli 7 lõiget 1 vastavalt artikli 7 lõikele 7
  .

  Artikkel 12 b


  Varad, seadmed, töötajad ja identiteet



  1.
     
  Põhivõrguettevõtjatel on kõik käesolevas direktiivis sätestatud kohustuste täitmiseks ja gaasi edastamisega seotud äritegevuseks vajalikud inim-, füüsilised ja rahalised ressursid, eeldusel, et:










  a) | gaasi edastamisega seotud äritegevuseks vajalikud varad, sh põhivõrk, kuuluvad põhivõrguettevõtjale; |
| --- | --- | --- |

12)

Pärast IV peatükki lisatakse järgmised peatükid:

„
  IV a PEATÜKK

Sõltumatud põhivõrguettevõtjad

Artikkel 12 a

Reguleerimisala

Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse juhul, kui liikmesriik otsustab mitte kohaldada artikli 7 lõiget 1 vastavalt artikli 7 lõikele 7
  .

Artikkel 12 b

Varad, seadmed, töötajad ja identiteet

1.
     
  Põhivõrguettevõtjatel on kõik käesolevas direktiivis sätestatud kohustuste täitmiseks ja gaasi edastamisega seotud äritegevuseks vajalikud inim-, füüsilised ja rahalised ressursid, eeldusel, et:

a)

gaasi edastamisega seotud äritegevuseks vajalikud varad, sh põhivõrk, kuuluvad põhivõrguettevõtjale;

| b) | gaasi edastamisega seotud äritegevuseks, sh ettevõtlusega seotud ülesannete täitmiseks vajalikud töötajad palkab põhivõrguettevõtja; |
| --- | --- |

b)

gaasi edastamisega seotud äritegevuseks, sh ettevõtlusega seotud ülesannete täitmiseks vajalikud töötajad palkab põhivõrguettevõtja;

| c) | töötajate rentimine ning teenuste osutamine vertikaalselt integreeritud ettevõtja muude osade vahel on keelatud; |
| --- | --- |

c)

töötajate rentimine ning teenuste osutamine vertikaalselt integreeritud ettevõtja muude osade vahel on keelatud;

| d) | põhivõrguettevõtjalt asjakohase taotluse saamise korral näevad vertikaalselt integreeritud ettevõtjad tulevaste investeerimisprojektide ja/või olemasolevate varade asendamiseks ette asjakohased rahalised vahendid artiklis 12 f osutatud iga-aastase rahastamiskava raames; |
| --- | --- |

d)

põhivõrguettevõtjalt asjakohase taotluse saamise korral näevad vertikaalselt integreeritud ettevõtjad tulevaste investeerimisprojektide ja/või olemasolevate varade asendamiseks ette asjakohased rahalised vahendid artiklis 12 f osutatud iga-aastase rahastamiskava raames;

| e) | põhivõrguettevõtjad ei kasuta vertikaalselt integreeritud ettevõtjaga samu välislepingupartnereid või konsultante ning nad ei tohi jagada infotehnoloogia süsteeme või seadmeid, tööruume ega turvasüsteeme. |
| --- | --- |

e)

põhivõrguettevõtjad ei kasuta vertikaalselt integreeritud ettevõtjaga samu välislepingupartnereid või konsultante ning nad ei tohi jagada infotehnoloogia süsteeme või seadmeid, tööruume ega turvasüsteeme.

2.
     
  Lisaks artiklis 8 loetletud tegevustele hõlmab gaasi edastamisega seotud äritegevus vähemalt järgmist:

| a) | põhivõrguettevõtja esindamist ning kontakte kolmandate osapoolte ja reguleerivate asutustega; |
| --- | --- |

a)

põhivõrguettevõtja esindamist ning kontakte kolmandate osapoolte ja reguleerivate asutustega;

| b) | põhivõrguettevõtja esindamist Euroopa põhivõrguettevõtjate võrgustikus; |
| --- | --- |

b)

põhivõrguettevõtja esindamist Euroopa põhivõrguettevõtjate võrgustikus;

| c) | kolmandatele isikutele juurdepääsu andmist ja haldamist; |
| --- | --- |

c)

kolmandatele isikutele juurdepääsu andmist ja haldamist;

| d) | kõikide põhivõrguga seotud tasude kogumist, sealhulgas juurdepääsutasud, abiteenuste, nt gaasi töötlemise, tasakaalustustasud, teenuste ostmist (tasakaalustamiskulud, energia ostmine kadude katmiseks); |
| --- | --- |

d)

kõikide põhivõrguga seotud tasude kogumist, sealhulgas juurdepääsutasud, abiteenuste, nt gaasi töötlemise, tasakaalustustasud, teenuste ostmist (tasakaalustamiskulud, energia ostmine kadude katmiseks);

| e) | põhivõrgu kasutamist, hooldamist ja arendamist; |
| --- | --- |

e)

põhivõrgu kasutamist, hooldamist ja arendamist;

| f) | investeeringute kavandamist, et tagada võrgu pikaajaline võime rahuldada mõistlikku nõudlust ja tagada varustuskindlus; |
| --- | --- |

f)

investeeringute kavandamist, et tagada võrgu pikaajaline võime rahuldada mõistlikku nõudlust ja tagada varustuskindlus;

| g) | asjakohaste ühisettevõtete loomist, sh koos ühe või mitme põhivõrguettevõtjaga, gaasibörsiga jne, et saavutada eesmärk toetada piirkondlike turgude loomist või hõlbustada liberaliseerimise protsessi; |
| --- | --- |

g)

asjakohaste ühisettevõtete loomist, sh koos ühe või mitme põhivõrguettevõtjaga, gaasibörsiga jne, et saavutada eesmärk toetada piirkondlike turgude loomist või hõlbustada liberaliseerimise protsessi;

| h) | kõiki ettevõtlusteenuseid, sealhulgas õigusabi, raamatupidamis- ja infotehnoloogiateenused. |
| --- | --- |

h)

kõiki ettevõtlusteenuseid, sealhulgas õigusabi, raamatupidamis- ja infotehnoloogiateenused.

3.
     
  Põhivõrguettevõtja õiguslik vorm on piiratud vastutusega äriühing, nagu on osutatud direktiivi 68/151/EMÜ artiklis 1.

4.
     
  Põhivõrguettevõtja ei tekita oma äriidentiteedi, suhtlemise, kaubamärkide ja ruumidega seotult segadust seoses vertikaalselt integreeritud ettevõtja eraldiseisva identiteediga.

5.
     
  Põhivõrguettevõtja raamatupidamist auditeerib audiitor, kes ei auditeeri vertikaalselt integreeritud ettevõtjat ega selle mis tahes osa.

Artikkel 12 c

Põhivõrguettevõtja sõltumatus

1.
     
  Ilma et see piiraks vertikaalselt integreeritud ettevõtja poolt artikli 12 f kohaselt määratud järelevalveorgani liikmete volitusi, on põhivõrguettevõtjal, sõltumata vertikaalselt integreeritud ettevõtjast, tulemuslik otsustusõigus varade suhtes, mis on vajalikud võrgu haldamiseks, hooldamiseks või arendamiseks. Põhivõrguettevõtjal on volitus teenida raha kapitaliturul, eelkõige laenamise ja kapitali suurendamise kaudu artiklis 12 f osutatud iga-aastase rahastamiskava raames.

2.
     
  Vertikaalselt integreeritud ettevõtja tootmis- või tarneülesandeid täitvatel tütarettevõtjatel ei ole otsest ega kaudset osalust põhivõrguettevõtja aktsiakapitalis. Põhivõrguettevõtja ei oma otseselt ega kaudselt aktsiaid vertikaalselt integreeritud ettevõtja toomis- või tarneülesandeid täitvas tütarettevõtjas ega saa dividende või muid rahalisi hüvesid niisuguselt tütarettevõtjalt, välja arvatud võrgu kasutamisest saadav tulu.

3.
     
  Põhivõrguettevõtja üldine juhtimisstruktuur ja ettevõtte põhikiri tagavad põhivõrguettevõtja tulemusliku sõltumatuse, nagu on osutatud käesolevas peatükis. Vertikaalselt integreeritud ettevõtja ei määra otseselt ega kaudselt põhivõrguettevõtja konkurentsikäitumist seoses põhivõrguettevõtja igapäevase tegevuse ja võrgu juhtimisega ega seoses artikli 12 h kohaselt välja töötatava 10-aastase investeerimiskava ettevalmistamiseks vajalike tegevustega.

4.
     
  Kõik vertikaalselt integreeritud ettevõtja ja põhivõrguettevõtja vahelised äri- ja rahandussuhted, sh põhivõrguettevõtja laenud vertikaalselt integreeritud ettevõtjale peavad vastama turutingimustele. Põhivõrguettevõtja peab nimetatud äri- ja rahandussuhete üle üksikasjalikku arvestust ja teeb selle riiklikule reguleerivale asutusele taotluse korral kättesaadavaks.

5.
     
  Põhivõrguettevõtja esitab riiklikule reguleerivale asutusele kõik vertikaalselt integreeritud ettevõtjaga sõlmitud äri- ja finantskokkulepped.

6.
     
  Põhivõrguettevõtja teavitab riiklikku reguleerivat asutust kättesaadavatest rahalistest vahenditest, millele on osutatud artikli 12 b lõike 1 punktis d;

7.
     
  Asjaomane liikmesriik kiidab heaks ja määrab põhivõrguettevõtjaks ettevõtja, kelle riiklik reguleeriv asutus on sertifitseerinud käesoleva peatüki nõuetele vastavana. Kohaldatakse artiklis 7 b sätestatud sertifitseerimismenetlust.

8.
     
  Läbipaistvus on mittediskrimineerimise tagamiseks kohustuslik, eelkõige seoses tariifide, kolmandate isikute juurdepääsuteenuste, võimsuse jaotamise ja tasakaalustamise jaoks vajalike andmetega. Vertikaalselt integreeritud ettevõtja peab hoiduma mis tahes tegevusest, mis takistab põhivõrguettevõtjatel kõnealuseid kohustusi täita.

Artikkel 12 d

Põhivõrguettevõtja töötajate ja juhtkonna sõltumatus

1.
     
  Põhivõrguettevõtja juhtimise eest vastutavate isikute ja haldusorganite liikmete ametisse nimetamist ja ametiaja pikendamist, töötingimusi, sh ette nähtud tasu ja ametist vabastamist käsitlevad otsused teeb põhivõrguettevõtja järelevalveorgan, mis nimetatakse ametisse kooskõlas artikliga 12 f.

2.
     
  Põhivõrguettevõtja juhtimise eest vastutavate isikute ja haldusorganite liikmete ametisse nimetamise ja ametiaja pikendamise eest vastutava järelevalveorgani poolt ametisse nimetatud isikute nimed ja nende ametiajal kehtivad tingimused, ametiaja kestus ja ametist vabastamine ning iga sellise kavandatava ametist vabastamise põhjused teatatakse riiklikule reguleerivale asutusele. Lõikes 1 osutatud tingimused ja otsused muutuvad siduvaks üksnes siis, kui riiklik reguleeriv asutus ei ole kolme nädala jooksul pärast teavitamist vastuväiteid esitanud. Riiklik reguleeriv asutus võib esitada vastuväited, kui ametisse nimetatud juhtimise eest vastutava isiku ja/või haldusorganite liikme ametialane sõltumatus tekitab tõsiseid kahtlusi või tema ennetähtaegse ametist vabastamise korral, kui on kahtlusi selle õigustatuses.

3.
     
  Järelevalveorgani poolt määratud põhivõrguettevõtja juhtimise eest vastutavad isikud ja/või haldusorganite liikmed ei oma viie aasta jooksul enne nende ametisse nimetamist vertikaalselt integreeritud ettevõtjas või selle osas või seda kontrollivates aktsionärides, peale põhivõrguettevõtja, otseselt või kaudselt ametikohta või ametialast vastutust või huvisid ega ole nendega ärisuhetes.

4.
     
  Põhivõrguettevõtja juhtimise eest vastutavad isikud ja/või haldusorganite liikmed ja töötajad ei oma vertikaalselt integreeritud ettevõtja osas või seda kontrollivates aktsionärides otseselt või kaudselt mingit muud ametikohta või ametialast vastutust või huvisid ega ole nendega ärisuhetes.

5.
     
  Põhivõrguettevõtja juhtimise eest vastutavad isikud ja/või haldusorganite liikmed ja töötajad ei oma otseselt või kaudselt mingeid huvisid vertikaalselt integreeritud ettevõtja osas, va põhivõrguettevõtjas, ega saa sellest rahalist kasu. Nende töötasu ei sõltu mingil määral muu vertikaalselt integreeritud ettevõtja tegevusest või tulemustest peale põhivõrguettevõtja.

6.
     
  Põhivõrguettevõtja juhtimise eest vastutavatele isikutele ja/või haldusorganite liikmetele tagatakse nende töösuhte ennetähtaegse lõpetamisega seotud kaebuste korral tulemuslik kaebuse esitamise õigus riiklikule reguleerivale asutusele.

7.
     
  Pärast ametist vabastamist põhivõrguettevõtjas ei oma selle juhtimise eest vastutavad isikud ja/või haldusorganite liikmed vähemalt viie aasta jooksul vertikaalselt integreeritud ettevõtja osas, peale põhivõrguettevõtja, või seda kontrollivates aktsionärides otseselt või kaudselt ametikohta või ametialast vastutust või huvisid ega ole nendega ärisuhetes.

Artikkel 12 e

Usaldusisik

1.
     
  Riiklik reguleeriv asutus nimetab vertikaalselt integreeritud ettevõtja ettepanekul ning kulul ametisse sõltumatu usaldusisiku. Usaldusisik tegutseb eranditult vertikaalselt integreeritud ettevõtja õigustatud huvides põhivõrguettevõtja varade väärtuse säilitamiseks, kaitstes samas põhivõrguettevõtja sõltumatust vertikaalselt integreeritud ettevõtjast. Oma ülesannete täitmisel ei võta usaldusisik arvesse vertikaalselt integreeritud ettevõtja tootmis- ja tarnetegevusega seotud huve.

2.
     
  Usaldusisik ei oma viie aasta jooksul enne tema ametisse nimetamist vertikaalselt integreeritud ettevõtjas või selle osas või seda kontrollivates aktsionärides või muu tootmis- ja tarneülesandeid täitvas ettevõtjas otseselt või kaudselt ametikohta või ametialast vastutust või huvisid ega ole nendega ärisuhetes.

Usaldusisikule antud volituste tingimused, sealhulgas kestuse, töösuhte lõpetamise tingimused ja töötasu, kiidab heaks riiklik reguleeriv asutus.

Oma ametiajal ei tohi usaldusisik omada vertikaalselt integreeritud ettevõtja mis tahes osas või seda kontrollivate aktsionäride seas otseselt või kaudselt muud ametikohta või ametialast vastutust või huvisid ega olla nendega ärisuhetes.

Vähemalt viie aasta jooksul pärast volituste lõppemist ei oma usaldusisik vertikaalselt integreeritud ettevõtja mis tahes osas või seda kontrollivate aktsionäride seas otseselt või kaudselt mingit ametikohta või ametialast vastutust või huvisid ega ole nendega ärisuhetes.

3.
     
  Usaldusisiku kohuseks on:

| a) | põhivõrguettevõtja järelevalveorgani liikmete, välja arvatud artikli 12 f lõike 2 punktis a osutatud liikmete, ametisse nimetamine, ametiaja pikendamine või ametist vabastamine; ning |
| --- | --- |

a)

põhivõrguettevõtja järelevalveorgani liikmete, välja arvatud artikli 12 f lõike 2 punktis a osutatud liikmete, ametisse nimetamine, ametiaja pikendamine või ametist vabastamine; ning

| b) | oma hääleõiguse kasutamine järelevalveorganis. |
| --- | --- |

b)

oma hääleõiguse kasutamine järelevalveorganis.

Artikkel 12 f

Järelevalveorgan

1.
     
  Põhivõrguettevõtjal on järelevalveorgan, mis vastutab otsuste vastuvõtmise eest, millel võib olla oluline mõju põhivõrguettevõtja aktsionäride varade väärtusele, eriti niisuguste otsuste vastuvõtmise eest, mis on seotud iga-aastase rahastamiskava heakskiitmise, põhivõrguettevõtja võlataseme ja aktsionäridele makstavate dividendide summaga.

2.
     
  Järelevalveorgani koosseis on järgmine:

| a) | vertikaalselt integreeritud ettevõtjat esindavad liikmed; |
| --- | --- |

a)

vertikaalselt integreeritud ettevõtjat esindavad liikmed;

| b) | kolmandatest isikutest aktsionäre esindavad liikmed; |
| --- | --- |

b)

kolmandatest isikutest aktsionäre esindavad liikmed;

| c) | põhivõrguettevõtjat esindavad liikmed; |
| --- | --- |

c)

põhivõrguettevõtjat esindavad liikmed;

| d) | usaldusisik; ja |
| --- | --- |

d)

usaldusisik; ja

| e) | kui liikmesriigi asjaomastes õigusaktides on nii sätestatud, muid huvitatud pooli, näiteks põhivõrguettevõtja töötajaid, esindavad liikmed. |
| --- | --- |

e)

kui liikmesriigi asjaomastes õigusaktides on nii sätestatud, muid huvitatud pooli, näiteks põhivõrguettevõtja töötajaid, esindavad liikmed.

3.
     
  Järelevalveorgani liikmete suhtes kohaldatakse artikli 12 d lõikeid 2 kuni 7.

4.
     
  Usaldusisikul on vetoõigus otsuste osas, mis tema arvates võivad oluliselt vähendada põhivõrguettevõtja varade väärtust. Küsimuse hindamisel, kas otsus võib varade väärtust oluliselt vähendada, on eriti oluline põhivõrguettevõtja iga-aastane rahastamiskava ja võlgade summa. Juhul kui järelevalveorgani liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega veto tühistatakse, siis kohaldatakse artikli 12 h lõiget 7.

Artikkel 12 g

Nõuetele vastavuse programm ja järelevalveametnik

1.
     
  Liikmesriigid tagavad, et põhivõrguettevõtjad kehtestavad ja rakendavad nõuetele vastavuse programmi, milles sätestatakse meetmed diskrimineeriva käitumise vältimiseks, ning tagavad, et järelevalve selle täitmise üle oleks piisavalt range. Programmis sätestatakse töötajate konkreetsed kohustused selle eesmärgi saavutamiseks. Programm esitatakse heakskiitmiseks riiklikule reguleerivale asutusele. Ilma et see piiraks riikliku reguleeriva asutuse volitusi, jälgib järelevalveametnik programmi nõuetele vastavust sõltumatult.

2.
     
  Järelevalveorgan nimetab ametisse järelevalveametniku. Järelevalveametnik võib olla füüsiline või juriidiline isik. Järelevalveametniku suhtes kohaldatakse artikli 12 d lõikeid 2 kuni 7. Riiklik reguleeriv asutus võib järelevalveametniku ametisse nimetamise suhtes esitada vastuväite sõltumatuse või ametialase suutlikkuse puudumise tõttu.

3.
     
  Järelevalveametnik vastutab:

| a) | nõuetele vastavuse programmi rakendamise järelevalve eest; |
| --- | --- |

a)

nõuetele vastavuse programmi rakendamise järelevalve eest;

| b) | aastaaruande, milles esitatakse nõuetele vastavuse programmi rakendamiseks võetud meetmed, koostamise ja esitamise eest riiklikule reguleerivale asutusele; |
| --- | --- |

b)

aastaaruande, milles esitatakse nõuetele vastavuse programmi rakendamiseks võetud meetmed, koostamise ja esitamise eest riiklikule reguleerivale asutusele;

| c) | järelevalveorganile aruandmise eest ja soovituste andmise eest nõuetele vastavuse programmi ja selle rakendamise kohta; |
| --- | --- |

c)

järelevalveorganile aruandmise eest ja soovituste andmise eest nõuetele vastavuse programmi ja selle rakendamise kohta;

| d) | riiklikule reguleerivale asutusele aruandmise eest kõikidest vertikaalselt integreeritud ettevõtja ja põhivõrguettevõtja vahelistest äri- ja rahalistest suhetest. |
| --- | --- |

d)

riiklikule reguleerivale asutusele aruandmise eest kõikidest vertikaalselt integreeritud ettevõtja ja põhivõrguettevõtja vahelistest äri- ja rahalistest suhetest.

4.
     
  Järelevalveametnik esitab riiklikule reguleerivale asutusele kavandatavad otsused võrkudesse tehtavate investeeringute kava või üksikinvesteeringute kohta. Nimetatud otsused esitatakse hiljemalt siis, kui põhivõrguettevõtja juhtkond ja/või pädev haldusorgan esitab need järelevalveorganile.

5.
     
  Järelevalveametnik teavitab riiklikku reguleerivat asutust juhul, kui vertikaalselt integreeritud ettevõtja on üldkoosolekul või oma järelevalveorgani liikmete hääletuse kaudu takistanud otsuse vastuvõtmist, mille tulemusena takistatakse või lükatakse edasi võrkudesse investeerimist.

6.
     
  Järelevalveametniku volitusi või töötingimusi reguleerivad tingimused kiidab heaks riiklik eguleeriv asutus ja need tagavad järelevalveametniku sõltumatuse.

7.
     
  Järelevalveametnik annab korrapäraselt, kas suuliselt või kirjalikult aru riiklikule reguleerivale asutusele ning tal on õigus anda korrapäraselt, kas suuliselt või kirjalikult aru põhivõrguettevõtja järelevalveorganile.

8.
     
  Järelevalveametnik võib osaleda põhivõrguettevõtja juhtkonna või haldusorganite kõikidel koosolekutel ning julgeolekuorgani koosolekutel ja üldkoosolekul. Järelevalveametnik osaleb kõikidel koosolekutel, millel käsitletakse järgmisi küsimusi:

| a) | võrkudele juurdepääsu tingimused, nagu on määratletud määruses (EÜ) nr 1775/2005, eelkõige seoses tariifidega, juurdepääsuteenustega kolmandatele isikutele, võimsuse jaotamise, ülekoormusega tegelemise, läbipaistvuse, tasakaalustamise ja järelturgudega; |
| --- | --- |

a)

võrkudele juurdepääsu tingimused, nagu on määratletud määruses (EÜ) nr 1775/2005, eelkõige seoses tariifidega, juurdepääsuteenustega kolmandatele isikutele, võimsuse jaotamise, ülekoormusega tegelemise, läbipaistvuse, tasakaalustamise ja järelturgudega;

| b) | põhivõrgu haldamiseks, hooldamiseks ja arendamiseks ettenähtud projektid, sealhulgas investeeringud uutesse transpordiühendustesse, võimsuse suurendamisse ja olemasoleva võimsuse optimeerimisse; |
| --- | --- |

b)

põhivõrgu haldamiseks, hooldamiseks ja arendamiseks ettenähtud projektid, sealhulgas investeeringud uutesse transpordiühendustesse, võimsuse suurendamisse ja olemasoleva võimsuse optimeerimisse;

| c) | põhivõrgu juhtimiseks vajalikud elektrienergia müügi- või ostutehingud. |
| --- | --- |

c)

põhivõrgu juhtimiseks vajalikud elektrienergia müügi- või ostutehingud.

9.
     
  Järelevalveametnik jälgib põhivõrguettevõtja vastavust artiklis 10 esitatud nõuetele.

10.
     
  Järelevalveametnikul on juurdepääs põhivõrguettevõtja kõikidele asjakohastele andmetele ja tööruumidele ning kogu teabele, mis on talle vajalik oma ülesannete täitmiseks.

11.
     
  Riikliku reguleeriva asutuse eelneval heakskiidul võib järelevalveorgan järelevalveametniku ametist vabastada.

12.
     
  Põhivõrguettevõtja ja vertikaalselt integreeritud ettevõtja eelkõige põhivõrguettevõtja ja vertikaalselt integreeritud ettevõtja vaheliste äri- ja finantskokkulepetega seotud kohustustest tuleks riiklikut reguleerivat asutust üksnes teavitada ilma heakskiidu saamise vajaduseta. Juhtkonna ja järelevalveametniku ametisse nimetamisest ja töötingimustest teavitatakse ilma heakskiidu saamise vajaduseta riiklikku reguleerivat asutust

Artikkel 12 h

Võrgu arendamine ja volitused investeerimisotsuste langetamiseks

1.
     
  Pärast konsulteerimist kõikide asjaomaste sidusrühmadega esitavad põhivõrguettevõtjad igal aastal riiklikule reguleerivale asutusele 10-aastase võrgu arengukava, mis põhineb olemasoleval ja prognoositaval nõudlusel ja pakkumisel. Kava sisaldab tõhusaid meetmeid, et tagada süsteemi piisavus ja varustuskindlus.

2.
     
  10-aastases võrgu arengukavas eelkõige:

| a) | juhitakse turuosaliste tähelepanu peamistele põhivõrgu infrastruktuuridele, mis on vaja järgmise kümne aasta jooksul ehitada või ajakohastada; |
| --- | --- |

a)

juhitakse turuosaliste tähelepanu peamistele põhivõrgu infrastruktuuridele, mis on vaja järgmise kümne aasta jooksul ehitada või ajakohastada;

| b) | hõlmatakse kõik otsustatud investeeringud ja määratakse kindlaks uued investeeringud, mida tuleb teha järgmise kolme aasta jooksul; |
| --- | --- |

b)

hõlmatakse kõik otsustatud investeeringud ja määratakse kindlaks uued investeeringud, mida tuleb teha järgmise kolme aasta jooksul;

| c) | nähakse ette kõigi investeerimisprojektide ajakava. |
| --- | --- |

c)

nähakse ette kõigi investeerimisprojektide ajakava.

3.
     
  10-aastase võrgu arengukava väljatöötamisel kasutab põhivõrguettevõtja mõistlikke prognoose tootmise, tarnimise, tarbimise kohta ja kaubanduse kohta teiste riikidega, võttes arvesse piirkondlike ja üleeuroopaliste võrkude investeerimiskavasid, samuti hoidlate ja veeldatud maagaasi taasgaasistamisrajatiste investeerimiskavasid.

4.
     
  Riiklik reguleeriv asutus konsulteerib 10-aastase võrgu arengukava osas avatud ja läbipaistval viisil kõikide tegelike või võimalike võrgu kasutajatega. Isikutelt või ettevõtetelt, kes väidavad enda olevat võimalikud võrgu kasutajad, võib nõuda oma väite põhjendamist. Riiklik reguleeriv asutus avaldab konsulteerimisprotsessi tulemused, eelkõige võimalikud investeerimisvajadused.

5.
     
  Riiklik reguleeriv asutus analüüsib, kas 10-aastane võrgu arengukava hõlmab kõiki konsulteerimisel kindlaks määratud investeerimisvajadusi ja kas see on kooskõlas ühenduse 10-aastase võrgu arengukavaga, millele viidatakse määruse (EÜ) nr 1775/2005 artikli 2 c lõikes 1. Kui tekib kahtlus kooskõla suhtes kogu ühendust hõlmava 10-aastase võrgu arengukavaga, konsulteerib riiklik reguleeriv asutus ametiga. Riiklik reguleeriv asutus võib nõuda põhivõrguettevõtjalt oma kava muutmist.

6.
     
  Riiklik reguleeriv asutus jälgib ja hindab 10-aastase võrgu arengukava rakendamist.

7.
     
  Kui põhivõrguettevõtja ei teosta, muudel kui väljaspool tema kontrolli olevatel ülekaalukatel põhjustel, investeeringut, mis oleks 10-aastase võrgu arengukava kohaselt tulnud teostada järgmise kolme aasta jooksul, tagavad liikmesriigid, et riiklikul reguleerival asutusel on kohustus võtta vähemalt üks järgmistest meetmetest, et tagada kõnealuse investeeringu tegemine:

| a) | nõuda põhivõrguettevõtjalt kõnealuste investeeringute teostamist kooskõlas artiklis 12 f osutatud iga-aastase rahastamiskavaga või |
| --- | --- |

a)

nõuda põhivõrguettevõtjalt kõnealuste investeeringute teostamist kooskõlas artiklis 12 f osutatud iga-aastase rahastamiskavaga või

| b) | korraldada kõnealuse investeeringuga seoses kõikidele investoritele avatud pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

b)

korraldada kõnealuse investeeringuga seoses kõikidele investoritele avatud pakkumismenetlus.

Kui riiklik reguleeriv asutus on kasutanud oma punktis b sätestatud volitusi, võib ta kohustada põhivõrguettevõtjat nõustuma järgmisega:

| a) | rahastamine kolmanda isiku poolt; |
| --- | --- |

a)

rahastamine kolmanda isiku poolt;

| b) | kolmanda isiku ehitustööd; |
| --- | --- |

b)

kolmanda isiku ehitustööd;

| c) | uute vastavate varade ehitamine; või |
| --- | --- |

c)

uute vastavate varade ehitamine; või

| d) | uue vastava vara haldamine. |
| --- | --- |

d)

uue vastava vara haldamine.

Põhivõrguettevõtja annab investoritele investeeringu tegemiseks kogu vajaliku teabe, ühendab uued varad põhivõrku ja teeb üldjuhul kõik endast oleneva investeerimisprojekti rakendamise lihtsustamiseks.

Asjakohase rahastamiskorra kiidab heaks riiklik reguleeriv asutus.

8.
     
  Juhul, kui riiklik reguleeriv asutus on kasutanud oma lõikes 7 sätestatud volitusi, katab asjaomane tariifikorraldus kõnealuse investeeringu kulud.

Artikkel 12 i

Otsustamisvolitused seoses hoidlate, maagaasi veeldusjaamade ja tööstustarbijate põhivõrku ühendamisega

1.
     
  Põhivõrguettevõtjad kehtestavad ja avaldavad läbipaistvad ja tõhusad menetlused ja tariifid hoidlate, maagaasi veeldusjaamade ja tööstustarbijate mittediskrimineerivaks võrku ühendamiseks. Menetlused eeldavad riikliku reguleeriva asutuse heakskiitu.

2.
     
  Põhivõrguettevõtjatel ei ole õigust keelduda uue hoidla, maagaasi veeldusjaama või tööstustarbija ühendamisest võimalike tulevaste piirangute tõttu kasutatavatele võrguvõimsustele või võimsuse vajaliku suurendamisega seotud lisakulude tõttu. Põhivõrguettevõtjad tagavad uue ühenduse piisava sisend- ja väljundvõimsuse.

3.
     
  Põhivõrguettevõtjad tagavad ja haldavad kolmandate isikute juurdepääsu võrgule, eelkõige juurdepääsu uute turuosaliste ja biogaasi tootjate jaoks, võttes arvesse võrgu ohutuseeskirju.

IV b PEATÜKK

Artikkel 12 j

Läbivaatamisklausel

1.
     
  Amet esitab ... (21) Euroopa Parlamendile ja nõukogule üksikasjaliku aruande, milles kirjeldatakse, millises ulatuses on käesolevas direktiivis kehtestatud eraldamist käsitlevad nõuded andnud tulemusi põhivõrguettevõtjate täieliku ja tõhusa sõltumatuse tagamisel.

2.
     
  Lõikes 1 toodud hindamise eesmärgil võtab amet eelkõige arvesse järgmisi kriteeriume: õiglane ja mittediskrimineeriv juurdepääs võrgule, tõhus reguleerimine, võrgu arendamine, investeeringud ja moonutusteta investeerimisajendid, võrkudevahelise ühenduse infrastruktuuri areng ja varustuskindluse olukord ühenduses.

3.
     
  Komisjon esitab ... (21) Euroopa Parlamendile ja nõukogule üksikasjaliku aruande, milles kirjeldatakse üheainsa Euroopa põhivõrguettevõtja loomise teostatavust, ning analüüsib eriti omandiõigustega seotud kulusid ja tulusid, turuintegratsiooni ning põhivõrgu tõhusat ja turvalist toimimist. Aruanne koostatakse konsulteerides sidusrühmade, eelkõige põhivõrguettevõtjate ja ametiga.

4.
     
  Vajaduse korral ja eelkõige juhul, kui lõikes 1 osutatud üksikasjalikus aruandes on määratletud, et lõikes 2 osutatud tingimused ei ole tegelikkuses tagatud, esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepanekud põhivõrguettevõtjate täieliku ja tõhusa sõltumatuse tagamiseks enne ... (22)

| 13) | Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:







  a) | lõike 2 punktis c lisatakse esimese lause järele järgmine lause:
  „Nende ülesannete täitmiseks peavad jaotusvõrguettevõtja käsutuses olema vajalikud inim-, tehnilised, rahalised ja füüsilised ressursid.” |
| --- | --- | --- |

13)

Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 punktis c lisatakse esimese lause järele järgmine lause:

„Nende ülesannete täitmiseks peavad jaotusvõrguettevõtja käsutuses olema vajalikud inim-, tehnilised, rahalised ja füüsilised ressursid.”

| b) | lõike 2 punkti d muudetakse järgmiselt:







  i) | viimast lauset asendatakse järgmisega:
  „Nõuetele vastavuse programmi eest vastutav isik või organ (edaspidi „järelevalveametnik”) esitab võetud meetmete aastaaruande artikli 24a lõikes 1 osutatud reguleerivale asutusele ning see avaldatakse.” |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 2 punkti d muudetakse järgmiselt:

i)

viimast lauset asendatakse järgmisega:

„Nõuetele vastavuse programmi eest vastutav isik või organ (edaspidi „järelevalveametnik”) esitab võetud meetmete aastaaruande artikli 24a lõikes 1 osutatud reguleerivale asutusele ning see avaldatakse.”

| ii) | lisatakse järgmine lause:
  „Järelevalveametnik on täiesti sõltumatu ning tal on juurdepääs kõikidele oma ülesande täitmiseks vajalikele jaotusvõrguettevõtja ja tema sidusettevõtjate andmetele.” |
| --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine lause:

„Järelevalveametnik on täiesti sõltumatu ning tal on juurdepääs kõikidele oma ülesande täitmiseks vajalikele jaotusvõrguettevõtja ja tema sidusettevõtjate andmetele.”

| c) | lisatakse järgmne lõige:
  „3.   Kui jaotusvõrguettevõtja moodustab osa vertikaalselt integreeritud ettevõtjast, peavad liikmesriigid tagama, et ta ei kasutaks oma vertikaalset integreeritust konkurentsi moonutamiseks. Eelkõige ei tohi vertikaalselt integreeritud jaotusvõrguettevõtjad suhtlemisel ja kaubamärkidega seotult tekitada segadust seoses vertikaalselt integreeritud ettevõtja tarneharu eraldiseisvusega.” |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmne lõige:

„3.   Kui jaotusvõrguettevõtja moodustab osa vertikaalselt integreeritud ettevõtjast, peavad liikmesriigid tagama, et ta ei kasutaks oma vertikaalset integreeritust konkurentsi moonutamiseks. Eelkõige ei tohi vertikaalselt integreeritud jaotusvõrguettevõtjad suhtlemisel ja kaubamärkidega seotult tekitada segadust seoses vertikaalselt integreeritud ettevõtja tarneharu eraldiseisvusega.”

▐

| 14) | Artikkel 15 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 15


  Ühendatud haldur


  Käesolev direktiiv ei takista ühendatud põhivõrgu, maagaasi veeldusjaama, gaasihoidla ja jaotusvõrgu halduri toimimist, tingimusel et ta järgib iga oma tegevuse puhul artikli 7 ║ ja artikli 13 lõike 1 kohaldatavaid sätteid.” |
| --- | --- |

14)

Artikkel 15 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 15

Ühendatud haldur

Käesolev direktiiv ei takista ühendatud põhivõrgu, maagaasi veeldusjaama, gaasihoidla ja jaotusvõrgu halduri toimimist, tingimusel et ta järgib iga oma tegevuse puhul artikli 7 ║ ja artikli 13 lõike 1 kohaldatavaid sätteid.”

| 15) | Pärast artiklit 18 lisatakse järgmine artikkel:


  „Artikkel 18 a


  Juurdepääs maagaasi veeldusjaamadele



  1.
     
  Maagaasi veeldusjaamadele juurdepääsu korraldamise suhtes kohaldatakse reguleeritud juurdepääsukorda või lõikes 2 osutatud läbirääkimistel põhinevat juurdepääsukorda. Neid menetlusi rakendatakse objektiivsete, läbipaistvate ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel. Riiklikud reguleerivad asutused teostavad järelevalvet kõnealustele kriteeriumidele vastavuse üle.




  Liikmesriigid otsustavad, millist kindlaks määratud ja avalikustatud kriteeriumidel põhinevat juurdepääsukorda kasutada. Need kriteeriumid võimaldavad eelkõige teha kindlaks, kas asjaomasel turul toimub konkurents maagaasi veeldusjaamade vahel ja kas maagaasi veeldusjaamadele juurdepääsu tagab sõltumatu infrastruktuurihaldur, kes pakub avatud juurdepääsu. Riiklikud reguleerivad asutused jälgivad nende kriteeriumide täitmist ning avalikustavad või kohustavad maagaasi veeldusjaamu avalikustama, milliseid maagaasi veeldusjaamu või nende osi lõikes 2 osutatud läbirääkimistel põhineva juurdepääsu korra kohaselt pakutakse.




  2.
     
  Läbirääkimistel põhineva juurdepääsu korral võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, et ühendatud võrgu territooriumil või sellest väljaspool paiknevad maagaasiettevõtjad ja vabatarbijad võiksid pidada läbirääkimisi maagaasi veeldusjaamadele juurdepääsu saamiseks. Läbirääkimiste pidamisel maagaasi veeldusjaamadele juurdepääsu saamiseks peavad osalised toimima heauskselt.
  ” |
| --- | --- |

15)

Pärast artiklit 18 lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 18 a

Juurdepääs maagaasi veeldusjaamadele

1.
     
  Maagaasi veeldusjaamadele juurdepääsu korraldamise suhtes kohaldatakse reguleeritud juurdepääsukorda või lõikes 2 osutatud läbirääkimistel põhinevat juurdepääsukorda. Neid menetlusi rakendatakse objektiivsete, läbipaistvate ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel. Riiklikud reguleerivad asutused teostavad järelevalvet kõnealustele kriteeriumidele vastavuse üle.

Liikmesriigid otsustavad, millist kindlaks määratud ja avalikustatud kriteeriumidel põhinevat juurdepääsukorda kasutada. Need kriteeriumid võimaldavad eelkõige teha kindlaks, kas asjaomasel turul toimub konkurents maagaasi veeldusjaamade vahel ja kas maagaasi veeldusjaamadele juurdepääsu tagab sõltumatu infrastruktuurihaldur, kes pakub avatud juurdepääsu. Riiklikud reguleerivad asutused jälgivad nende kriteeriumide täitmist ning avalikustavad või kohustavad maagaasi veeldusjaamu avalikustama, milliseid maagaasi veeldusjaamu või nende osi lõikes 2 osutatud läbirääkimistel põhineva juurdepääsu korra kohaselt pakutakse.

2.
     
  Läbirääkimistel põhineva juurdepääsu korral võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, et ühendatud võrgu territooriumil või sellest väljaspool paiknevad maagaasiettevõtjad ja vabatarbijad võiksid pidada läbirääkimisi maagaasi veeldusjaamadele juurdepääsu saamiseks. Läbirääkimiste pidamisel maagaasi veeldusjaamadele juurdepääsu saamiseks peavad osalised toimima heauskselt.
  ”

| 16) | Artikkel 19 asendatakse järgmisega
  :
  „Artikkel 19


  Juurdepääs gaasihoidlatele



  1.
     
  Selleks et korraldada juurdepääsu gaasihoidlatele, kui see on tehniliselt ja/või majanduslikult vajalik, et võimaldada tarbijate varustamisel tõhusat juurdepääsu võrgule, otsustavad liikmesriigid, kas nad järgivad lõikes 4 kirjeldatud reguleeritud juurdepääsu või lõikes 3 osutatud läbirääkimistel põhinevat juurdepääsu. Neid menetlusi rakendatakse objektiivsete, läbipaistvate ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel. Riiklikud reguleerivad asutused teostavad järelevalvet kõnealuste kriteeriumide järgimise üle.




  Riiklikud reguleerivad asutused määravad kindlaks
  ja avaldavad kriteeriumid, mille alusel võib
  gaasihoidlatele juurdepääsu korra suhtes valiku
  teha,
  pöörates tähelepanu sellele, kas asjaomasel turul on gaasihoidlate vahel konkurents ning kas sellise korralduse puhul kasutatakse sõltumatut infrastruktuuriettevõtjat, kes tagab avatud juurdepääsu. Riiklikud reguleerivad asutused jälgivad nimetatud kriteeriumidest kinnipidamist ja
  avalikustavad või kohustavad hoidlate haldureid ▐ avalikustama, milliseid gaasihoidlaid või nende osi ▐ lõigetes 3 ja 4 osutatud erinevate menetluste kohaselt pakutakse.


  2.
     
  Lõike 1 sätteid ei kohaldata abiteenuste ja ajutise hoiustamise suhtes, mis on seotud maagaasi veeldusjaamadega ning on vajalikud taasgaasistamisel ja seejärel gaasi edastussüsteemi toimetamisel.




  3.
     
  Läbirääkimistel põhineva juurdepääsu korral võtavad riiklikud reguleerivad asutused vajalikud meetmed, et ühendatud võrgu territooriumil või sellest väljaspool paiknevad maagaasiettevõtjad ja vabatarbijad võiksid pidada läbirääkimisi gaasihoidlatele, juurdepääsu saamiseks, kui see on tehniliselt ja/või majanduslikult vajalik, et võimaldada tõhusat juurdepääsu võrgule. Läbirääkimiste pidamisel gaasihoidlatele juurdepääsu saamiseks peavad osalised toimima heauskselt.




  Gaasihoidlate kasutamise lepingute üle peetakse läbirääkimisi asjaomase hoidlatevõrgu halduriga. Riiklikud reguleerivad asutused nõuavad, et hoidlatevõrgu haldurid avaldaksid oma põhilised gaasihoidlate kasutamist käsitlevad kaubandustingimused kuue kuu jooksul alates käesoleva direktiivi rakendamisest ning seejärel kord aastas. Selliste tingimuste väljatöötamisel võetakse arvesse süsteemi kasutajate seisukohti, sest viimastel on õigus tingimuste suhtes riiklikele reguleerivatele asutustele vastuväiteid esitada.




  4.
     
  Reguleeritud juurdepääsu korral võtavad riiklikud reguleerivad asutused vajalikke meetmeid, et anda ühendatud võrgu territooriumil või sellest väljaspool paiknevatele maagaasiettevõtjatele ja vabatarbijatele niisugune juurdepääsuõigus gaasihoidlatele, mis põhineb avaldatud tariifidel ja/või muudel nende gaasihoidlate kasutamise tingimustel ja kohustustel, kui see on tehniliselt ja/või majanduslikult vajalik, et võimaldada tõhusat juurdepääsu võrgule. Selliste tariifide ning muude tingimuste ja kohustuste väljatöötamisel võetakse arvesse süsteemi kasutajate seisukohti, sest viimastel on õigus tingimuste suhtes riiklikele reguleerivatele asutustele vastuväiteid esitada. Vabatarbijatele võib anda juurdepääsuõiguse selle kaudu, et neil võimaldatakse sõlmida tarnelepinguid konkureerivate maagaasiettevõtjatega, kes ei ole võrgu või sidusettevõtte omanikud ja/või haldurid.
  ” |
| --- | --- |

16)

Artikkel 19 asendatakse järgmisega
  :

„Artikkel 19

Juurdepääs gaasihoidlatele

1.
     
  Selleks et korraldada juurdepääsu gaasihoidlatele, kui see on tehniliselt ja/või majanduslikult vajalik, et võimaldada tarbijate varustamisel tõhusat juurdepääsu võrgule, otsustavad liikmesriigid, kas nad järgivad lõikes 4 kirjeldatud reguleeritud juurdepääsu või lõikes 3 osutatud läbirääkimistel põhinevat juurdepääsu. Neid menetlusi rakendatakse objektiivsete, läbipaistvate ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel. Riiklikud reguleerivad asutused teostavad järelevalvet kõnealuste kriteeriumide järgimise üle.

Riiklikud reguleerivad asutused määravad kindlaks
  ja avaldavad kriteeriumid, mille alusel võib
  gaasihoidlatele juurdepääsu korra suhtes valiku
  teha,
  pöörates tähelepanu sellele, kas asjaomasel turul on gaasihoidlate vahel konkurents ning kas sellise korralduse puhul kasutatakse sõltumatut infrastruktuuriettevõtjat, kes tagab avatud juurdepääsu. Riiklikud reguleerivad asutused jälgivad nimetatud kriteeriumidest kinnipidamist ja
  avalikustavad või kohustavad hoidlate haldureid ▐ avalikustama, milliseid gaasihoidlaid või nende osi ▐ lõigetes 3 ja 4 osutatud erinevate menetluste kohaselt pakutakse.

2.
     
  Lõike 1 sätteid ei kohaldata abiteenuste ja ajutise hoiustamise suhtes, mis on seotud maagaasi veeldusjaamadega ning on vajalikud taasgaasistamisel ja seejärel gaasi edastussüsteemi toimetamisel.

3.
     
  Läbirääkimistel põhineva juurdepääsu korral võtavad riiklikud reguleerivad asutused vajalikud meetmed, et ühendatud võrgu territooriumil või sellest väljaspool paiknevad maagaasiettevõtjad ja vabatarbijad võiksid pidada läbirääkimisi gaasihoidlatele, juurdepääsu saamiseks, kui see on tehniliselt ja/või majanduslikult vajalik, et võimaldada tõhusat juurdepääsu võrgule. Läbirääkimiste pidamisel gaasihoidlatele juurdepääsu saamiseks peavad osalised toimima heauskselt.

Gaasihoidlate kasutamise lepingute üle peetakse läbirääkimisi asjaomase hoidlatevõrgu halduriga. Riiklikud reguleerivad asutused nõuavad, et hoidlatevõrgu haldurid avaldaksid oma põhilised gaasihoidlate kasutamist käsitlevad kaubandustingimused kuue kuu jooksul alates käesoleva direktiivi rakendamisest ning seejärel kord aastas. Selliste tingimuste väljatöötamisel võetakse arvesse süsteemi kasutajate seisukohti, sest viimastel on õigus tingimuste suhtes riiklikele reguleerivatele asutustele vastuväiteid esitada.

4.
     
  Reguleeritud juurdepääsu korral võtavad riiklikud reguleerivad asutused vajalikke meetmeid, et anda ühendatud võrgu territooriumil või sellest väljaspool paiknevatele maagaasiettevõtjatele ja vabatarbijatele niisugune juurdepääsuõigus gaasihoidlatele, mis põhineb avaldatud tariifidel ja/või muudel nende gaasihoidlate kasutamise tingimustel ja kohustustel, kui see on tehniliselt ja/või majanduslikult vajalik, et võimaldada tõhusat juurdepääsu võrgule. Selliste tariifide ning muude tingimuste ja kohustuste väljatöötamisel võetakse arvesse süsteemi kasutajate seisukohti, sest viimastel on õigus tingimuste suhtes riiklikele reguleerivatele asutustele vastuväiteid esitada. Vabatarbijatele võib anda juurdepääsuõiguse selle kaudu, et neil võimaldatakse sõlmida tarnelepinguid konkureerivate maagaasiettevõtjatega, kes ei ole võrgu või sidusettevõtte omanikud ja/või haldurid.
  ”

| 17) | Artikkel 22 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 22


  Uus infrastruktuur

  1.   Tähtsamate uute maagaasi infrastruktuuride, st liikmesriikide vaheliste ühendustorude, maagaasi veeldusjaamade ja gaasihoidlate suhtes võidakse vastava taotluse korral
  kindla
  aja jooksul mitte kohaldada artikleid 7, 18, 19 ja 20 ja artikli 24c lõikeid 4, 5 ja 7, kui on täidetud järgmised tingimused:







  a) | investeering peab suurendama gaasivarustuse konkurentsi ning parandama varustuskindlust; |
| --- | --- | --- |

17)

Artikkel 22 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 22

Uus infrastruktuur

1.   Tähtsamate uute maagaasi infrastruktuuride, st liikmesriikide vaheliste ühendustorude, maagaasi veeldusjaamade ja gaasihoidlate suhtes võidakse vastava taotluse korral
  kindla
  aja jooksul mitte kohaldada artikleid 7, 18, 19 ja 20 ja artikli 24c lõikeid 4, 5 ja 7, kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

investeering peab suurendama gaasivarustuse konkurentsi ning parandama varustuskindlust;

| b) | investeeringul on niisugune riskitase, et seda ei tehtaks, kui nimetatud vabastus ei kehtiks; |
| --- | --- |

b)

investeeringul on niisugune riskitase, et seda ei tehtaks, kui nimetatud vabastus ei kehtiks;

| c) | infrastruktuuri omanik peab olema füüsiline või juriidiline isik, kes on vähemalt juriidiliselt staatuselt eraldatud nendest süsteemihalduritest, kelle võrgus seda infrastruktuuri ehitatakse; |
| --- | --- |

c)

infrastruktuuri omanik peab olema füüsiline või juriidiline isik, kes on vähemalt juriidiliselt staatuselt eraldatud nendest süsteemihalduritest, kelle võrgus seda infrastruktuuri ehitatakse;

| d) | selle infrastruktuuri kasutajatelt võetakse tasu; |
| --- | --- |

d)

selle infrastruktuuri kasutajatelt võetakse tasu;

| e) | vabastus ei kahjusta konkurentsi, gaasi siseturu tõhusat toimimist ega selle reguleeritud võrgu tõhusat toimimist, millega infrastruktuur ühendatakse; |
| --- | --- |

e)

vabastus ei kahjusta konkurentsi, gaasi siseturu tõhusat toimimist ega selle reguleeritud võrgu tõhusat toimimist, millega infrastruktuur ühendatakse;

| f) | projekt on üleeuroopalist huvi pakkuv ja ületab vähemalt ühe riigipiiri Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

f)

projekt on üleeuroopalist huvi pakkuv ja ületab vähemalt ühe riigipiiri Euroopa Liidus.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse ka
  kõikide
  olemasolevate infrastruktuuride võimsuse olulise suurenemise korral ning nende infrastruktuuride ümberehituse korral, mis võimaldavad
  suuremate ja lisakoguste
  kasutuselevõttu.

3.   VIa peatükis osutatud riiklik reguleeriv asutus võib teha igal üksikjuhul eraldi otsuse lõigetes 1 ja 2 nimetatud vabastuste kohta. Kui kõnealune infrastruktuur asub rohkem kui ühe liikmesriigi territooriumil, täidab amet käesoleva artikliga reguleerivale asutusele pandud ülesandeid.
  Ameti otsuse suhtes tuleb eelnevalt asjaomaste riiklike reguleerivate asutuste ja taotlejaga konsulteerida.

Vabastus võib kehtida uue infrastruktuuri või märkimisväärselt suurendatud võimsusega olemasoleva infrastruktuuri kogu võimsuse või
  üksnes
  selle
  teatavate konkreetsete osade
  suhtes.

Vabastusotsuse tegemisel kaalutakse iga juhu puhul eraldi, kas on vaja kehtestada vabastuse kestuse ja infrastruktuurile diskrimineerimiseta juurdepääsu tingimused. Otsustades kõnealuste tingimuste üle, tuleb eelkõige võtta arvesse ehitatavat lisavõimsust ja olemasoleva võimsuse muutmist, projekti tähtaega ja siseriiklikke tingimusi.

Enne vabastuse andmist võib riiklik reguleeriv asutus teha otsuseid võimsuse juhtimise ja jaotamise eeskirjade ja mehhanismide kohta
  , mida võib vajaduse korral muuta ajavahemiku jooksul, mil infrastruktuur eespool nimetatud sätetest vabastatakse, et kohandada majanduslikke ja turu seisukohalt olulisi vajadusi
  . Nende eeskirjadega nähakse ette, et kõiki potentsiaalseid infrastruktuuri kasutajaid kutsutakse üles teatama enne uue infrastruktuuri võimsuse jaotamist oma huvist võimsust omandada, sealhulgas oma tarbeks. Riiklik reguleeriv asutus nõuab, et ülekoormuse juhtimise eeskirjades sätestataks kohustus pakkuda kasutamata võimsust turul ning et kasutajatel oleks õigus omandatud võimsusega järelturul kaubelda. Käesoleva artikli lõike 1 punktides a, b ja e osutatud kriteeriume hinnates võtab reguleeriv asutus arvesse võimsuse jaotamise menetluse tulemusi
  , kui kolmandad isikud on näidanud üles kindlat pühendumust
  .

Vabastusotsust, sealhulgas kõigi teises lõigus nimetatud tingimuste kehtestamist, tuleb nõuetekohaselt põhjendada ning see avaldada.

4.   Riiklik reguleeriv asutus edastab viivitamata komisjonile kõikide vabastustaotluste koopiad kohe pärast nende saamist. Otsusest teatab pädev asutus viivitamata komisjonile, lisades kogu otsusega seotud asjakohase teabe. Selle teabe võib komisjonile esitada kokkuvõtlikul kujul, et komisjon saaks teha põhjendatud otsuse. Eelkõige peab teave sisaldama järgmist:

| a) | üksikasjalikud põhjused, mille alusel riiklik reguleeriv asutus andis vabastuse
  või keeldus vabastust andmast, koos viitega konkreetsele artiklile, millel selline otsus põhineb
  , sealhulgas finantsteave, mis põhjendab vabastuse vajadust; |
| --- | --- |

a)

üksikasjalikud põhjused, mille alusel riiklik reguleeriv asutus andis vabastuse
  või keeldus vabastust andmast, koos viitega konkreetsele artiklile, millel selline otsus põhineb
  , sealhulgas finantsteave, mis põhjendab vabastuse vajadust;

| b) | analüüs, mis on tehtud vabastuse andmise mõju kohta konkurentsile ja maagaasi siseturu tõhusale toimimisele; |
| --- | --- |

b)

analüüs, mis on tehtud vabastuse andmise mõju kohta konkurentsile ja maagaasi siseturu tõhusale toimimisele;

| c) | vabastuse tähtaja põhjendus ja vabastuse saanud maagaasi infrastruktuuri tervikvõimsuses osalemise ulatus; |
| --- | --- |

c)

vabastuse tähtaja põhjendus ja vabastuse saanud maagaasi infrastruktuuri tervikvõimsuses osalemise ulatus;

| d) | ühendustoruga seotud vabastuse puhul asjaomaste riiklike reguleerivate asutustega konsulteerimise tulemused; |
| --- | --- |

d)

ühendustoruga seotud vabastuse puhul asjaomaste riiklike reguleerivate asutustega konsulteerimise tulemused;

| e) | infrastruktuuri panus gaasivarustuse mitmekesistamisse. |
| --- | --- |

e)

infrastruktuuri panus gaasivarustuse mitmekesistamisse.

5.   Kahe kuu jooksul pärast teatise saamist võib komisjon võtta vastu otsuse, millega nõutakse, et riiklik reguleeriv asutus muudaks või tühistaks vabastusotsuse. See ajavahemik algab teatise kättesaamisele järgnevast päevast. Kahekuulist ajavahemikku võib pikendada kahe kuu võrra, kui komisjon soovib lisateavet. See lisa ajavahemik algab lõpliku teabe kättesaamisele järgnevast päevast. Seda kahekuulist ajavahemikku saab pikendada komisjoni ja riikliku reguleeriva asutuse ühisel nõusolekul. Kui taotletud teavet ei esitata taotluses ettenähtud aja jooksul, loetakse teatis tagasivõetuks, välja arvatud juhul, kui enne selle ajavahemiku lõppu on seda aega komisjoni ja riikliku reguleeriva asutuse ühisel nõusolekul pikendatud või kui riiklik reguleeriv asutus on komisjonile teatanud nõuetekohaselt põhjendatud teadaandes, et ta käsitleb teatist lõplikuna.

Riiklik reguleeriv asutus täidab komisjoni otsust vabastusotsuse muutmise või tühistamise kohta nelja nädala jooksul ja teatab sellest komisjonile.

Komisjon säilitab tundliku äriteabe konfidentsiaalsuse.

Komisjoni heakskiit vabastusotsusele lõpeb, kui viie aasta
  jooksul alates kõigi riiklike ja piirkondlike asutuste otsuste ja lubade väljaandmisest
  ei ole infrastruktuuri kasutusele võetud
  , välja arvatud juhul, kui viivitus on põhjustatud asjaoludest, mille üle isikul, kellele vabastus anti, puudub kontroll
  .

6.
     
  Lõikes 1 osutatud erandeid kohaldatakse automaatselt käesoleva artikli alusel tehtavatele eranditele (23) Vabastusotsusele käesoleva artikli alusel antud heakskiitu ilma kõikide asjaomaste isikute nõusolekuta tagasiulatuvalt ei muudeta.

| 18) | Artikli 24 järele lisatakse VI a peatükk:
  „VI a PEATÜKK
  RIIKLIKUD REGULEERIVAD ASUTUSED

  Artikkel 24 a


  Reguleerivate asutuste määramine ja sõltumatus

  1.   Iga liikmesriik määrab ühe riikliku reguleeriva asutuse.
  2.   Iga liikmesriik tagab riikliku reguleeriva asutuse sõltumatuse ning kannab hoolt, et ta teostaks oma volitusi erapooletult ja läbipaistvalt. Selleks tagab liikmesriik, et riiklik reguleeriv asutus on käesoleva direktiiviga
  ja muude asjakohaste õigusaktidega
  talle määratud reguleerimisülesandeid täites õiguslikult eraldiseisev ja funktsionaalselt sõltumatu kõikidest teistest avalik-õiguslikest ja eraõiguslikest isikutest, ning et selle töötajad ja juhtimise eest vastutavad isikud tegutsevad
  reguleerimisülesandeid täites
  turuhuvidest sõltumatult ja ei küsi ega võta vastu
  otseseid
  juhiseid üheltki riigiasutuselt ega muult avalik-õiguslikult või eraõiguslikult isikult.
  3.   Riikliku reguleeriva asutuse sõltumatuse kaitsmiseks tagavad liikmesriigid eelkõige, et:







  a) | riiklikul reguleerival asutusel on oma ülesannete täitmiseks vajalik iseseisev õigusvõime,
  finantsautonoomia
  ning inim- ja rahalised ressursid; |
| --- | --- | --- |

18)

Artikli 24 järele lisatakse VI a peatükk:

„VI a PEATÜKK

RIIKLIKUD REGULEERIVAD ASUTUSED

Artikkel 24 a

Reguleerivate asutuste määramine ja sõltumatus

1.   Iga liikmesriik määrab ühe riikliku reguleeriva asutuse.

2.   Iga liikmesriik tagab riikliku reguleeriva asutuse sõltumatuse ning kannab hoolt, et ta teostaks oma volitusi erapooletult ja läbipaistvalt. Selleks tagab liikmesriik, et riiklik reguleeriv asutus on käesoleva direktiiviga
  ja muude asjakohaste õigusaktidega
  talle määratud reguleerimisülesandeid täites õiguslikult eraldiseisev ja funktsionaalselt sõltumatu kõikidest teistest avalik-õiguslikest ja eraõiguslikest isikutest, ning et selle töötajad ja juhtimise eest vastutavad isikud tegutsevad
  reguleerimisülesandeid täites
  turuhuvidest sõltumatult ja ei küsi ega võta vastu
  otseseid
  juhiseid üheltki riigiasutuselt ega muult avalik-õiguslikult või eraõiguslikult isikult.

3.   Riikliku reguleeriva asutuse sõltumatuse kaitsmiseks tagavad liikmesriigid eelkõige, et:

a)

riiklikul reguleerival asutusel on oma ülesannete täitmiseks vajalik iseseisev õigusvõime,
  finantsautonoomia
  ning inim- ja rahalised ressursid;

| b) | riikliku reguleeriva
  asutuse
  juhatuse liikmed
  nimetatakse ametisse vähemalt viieaastaseks
  , kuid mitte pikemaks kui seitsmeaastaseks,
  ametiajaks, mida ei pikendata
  ning esimese koosseisu juures on poolte liikmete puhul ametiaeg kaks ja pool aastat. Juhatuse liiget
  ei tohi selle aja jooksul ametist vabastada, välja arvatud juhul, kui ta enam ei vasta käesolevas artiklis sätestatud tingimustele või on süüdi
  siseriiklike seaduste kohases
  tõsises üleastumises; ja |
| --- | --- |

b)

riikliku reguleeriva
  asutuse
  juhatuse liikmed
  nimetatakse ametisse vähemalt viieaastaseks
  , kuid mitte pikemaks kui seitsmeaastaseks,
  ametiajaks, mida ei pikendata
  ning esimese koosseisu juures on poolte liikmete puhul ametiaeg kaks ja pool aastat. Juhatuse liiget
  ei tohi selle aja jooksul ametist vabastada, välja arvatud juhul, kui ta enam ei vasta käesolevas artiklis sätestatud tingimustele või on süüdi
  siseriiklike seaduste kohases
  tõsises üleastumises; ja

| c) | riikliku reguleeriva asutuse eelarvelised vajadused rahuldatakse energiaturu otsestest tuludest. |
| --- | --- |

c)

riikliku reguleeriva asutuse eelarvelised vajadused rahuldatakse energiaturu otsestest tuludest.

Artikkel 24 b

Riikliku reguleeriva asutuse poliitika eesmärgid

Käesolevas direktiivis sätestatud reguleerimisülesandeid täites võtab riiklik reguleeriv asutus kõik mõistlikud meetmed, et saavutada järgmised eesmärgid:

| a) | edendada tihedas koostöös komisjoni, ameti ja teiste liikmesriikide riiklike reguleerivate asutustega konkurentsivõimelist, turvalist ja keskkonnasäästlikku maagaasi siseturgu ühenduses ning turu tõhusat avamist kõikidele ühenduse tarbijatele ja tarnijatele
  , samuti tagada energiavarustussüsteemide toimimine pikaajalises perspektiivis tulemuslikult ja usaldusväärselt
  ; |
| --- | --- |

a)

edendada tihedas koostöös komisjoni, ameti ja teiste liikmesriikide riiklike reguleerivate asutustega konkurentsivõimelist, turvalist ja keskkonnasäästlikku maagaasi siseturgu ühenduses ning turu tõhusat avamist kõikidele ühenduse tarbijatele ja tarnijatele
  , samuti tagada energiavarustussüsteemide toimimine pikaajalises perspektiivis tulemuslikult ja usaldusväärselt
  ;

| b) | arendada ühenduses konkurentsivõimelisi ja nõuetekohaselt toimivaid ▐ turge, et saavutada punktis a sätestatud eesmärk; |
| --- | --- |

b)

arendada ühenduses konkurentsivõimelisi ja nõuetekohaselt toimivaid ▐ turge, et saavutada punktis a sätestatud eesmärk;

| c) | kaotada
  kõik
  liikmesriikide vahelised maagaasiga kauplemise piirangud, sealhulgas arendada nõudluse rahuldamiseks vajalikke piiriüleseid ülekandevõimsusi
  ja
  tugevdada siseriiklike turgude integratsiooni
  , et hõlbustada
  gaasivoo takistusteta kulgemist kogu ühenduses; |
| --- | --- |

c)

kaotada
  kõik
  liikmesriikide vahelised maagaasiga kauplemise piirangud, sealhulgas arendada nõudluse rahuldamiseks vajalikke piiriüleseid ülekandevõimsusi
  ja
  tugevdada siseriiklike turgude integratsiooni
  , et hõlbustada
  gaasivoo takistusteta kulgemist kogu ühenduses;

| d) | tagada
  kõige kasumlikumal viisil
  turvaliste, usaldusväärsete ja tõhusate
  tarbijale suunatud võrgusüsteemide
  arendamine, edendades
  võrgu sobivust ja tagades samas energiatõhususe ning väikese ja suure ulatusega taastuvenergia (näiteks biogaasi) integreerituse ning hajutatud tootmise nii põhi- kui ka jaotusvõrkudes
  ; |
| --- | --- |

d)

tagada
  kõige kasumlikumal viisil
  turvaliste, usaldusväärsete ja tõhusate
  tarbijale suunatud võrgusüsteemide
  arendamine, edendades
  võrgu sobivust ja tagades samas energiatõhususe ning väikese ja suure ulatusega taastuvenergia (näiteks biogaasi) integreerituse ning hajutatud tootmise nii põhi- kui ka jaotusvõrkudes
  ;

| e) | soodustada juurdepääsu võrgule, eelkõige kõrvaldades tõkked, mis võiksid takistada uute turulesisenejate ja taastuvenergia juurdepääsu; |
| --- | --- |

e)

soodustada juurdepääsu võrgule, eelkõige kõrvaldades tõkked, mis võiksid takistada uute turulesisenejate ja taastuvenergia juurdepääsu;

| f) | tagada, et süsteemihalduritele pakutakse nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis piisavaid ergutusi võrgu jõudluse suurendamiseks ja turgude integreerimise soodustamiseks; |
| --- | --- |

f)

tagada, et süsteemihalduritele pakutakse nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis piisavaid ergutusi võrgu jõudluse suurendamiseks ja turgude integreerimise soodustamiseks;

| g) | tagada oma riigi turu
  tõhusa toimimise kaudu tarbijate saadav kasu
  ning edendada koostöös konkurentsiasutustega tõhusat konkurentsi
  ning tagada tarbijakaitse; |
| --- | --- |

g)

tagada oma riigi turu
  tõhusa toimimise kaudu tarbijate saadav kasu
  ning edendada koostöös konkurentsiasutustega tõhusat konkurentsi
  ning tagada tarbijakaitse;

| h) | aidata kaasa maagaasi valdkonna avaliku teenuse kõrgele tasemele ja kaitsetumate tarbijate kaitsele ning tagada A lisas sätestatud tarbijakaitsemeetmete tõhusus; |
| --- | --- |

h)

aidata kaasa maagaasi valdkonna avaliku teenuse kõrgele tasemele ja kaitsetumate tarbijate kaitsele ning tagada A lisas sätestatud tarbijakaitsemeetmete tõhusus;

| i) | ühtlustada vajalikud andmesideprotsessid. |
| --- | --- |

i)

ühtlustada vajalikud andmesideprotsessid.

Artikkel 24 c

Riikliku reguleeriva asutuse ülesanded ja volitused

1.   Riiklikul reguleerival asutusel on järgmised ülesanded
  , mida täidetakse vajaduse korral teiste asjakohaste ühenduse või riiklike asutustega, põhivõrguettevõtjatega ja teiste turul osalejatega tihedalt konsulteerides, piiramata seejuures nende konkreetset pädevust
  :

| a) | tagada, et põhivõrgu- ja jaotusvõrguettevõtjad ning vajaduse korral süsteemihaldurid ja samuti maagaasiettevõtjad täidaksid oma käesolevast direktiivist ja muudest ühenduse õigusaktidest tulenevaid kohustusi, sealhulgas seoses piiriüleste küsimustega; |
| --- | --- |

a)

tagada, et põhivõrgu- ja jaotusvõrguettevõtjad ning vajaduse korral süsteemihaldurid ja samuti maagaasiettevõtjad täidaksid oma käesolevast direktiivist ja muudest ühenduse õigusaktidest tulenevaid kohustusi, sealhulgas seoses piiriüleste küsimustega;

| b) | teha riikliku reguleeriva asutuse või liikmesriikide asutustega
  ja ametiga
  koostööd piiriülestes küsimustes
  , sealhulgas tagada, et põhivõrgu infrastruktuuride vahel on piisav vastastikuse ühendamise võimsuse tase, et rahuldada tõhusalt turu üldist nõudlust ja vastata varustuskindluse kriteeriumidele, diskrimineerimata sealjuures eri liikmesriikide tarneettevõtjaid
  ; |
| --- | --- |

b)

teha riikliku reguleeriva asutuse või liikmesriikide asutustega
  ja ametiga
  koostööd piiriülestes küsimustes
  , sealhulgas tagada, et põhivõrgu infrastruktuuride vahel on piisav vastastikuse ühendamise võimsuse tase, et rahuldada tõhusalt turu üldist nõudlust ja vastata varustuskindluse kriteeriumidele, diskrimineerimata sealjuures eri liikmesriikide tarneettevõtjaid
  ;

| c) | järgida ja rakendada komisjoni ja ameti
  kõiki olulisi siduvaid
  otsuseid; |
| --- | --- |

c)

järgida ja rakendada komisjoni ja ameti
  kõiki olulisi siduvaid
  otsuseid;

| d) | esitada igal aastal aruanne oma tegevuse ja ülesannete täitmise kohta komisjonile, liikmesriikide asjaomastele asutustele ja ametile ║. Nimetatud aruanded peavad hõlmama iga käesolevas artiklis loetletud ülesande osas võetud meetmeid ja saavutatud tulemusi; |
| --- | --- |

d)

esitada igal aastal aruanne oma tegevuse ja ülesannete täitmise kohta komisjonile, liikmesriikide asjaomastele asutustele ja ametile ║. Nimetatud aruanded peavad hõlmama iga käesolevas artiklis loetletud ülesande osas võetud meetmeid ja saavutatud tulemusi;

| e) | jälgida, et täidetakse käesolevast direktiivist ja muudest asjakohastest ühenduse õigusaktidest tulenevaid omandisuhete eraldamise nõudeid
  , tagada, et põhivõrgu, jaotusvõrgu, gaasihoidlate ja maagaasi veeldusjaamadega seotud tegevuste puhul ei esine ristsubsideerimist, ning tagada, et jaotus- ja edastustariifid määratakse ette kindlaks kogu kehtivuse ajavahemiku jaoks
  ; |
| --- | --- |

e)

jälgida, et täidetakse käesolevast direktiivist ja muudest asjakohastest ühenduse õigusaktidest tulenevaid omandisuhete eraldamise nõudeid
  , tagada, et põhivõrgu, jaotusvõrgu, gaasihoidlate ja maagaasi veeldusjaamadega seotud tegevuste puhul ei esine ristsubsideerimist, ning tagada, et jaotus- ja edastustariifid määratakse ette kindlaks kogu kehtivuse ajavahemiku jaoks
  ;

| f) | vaadata läbi põhivõrguettevõtjate investeerimiskavad ning esitada oma aastaaruandes põhivõrguettevõtjate investeerimiskavade hinnang seoses nende vastavusega üleeuroopalisele 10-aastasele arengukavale, millele osutatakse määruse (EÜ) nr 1775/2005 artiklis 2c;
  põhivõrguettevõtjate investeerimiskavades tagatakse, et oskused ja töötajate arv on teenistuskohustuste täitmiseks piisavad; investeerimiskava mittejärgimine toob kaasa proportsionaalsed karistused, mida kohaldatakse põhivõrguettevõtja suhtes kooskõlas ameti välja antud suunistega; |
| --- | --- |

f)

vaadata läbi põhivõrguettevõtjate investeerimiskavad ning esitada oma aastaaruandes põhivõrguettevõtjate investeerimiskavade hinnang seoses nende vastavusega üleeuroopalisele 10-aastasele arengukavale, millele osutatakse määruse (EÜ) nr 1775/2005 artiklis 2c;
  põhivõrguettevõtjate investeerimiskavades tagatakse, et oskused ja töötajate arv on teenistuskohustuste täitmiseks piisavad; investeerimiskava mittejärgimine toob kaasa proportsionaalsed karistused, mida kohaldatakse põhivõrguettevõtja suhtes kooskõlas ameti välja antud suunistega;

| g) | kinnitada põhivõrguettevõtjate aastane investeerimiskava; |
| --- | --- |

g)

kinnitada põhivõrguettevõtjate aastane investeerimiskava;

| h) | jälgida
  vastavust
  võrgu
  turvalisuse ja usaldusväärsuse põhimõttele
  ,
  kehtestades või võttes vastu teenuse- ja tarnekvaliteedi standardid ning nõuded,
  ning vaadata läbi
  teenuse ja tarne kvaliteet ning
  võrgu turvalisuse ja usaldusväärsusega seotud eeskirjad; |
| --- | --- |

h)

jälgida
  vastavust
  võrgu
  turvalisuse ja usaldusväärsuse põhimõttele
  ,
  kehtestades või võttes vastu teenuse- ja tarnekvaliteedi standardid ning nõuded,
  ning vaadata läbi
  teenuse ja tarne kvaliteet ning
  võrgu turvalisuse ja usaldusväärsusega seotud eeskirjad;

| i) | jälgida läbipaistvuse taset, tagades, et
  võrguettevõtjad
  täidaksid läbipaistvuskohustusi; |
| --- | --- |

i)

jälgida läbipaistvuse taset, tagades, et
  võrguettevõtjad
  täidaksid läbipaistvuskohustusi;

| j) | jälgida turu avamise taset ning konkurentsi hulgi- ja jaemüügitasandil, sealhulgas maagaasibörsidel, ning koostöös riiklike konkurentsiasutustega mis tahes konkurentsimoonutusi või -piiranguid, andes muu hulgas kogu vajaliku teabe ja edastades asjaomased juhtumid vastavatele konkurentsiasutustele; |
| --- | --- |

j)

jälgida turu avamise taset ning konkurentsi hulgi- ja jaemüügitasandil, sealhulgas maagaasibörsidel, ning koostöös riiklike konkurentsiasutustega mis tahes konkurentsimoonutusi või -piiranguid, andes muu hulgas kogu vajaliku teabe ja edastades asjaomased juhtumid vastavatele konkurentsiasutustele;

| k) | jälgida piirava lepingupraktika, sealhulgas ainuõigust tagavate sätete esinemist, kuna need võivad olla takistuseks või seada piiranguid mittekodutarbijate valikuvõimalusele sõlmida samaaegselt lepinguid rohkem kui ühe tarnijaga ja teavitada vajadusel riiklikke konkurentsiasutusi sellisest praktikast; |
| --- | --- |

k)

jälgida piirava lepingupraktika, sealhulgas ainuõigust tagavate sätete esinemist, kuna need võivad olla takistuseks või seada piiranguid mittekodutarbijate valikuvõimalusele sõlmida samaaegselt lepinguid rohkem kui ühe tarnijaga ja teavitada vajadusel riiklikke konkurentsiasutusi sellisest praktikast;

| l) | soodustada, võttes täielikult arvesse asutamislepingu sätteid, tarbijate ja tarnijate pikaajalisi lepinguid, mis aitavad energia tootmist ja jaotamist täiustada, võimaldades tarbijatel saada osa sellest tulenevatest hüvedest, tingimusel, et niisugused lepingud aitavad kaasa optimaalse investeeringute taseme saavutamisele energiasektoris; |
| --- | --- |

l)

soodustada, võttes täielikult arvesse asutamislepingu sätteid, tarbijate ja tarnijate pikaajalisi lepinguid, mis aitavad energia tootmist ja jaotamist täiustada, võimaldades tarbijatel saada osa sellest tulenevatest hüvedest, tingimusel, et niisugused lepingud aitavad kaasa optimaalse investeeringute taseme saavutamisele energiasektoris;

| m) | jälgida aega, mida põhivõrgu- ja jaotusettevõtjatelt nõuavad ühenduste rajamine ja parandustööd
  , ja määrata karistusi kooskõlas ameti välja antud suunistega juhul, kui kõnealuseid ajavahemikke ületatakse mõjuva põhjuseta
  ; |
| --- | --- |

m)

jälgida aega, mida põhivõrgu- ja jaotusettevõtjatelt nõuavad ühenduste rajamine ja parandustööd
  , ja määrata karistusi kooskõlas ameti välja antud suunistega juhul, kui kõnealuseid ajavahemikke ületatakse mõjuva põhjuseta
  ;

| n) | jälgida ▐ artiklis 19 sätestatud juurdepääsutingimusi gaasihoidlatele ║ ja muudele abiteenustele; |
| --- | --- |

n)

jälgida ▐ artiklis 19 sätestatud juurdepääsutingimusi gaasihoidlatele ║ ja muudele abiteenustele;

| o) | ilma et see piiraks teiste riiklike asutuste pädevust, tagada maagaasi valdkonnas avaliku teenuse kõrge tase, kaitsetumate tarbijate kaitse ja A lisas sätestatud tarbijakaitsemeetmete tõhusus
  ja jõustamine
  ; |
| --- | --- |

o)

ilma et see piiraks teiste riiklike asutuste pädevust, tagada maagaasi valdkonnas avaliku teenuse kõrge tase, kaitsetumate tarbijate kaitse ja A lisas sätestatud tarbijakaitsemeetmete tõhusus
  ja jõustamine
  ;

| p) | avaldada vähemalt kord aastas soovitusi tarnetariifide vastavuse kohta artiklile 3;
  nendes soovitustes tuleb piisavat tähelepanu pöörata reguleeritud hindade (hulgihinnad ja hinnad lõpptarbijatele) mõjule turu toimimisele; |
| --- | --- |

p)

avaldada vähemalt kord aastas soovitusi tarnetariifide vastavuse kohta artiklile 3;
  nendes soovitustes tuleb piisavat tähelepanu pöörata reguleeritud hindade (hulgihinnad ja hinnad lõpptarbijatele) mõjule turu toimimisele;

| q) | tagada
  tegelik ja võrdne
  juurdepääs tarbijate tarbimisandmetele,
  sealhulgas andmetele hindade ja kõikide seotud kulude kohta, selliste
  tarbimisandmete
  kergesti arusaadava
  ühtlustatud vormi kasutuselevõtt,
  piisav ettemaks, mis kajastab tegelikku tarbimist
  , ning
  kõikide tarbijate vahetu
  juurdepääs
  sellistele
  andmetele A lisa punkti h kohaselt; |
| --- | --- |

q)

tagada
  tegelik ja võrdne
  juurdepääs tarbijate tarbimisandmetele,
  sealhulgas andmetele hindade ja kõikide seotud kulude kohta, selliste
  tarbimisandmete
  kergesti arusaadava
  ühtlustatud vormi kasutuselevõtt,
  piisav ettemaks, mis kajastab tegelikku tarbimist
  , ning
  kõikide tarbijate vahetu
  juurdepääs
  sellistele
  andmetele A lisa punkti h kohaselt;

| r) | jälgida põhivõrguettevõtjate, jaotusvõrguettevõtjate, tarnijate ja tarbijate ning teiste turuosaliste rollide ja vastutusega seotud eeskirjade rakendamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1775/2005 artiklile 8 b; |
| --- | --- |

r)

jälgida põhivõrguettevõtjate, jaotusvõrguettevõtjate, tarnijate ja tarbijate ning teiste turuosaliste rollide ja vastutusega seotud eeskirjade rakendamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1775/2005 artiklile 8 b;

| s) | kinnitada või kiita heaks võrgule juurdepääsu tariifid ning avaldada tariifide kehtestamise meetodid; |
| --- | --- |

s)

kinnitada või kiita heaks võrgule juurdepääsu tariifid ning avaldada tariifide kehtestamise meetodid;

| t) | tagada hulgimüügihindade kõikumiste läbipaistvus; |
| --- | --- |

t)

tagada hulgimüügihindade kõikumiste läbipaistvus;

| u) | jälgida nende kriteeriumide õiget kohaldamist, millega määratakse kindlaks, kas gaasihoidla kuulub artikli 19 lõigete 3 ja 4 alla.
  ║ |
| --- | --- |

u)

jälgida nende kriteeriumide õiget kohaldamist, millega määratakse kindlaks, kas gaasihoidla kuulub artikli 19 lõigete 3 ja 4 alla.

║

2.   Liikmesriigid tagavad, et riiklikele reguleerivatele asutustele antakse volitused, mis võimaldavad neil lõikes 1 osutatud ülesandeid tõhusalt ja kiiresti täita. Selleks peavad riiklikul reguleerival asutusel olema muuhulgas volitus:

| a) | teha otsuseid, mis on gaasiettevõtjatele siduvad; |
| --- | --- |

a)

teha otsuseid, mis on gaasiettevõtjatele siduvad;

| b) | kontrollida koostöös riikliku konkurentsiasutusega gaasiturgude toimimist ja
  tegema otsuse
  asjakohaste meetmete
  kohta
  , mis on vajalikud ja proportsionaalsed, et edendada tõhusat konkurentsi ja tagada turu nõuetekohane toimimine, mis hõlmab ka gaasivõimsuse vabastamise programme; |
| --- | --- |

b)

kontrollida koostöös riikliku konkurentsiasutusega gaasiturgude toimimist ja
  tegema otsuse
  asjakohaste meetmete
  kohta
  , mis on vajalikud ja proportsionaalsed, et edendada tõhusat konkurentsi ja tagada turu nõuetekohane toimimine, mis hõlmab ka gaasivõimsuse vabastamise programme;

| c) | taotleda maagaasiettevõtjatelt mis tahes andmeid, mis on talle oma ülesannete täitmiseks vajalikud; |
| --- | --- |

c)

taotleda maagaasiettevõtjatelt mis tahes andmeid, mis on talle oma ülesannete täitmiseks vajalikud;

| d) | määrata tõhusaid, asjakohaseid ja hoiatavaid sanktsioone maagaasiettevõtjatele, kes ei täida oma käesolevast direktiivist või riikliku reguleeriva asutuse või ameti poolt vastu võetud otsustest tulenevaid kohustusi
  , või teha pädevale asutusele ettepanek selliste sanktsioonide kohaldamiseks
  ;
  sealhulgas määrata käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste mittetäitmise eest põhivõrguettevõtjale ja vertikaalselt integreeritud ettevõtjale trahve, mille suurus on kuni 10 % põhivõrguettevõtja aastakäibest, või teha ettepanek selliste trahvide määramiseks
  ; |
| --- | --- |

d)

määrata tõhusaid, asjakohaseid ja hoiatavaid sanktsioone maagaasiettevõtjatele, kes ei täida oma käesolevast direktiivist või riikliku reguleeriva asutuse või ameti poolt vastu võetud otsustest tulenevaid kohustusi
  , või teha pädevale asutusele ettepanek selliste sanktsioonide kohaldamiseks
  ;
  sealhulgas määrata käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste mittetäitmise eest põhivõrguettevõtjale ja vertikaalselt integreeritud ettevõtjale trahve, mille suurus on kuni 10 % põhivõrguettevõtja aastakäibest, või teha ettepanek selliste trahvide määramiseks
  ;

| e) | omada asjakohaseid uurimisõigusi ning vajalikke volitusi vaidluste lahendamise korraldamiseks vastavalt lõigetele 8 ja 9; |
| --- | --- |

e)

omada asjakohaseid uurimisõigusi ning vajalikke volitusi vaidluste lahendamise korraldamiseks vastavalt lõigetele 8 ja 9;

| f) | heaks kiita artiklis 26 osutatud kaitsemeetmed. |
| --- | --- |

f)

heaks kiita artiklis 26 osutatud kaitsemeetmed.

3
  .   
  Lisaks lõigete 1 ja 2 alusel antud ülesannetele ja volitustele, kui põhivõrguettevõtja on nimetatud kooskõlas peatükiga IVa, antakse riiklikule reguleerivale asutusele muu hulgas järgmised ülesanded ja volitused:

| a) | määrata sanktsioone, sealhulgas trahve, kooskõlas lõike 2 punktiga d diskrimineeriva käitumise eest vertikaalselt integreeritud ettevõtja huvides; |
| --- | --- |

a)

määrata sanktsioone, sealhulgas trahve, kooskõlas lõike 2 punktiga d diskrimineeriva käitumise eest vertikaalselt integreeritud ettevõtja huvides;

| b) | jälgida põhivõrguettevõtja ja vertikaalselt integreeritud ettevõtja vahelist teabevahetust tagamaks, et põhivõrguettevõtja täidab oma kohustusi; |
| --- | --- |

b)

jälgida põhivõrguettevõtja ja vertikaalselt integreeritud ettevõtja vahelist teabevahetust tagamaks, et põhivõrguettevõtja täidab oma kohustusi;

| c) | tegutseda vertikaalselt integreeritud ettevõtja ja põhivõrguettevõtja vaheliste lõike 8 kohaselt esitatud vaidluste lahendajana; |
| --- | --- |

c)

tegutseda vertikaalselt integreeritud ettevõtja ja põhivõrguettevõtja vaheliste lõike 8 kohaselt esitatud vaidluste lahendajana;

| d) | jälgida vertikaalselt integreeritud ettevõtja ja põhivõrguettevõtja vahelisi äri- ja rahandussuhteid, sealhulgas laene; |
| --- | --- |

d)

jälgida vertikaalselt integreeritud ettevõtja ja põhivõrguettevõtja vahelisi äri- ja rahandussuhteid, sealhulgas laene;

| e) | jälgida kõiki kaubandus- ja rahanduslepinguid, tingimusel et need on vastavuses turutingimustega; |
| --- | --- |

e)

jälgida kõiki kaubandus- ja rahanduslepinguid, tingimusel et need on vastavuses turutingimustega;

| f) | taotleda vertikaalselt integreeritud ettevõtjalt põhjendust, kui järelevalveametnik on seda märkinud kooskõlas artikli 12g lõikega 4. Nimetatud põhjendus sisaldab eelkõige tõendeid, et vertikaalselt integreeritud ettevõtja huvides ei ole toimunud diskrimineerivat käitumist; |
| --- | --- |

f)

taotleda vertikaalselt integreeritud ettevõtjalt põhjendust, kui järelevalveametnik on seda märkinud kooskõlas artikli 12g lõikega 4. Nimetatud põhjendus sisaldab eelkõige tõendeid, et vertikaalselt integreeritud ettevõtja huvides ei ole toimunud diskrimineerivat käitumist;

| g) | teha kontrolle vertikaalselt integreeritud ettevõtja ja põhivõrguettevõtja ruumidesse; |
| --- | --- |

g)

teha kontrolle vertikaalselt integreeritud ettevõtja ja põhivõrguettevõtja ruumidesse;

| h) | nõuda põhivõrguettevõtjalt igasugust teavet ja võtta otse ühendust põhivõrguettevõtja kõikide töötajatega; kahtluste korral võib käesolevat õigust kohaldada ka vertikaalselt integreeritud ettevõtja ja selle tütarettevõtjate suhtes; |
| --- | --- |

h)

nõuda põhivõrguettevõtjalt igasugust teavet ja võtta otse ühendust põhivõrguettevõtja kõikide töötajatega; kahtluste korral võib käesolevat õigust kohaldada ka vertikaalselt integreeritud ettevõtja ja selle tütarettevõtjate suhtes;

| i) | teostada põhivõrguettevõtja juures ning kahtluste korral vertikaalselt integreeritud ettevõttes ja selle filiaalides kõiki vajalikke uuringuid; sealjuures kohaldatakse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 20 sätteid asutamislepingu (24) artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta; |
| --- | --- |

i)

teostada põhivõrguettevõtja juures ning kahtluste korral vertikaalselt integreeritud ettevõttes ja selle filiaalides kõiki vajalikke uuringuid; sealjuures kohaldatakse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 20 sätteid asutamislepingu (24) artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta;

| j) | määrata põhivõrguettevõtjale ja/või vertikaalselt integreeritud ettevõtjale tõhusaid, asjakohaseid ja hoiatavaid sanktsioone, kui eespool nimetatud ettevõtjad ei täida oma käesolevast artiklist või riikliku reguleeriva asutuse otsustest tulenevaid kohustusi; nimetatud volitus hõlmab järgmisi õigusi:










  i) | määrata tõhusaid, asjakohaseid ja hoiatavaid trahve, mille summa arvutatakse põhivõrguettevõtja või vertikaalselt integreeritud ettevõtja käibe alusel; |
| --- | --- | --- |

j)

määrata põhivõrguettevõtjale ja/või vertikaalselt integreeritud ettevõtjale tõhusaid, asjakohaseid ja hoiatavaid sanktsioone, kui eespool nimetatud ettevõtjad ei täida oma käesolevast artiklist või riikliku reguleeriva asutuse otsustest tulenevaid kohustusi; nimetatud volitus hõlmab järgmisi õigusi:

i)

määrata tõhusaid, asjakohaseid ja hoiatavaid trahve, mille summa arvutatakse põhivõrguettevõtja või vertikaalselt integreeritud ettevõtja käibe alusel;

| ii) | anda korraldusi diskrimineeriva käitumise lõpetamiseks; |
| --- | --- |

ii)

anda korraldusi diskrimineeriva käitumise lõpetamiseks;

| iii) | võtta põhivõrguettevõtjalt tema litsents vähemalt osaliselt ära, kui põhivõrguettevõtja rikub korduvalt käesolevas artiklis sätestatud eraldamist käsitlevaid sätteid. |
| --- | --- |

iii)

võtta põhivõrguettevõtjalt tema litsents vähemalt osaliselt ära, kui põhivõrguettevõtja rikub korduvalt käesolevas artiklis sätestatud eraldamist käsitlevaid sätteid.

4.   Riiklikud reguleerivad asutused vastutavad selle eest, et kehtestatakse järgmised tingimused ja kiidetakse need heaks enne nende jõustumist:

| a) | siseriiklike võrkudega ühendamine ja juurdepääs neile, sealhulgas edastamise ja jaotamise tariifid
  ja nende arvutamise metoodikad või alternatiivina edastus- ja jaotustariifide kehtestamise või heakskiitmise metoodikad ja nende jälgimine
  , ning maagaasi veeldusjaamadele juurdepääsu tingimused ja tariifid
  , sealhulgas nende arvutamise metoodikad või alternatiivina maagaasi veeldusjaamadele juurdepääsu tariifide määramise meetodid ja nende jälgimine
  . Need tariifid
  kajastavad tegelikke kulutusi, niivõrd kui need vastavad tõhusa võrguettevõtja kuludele ja on läbipaistvad. Need võimaldavad
  teha võrkudesse ja maagaasi veeldusjaamadesse vajalikke investeeringuid nii, et need investeeringud tagaksid võrkude ja maagaasi veeldusjaamade rentaabluse.
  Tariifid ei ole uute turule tulijate suhtes diskrimineerivad
  ; |
| --- | --- |

a)

siseriiklike võrkudega ühendamine ja juurdepääs neile, sealhulgas edastamise ja jaotamise tariifid
  ja nende arvutamise metoodikad või alternatiivina edastus- ja jaotustariifide kehtestamise või heakskiitmise metoodikad ja nende jälgimine
  , ning maagaasi veeldusjaamadele juurdepääsu tingimused ja tariifid
  , sealhulgas nende arvutamise metoodikad või alternatiivina maagaasi veeldusjaamadele juurdepääsu tariifide määramise meetodid ja nende jälgimine
  . Need tariifid
  kajastavad tegelikke kulutusi, niivõrd kui need vastavad tõhusa võrguettevõtja kuludele ja on läbipaistvad. Need võimaldavad
  teha võrkudesse ja maagaasi veeldusjaamadesse vajalikke investeeringuid nii, et need investeeringud tagaksid võrkude ja maagaasi veeldusjaamade rentaabluse.
  Tariifid ei ole uute turule tulijate suhtes diskrimineerivad
  ;

| b) | tasakaalustamisteenuste osutamine
  , mis võimalikkuse piires peab kajastama kulusid ja ei tohi mõjutada tulusid, tagades võrgukasutajatele asjakohaseid stiimuleid gaasiga varustamise ja gaasi tarbimise tasakaalustamiseks. Need on õiglased ja mittediskrimineerivad ja põhinevad objektiivsetel kriteeriumidel; |
| --- | --- |

b)

tasakaalustamisteenuste osutamine
  , mis võimalikkuse piires peab kajastama kulusid ja ei tohi mõjutada tulusid, tagades võrgukasutajatele asjakohaseid stiimuleid gaasiga varustamise ja gaasi tarbimise tasakaalustamiseks. Need on õiglased ja mittediskrimineerivad ja põhinevad objektiivsetel kriteeriumidel;

| c) | juurdepääs piiriülesele infrastruktuurile, sealhulgas võimsuse eraldamisele ja ülekoormuse juhtimisele. Reguleerivatel asutustel on voli nõuda põhivõrguettevõtjatelt nende tingimuste muutmist. |
| --- | --- |

c)

juurdepääs piiriülesele infrastruktuurile, sealhulgas võimsuse eraldamisele ja ülekoormuse juhtimisele. Reguleerivatel asutustel on voli nõuda põhivõrguettevõtjatelt nende tingimuste muutmist.

5.   Tariife
  ja tasakaalustamisteenuste tingimusi või nende arvutamisee metoodikat
  kehtestades või heaks kiites tagavad riiklikud reguleerivad asutused, et süsteemihalduritele antakse nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis piisavaid ergutusi jõudluse tõhustamiseks, turgude integreerimise soodustamiseks
  , varustuskindluse tagamiseks
  ja seonduvate teadusuuringute toetamiseks.

6.
     
  Riiklikud reguleerivad asutused teostavad järelevalvet ülekoormuse juhtimise üle riiklikes maagaasipõhivõrkudes.

Põhivõrguettevõtjad esitavad ülekoormusega tegelemise korra koos võimsuste jaotamisega riiklikele reguleerivatele asutustele heakskiitmiseks. Riiklikud reguleerivad asutused võivad enne heakskiidu andmist nõuda muudatuste tegemist.

7.   Vajaduse korral on riiklikel reguleerivatel asutustel õigus taotleda põhivõrguettevõtjatelt, maagaasi veeldusjaamade halduritelt ja jaotusvõrguettevõtjatelt tingimuste muutmist, sealhulgas käesolevas artiklis osutatud tariifid, et tagada nende proportsionaalsus ja mittediskrimineeriv kohaldamine.

8.   Kui osaline soovib esitada kaebuse põhivõrguettevõtja, maagaasi veeldusjaama halduri, gaasihoidla halduri või jaotusvõrguettevõtja vastu, võib ta selle saata riiklikule reguleerivale asutusele, kes vaidlusi lahendava asutusena teeb otsuse kahe kuu jooksul pärast kaebuse saamist. Seda ajavahemikku võib pikendada kahe kuu võrra, kui riiklik reguleeriv asutus soovib lisateavet. Ajavahemikku võib pikendada kaebuse esitaja nõusolekul. Riikliku reguleeriva asutuse otsus on siduv, kui ja kuni see ei kaota kehtivust seoses edasikaebamisega.

9.   Osaline, kelle huve on kahjustatud ja kellel on õigus esitada kaebus seoses käesoleva artikli kohaselt metoodika kohta tehtud otsusega, või kui riiklik reguleeriv asutus on kohustatud konsulteerima seoses kavandatud
  tariifide ja
  metoodikaga, võib hiljemalt kahe kuu jooksul pärast otsuse või otsuse projekti avaldamist või liikmesriikide poolt kehtestatud lühema tähtaja jooksul esitada kaebuse, milles nõutakse otsuse läbivaatamist. Kõnealune kaebus ei peata otsuse täitmist.

10.   Liikmesriigid kehtestavad ▐ kontrollimiseks ning läbipaistvuse tagamiseks sobivad ja tõhusad mehhanismid, et vältida eriti tarbijaid kahjustavat turgu valitseva seisundi kuritarvitamist ja turuvallutuslikku käitumist. Nende mehhanismide puhul tuleb arvesse võtta asutamislepingu sätteid ja eelkõige selle artiklit 82.

11.
     
  Riiklikud reguleerivad asutused loovad sõltumatud kaebuste menetlemise teenistused ja alternatiivsed hüvitusmehhanismid, nagu energiavaldkonna sõltumatu ombudsman või tarbijaorganisatsioon. Need teenistused või mehhanismid vastutavad kaebuste tõhusa menetlemise eest ning järgivad parima tava põhimõtet. Riiklikud reguleerivad asutused kehtestavad standardid ja suunised selle kohta, kuidas tootjad ja võrguettevõtjad kaebusi menetlevad.

12.   Liikmesriigid tagavad asjakohaste meetmete võtmise, sealhulgas siseriiklike õigusaktidega ettenähtud haldus- ja kriminaalmenetluste algatamise füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes, juhul kui ei järgita käesolevas direktiivis kehtestatud konfidentsiaalsusnõudeid.

13.   Lõigetes 8 ja 9 osutatud kaebuste esitamine ei tohi piirata edasikaebamise õigust ühenduse ja siseriikliku õiguse alusel.

14.   Riikliku reguleeriva asutuse otsused peavad olema põhjendatud
  on põhjalikult motiveeritud ning õigusliku kontrolli jaoks üldsusele kättesaadavad
  .

15.   Liikmesriigid tagavad, et riiklikul tasandil on sobivad mehhanismid, mille alusel on riikliku reguleeriva asutuse otsusest mõjutatud poolel õigus esitada kaebus
  riiklikule kohtuorganile või muule sõltumatule riiklikule asutusele
  , kes on asjaomastest pooltest
  ja valitsusest
  sõltumatu.

▐

Artikkel 24 d

Piiriüleseid küsimusi reguleeriv kord

1.   Riiklikud reguleerivad asutused teevad omavahel tihedat koostööd, konsulteerivad üksteisega ning annavad üksteisele ja ametile teavet, mis on vajalik nende käesolevast direktiivist tulenevate ülesannete täitmiseks. Vahetatava teabe puhul peab teavet vastu võttev asutus tagama sama konfidentsiaalsustaseme kui asutus, kust teave pärit on.

2.   
  Selleks et tagada piirkondlike gaasiturgude esinemise korral integratsiooni kajastamine asjakohaste reguleerivate struktuuride poolt, tagavad asjaomased reguleerivad asutused tihedas koostöös ametiga ning selle juhtimisel vähemalt nende piirkondlike turgudega seotud järgmiste reguleerimisülesannete täitmise:

| a) | teha
  koostööd vähemalt piirkondlikul tasandil, et toetada sellise töökorra väljakujundamist, mis tagab võrgu optimaalse haldamise, arendada ühiseid gaasibörse ja piiriüleste võimsuste jaotamist ning kindlustada piirkonnas
  ja piirkondade vahel
  vastastikuse ühendamise võimsuse
  piisav
  tase,
  sealhulgas uute ühenduste loomise abil,
  et võimaldada tõhusa konkurentsi arengut
  ja varustuskindluse parandamist; |
| --- | --- |

a)

teha
  koostööd vähemalt piirkondlikul tasandil, et toetada sellise töökorra väljakujundamist, mis tagab võrgu optimaalse haldamise, arendada ühiseid gaasibörse ja piiriüleste võimsuste jaotamist ning kindlustada piirkonnas
  ja piirkondade vahel
  vastastikuse ühendamise võimsuse
  piisav
  tase,
  sealhulgas uute ühenduste loomise abil,
  et võimaldada tõhusa konkurentsi arengut
  ja varustuskindluse parandamist;

| b) | ühtlustada vähemalt asjakohasel piirkondlikul tasandil kõik asjaomaseid põhivõrguettevõtjaid ja muid turuosalisi käsitlevad tehnilised ja turureeglid; |
| --- | --- |

b)

ühtlustada vähemalt asjakohasel piirkondlikul tasandil kõik asjaomaseid põhivõrguettevõtjaid ja muid turuosalisi käsitlevad tehnilised ja turureeglid;

| c) | ühtlustada ülekoormuse juhtimise reeglid; |
| --- | --- |

c)

ühtlustada ülekoormuse juhtimise reeglid;

| d) | võtta vastu eeskirjad, mille abil tagada, et asjaomasel piirkondlikul ühendturul tegutsevate gaasibörside omanikud ja/või juhid on täielikult sõltumatud tootmisüksuste omanikest ja/või juhtidest. |
| --- | --- |

d)

võtta vastu eeskirjad, mille abil tagada, et asjaomasel piirkondlikul ühendturul tegutsevate gaasibörside omanikud ja/või juhid on täielikult sõltumatud tootmisüksuste omanikest ja/või juhtidest.

Riiklikel reguleerivatel asutustel on õigus sõlmida regulatiivkoostöö edendamiseks üksteisega lepinguid ja esimeses lõigus osutatud meetmeid võetakse vastavalt vajadusele teiste asjaomaste riiklike ametiasutustega tihedalt konsulteerides ja ilma et see piiraks nende eriomast pädevust.

3.   Amet otsustab reguleeriva korra üle seoses infrastruktuuriga, mis ühendab vähemalt kahte liikmesriiki:

| a) | pädevate riiklike reguleerivate asutuste ühise taotluse alusel; või |
| --- | --- |

a)

pädevate riiklike reguleerivate asutuste ühise taotluse alusel; või

| b) | kui pädevad riiklikud reguleerivad asutused ei ole jõudnud kokkuleppele asjakohases reguleerivas korras kuue kuu jooksul pärast seda, kui fail edastati kõnealustest reguleerivatest asutusest viimasele. |
| --- | --- |

b)

kui pädevad riiklikud reguleerivad asutused ei ole jõudnud kokkuleppele asjakohases reguleerivas korras kuue kuu jooksul pärast seda, kui fail edastati kõnealustest reguleerivatest asutusest viimasele.

▐

Artikkel 24e

Suunistele vastavus

1.   Komisjon või iga riiklik reguleeriv asutus ║ võivad taotleda ameti arvamust selle kohta, kas reguleeriva asutuse tehtud otsus on vastavuses käesolevas direktiivis või määruses (EÜ) nr 1775/2005 osutatud suunistega.

2.   Amet esitab
  kahe kuu
  jooksul oma arvamuse vastavalt kas komisjonile või seda taotlenud riiklikule reguleerivale asutusele ║ ning riiklikule reguleerivale asutusele, kes tegi kõnealuse otsuse.

3.   Kui riiklik reguleeriv asutus, kes vaieldava otsuse tegi, ei järgi ameti arvamust nelja kuu jooksul pärast selle saamist, teavitab amet sellest komisjoni.

4.   Iga riiklik reguleeriv asutus võib kahe kuu jooksul pärast otsuse tegemist teavitada komisjoni juhul, kui ta leiab, et riikliku reguleeriva asutuse tehtud otsus ei vasta käesolevas direktiivis või määruses (EÜ) nr 1775/2005 osutatud suunistele.

5.   Kui komisjon leiab ║, et riikliku reguleeriva asutuse otsuse puhul on tõsiseid kahtlusi seoses selle vastavusega käesolevas direktiivis või määruses (EÜ) nr 1775/2005 osutatud suunistele, kas kahe kuu jooksul pärast seda, kui amet on teda teavitanud ameti arvamuse mittejärgimisest kooskõlas lõikega 3 või mittevastavusest suunistega kooskõlas lõikega 4 või omal algatusel kolme kuu jooksul pärast vaieldava otsuse tegemist, võib komisjon algatada menetluse. Sel juhul kutsub ta reguleerivat asutust ja reguleerivale asutusele esitatud menetluse osalisi üles esitama märkusi.

6.   Kui komisjon on otsustanud algatada menetluse, esitab ta ║ nelja kuu jooksul pärast sellise otsuse tegemist lõpliku otsuse:

| a) | mitte esitada vastuväiteid riikliku reguleeriva asutuse otsuse suhtes; või |
| --- | --- |

a)

mitte esitada vastuväiteid riikliku reguleeriva asutuse otsuse suhtes; või

| b) | nõuda asjaomasel riiklikul reguleerival asutusel muuta otsust või see tühistada, kui ta leiab, et suuniseid ei ole järgitud. |
| --- | --- |

b)

nõuda asjaomasel riiklikul reguleerival asutusel muuta otsust või see tühistada, kui ta leiab, et suuniseid ei ole järgitud.

7.   Kui komisjon ei ole teinud otsust menetluse algatamise või lõpliku otsuse kohta vastavalt lõigetes 5 ja 6 sätestatud ajavahemiku jooksul, tähendab see, et ta ei ole esitanud riikliku reguleeriva asutuse otsuse suhtes vastuväiteid.

8.   Riiklik reguleeriv asutus täidab komisjoni otsust kõnealuse otsuse muutmise või tühistamise kohta kahe kuu jooksul ja teatab sellest komisjonile.

9.   Komisjon võtab vastu suunised, milles sätestatakse käesoleva artikli kohaldamisel järgitava menetluse üksikasjad. Kõnealune meede, mis on kavandatud käesoleva direktiivi väheoluliste sätete muutmiseks seda täiendades, võetakse vastu artikli 30 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Artikkel 24f

Andmete säilitamine

1.   Liikmesriigid näevad ette, et tarneettevõtjad peavad hoidma
  pädevate asutuste jaoks nende kohustuste täitmise võimaldamiseks
  viie aasta jooksul kättesaadavana kogu asjakohase teabe, mis on seotud kõikide tehingutega gaasitarnelepingute ja maagaasi tuletisinstrumentide osas hulgimüüjatega ja põhivõrguettevõtjatega ning samuti gaasihoidlate ja maagaasi veeldusjaamade halduritega.

2.   See teave
  võib hõlmata
  vastavate tehingute üksikasjalikke andmeid, nagu tähtaeg, tarne- ja maksetingimused, maht, täitmise kuupäevad ja kellaajad, tehinguhinnad ja asjaomase hulgimüüja andmed, ning üksikasjalikke andmeid kõikide lõpule viimata gaasitarnelepingute ja maagaasi tuletisinstrumentide kohta.

3.   Riiklik reguleeriv asutus võib otsustada need andmed osaliselt turuosalistele kättesaadavaks teha, kui ei avaldata konkreetsete turuosaliste või konkreetsete tehingutega seotud tundlikku äriteavet. Seda lõiget ei kohaldata teabe suhtes, mis käsitleb direktiivi 2004/39/EÜ reguleerimisalasse jäävaid finantsinstrumente.

▐

4.   Käesoleva artikli sätted ei tekita lisakohustusi lõikes 1 osutatud asutuste ees üksuste jaoks, mis jäävad direktiivi 2004/39/EÜ reguleerimisalasse.

5.   Kui lõikes 1 osutatud asutused vajavad juurdepääsu andmetele, mida säilitavad direktiivi 2004/39/EÜ reguleerimisalasse jäävad üksused, esitavad kõnealuse direktiivi alusel vastutavad asutused lõikes 1 osutatud asutustele vajalikud andmed.

| 19) | Artikkel 25 jäetakse välja. |
| --- | --- |

19)

Artikkel 25 jäetakse välja.

| 20) | Lisatakse järgmine artikkel:



  „Artikkel 26 a


  Tööstusalade erand



  1.
     
  Liikmesriigid võivad tööstusalade suhtes mitte kohaldada käesoleva direktiivi artiklit 4 ja, artiklit 7, artikli 8 lõikeid 1 ja 2, artikleid 11, artikli 12 lõiget 5, artikleid 13, 17 ja 18, artikli 23 lõiget 1 ja/või artiklit 24.




  2.
     
  Lõikes 1 osutatud kohaldamata jätmised ei mõjuta kolmandate isikute juurdepääsu. Tööstusalade tarbijad võivad vabalt valida maagaasi tarnijat, kusjuures vaidluste korral võrguoperaatoriga võivad nad pöörduda riiklike reguleerivate asutuste poole
  .” |
| --- | --- |

20)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 26 a

Tööstusalade erand

1.
     
  Liikmesriigid võivad tööstusalade suhtes mitte kohaldada käesoleva direktiivi artiklit 4 ja, artiklit 7, artikli 8 lõikeid 1 ja 2, artikleid 11, artikli 12 lõiget 5, artikleid 13, 17 ja 18, artikli 23 lõiget 1 ja/või artiklit 24.

2.
     
  Lõikes 1 osutatud kohaldamata jätmised ei mõjuta kolmandate isikute juurdepääsu. Tööstusalade tarbijad võivad vabalt valida maagaasi tarnijat, kusjuures vaidluste korral võrguoperaatoriga võivad nad pöörduda riiklike reguleerivate asutuste poole
  .”

| 21) | Artikkel 30 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 30


  Komitee

  1.   Komisjoni abistab komitee.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

21)

Artikkel 30 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 30

Komitee

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.”

| 22) | A LISA asendatakse järgmisega
  :
  „
  Ilma et see piiraks tarbijakaitset käsitlevaid ühenduse eeskirju, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/7/EÜ ning nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ, võetakse artiklis 3 nimetatud meetmeid selleks, et tagada tarbijatele:










  a) | õigus sõlmida gaasiteenuse osutajaga leping, milles tuuakse välja:








  — | tarnija nimi ja aadress; |
| --- | --- | --- | --- |

22)

A LISA asendatakse järgmisega
  :

„
  Ilma et see piiraks tarbijakaitset käsitlevaid ühenduse eeskirju, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/7/EÜ ning nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ, võetakse artiklis 3 nimetatud meetmeid selleks, et tagada tarbijatele:

a)

õigus sõlmida gaasiteenuse osutajaga leping, milles tuuakse välja:

—

tarnija nimi ja aadress;

| — | osutatavad teenused, pakutava teenuse kvaliteedi tase ja ühenduse esmakordse sisseseadmise aeg; |
| --- | --- |

—

osutatavad teenused, pakutava teenuse kvaliteedi tase ja ühenduse esmakordse sisseseadmise aeg;

| — | pakutavate hooldusteenuste liigid; |
| --- | --- |

—

pakutavate hooldusteenuste liigid;

| — | õigeaegse teabe saamise viisid kõigi kohaldatavate tariifide ja hooldustasu liikide kohta; |
| --- | --- |

—

õigeaegse teabe saamise viisid kõigi kohaldatavate tariifide ja hooldustasu liikide kohta;

| — | lepingu kestus, teenuste ja lepingu pikendamise ja lõpetamise tingimused, lepingust tasuta taganemise õiguse olemasolu; |
| --- | --- |

—

lepingu kestus, teenuste ja lepingu pikendamise ja lõpetamise tingimused, lepingust tasuta taganemise õiguse olemasolu;

| — | võimalikud kompensatsioonid ja tagasimaksekord, mida kohaldatakse juhul, kui teenuse kvaliteet ei ole kokkulepitud tasemel, sealhulgas nõuetele mittevastav ja hilinenud arve esitamine; |
| --- | --- |

—

võimalikud kompensatsioonid ja tagasimaksekord, mida kohaldatakse juhul, kui teenuse kvaliteet ei ole kokkulepitud tasemel, sealhulgas nõuetele mittevastav ja hilinenud arve esitamine;

| — | punkti f kohase vaidlusküsimuste lahendamise menetluse algatamise kord; |
| --- | --- |

—

punkti f kohase vaidlusküsimuste lahendamise menetluse algatamise kord;

| — | teave tarbijate õiguste kohta, mis hõlmavad kõike eespool nimetatut ja esitatakse selgelt arvetel ja maagaasiettevõtjate kodulehtedel; ning |
| --- | --- |

—

teave tarbijate õiguste kohta, mis hõlmavad kõike eespool nimetatut ja esitatakse selgelt arvetel ja maagaasiettevõtjate kodulehtedel; ning

| — | üksikasjalikud andmed kaebusi lahendava pädeva asutuse kohta ja menetluskorra kohta, mida tarbija peab vaidluse korral järgima. |
| --- | --- |

—

üksikasjalikud andmed kaebusi lahendava pädeva asutuse kohta ja menetluskorra kohta, mida tarbija peab vaidluse korral järgima.

| b) | õigeaegne teatis lepingutingimuste kõigi muutuste kohta ning taganemisõiguse teatavakstegemine teatise saamisel. Teenuse osutajad peavad nendega liitunud tarbijatele ise õigeaegselt teatama kõigist tasu suurendamistest hiljemalt ühe arve esitamise normaaltähtaja jooksul pärast suurenemise jõustumist läbipaistval ja arusaadaval viisil. Liikmesriigid tagavad, et tarbijatel oleks vabadus lepingutest taganeda, kui nad ei nõustu neile gaasiteenuse osutaja poolt teatatud uute tingimustega; |
| --- | --- |

b)

õigeaegne teatis lepingutingimuste kõigi muutuste kohta ning taganemisõiguse teatavakstegemine teatise saamisel. Teenuse osutajad peavad nendega liitunud tarbijatele ise õigeaegselt teatama kõigist tasu suurendamistest hiljemalt ühe arve esitamise normaaltähtaja jooksul pärast suurenemise jõustumist läbipaistval ja arusaadaval viisil. Liikmesriigid tagavad, et tarbijatel oleks vabadus lepingutest taganeda, kui nad ei nõustu neile gaasiteenuse osutaja poolt teatatud uute tingimustega;

| c) | läbipaistva teabe saamine gaasiteenustele juurepääsu ja kasutamise suhtes kohaldatavate hindade, tariifide ja üldtingimuste kohta; |
| --- | --- |

c)

läbipaistva teabe saamine gaasiteenustele juurepääsu ja kasutamise suhtes kohaldatavate hindade, tariifide ja üldtingimuste kohta;

| d) | tasumisviiside lai valik, mis ei diskrimineeri tarbijaid. Iga muudatus tingimustes peab kajastama erinevatest maksesüsteemidest tarnijale tulenevaid kulusid. Üldtingimused peavad olema õiglased ja läbipaistvad. Need peavad olema selged ja arusaadavad. Tarbijaid tuleb kaitsta ebaõiglaste või eksitavate müügiviiside, sealhulgas ettevõtjate poolt kehtestatud lepinguväliste tõkete eest, nagu ülemäärane lepinguline dokumentatsioon; |
| --- | --- |

d)

tasumisviiside lai valik, mis ei diskrimineeri tarbijaid. Iga muudatus tingimustes peab kajastama erinevatest maksesüsteemidest tarnijale tulenevaid kulusid. Üldtingimused peavad olema õiglased ja läbipaistvad. Need peavad olema selged ja arusaadavad. Tarbijaid tuleb kaitsta ebaõiglaste või eksitavate müügiviiside, sealhulgas ettevõtjate poolt kehtestatud lepinguväliste tõkete eest, nagu ülemäärane lepinguline dokumentatsioon;

| e) | tasuta tarnijavahetus; |
| --- | --- |

e)

tasuta tarnijavahetus;

| f) | läbipaistvad, lihtsad ja odavad kaebuste lahendamise menetlused. Kõikidel tarbijatel on eelkõige õigus oma gaasiteenuse osutaja teenustele ja esitatud kaebuste käsitlemisele. Need menetlused peavad võimaldama õiglast ja kiiret vaidluste lahendamist kolme kuu jooksul ning, kui olukord seda tingib, rakendama kulude ja/või kahju hüvitamise süsteemi. Võimaluse korral peaksid nad järgima komisjoni 30. märtsi 1998. aasta soovituses 98/257/EÜ tarbijavaidluste kohtuväliste lahenduste eest vastutavatele asutustele kohaldatavate põhimõtete kohta (25) sätestatud põhimõtteid; |
| --- | --- |

f)

läbipaistvad, lihtsad ja odavad kaebuste lahendamise menetlused. Kõikidel tarbijatel on eelkõige õigus oma gaasiteenuse osutaja teenustele ja esitatud kaebuste käsitlemisele. Need menetlused peavad võimaldama õiglast ja kiiret vaidluste lahendamist kolme kuu jooksul ning, kui olukord seda tingib, rakendama kulude ja/või kahju hüvitamise süsteemi. Võimaluse korral peaksid nad järgima komisjoni 30. märtsi 1998. aasta soovituses 98/257/EÜ tarbijavaidluste kohtuväliste lahenduste eest vastutavatele asutustele kohaldatavate põhimõtete kohta (25) sätestatud põhimõtteid;

| g) | kes on juba gaasivõrku ühendatud, teave nende õiguse kohta saada siseriiklikult kohaldatavate õigusaktide kohaselt kindla kvaliteediga maagaasi mõistliku hinna eest; |
| --- | --- |

g)

kes on juba gaasivõrku ühendatud, teave nende õiguse kohta saada siseriiklikult kohaldatavate õigusaktide kohaselt kindla kvaliteediga maagaasi mõistliku hinna eest;

| h) | võimalus tarnijat raskusteta vahetada,
  tarbimisandmete kättesaadavus ning võimalus anda igale tarnimislitsentsiga ettevõtjale konkreetse kokkuleppe alusel tasuta juurdepääs oma mõõteandmetele. Andmehalduse eest vastutav isik on kohustatud need andmed kõnealusele ettevõtjale andma. Liikmesriigid määravad kindlaks andmete vormingu ning korra, mille alusel tarnijad ja tarbijad andmetele juurde pääsevad. Selle teenuse eest ei tohi tarbijalt lisatasu võtta; |
| --- | --- |

h)

võimalus tarnijat raskusteta vahetada,
  tarbimisandmete kättesaadavus ning võimalus anda igale tarnimislitsentsiga ettevõtjale konkreetse kokkuleppe alusel tasuta juurdepääs oma mõõteandmetele. Andmehalduse eest vastutav isik on kohustatud need andmed kõnealusele ettevõtjale andma. Liikmesriigid määravad kindlaks andmete vormingu ning korra, mille alusel tarnijad ja tarbijad andmetele juurde pääsevad. Selle teenuse eest ei tohi tarbijalt lisatasu võtta;

| i) | ▐ nõuetekohane teavitamine tegelikust gaasitarbimisest ja kuludest
  vähemalt iga kvartali kohta
  . Selle teenuse eest ei tohi tarbijalt lisatasu võtta.
  Liikmesriigid tagavad, et arukad arvestid võetakse lõplikult kasutusele tarbijate jaoks minimaalsete katkestustega (26) ja see on jaotusvõrguettevõtjate ja tarneettevõtjate vastutus. Riiklikud reguleerivad asutused vastutavad nimetatud arengu järelevalve ja sel eesmärgil loodud ühiste standardite kehtestamise eest. Liikmesriigid tagavad, et standardites, millega kehtestatakse arvestite konstruktsiooni ja töö miinimumnõuded, käsitletakse koostalitlusvõime küsimusi, et tagada tarbijatele võimalikult väikeste kuludega maksimaalne kasu
  ; |
| --- | --- |

i)

▐ nõuetekohane teavitamine tegelikust gaasitarbimisest ja kuludest
  vähemalt iga kvartali kohta
  . Selle teenuse eest ei tohi tarbijalt lisatasu võtta.
  Liikmesriigid tagavad, et arukad arvestid võetakse lõplikult kasutusele tarbijate jaoks minimaalsete katkestustega (26) ja see on jaotusvõrguettevõtjate ja tarneettevõtjate vastutus. Riiklikud reguleerivad asutused vastutavad nimetatud arengu järelevalve ja sel eesmärgil loodud ühiste standardite kehtestamise eest. Liikmesriigid tagavad, et standardites, millega kehtestatakse arvestite konstruktsiooni ja töö miinimumnõuded, käsitletakse koostalitlusvõime küsimusi, et tagada tarbijatele võimalikult väikeste kuludega maksimaalne kasu
  ;

| j) | lõpparve saamine pärast tarneettevõtja vahetamist hiljemalt ühe kuu jooksul alates asjaomase tarneettevõtja teavitamisest. |
| --- | --- |

j)

lõpparve saamine pärast tarneettevõtja vahetamist hiljemalt ühe kuu jooksul alates asjaomase tarneettevõtja teavitamisest.

Artikkel 2

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt ... (27). ║ Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates ... (27). ║

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga korraldatavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

3.
     
  Liikmesriigid kuulutavad kehtetuks kõik haldus- ja õigusnormid, mis takistavad maagaasiettevõtjal, reguleerival või teisel asutusel oma kohustusi järgimast või käesolevast direktiivist tulenevaid õigusi või kohustusi täitmast.

4.
     
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal aruande käesoleva direktiivi ametliku ja praktilise rakendamise kohta liikmesriikides.

5.
     
  Kui riiklikult kontrollitud üksus on otseselt või kaudselt kaasatud vertikaalselt integreeritud ettevõtja osade omandamisse, teatatakse kõnealuse tehingu korraldamise hind komisjonile. Teatamisega kaasneb tehingu aluseks olevate varade väärtuse kinnitamine rahvusvahelise audiitorfirma poolt. Komisjon kasutab kõnealust teavet ainult riigiabi kontrollimiseks.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub [...] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

║ ,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  
  ELT C 211, 19.8.2008, lk 23.

1

ELT C 211, 19.8.2008, lk 23.

(2)  
  ELT C 172, 5.7.2008, lk 55.

2

ELT C 172, 5.7.2008, lk 55.

(3)  Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta seisukoht.

3

Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta seisukoht.

(4)  ELT L 176, 15.7.2003, lk 57.

4

(5)  
  ELT C 175 E, 10.7.2008, lk 206.

5

ELT C 175 E, 10.7.2008, lk 206.

(6)  
  ELT L...

6

ELT L...

(7)  

  ELT L 114, 27.4.2006, lk 64.

7

ELT L 114, 27.4.2006, lk 64.

(8)  

  ELT L 127, 29.4.2004, lk 92.

8

ELT L 127, 29.4.2004, lk 92.

(9)  ELT L 289, 3.11.2005, lk 1.

9

(10)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. ║.

10

(11)  
  ELT L 200, 22.7.2006, lk 11.

11

ELT L 200, 22.7.2006, lk 11.

(12)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.”

12

(13)  
  ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.

13

ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.

(14)  
  ELT L
  ...”

14

ELT L

(15)  Üks aasta pärast direktiivi .../.../EÜ [millega muudetakse direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ülevõtmise kohta] ülevõtmise kuupäeva..

15

Üks aasta pärast direktiivi .../.../EÜ [millega muudetakse direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ülevõtmise kohta] ülevõtmise kuupäeva.

(16)  Kaks aastat pärast direktiivi .../.../EÜ [millega muudetakse direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ülevõtmise kohta] ülevõtmise kuupäeva.

16

Kaks aastat pärast direktiivi .../.../EÜ [millega muudetakse direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ülevõtmise kohta] ülevõtmise kuupäeva

(17)  Direktiivi ... /.../EÜ [millega muudetakse direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta] jõustumise kuupäev.”

17

Direktiivi ... /.../EÜ [millega muudetakse direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta] jõustumise kuupäev

(18)  
  Üks aasta pärast direktiivi .../.../EÜ [millega muudetakse direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta] jõustumise kuupäeva.
  .

18

Üks aasta pärast direktiivi .../.../EÜ [millega muudetakse direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta] jõustumise kuupäeva.

(19)  
  Kümme aastat pärast direktiivi .../.../EÜ [millega muudetakse direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta] jõustumise kuupäeva
  .

19

Kümme aastat pärast direktiivi .../.../EÜ [millega muudetakse direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta] jõustumise kuupäeva

(20)  
  Kaks aastat pärast pärast direktiivi .../.../EÜ [millega muudetakse direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta] jõustumise kuupäeva
  .”

20

Kaks aastat pärast pärast direktiivi .../.../EÜ [millega muudetakse direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta] jõustumise kuupäeva

(21)  
  Viis aastat pärast direktiivi .../.../EÜ [millega muudetakse direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta] jõustumist
  .

21

Viis aastat pärast direktiivi .../.../EÜ [millega muudetakse direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta] jõustumist

(22)  
  Seitse aastat pärast direktiivi .../.../EÜ [millega muudetakse direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta] jõustumist
  .”

22

Seitse aastat pärast direktiivi .../.../EÜ [millega muudetakse direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta] jõustumist

(23)  
  Direktiivi .../.../EÜ [millega muudetakse direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta] jõustumise kuupäev
  .”

23

Direktiivi .../.../EÜ [millega muudetakse direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta] jõustumise kuupäev

(24)  

  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1

  .”

24

EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1

(25)  

  EÜT L 115, 17.4.1998, lk 31.

25

EÜT L 115, 17.4.1998, lk 31.

(26)  
  Kümme aastat pärast direktiivi .../.../EÜ [millega muudetakse direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta] jõustumise kuupäeva
  .”

26

Kümme aastat pärast direktiivi .../.../EÜ [millega muudetakse direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta] jõustumise kuupäeva

(27)  18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

27

18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/181 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/181

---

Kolmapäev, 9. juuli 2008Sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamine ***I

P6_TA(2008)0348

Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (KOM(2006)0016 – C6-0037/2006 – 2006/0006(COD))

2009/C 294 E/49

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2006)0016);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ning artikleid 42 ja 308, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0037/2006);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A6-0251/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäev, 9. juuli 2008P6_TC1-COD(2006)0006

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu vastu võetud esimesel lugemisel 9. juulil 2008. aastal, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 574/72

(EMPs ja Šveitsis kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 42 ja 308,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta, (1) eriti selle artiklit 89,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut ║,

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2)

toimides asutamislepingu artiklis 251 (3) sätestatud korras

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 883/2004 ajakohastatakse liikmesriikide siseriiklike sotsiaalkindlustusskeemide kooskõlastamise eeskirju, täpsustades vajalikud rakendusmeetmed ja menetlused ning püüdes neid kõigi asjaosaliste huvides lihtsustada. On vaja kehtestada selle rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 883/2004 ajakohastatakse liikmesriikide siseriiklike sotsiaalkindlustusskeemide kooskõlastamise eeskirju, täpsustades vajalikud rakendusmeetmed ja menetlused ning püüdes neid kõigi asjaosaliste huvides lihtsustada. On vaja kehtestada selle rakenduseeskirjad.

| (2) | Tõhusama ja tihedama koostöö korraldamine sotsiaalkindlustusasutuste vahel on oluline tegur, et võimaldada määrusega (EÜ) nr 883/2004 hõlmatud isikutel oma õigusi võimalikult kiiresti ja parimatel tingimustel kasutada. |
| --- | --- |

(2)

Tõhusama ja tihedama koostöö korraldamine sotsiaalkindlustusasutuste vahel on oluline tegur, et võimaldada määrusega (EÜ) nr 883/2004 hõlmatud isikutel oma õigusi võimalikult kiiresti ja parimatel tingimustel kasutada.

| (3) | Elektrooniliste vahendite kasutamine on kohane kiireks ja usaldusväärseks andmevahetuseks liikmesriikide asutuste vahel. ║ Andmete elektrooniline töötlemine peaks kaasa aitama menetluste kiirendamisele asjaomaste isikute jaoks. Lisaks peavad nende suhtes kehtima kõik tagatised, mis on ette nähtud ühenduse sätetes üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta.
  Liikmesriigid peaksid seetõttu võtma vajalikke meetmeid tagamaks, et määruse (EÜ) nr 883/2004 reguleerimisalasse kuuluvate riiklike sotsiaalkindlustusalaste õigusaktidega seotud andmeid käsitletakse nõuetekohaselt kooskõlas üksikisikute kaitsega isikuandmete töötlemisel ja nende vahetamisel käesoleva määruse kontekstis
  . |
| --- | --- |

(3)

Elektrooniliste vahendite kasutamine on kohane kiireks ja usaldusväärseks andmevahetuseks liikmesriikide asutuste vahel. ║ Andmete elektrooniline töötlemine peaks kaasa aitama menetluste kiirendamisele asjaomaste isikute jaoks. Lisaks peavad nende suhtes kehtima kõik tagatised, mis on ette nähtud ühenduse sätetes üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta.
  Liikmesriigid peaksid seetõttu võtma vajalikke meetmeid tagamaks, et määruse (EÜ) nr 883/2004 reguleerimisalasse kuuluvate riiklike sotsiaalkindlustusalaste õigusaktidega seotud andmeid käsitletakse nõuetekohaselt kooskõlas üksikisikute kaitsega isikuandmete töötlemisel ja nende vahetamisel käesoleva määruse kontekstis
  .

| (4) | Andmete, sealhulgas ajakohastamist võimaldaval kujul esitatud elektrooniliste andmete kättesaadavus liikmesriikide asutuste kohta, kes võivad sekkuda määruse (EÜ) nr 883/2004 kohaldamisse, peab lihtsustama andmevahetust liikmesriikide asutuste vahel. See lähenemine, mis tähtsustab puhtalt faktilise teabe olulisust ning selle kiiret kättesaadavust kodanikele, on oluline lihtsustus, mis tuleb sätestada käesoleva määrusega. |
| --- | --- |

(4)

Andmete, sealhulgas ajakohastamist võimaldaval kujul esitatud elektrooniliste andmete kättesaadavus liikmesriikide asutuste kohta, kes võivad sekkuda määruse (EÜ) nr 883/2004 kohaldamisse, peab lihtsustama andmevahetust liikmesriikide asutuste vahel. See lähenemine, mis tähtsustab puhtalt faktilise teabe olulisust ning selle kiiret kättesaadavust kodanikele, on oluline lihtsustus, mis tuleb sätestada käesoleva määrusega.

| (5) | Sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamist käsitlevate eeskirjade rakendamise keerukate menetluste võimalikult sujuva toimimise eesmärgi saavutamiseks ja nende menetluste tõhusaks haldamiseks on vaja IV lisa viivitamatu ajakohastamise süsteemi. Nende sätete väljatöötamine ja kohaldamine nõuab tihedat koostööd liikmesriikide ja komisjoni vahel ning nende sätete rakendamine peaks toimuma kiiresti, pidades silmas viivitamisest tulenevaid tagajärgi nii kodanikele kui haldusasutustele. Komisjonile tuleks seetõttu anda volitus andmebaas välja töötada ja seda hallata ning tagada andmebaasi toimimine vähemalt alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. Eelkõige peaks komisjon astuma vajalikke samme IV lisas loetletud andmete lisamiseks andmebaasi. |
| --- | --- |

(5)

Sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamist käsitlevate eeskirjade rakendamise keerukate menetluste võimalikult sujuva toimimise eesmärgi saavutamiseks ja nende menetluste tõhusaks haldamiseks on vaja IV lisa viivitamatu ajakohastamise süsteemi. Nende sätete väljatöötamine ja kohaldamine nõuab tihedat koostööd liikmesriikide ja komisjoni vahel ning nende sätete rakendamine peaks toimuma kiiresti, pidades silmas viivitamisest tulenevaid tagajärgi nii kodanikele kui haldusasutustele. Komisjonile tuleks seetõttu anda volitus andmebaas välja töötada ja seda hallata ning tagada andmebaasi toimimine vähemalt alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. Eelkõige peaks komisjon astuma vajalikke samme IV lisas loetletud andmete lisamiseks andmebaasi.

| (6) | Mõningate menetluste tõhustamine peab lisama määrusele (EÜ) nr 883/2004 kasutajate jaoks õiguskindlust ja läbipaistvust. Eelkõige peab ühiste tähtaegade kinnitamine teatavate kohustuste täitmiseks või haldusetappide läbimiseks kaasa aitama kindlustatud isikute ja asutuste vaheliste suhete selgitamisele ja struktureerimisele. |
| --- | --- |

(6)

Mõningate menetluste tõhustamine peab lisama määrusele (EÜ) nr 883/2004 kasutajate jaoks õiguskindlust ja läbipaistvust. Eelkõige peab ühiste tähtaegade kinnitamine teatavate kohustuste täitmiseks või haldusetappide läbimiseks kaasa aitama kindlustatud isikute ja asutuste vaheliste suhete selgitamisele ja struktureerimisele.

| (7) | Liikmesriikidel, nende pädevatel asutustel ja sotsiaalkindlustusasutustel peab olema võimalus omavahel kokku leppida lihtsustatud menetlustes ja halduskorras, mida igaüks neist peab kõige tõhusamaks ja kohasemaks oma sotsiaalkindlustussüsteemis. Siiski ei tohi sellised kokkulepped mõjutada määrusega (EÜ) nr 883/2004 hõlmatud isikute õigusi. |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriikidel, nende pädevatel asutustel ja sotsiaalkindlustusasutustel peab olema võimalus omavahel kokku leppida lihtsustatud menetlustes ja halduskorras, mida igaüks neist peab kõige tõhusamaks ja kohasemaks oma sotsiaalkindlustussüsteemis. Siiski ei tohi sellised kokkulepped mõjutada määrusega (EÜ) nr 883/2004 hõlmatud isikute õigusi.

| (8) | Sotsiaalkindlustuse valdkonnale omane keerukus nõuab kõigilt liikmesriikide asutustelt erilisi jõupingutusi kindlustatud isikute huvides, et ei kahjustataks isikuid, kes ei ole edastanud oma taotlust või vajalikku teavet asutusele, kes on volitatud seda taotlust menetlema vastavalt määruses (EÜ) 883/2004 ja käesolevas määruses sätestatud eeskirjadele ja korrale. |
| --- | --- |

(8)

Sotsiaalkindlustuse valdkonnale omane keerukus nõuab kõigilt liikmesriikide asutustelt erilisi jõupingutusi kindlustatud isikute huvides, et ei kahjustataks isikuid, kes ei ole edastanud oma taotlust või vajalikku teavet asutusele, kes on volitatud seda taotlust menetlema vastavalt määruses (EÜ) 883/2004 ja käesolevas määruses sätestatud eeskirjadele ja korrale.

| (9) | Et määrata kindlaks pädev asutus, st asutus, kelle õigust kohaldatakse või kellel lasub kohustus teatavaid hüvitisi maksta, peavad ühe või mitme liikmesriigi asutused analüüsima kindlustatud isiku ja tema pereliikmete objektiivset olukorda. Et tagada asjaomaste isikute kaitse selle möödapääsmatu asutustevahelise teabevahetuse ajal, tuleb ette näha nende ajutine kuulumine ühe riigi sotsiaalkindlustusõiguse alla. |
| --- | --- |

(9)

Et määrata kindlaks pädev asutus, st asutus, kelle õigust kohaldatakse või kellel lasub kohustus teatavaid hüvitisi maksta, peavad ühe või mitme liikmesriigi asutused analüüsima kindlustatud isiku ja tema pereliikmete objektiivset olukorda. Et tagada asjaomaste isikute kaitse selle möödapääsmatu asutustevahelise teabevahetuse ajal, tuleb ette näha nende ajutine kuulumine ühe riigi sotsiaalkindlustusõiguse alla.

| (10) | Liikmesriigid peaksid tegema koostööd käesoleva määruse ja määruse (EÜ) nr 883/2004 kohaldamisalasse jäävate isikute elukoha kindlaksmääramiseks ning vaidluse korral peaksid nad võtma selle lahendamiseks arvesse kõiki asjakohaseid kriteeriume. Liikmesriigid võivad selleks võtta arvesse käesoleva määruse asjakohaseid sätteid. |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriigid peaksid tegema koostööd käesoleva määruse ja määruse (EÜ) nr 883/2004 kohaldamisalasse jäävate isikute elukoha kindlaksmääramiseks ning vaidluse korral peaksid nad võtma selle lahendamiseks arvesse kõiki asjakohaseid kriteeriume. Liikmesriigid võivad selleks võtta arvesse käesoleva määruse asjakohaseid sätteid.

| (11) | Paljude käesolevas määruses sätestatud meetmete ja menetluste eesmärk on lisada läbipaistvust kriteeriumidele, mida liikmesriikide asutused peavad määruse (EÜ) nr 883/2004 järgimisel rakendama. Need täpsustused tulenevad Euroopa Ühenduste Kohtu praktikast, halduskomisjoni otsustest ning enam kui kolmekümneaastasest sotsiaalkindlustusskeemide kooskõlastamise kogemusest asutamislepinguga ettenähtud põhivabaduste raames. |
| --- | --- |

(11)

Paljude käesolevas määruses sätestatud meetmete ja menetluste eesmärk on lisada läbipaistvust kriteeriumidele, mida liikmesriikide asutused peavad määruse (EÜ) nr 883/2004 järgimisel rakendama. Need täpsustused tulenevad Euroopa Ühenduste Kohtu praktikast, halduskomisjoni otsustest ning enam kui kolmekümneaastasest sotsiaalkindlustusskeemide kooskõlastamise kogemusest asutamislepinguga ettenähtud põhivabaduste raames.

| (12) | Käesolevas määruses sätestatakse meetmed ja menetlused töötajate ja töötute isikute liikuvuse edendamiseks. Piirialatöötajad, kes on jäänud täielikult töötuks, võivad teha ennast tööhõivetalitustele kättesaadavaks nii nende elukohaliikmesriigis kui ka liikmesriigis, kus nad viimati töötasid. Siiski peaks neil olema õigus saada hüvitist ainult elukohaliikmesriigilt. |
| --- | --- |

(12)

Käesolevas määruses sätestatakse meetmed ja menetlused töötajate ja töötute isikute liikuvuse edendamiseks. Piirialatöötajad, kes on jäänud täielikult töötuks, võivad teha ennast tööhõivetalitustele kättesaadavaks nii nende elukohaliikmesriigis kui ka liikmesriigis, kus nad viimati töötasid. Siiski peaks neil olema õigus saada hüvitist ainult elukohaliikmesriigilt.

| (13) | Määruse (EÜ) nr 883/2004 reguleerimisala laiendamine kõigile kindlustatud isikutele, kaasa arvatud mittetöötavad isikud, nõuab nende isikute jaoks teatavaid erilisi eeskirju ja menetlusi, eelkõige selleks, et määrata kindlaks kohaldatav õigus, et võtta arvesse laste kasvatamisele pühendatud aeg isikute puhul, kes ei ole kunagi teinud palgatööd või tegelnud ettevõtlusega liikmesriikides, kus nad on elanud. |
| --- | --- |

(13)

Määruse (EÜ) nr 883/2004 reguleerimisala laiendamine kõigile kindlustatud isikutele, kaasa arvatud mittetöötavad isikud, nõuab nende isikute jaoks teatavaid erilisi eeskirju ja menetlusi, eelkõige selleks, et määrata kindlaks kohaldatav õigus, et võtta arvesse laste kasvatamisele pühendatud aeg isikute puhul, kes ei ole kunagi teinud palgatööd või tegelnud ettevõtlusega liikmesriikides, kus nad on elanud.

| (14) | Teatavad menetlused peavad peegeldama ka nõudmist jaotada kohustused liikmesriikide vahel võrdselt. Eelkõige haiguskindlustuse valdkonnas tuleb nende menetluste puhul arvesse võtta ühelt poolt nende liikmesriikide olukorda, kes kannavad kindlustatud isikute vastuvõtuga seotud kulud, andes nende käsutusse oma tervishoiusüsteemi, ja teiselt poolt nende liikmesriikide olukorda, kelle asutused kannavad oma kindlustatud kodanike mitterahaliste hüvitiste kulud, kui need hüvitised on saadud muus liikmesriigis kui elukohaliikmesriik. |
| --- | --- |

(14)

Teatavad menetlused peavad peegeldama ka nõudmist jaotada kohustused liikmesriikide vahel võrdselt. Eelkõige haiguskindlustuse valdkonnas tuleb nende menetluste puhul arvesse võtta ühelt poolt nende liikmesriikide olukorda, kes kannavad kindlustatud isikute vastuvõtuga seotud kulud, andes nende käsutusse oma tervishoiusüsteemi, ja teiselt poolt nende liikmesriikide olukorda, kelle asutused kannavad oma kindlustatud kodanike mitterahaliste hüvitiste kulud, kui need hüvitised on saadud muus liikmesriigis kui elukohaliikmesriik.

| (15) | Lähtudes määrusest (EÜ) nr 883/2004, tuleb selgitada mitterahaliste haigushüvitistega seotud kulutuste kandmise tingimusi plaanilise ravi raames teises liikmesriigis, st juhul, kui kindlustatud isik läheb ravile muusse liikmesriiki kui see, kus ta on kindlustatud või alaliselt elab. Tuleks täpsustada kindlustatud isikute kohustusi seoses eelneva loa taotlemisega ning asutuste kohustusi patsiendi suhtes seoses loa andmise tingimustega. Samuti tuleks täpsustada loa alusel teises liikmesriigis saadud ravi rahalise kulu kandmise tagajärjed. |
| --- | --- |

(15)

Lähtudes määrusest (EÜ) nr 883/2004, tuleb selgitada mitterahaliste haigushüvitistega seotud kulutuste kandmise tingimusi plaanilise ravi raames teises liikmesriigis, st juhul, kui kindlustatud isik läheb ravile muusse liikmesriiki kui see, kus ta on kindlustatud või alaliselt elab. Tuleks täpsustada kindlustatud isikute kohustusi seoses eelneva loa taotlemisega ning asutuste kohustusi patsiendi suhtes seoses loa andmise tingimustega. Samuti tuleks täpsustada loa alusel teises liikmesriigis saadud ravi rahalise kulu kandmise tagajärjed.

| (16) | Liikmesriikide asutuste vaheliste võlanõuete maksetähtaegade lühendamisele suunatud menetluste kitsendamine on oluline, et säilitada usalduslikud suhted ja järgida liikmesriikide sotsiaalkindlustusskeemide suhtes kehtivat hea juhtimistava nõuet. Seega tuleb tõhustada nõuete menetlemisega seotud toiminguid haigus- ja töötushüvitiste kontekstis. |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriikide asutuste vaheliste võlanõuete maksetähtaegade lühendamisele suunatud menetluste kitsendamine on oluline, et säilitada usalduslikud suhted ja järgida liikmesriikide sotsiaalkindlustusskeemide suhtes kehtivat hea juhtimistava nõuet. Seega tuleb tõhustada nõuete menetlemisega seotud toiminguid haigus- ja töötushüvitiste kontekstis.

| (17) | Kuna määrusega (EÜ) nr 883/2004 hõlmatud sotsiaalkindlustusskeemid tuginevad kõigi kindlustatute solidaarsusele, tuleb ette näha vahendid alusetult eraldatud hüvitistega seotud võlakohustuste või maksmata sissemaksete tõhusamaks sissenõudmiseks. Vastastikuse abistamise korda asutuste vahel tuleb selgitada, juhindudes nõukogu 26. mai 2008. aasta direktiivist 2008/55/EÜ (vastastikuse abi kohta teatavate sissemaksete, tollimaksude, maksude ja muude meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel) (4) ettenähtud sätetest, et paremini kaitsta liikmesriikide finantshuve, korraldades koostööd eelkõige maksuasutuste vahel. |
| --- | --- |

(17)

Kuna määrusega (EÜ) nr 883/2004 hõlmatud sotsiaalkindlustusskeemid tuginevad kõigi kindlustatute solidaarsusele, tuleb ette näha vahendid alusetult eraldatud hüvitistega seotud võlakohustuste või maksmata sissemaksete tõhusamaks sissenõudmiseks. Vastastikuse abistamise korda asutuste vahel tuleb selgitada, juhindudes nõukogu 26. mai 2008. aasta direktiivist 2008/55/EÜ (vastastikuse abi kohta teatavate sissemaksete, tollimaksude, maksude ja muude meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel) (4) ettenähtud sätetest, et paremini kaitsta liikmesriikide finantshuve, korraldades koostööd eelkõige maksuasutuste vahel.

| (18) | Kindlustatud isikute teavitamine nende õigustest ja kohustustest on oluline eeltingimus usaldusliku suhte kujundamiseks pädevate ametiasutuste ja liikmesriikide asutustega. |
| --- | --- |

(18)

Kindlustatud isikute teavitamine nende õigustest ja kohustustest on oluline eeltingimus usaldusliku suhte kujundamiseks pädevate ametiasutuste ja liikmesriikide asutustega.

| (19) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt kooskõlastamismeetmete vastuvõtmist, et tagada isikute vaba liikumise tegelik toimimine, ei suuda liikmesriigid piisaval määral teostada ning need on seega ║ paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Vastavalt nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttele ei lähe käesolev määrus kaugemale selle eesmärgi saavutamiseks vajalikust. |
| --- | --- |

(19)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt kooskõlastamismeetmete vastuvõtmist, et tagada isikute vaba liikumise tegelik toimimine, ei suuda liikmesriigid piisaval määral teostada ning need on seega ║ paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Vastavalt nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttele ei lähe käesolev määrus kaugemale selle eesmärgi saavutamiseks vajalikust.

| (20) | Käesolev määrus asendab nõukogu 21. märtsi 1972. aasta määruse (EMÜ) nr 574/72 (millega on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1408/71 (sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes) rakendamise kord) (5). |
| --- | --- |

(20)

Käesolev määrus asendab nõukogu 21. märtsi 1972. aasta määruse (EMÜ) nr 574/72 (millega on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1408/71 (sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes) rakendamise kord) (5).

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   JAOTIS

ÜLDSÄTTED

I   peatükk

Mõisted

Artikkel 1

Mõisted

1.   Käesolevas määruses kasutatakse
  järgmisi
  mõisteid:

| a) | „algmäärus” – määrus (EÜ) nr 883/2004; |
| --- | --- |

a)

„algmäärus” – määrus (EÜ) nr 883/2004;

| b) | „rakendusmäärus” – käesolev määrus; ning |
| --- | --- |

b)

„rakendusmäärus” – käesolev määrus; ning

| c) | kohaldatakse algmääruses sätestatud mõisteid
  . |
| --- | --- |

c)

kohaldatakse algmääruses sätestatud mõisteid
  .

2.   Lisaks lõikes 1 osutatud mõistetele kasutatakse käesolevas määruses järgmisi mõisteid:

| a) | „juurdepääsupunkt” – liikmesriigi pädeva ametiasutuse
  poolt ühe või mitme algmääruse artiklis 3 osutatud sotsiaalkindlustuse haru jaoks elektroonilise kontaktpunktina nimetatud asutus
  , kelle ülesanne on elektroonilisel teel saata ja vastu võtta
  algmääruse
  ja
  rakendusmääruse
  kohaldamiseks vajalikke andmeid
  liikmesriikidevahelise
  ühise võrgu kaudu; |
| --- | --- |

a)

„juurdepääsupunkt” – liikmesriigi pädeva ametiasutuse
  poolt ühe või mitme algmääruse artiklis 3 osutatud sotsiaalkindlustuse haru jaoks elektroonilise kontaktpunktina nimetatud asutus
  , kelle ülesanne on elektroonilisel teel saata ja vastu võtta
  algmääruse
  ja
  rakendusmääruse
  kohaldamiseks vajalikke andmeid
  liikmesriikidevahelise
  ühise võrgu kaudu;

| b) | „kontaktasutus” – ühe liikmesriigi nimetatud
  mis tahes
  pädev ametiasutus ühes või mitmes
  algmääruse
  artiklis 3 osutatud sotsiaalkindlustuse harus, kes saab vastata teabe- ja abitaotlustele
  algmääruse ja rakendusmääruse kohaldamiseks
  ja
  kes peab täitma talle rakendusmääruse
  IV jaotise kohaselt
  pandud ülesandeid
  ; |
| --- | --- |

b)

„kontaktasutus” – ühe liikmesriigi nimetatud
  mis tahes
  pädev ametiasutus ühes või mitmes
  algmääruse
  artiklis 3 osutatud sotsiaalkindlustuse harus, kes saab vastata teabe- ja abitaotlustele
  algmääruse ja rakendusmääruse kohaldamiseks
  ja
  kes peab täitma talle rakendusmääruse
  IV jaotise kohaselt
  pandud ülesandeid
  ;

| c) | „dokument” – mis tahes kandjal esitatud kogum andmetest,
  mis on struktureeritud selliselt, et seda saab
  vahetada elektrooniliselt ja mille edastamine on vajalik
  algmääruse
  ja
  rakendusmääruse
  toimimiseks; |
| --- | --- |

c)

„dokument” – mis tahes kandjal esitatud kogum andmetest,
  mis on struktureeritud selliselt, et seda saab
  vahetada elektrooniliselt ja mille edastamine on vajalik
  algmääruse
  ja
  rakendusmääruse
  toimimiseks;

| d) | „standardiseeritud elektrooniline sõnum” – igasugune
  struktureeritud
  dokument, mis on
  vormingus, mis on ette nähtud elektrooniliseks teabevahetuseks liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

d)

„standardiseeritud elektrooniline sõnum” – igasugune
  struktureeritud
  dokument, mis on
  vormingus, mis on ette nähtud elektrooniliseks teabevahetuseks liikmesriikide vahel;

| e) | „edastamine elektroonilisel teel” – andmete edastamine elektrooniliste andmetöötlusseadmete (sh pakkimisseadmete) abil juhtmete või raadio kaudu, optiliselt või muude elektromagnetiliste vahendite abil; |
| --- | --- |

e)

„edastamine elektroonilisel teel” – andmete edastamine elektrooniliste andmetöötlusseadmete (sh pakkimisseadmete) abil juhtmete või raadio kaudu, optiliselt või muude elektromagnetiliste vahendite abil;

| f) | „tehniline komisjon” – algmääruse artiklis 73 osutatud komisjon; |
| --- | --- |

f)

„tehniline komisjon” – algmääruse artiklis 73 osutatud komisjon;

| g) | „kontrollnõukogu” – algmääruse artiklis 74 osutatud organ. |
| --- | --- |

g)

„kontrollnõukogu” – algmääruse artiklis 74 osutatud organ.

II   peatükk

Sätted koostöö ja andmevahetuse kohta

Artikkel 2

Asutustevahelise teabevahetuse ulatus ja tingimused

1.
     
  Rakendusmääruse kohaldamisel peab teabevahetus liikmesriikide ametiasutuste ja muude asutuste ning algmääruse kohaldamisalasse jäävate isikute vahel põhinema avaliku teenuse, objektiivsuse, koostöö, aktiivse abi, tõhususe, puudega inimeste juurdepääsu ja kiire tegutsemise põhimõtetel.

2.   Asutused edastavad
  või vahetavad kõnealuse liikmesriigi sotsiaalkindlustusalaste õigusaktidega ette nähtud tähtaegade jooksul kõiki vajalikke andmeid nende
  isikute õiguste ja kohustuste väljatöötamiseks ja kindlaksmääramiseks
  , kelle suhtes algmäärust kohaldatakse. Selliste andmete edastamine liikmesriikide vahel toimub kas asutuste vahel otse või kontaktasutuste vahendusel.

3.   Kui kindlustatud isik on eksikombel edastanud teavet, dokumente või avaldusi mõnele teisele asutusele
  , mis ei asu selle liikmesriigi territooriumil, kus asub rakendusmääruse
  kohaselt määratud
  asutus
  ,
  esitab
  esimene asutus nimetatud teabe, dokumendid või avaldused viivitamata
  rakendusmääruse
  kohaselt määratud asutusele, märkides ära nende esialgse esitamise kuupäeva. Selle kuupäeva arvestamine on teisele asutusele kohustuslik.
  Liikmesriigi asutusi ei peeta siiski vastutavaks ega peeta neid otsust vaikimisi langetanuks selle põhjal, et nad ei ole tegutsenud selle tõttu, et andmete, dokumentide või taotluste edastamine teiste liikmesriikide asutuste poolt on hilinenud.

▐

4.   Kui andmete edastamine toimus juurdepääsupunkti või kontaktasutuse vahendusel, loetakse seda juurdepääsupunkti või kontaktasutust selles liikmesriigis pädeva asutuse rolli ja ülesandeid täitvaks talle esitatud avaldustele vastamise tähtaegade osas.

Artikkel 3

Asutuste ja kindlustatud isikute vahelise teabevahetuse ulatus ja tingimused

1.   
  Isikud, kelle suhtes kohaldatakse algmäärust, peavad
  edastama
  asjaomasele
  ametiasutusele vajaliku teabe
  , dokumendid või täiendavad tõendid, mis on vajalikud nende endi
  või
  nende
  pereliikmete olukorra ning õiguste ja kohustuste kindlakstegemiseks ning kohaldatava õiguse ja
  nende
  kohustuste kindlaksmääramiseks selle kohaselt.

▐

2.   
  Isikuandmete kogumisel, edastamisel või töötlemisel
  vastavalt oma õigusaktidele
  algmääruse rakendamiseks tagab iga liikmesriik, et asjaomastel isikutel on võimalik täielikult teostada oma isikuandmete kaitset puudutavaid õigusi
  , järgides ühenduse sätteid üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta.

Eelkõige tagavad liikmesriigid, et selliseid isikuandmeid ei kasutata muul kui sotsiaalkindlustuse eesmärgil, välja arvatud juhul, kui asjaomane isik seda sõnaselgelt lubab. Samuti annavad liikmesriigid asjaomastele isikutele taotluse korral konkreetset ja piisavat teavet nende isikuandmete töötlemise kohta, mis on vajalik käesoleva määruse kohaselt.

Andmete päritolust olenemata on asjaomastel isikutel võimalik kasutada nende kui andmesubjekti õigusi käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvates valdkondades pädeva asutuse kaudu.

Igas liikmesriigis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta)

   (6)

  artiklile 18 ametisse nimetatud, algmääruse kohaldamisalasse kuuluvate sotsiaalkindlustusalaste õigusaktidega seonduvate andmetega tegelevate isikuandmete kaitse ametnike loetelu ja andmed on osa rakendusmääruse IV lisast.

3.   
  Algmääruse ja rakendusmääruse kohaldamiseks vajalikus ulatuses edastavad asjaomased
  asutused
  asjaomastele
  isikutele teabe ja väljastavad dokumendid
  kõnealuse liikmesriigi sotsiaalkindlustusalaste õigusaktidega ette nähtud tähtaegade jooksul
  .

4.   Liikmesriigi pädev asutus, kes saadab otse dokumendi, mis sisaldab otsust teise liikmesriigi territooriumil elava või viibiva isiku õiguste kohta, küsib vastuvõtuteatist, sõltumata andmekandjast ja saatmisviisist. Vastuvõtuteatise võib anda mis tahes kandjal ja mis tahes vahenditega.

5.   Kui puudub tõend lõikes 4 osutatud otsuse saatmise kohta, ei kohaldata hüvitisesaaja suhtes vastavalt algmäärusele antud õiguste kehtetuks tunnistamise või aegumise tähtaegu.

6.   Kui lõikes 4 osutatud otsuse saatmiskuupäev on nõuetekohaselt esitatud, loetakse pädeva asutuse otsust huvitatud isikut mõjutavaks alates ühe kuu möödumisest sellest kuupäevast. Kuid kui otsuse teinud liikmesriigi õiguses on ette nähtud pikem tähtaeg, siis kohaldatakse seda.

7.   Igal juhul on asjaomase isiku kasutuses õiguskaitsevahendid ja menetlused, mis on ette nähtud õiguses, mida kohaldab otsuse teinud asutus.

▐

Artikkel 4

Andmevahetuse vorming ja viis

1.   Halduskomisjon määrab kindlaks dokumentide ja standardiseeritud elektrooniliste sõnumite struktuuri
  , sisu ja vormingu ning nende vahetamise tingimused
  .

2.   Andmete edastamine asutuste, juurdepääsupunktide või kontaktasutuste vahel toimub elektrooniliselt turvalises keskkonnas, kus on tagatud konfidentsiaalsus ja andmevahetuse kaitse.

3.   Suhtlemisel
  asjaomaste
  isikutega
  kasutavad asjakohased
  asutused
  iga juhtumi puhul kõige sobivamaid viise ning
  eelistavad
  võimaluse korral
  elektroonilisi meetodeid.
  Halduskomisjon määrab kindlaks teabe, dokumentide või otsuste asjaomasele isikule elektroonilisel teel edastamise praktilise korra.

Artikkel 5

Teises liikmesriigis välja antud dokumentide ja tõendavate dokumentide juriidiline väärtus

1.   Liikmesriigi asutuse väljastatud dokumendid, mis tõendavad isiku olukorda algmääruse ja rakendusmääruse kohaldamise eesmärgil ning mõne teise liikmesriigi ametiasutuste, sealhulgas maksuameti koostatud tõendavad dokumendid, on teiste liikmesriikide asutustele kohustuslikud niikaua, kuni neid ei ole tagasi võtnud või kehtetuks tunnistanud need väljastanud liikmesriigi pädev asutus või organ.

2.   Kahtluse korral dokumendi põhjendatuse või seal esitatud asjaolude täpsuse suhtes pöördub dokumendi saanud liikmesriigi asutus dokumendi väljastanud asutuse poole, et paluda vajalikke selgitusi ja vajadusel nimetatud dokumendi tagasivõtmist.
  Väljastav asutus vaatab läbi dokumendi väljastamise põhjused ja vajaduse korral võtab dokumendi tagasi.

3.   Kui kuu aja jooksul alates dokumendi saanud asutuse taotlusest ei saavutata asjaomaste asutuste vahel kokkulepet, võib vastavalt algmääruse artikli 76 lõikele 6 pöörduda halduskomisjoni poole, et kuue kuu jooksul alates pöördumisest erimeelsused lahendada.

Artikkel 6

Õigusaktide ajutine kohaldamine ja hüvitiste ajutine maksmine

1.   Kui
  rakendusmääruses ei ole sätestatud teisiti, siis juhul, kui kahe või enama liikmesriigi asutuste vahel on eriarvamus
  kohaldatavate õigusaktide suhtes, ▐ kehtivad asjaomase isiku suhtes ajutiselt
  ühe kõnealuse liikmesriigi õigusaktid, kusjuures kohaldamise järjekord otsustatakse järgmiselt
  :

| a) | selle liikmesriigi õigusaktid, kus isik tegelikult töötab või tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana, kui töötamine või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine toimub ainult ühes liikmesriigis; või |
| --- | --- |

a)

selle liikmesriigi õigusaktid, kus isik tegelikult töötab või tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana, kui töötamine või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine toimub ainult ühes liikmesriigis; või

| b) | elukohaliikmesriigi õigusaktid, kui isik tegeleb seal oma tegevusega või osaga sellest või kui isik ei tee palgatööd või ei tegele ettevõtlusega; või |
| --- | --- |

b)

elukohaliikmesriigi õigusaktid, kui isik tegeleb seal oma tegevusega või osaga sellest või kui isik ei tee palgatööd või ei tegele ettevõtlusega; või

| c) | selle
  asjaomase
  liikmesriigi
  õigusaktid, mille õigusaktide kohaldamist
  kõigepealt
  taotleti, kui isik tegutseb kahes või enamas liikmesriigis
  . |
| --- | --- |

c)

selle
  asjaomase
  liikmesriigi
  õigusaktid, mille õigusaktide kohaldamist
  kõigepealt
  taotleti, kui isik tegutseb kahes või enamas liikmesriigis
  .

2.   Kui kahe või enama liikmesriigi pädevate ametiasutuste või asutuste seisukohad lähevad lahku küsimuses, milline asutus peab hüvitist maksma, saab asjaomane isik, kes vaidluse puudumise korral võiks hüvitist taotleda, ajutiselt hüvitisi vastavalt nendele õigusaktidele, mida kohaldab tema elukohaliikmesriigi asutus, või kui see isik ei ela ühegi asjaomase liikmesriigi territooriumil, siis vastavalt õigusaktidele, mida kohaldab asutus, kellele taotlus algselt esitati.

3.
     
  Kui asjaomased asutused ei saavuta kokkulepet, võib pädevate ametiasutuste vahendusel pöörduda halduskomisjoni poole mitte varem kui kuu aja möödumisel kuupäevast, mil tekkisid lõigetes 1 ja 2 nimetatud erimeelsused. Halduskomisjon püüab erimeelsused lahendada kuue kuu jooksul alates tema poole pöördumisest.

4.   Kui on selgunud, et kohaldatav õigus ei ole selle liikmesriigi oma, kus toimis ajutine kindlustus, või et ajutiselt hüvitisi
  määranud
  asutus ei olnud pädev asutus, loetakse pädevaks tunnistatud asutus pädevaks
  tagasiulatuvalt, nagu eriarvamust poleks olnud, hiljemalt
  alates ajutise kindlustuse alguskuupäevast või kõnealuse ajutise hüvitise
  esimesest määramisest
  .

5.   Vajadusel reguleerib pädev asutus asjaomase isiku finantsolukorda seoses sissemaksete ja
  vajaduse korral ajutiselt makstud rahaliste
  hüvitistega vastavalt
  rakendusmääruse
  artiklites
  71 kuni 81
  sätestatud tingimustele.

Pädev asutus maksab asutuse poolt vastavalt lõikele 2 ajutiselt määratud mitterahalised hüvitised tagasi rakendusmääruse IV jaotises sätestatud korras.

Artikkel 7

Ajutise maksmise kohustus

1.   
  Kui rakendusmääruses ei ole sätestatud teisiti
  ,
  siis kui isikul on vastavalt algmäärusele õigus saada hüvitist või kohustus teha sissemakse, kuid pädeval asutusel
  ei ole kõiki andmeid
  olukorra kohta teises liikmesriigis, mis on vajalikud nimetatud
  hüvitise või sissemakse summa lõplikuks arvutamiseks, teostab
  nimetatud asutus
  kõnealuse hüvitise
  maksed asjaomase isiku taotlusel
  või
  arvutab tema
  sissemakse
  summa ajutiselt, kui selline arvutus on asutuse käsutuses oleva teabe põhjal võimalik
  .

2.   Kõnealuse hüvitise või sissemakse uus arvestus tuleb teha kohe, kui asjaomasele asutusele on esitatud tõendavad dokumendid.

III   peatükk

Teised algmääruse üldised rakendussätted

Artikkel 8

Halduskokkulepped kahe või enama liikmesriigi vahel

1.   Käesoleva määruse sätted asendavad algmääruse artiklis 8 lõikes 1 osutatud konventsioonide kohaldamist käsitlevate kokkulepete sätteid, välja arvatud algmääruse II lisas sätestatud konventsioonidega seotud kokkuleppeid käsitlevad sätted, tingimusel, et nimetatud kokkulepete sätted on kantud rakendusmääruse I lisasse ║.

2.   Liikmesriigid võivad vajaduse korral omavahel sõlmida kokkuleppeid
  algmääruse
  artikli 8 lõikes 2 osutatud konventsioonide kohaldamise kohta, tingimusel, et nimetatud kokkulepped ei kahjusta
  asjaomaste isikute
  õigusi
  ja kohustusi ning on kantud rakendusmääruse I lisasse
  .

Artikkel 9

Teised asutustevahelised protseduurid

1.   Kaks või enam liikmesriiki või nende pädevad ametiasutused võivad kokku leppida muudes menetlustes lisaks nendele, mis on sätestatud
  rakendusmääruses
  , kui need menetlused ei kahjusta
  asjaomaste
  isikute õigusi
  või kohustusi
  .

2.   Sel eesmärgil sõlmitud kokkulepetest antakse teada halduskomisjonile ja need loetletakse rakendusmääruse I lisas.

Artikkel 10

Hüvitiste kattumise vältimine

Kui kahe või enama liikmesriigi õigusaktide kohaselt antud hüvitisi vastastikku vähendatakse, peatatakse või tühistatakse, jagatakse summad, mis jäid asjaomase liikmesriigi õigusaktidega sätestatud vähendamise, peatamise või tühistamise klauslite rakendamise tõttu välja maksmata, vähendatud, peatatud või tühistatud hüvitiste arvuga.

Artikkel 11

Kriteeriumid elukoha kindlaksmääramiseks

1.   
  Kui kahe või enama
  liikmesriigi asutuste vahel
  on eriarvamusi
  seoses
  sellise
  isiku elukoha kindlakstegemisega,
  kelle suhtes algmäärust kohaldatakse,
  määravad nimetatud asutused ühisel kokkuleppel asjaomase isiku huvide keskme,
  tuginedes üldhinnangule kogu kättesaadava ja asjakohase teabe kohta, mis võib vajaduse korral hõlmata järgmist:

| a) | asjaomaste liikmesriikide territooriumil
  viibimise kestus ja järjepidevus; |
| --- | --- |

a)

asjaomaste liikmesriikide territooriumil
  viibimise kestus ja järjepidevus;

| b) | isiklik olukord, k.a:










  i) | mis tahes teostatava tegevuse olemus ja spetsiifilised iseärasused, eelkõige koht, kus selline tegevus tavaliselt toimub, tegevuse püsivus ja töölepingu kestus; |
| --- | --- | --- |

b)

isiklik olukord, k.a:

i)

mis tahes teostatava tegevuse olemus ja spetsiifilised iseärasused, eelkõige koht, kus selline tegevus tavaliselt toimub, tegevuse püsivus ja töölepingu kestus;

| ii) | tema
  perekonnaseis ja perekondlikud sidemed; |
| --- | --- |

ii)

tema
  perekonnaseis ja perekondlikud sidemed;

| iii) | mis tahes tasustamata tegevuse teostamine; |
| --- | --- |

iii)

mis tahes tasustamata tegevuse teostamine;

| iv) | üliõpilaste puhul tuluallikas; |
| --- | --- |

iv)

üliõpilaste puhul tuluallikas;

| v) | tema elamistingimused, eelkõige elukoha püsivus; |
| --- | --- |

v)

tema elamistingimused, eelkõige elukoha püsivus;

| vi) | liikmesriik, mida peetakse maksustamise tähenduses isiku elukohaks
  . |
| --- | --- |

vi)

liikmesriik, mida peetakse maksustamise tähenduses isiku elukohaks
  .

2.   Kui lõikes 1 loetletud
  asjaomastel faktidel põhinevate
  eri kriteeriumide kohaldamine ei võimalda
  asjaomastel
  asutustel kokkuleppele jõuda, peetakse
  tegeliku elukoha kindlaksmääramisel otsustavaks isiku tahet
  , nii nagu see ilmneb sellistest faktidest ja asjaoludest, eelkõige elukohavahetuse põhjustest
  .

Artikkel 12

Perioodide liitmine

1.   
  Algmääruse
  artikli 6 kohaldamiseks pöördub pädev asutus
  nende liikmesriikide asutuste
  poole, kelle õigusruumi asjaomane isik
  on samuti kuulunud
  , et saada teavet
  kõigi nende riikide
  õiguse kohaselt täitunud
  perioodide
  kohta.

2.   Ühe liikmesriigi õigusaktide kohaselt täitunud kindlustus-
  , töötamis-, füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise
  või elamisperioodid lisanduvad neile, mis on täitunud kõigi teiste liikmesriikide õigusaktide kohaselt ║, kui nende kasutamine on vajalik
  algmääruse artikli 6 kohaldamiseks
  , tingimusel, et need perioodid ei kattu.

3.   Kui ühe liikmesriigi õigusaktidest tuleneva kohustusliku kindlustusskeemi alusel täitunud kindlustus- või elamisperiood kattub kindlustusperioodiga, mis vabatahtliku kindlustuse või kohustusliku kindlustuse vabatahtliku jätkamise alusel on täitunud vastavalt teise liikmesriigi õigusaktidele, võetakse arvesse üksnes kohustusliku kindlustuse alusel täitunud perioodi.

4.   Kui ühe liikmesriigi õigusruumis täitunud kindlustus- või elamisperiood, mis ei ole sellisena käsitletav periood, kattub perioodiga, mida teise liikmesriigi õigusaktide alusel sellisena käsitletakse, võetakse arvesse üksnes perioodi, mis ei ole sellisena käsitletav.

5.   Kõik kahe või enama liikmesriigi õigusaktide kohaselt võrdsustatud perioodid võetakse arvesse ainult selle liikmesriigi asutuse poolt, kelle õigusruumis oli kindlustatu viimati kindlustatud enne kõnealust perioodi. Juhul kui kindlustatu ei ole enne kõnealust perioodi mõne liikmesriigi kohustusliku kindlustusega hõlmatud, võetakse see arvesse selle liikmesriigi asutuse poolt, kelle õigusaktide kohaselt oli ta kohustuslikult kindlustatud esimest korda pärast kõnealust perioodi.

6.   Juhul kui ║ teatud kindlustus- või elamisperioodide täitumist ühe liikmesriigi õigusruumis ║ ei ole võimalik täpselt kindlaks teha, eeldatakse, et need perioodid ei kattu teiste liikmesriikide õigusruumis täitunud kindlustus- või elamisperioodidega ning neid võetakse
  , kui see on asjaomase isiku jaoks soodne,
  arvesse, määral, mil neid on mõistlikult võimalik arvesse võtta.

7.
     
  Kui kindlustus- või elamisperioode ei võeta käesoleva artikli kohaselt arvesse, sest muud perioodid, mis ei anna õigust asjaomase hüvitise saamiseks, on tähtsamad, ei kaota arvestusest väljajäetud perioodid neile siseriiklike õigusaktide alusel omistatud mõju seoses hüvitiste saamise õiguse omandamise, säilitamise või taastamisega.

Artikkel 13

Kindlustusperioodide kestuse teisendamise reeglid

Kui ühe liikmesriigi õigusruumis täitunud kindlustusperioodid on väljendatud teistsugustes ühikutes kui teise liikmesriigi õigusaktides kasutatakse, toimub perioodide liitmiseks vajalik teisendamine vastavalt järgmistele reeglitele:

| a) | üks päev võrdub kaheksa tunniga ja vastupidi; |
| --- | --- |

a)

üks päev võrdub kaheksa tunniga ja vastupidi;

| b) | viis päeva võrdub ühe nädalaga ja vastupidi; |
| --- | --- |

b)

viis päeva võrdub ühe nädalaga ja vastupidi;

| c) | 22 päeva võrdub ühe kuuga ja vastupidi; |
| --- | --- |

c)

22 päeva võrdub ühe kuuga ja vastupidi;

| d) | kolm kuud või 13 nädalat või 66 päeva võrdub ühe kvartaliga ja vastupidi; |
| --- | --- |

d)

kolm kuud või 13 nädalat või 66 päeva võrdub ühe kvartaliga ja vastupidi;

| e) | nädalate kuudeks teisendamise korral ja vastupidi teisendatakse nädalad ja kuud päevadeks; |
| --- | --- |

e)

nädalate kuudeks teisendamise korral ja vastupidi teisendatakse nädalad ja kuud päevadeks;

| f) | punktide a kuni e kohaldamise korral ei tohi esitada ühe kalendriaasta jooksul täitunud kindlustusperioodi kokku pikemana kui 264 päeva või 52 nädalat või 12 kuud või neli kvartalit. |
| --- | --- |

f)

punktide a kuni e kohaldamise korral ei tohi esitada ühe kalendriaasta jooksul täitunud kindlustusperioodi kokku pikemana kui 264 päeva või 52 nädalat või 12 kuud või neli kvartalit.

Kui liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud kindlustusperioode väljendatakse kuudes, käsitletakse päevi, mis käesolevas lõikes sätestatud teisendamisreeglite kohaselt vastavad osale kuust, terve kuuna.

II   JAOTIS

KOHALDATAVA ÕIGUSE KINDLAKSMÄÄRAMINE

Artikkel 14

Täpsustused algmääruse artiklite 12 ja 13 kohta

1.
     
  Algmääruse artikli 12 lõike 1 kohaldamisel hõlmab väljend „isik, kes töötab liikmesriigis tööandja heaks ... ning kelle see tööandja lähetab teise liikmesriiki” isikuid, kes on tööle võetud teise liikmesriiki lähetusse saatmise eesmärgil, tingimusel, et vahetult enne töökohale asumist kohaldatakse asjaomase isiku suhtes juba selle liikmesriigi õigusakte, kus tema tööandja on registreeritud.

2.
     
  Algmääruse artikli 12 lõike 1 kohaldamisel viitab väljend „kes tavaliselt seal tegutseb” tööandjale, kes tavaliselt teostab olulisi tegevusi, mitte ainult sisemisi haldustegevusi, selle liikmesriigi territooriumil, kus ta on registreeritud, võttes arvesse kõiki kõnealuse ettevõtja tegevusi iseloomustavaid kriteeriume. Asjakohased kriteeriumid peavad vastama iga tööandja spetsiifilistele iseärasustele ja tema tegevuste tegelikule iseloomule.

3.
     
  Algmääruse artikli 12 lõike 2 kohaldamisel viitab väljend „kes tavaliselt tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana” isikule, kes tavaliselt teostab olulisi tegevusi selle liikmesriigi territooriumil, kus ta on registreeritud. See isik peab eelkõige olema oma tegevusi teostanud juba mõnda aega enne kuupäeva, mil ta soovib nimetatud artikli sätteid kasutada, ning peab teises liikmesriigis teostatava ajutise tegevuse mis tahes perioodil säilitama oma asukohariigis oma tegevuste teostamiseks vajalikud tingimused tegevuse jätkamiseks pärast tagasipöördumist.

4.   Algmääruse artikli 12 lõike 2 kohaldamisel on kriteerium, millega määrata kindlaks, kas tegevus, millega füüsilisest isikust ettevõtja läheb teise liikmesriiki tegelema, on samasugune kui tema tavapärane tegevus, tegevuse tegelik iseloom ja mitte sellele tegevusele teise liikmesriigi poolt antud võimalik kvalifikatsioon palgatöö või ettevõtlusena.

5.
     
  Algmääruse artikli 13 lõike 1 kohaldamisel tähendab isik, kes „tavaliselt töötab kahes või mitmes liikmesriigis”, eelkõige isikut, kes:

| a) | ühes liikmesriigis tegevuse säilitamisel teostab samaaegselt muud tegevust ühes või enamas teises liikmesriigis, olenemata nimetatud teise tegevuse kestusest või iseloomust; |
| --- | --- |

a)

ühes liikmesriigis tegevuse säilitamisel teostab samaaegselt muud tegevust ühes või enamas teises liikmesriigis, olenemata nimetatud teise tegevuse kestusest või iseloomust;

| b) | teostab pidevalt vahelduvaid tegevusi, välja arvatud väikese mahuga tegevused, kahes või enamas liikmesriigis, olenemata tegevuste vaheldumise sagedusest ja regulaarsusest. |
| --- | --- |

b)

teostab pidevalt vahelduvaid tegevusi, välja arvatud väikese mahuga tegevused, kahes või enamas liikmesriigis, olenemata tegevuste vaheldumise sagedusest ja regulaarsusest.

6.
     
  Algmääruse artikli 13 lõike 2 kohaldamisel tähendab isik, kes „tavaliselt tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana kahes või enamas liikmesriigis”, eelkõige isikut, kes teostab samaaegselt või vaheldumisi kahte või enamat eraldi tegevust füüsilisest isikust ettevõtjana, olenemata nende tegevuste iseloomust, kahes või enamas liikmesriigis.

7.
     
  Lõigetes 5 ja 6 toodud tegevuste eristamisel algmääruse artikli 12 lõigetes 1 ja 2 kirjeldatud olukordadest on määravaks ühes või mitmes teises liikmesriigis teostatava tegevuse kestus, st kas tegevus on alaline või ühekordse või ajutise iseloomuga. Selleks hinnatakse üldiselt kõiki asjakohaseid fakte, sealhulgas eelkõige – töötava isiku puhul – töölepingus määratletud töökohta.

8.   
  Algmääruse
  artikli 13 lõigete 1 ja 2 kohaldamisel
  tähendab ühes liikmesriigis toimunud
  „oluline osa palgatööst või ettevõtlusest”
  seal
  toimunud kvantitatiivselt
  märkimisväärset
  osa tema tegevusest palgatöötajana või füüsilisest isikust ettevõtjana, ilma et see peaks tingimata olema suurem osa tema tegevusest.

Et määrata kindlaks, kas oluline osa tegevusest toimub ühes liikmesriigis, võetakse arvesse järgmisi soovituslikke kriteeriume:

| a) | töötamise puhul tööaeg ja/või töötasu; ja |
| --- | --- |

a)

töötamise puhul tööaeg ja/või töötasu; ja

| b) | füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise puhul käive, tööaeg, osutatud teenuste arv ja/või sissetulek
  . |
| --- | --- |

b)

füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise puhul käive, tööaeg, osutatud teenuste arv ja/või sissetulek
  .

Üldise hinnangu raames on vähem kui 25 % ulatuses nimetatud kriteeriumide täitmine märk sellest, et oluline osa tegevustest ei toimu asjaomases liikmesriigis.

9.   Algmääruse artikli 13 lõike 2 punkti b kohaldamisel määratakse füüsilisest isikust ettevõtja huvide kese kindlaks, võttes arvesse kõiki elemente, millest koosneb tema ametialane tegevus, eelkõige asjaomase isiku tegevuse kindlad ja pidevad asukohad, tegevuse tavapärane iseloom või kestus, liikmesriik, kus isik on maksukohustuslane oma kõigi tulude osas, sõltumata nende allikast, ning kõigist asjaoludest ilmnev asjaomase isiku tahe.

10.
     
  Lõigete 8 ja 9 alusel kohaldatavate õigusaktide kindlaksmääramisel võtavad asjaomased asutused arvesse eeldatavat olukorda järgmise 12 kuu jooksul.

11.   Juhul kui isik töötab kahes või enamas liikmesriigis väljaspool Euroopa Liidu territooriumi asuva tööandja heaks ja kui kõnealune isik elab ühes liikmesriigis, ilma et ta tegeleks seal olulise tegevusega, kohaldatakse tema suhtes elukohaliikmesriigi õigusakte.

Artikkel 15

Algmääruse artikli 11 lõike 3 punktide b ja d, artikli 11 lõike 4 ja artikli 12 kohaldamise kord (teabe esitamine asjaomastele asutustele)

1.
     
  Kui isiku tegevus toimub muus liikmesriigis kui algmääruse II jaotise kohaselt pädevas liikmesriigis, teavitab tööandja või isiku puhul, kelle tegevus ei toimu palgatööna, asjaomane isik sellest võimaluse korral eelnevalt selle liikmesriigi pädevat asutust, kelle õigusakte kohaldatakse, kui rakendusmääruse artiklis 16 ei ole sätestatud teisiti. Nimetatud asutus muudab viivitamata asjaomase isiku suhtes algmääruse artikli 11 lõike 3 punkti b või artikli 12 alusel kohaldatavaid õigusakte käsitleva teabe kättesaadavaks selle liikmesriigi pädeva ametiasutuse poolt määratud asutusele, kus tegevus toimub.

2.
     
  Lõike 1 sätteid kohaldatakse mutatis mutandis nende isikute suhtes, kes on hõlmatud algmääruse artikli 11 lõike 3 punktiga d.

3.
     
  Algmääruse artikli 11 lõike 4 tähenduses selline tööandja, kelle heaks töötaja töötab teise liikmesriigi lipu all merd sõitval alusel, teavitab sellest võimaluse korral eelnevalt selle liikmesriigi pädevat asutust, kelle õigusakte kohaldatakse. Nimetatud asutus muudab viivitamata asjaomase isiku suhtes algmääruse artikli 11 lõike 4 alusel kohaldatavaid õigusakte käsitleva teabe kättesaadavaks selle liikmesriigi pädeva ametiasutuse poolt määratud asutusele, kelle lipu all sõidab merd alus, millel töötaja töötab.

Artikkel 16

Algmääruse artikli 13 kohaldamise kord

1.   Isik, kes töötab või tegeleb ettevõtlusega kahes või enamas liikmesriigis, teatab sellest oma elukohaliikmesriigi pädeva ametiasutuse määratud asutusele. Nimetatud asutus edastab teabe iga liikmesriigi määratud asutusele, kus isik tegutseb.

2.   
  Elukohaliikmesriigi pädeva ametiasutuse määratud asutus määrab viivitamata
  kindlaks asjaomase isiku suhtes kohaldatavad õigusaktid, võttes arvesse
  algmääruse artikli 13 ja rakendusmääruse artikli 14 sätteid. Esialgu on sellekohane otsus ajutine. Asutus teavitab ajutisest otsusest iga sellise liikmesriigi pädeva ametiasutuse määratud asutusi, kus tegevus toimub.

3.   
  Lõikes 2 sätestatud
  kohaldatava õiguse
  ajutine
  kindlaksmääramine
  muutub lõplikuks kahe kuu jooksul pärast nende liikmesriikide, kus tegevus toimub, määratud asutuste teavitamist ajutisest otsusest, välja arvatud juhul, kui sellised õigusaktid on juba lõike 4 alusel lõplikult kindlaks määratud või kui üks asjaomastest asutustest teatab elukohaliikmesriigi pädeva ametiasutuse poolt määratud asutusele enne eespool toodud kahekuulise ajavahemiku lõppu, et ta ei saa veel õigusaktide kindlaksmääramist heaks kiita või et ta on selles küsimuses eriarvamusel.

4.
     
  Kui kahtlus kohaldatavate õigusaktide kindlaksmääramise suhtes muudab vajalikuks kontaktid kahe või enama liikmesriigi asutuste vahel, määratakse asjaomase isiku suhtes kohaldatavad õigusaktid kindlaks ühe või enama liikmesriigi pädevate ametiasutuste poolt määratud asutuse või pädevate ametiasutuste endi taotlusel ühise kokkuleppe teel, võttes arvesse algmääruse artikli 13 sätteid ja rakendusmääruse artikli 14 asjakohaseid sätteid.

Kui asjaomaste asutuste või pädevate ametiasutuste vahel on eriarvamusi, püüavad need organid eespool toodud tingimuste kohaselt kokkuleppe saavutada ning kohaldatakse rakendusmääruse artikli 6 sätteid.

5.
     
  Selle liikmesriigi pädev asutus, kelle õigusaktide kohaldamine on kas ajutiselt või lõplikult kindlaks määratud, teavitab sellest viivitamata asjaomast isikut.

6.
     
  Kui asjaomane isik ei esita lõikes 1 osutatud teavet, kohaldatakse käesoleva artikli sätteid nimetatud isiku elukohaliikmesriigi pädeva ametiasutuste poolt määratud asutuse algatusel niipea, kui talle on – võimalik, et teise asjaomase asutuse kaudu – selle isiku olukorrast teatatud.

Artikkel 17

Algmääruse artikli 15 kohaldamise kord

Abiteenistuja teostab algmääruse artiklis 15 sätestatud valikuõiguse töölepingu sõlmimise ajal. Sellise lepingu sõlmimiseks volitatud organ teatab sellest asutusele, mille on määranud selle liikmesriigi pädev asutus, kelle õigusaktide kohaldamise abiteenistuja on valinud.

Artikkel 18

Algmääruse artikli 16 lõike 1 kohaldamise kord

Tööandja või asjaomase isiku taotlused erandite tegemiseks algmääruse artiklite 11 kuni 15 kohaldamisest esitatakse võimaluse korral eelnevalt selle liikmesriigi, kelle õigusaktide kohaldamist tööandja või asjaomane isik taotleb, pädevale ametiasutusele või ametiasutuse poolt määratud asutusele.

Artikkel 19

Asjaomaste isikute ja tööandjate teavitamine

1.   
  Selle
  liikmesriigi pädev asutus, kelle õigusakte
  hakatakse algmääruse II jaotise alusel kohaldama
  , teatab asjaomasele isikule ning vajadusel tema tööandja(te)le neist õigusaktidest tulenevatest kohustustest. Ta osutab neile vajalikku abi neist õigusaktidest tingitud formaalsuste täitmiseks.

2.   ▐ Selle liikmesriigi pädev asutus, kelle õigusakte vastavalt algmääruse II jaotise sätetele kohaldatakse,
  teavitab asjaomast isikut tõendiga kohaldatavate õigusaktide kohta
  ja märgib vajadusel, millise kuupäevani ja millistel tingimustel.
  Tõendis märgitakse tööandja poolt teatatud palk
  .

Artikkel 20

Asutustevaheline koostöö

1.   
  Asjaomased
  asutused edastavad selle liikmesriigi pädevale asutusele, kelle õigusaktid
  kehtivad
  isiku suhtes
  algmääruse II jaotise alusel
  , vajaliku teabe
  õigusaktide kohaldamise alguskuupäeva ja
  sissemaksete kindlaksmääramiseks, mida see isik ja tema tööandjad peavad nende õigusaktide kohaselt maksma.

2.   Liikmesriigi pädev asutus, kelle õigusaktid isiku suhtes kehtima hakkavad, teatab selle liikmesriigi pädevale asutusele, kelle õigusaktid isiku suhtes viimati kehtisid, märkides ära kuupäeva, millal kõnealuste õigusaktide kohaldamine jõustub.

Artikkel 21

Tööandja kohustused

1.   ║ Tööandja
  , kelle registreeritud asukoht või tegevuskoht on väljaspool pädevat liikmesriiki,
  on kohustatud täitma kõnealuse töötaja suhtes kehtivaid õigusakte, eelkõige kohustust maksta nendes õigusaktides ette nähtud sissemakseid
  , nagu siis, kui tema registreeritud asukoht või tegevuskoht oleks pädevas liikmesriigis
  .

2.   Tööandja, kellel ei ole
  tegevuskohta
  selles liikmesriigis, kelle õigusaktid on kehtivad, võib töötajaga kokku leppida, et viimane täidab sissemaksete tegemisel tööandja kohustusi tema nimel
  , ilma et see kahjustaks tööandja põhikohustusi
  . Tööandja
  saadab sellise kokkuleppe kohta teate
  selle liikmesriigi pädevale asutusele.

III   JAOTIS

ERI LIIKI HÜVITISTEGA SEOTUD ERISÄTTED

I   peatükk

Haigushüvitised, sünnitus- ja sellega samaväärsed isadushüvitised

Artikkel 22

Üldised rakendussätted

1.   Pädevad
  või muud asutused tagavad, et kindlustatud
  isikutele tehakse kättesaadavaks kogu vajalik teave
  mitterahaliste
  hüvitiste määramise menetluste
  ja ja
  tingimuste kohta
  , kui neid hüvitisi saadakse muu liikmesriigi territooriumil kui pädeva asutuse riik.

2.   Rakendusmääruse artiklid 25 ja 26 ei mõjuta liikmesriigi sätete kohaldamist, mis võimaldavad algmääruse sätetest soodsamat lahendust mitterahaliste hüvitistega seotud kulude kandmisel lõikes 1 osutatud olukordades.

3.   Kaks või enam liikmesriiki või nende pädevad asutused võivad omavahel kokku leppida muudes menetlustes ja tingimustes rakendusmääruse artiklite 25, 26 ja 27 kohaldamiseks. Siiski ei tohi sel põhjusel sõlmitud kokkulepped mõjutada ebasoodsalt asjaomaste isikute mitterahaliste hüvitiste rahaliste kulude kandmise tingimusi ja summasid, mis tuleneksid käesoleva määruse kohaldamisest. Kõnealustest kokkulepetest tuleb teatada halduskomisjonile.

4.   
  Olenemata algmääruse artikli 5 punktist a võib liikmesriik muutuda algmääruse artikli 22 kohaselt hüvitiste kulu eest vastutavaks üksnes siis, kui kindlustatud isik on esitanud pensionitaotluse selle liikmesriigi õigusaktide alusel, või algmääruse artiklite 23 kuni 30 kohaselt vaid siis, kui ta saab pensioni
  selle liikmesriigi
  õigusaktide alusel.

Artikkel 23

Kohaldatav kindlustusskeem mitme skeemi olemasolu korral viibimis- või elukohaliikmesriigis

Kui viibimis- või elukohaliikmesriigi õigusaktides on mitu kindlustusskeemi haiguse või raseduse ja sünnituse puhuks, kohaldatakse algmääruse 17, artikli 19 lõike 1, artiklite 20, 22, 24, 26 ja 27 alusel töötajate üldise kindlustusskeemi sätteid.

Artikkel 24

Elamine muus liikmesriigis kui pädev liikmesriik

1.   Algmääruse artikli 17 kohaldamisel peab kindlustatud isik või peavad tema pereliikmed end registreerima elukohajärgses asutuses ja esitama tõendi selle kohta, et neil on õigus saada mitterahalisi hüvitisi pädevalt liikmesriigilt.

Nimetatud dokumendi koostab pädev asutus, vajadusel arvestades tööandja esitatud teavet. Kui kindlustatud isik või tema pereliikmed ei esita nimetatud dokumenti, pöördub elukohajärgne asutus vajaliku teabe saamiseks pädeva asutuse poole.

2.   
  Lõikes 1 osutatud dokument kehtib, kuni pädev asutus teatab elukohajärgsele asutusele selle tühistamisest.

Elukohajärgne asutus teavitab pädevat asutust kõigist lõike 1 kohaselt teostatud registreerimistest
  ja sellise registreerimise kõigist muudatustest või tühistamistest
  .

3.   Käesolevat artiklit kohaldatakse mutatis mutandis algmääruse artiklites 22, 24, 25 ja 26 osutatud isikute suhtes.

Artikkel 25

Viibimine muus liikmesriigis kui pädev liikmesriik

1.   
  Algmääruse
  artikli 19 kohaldamisel
  esitab
  kindlustatud isik
  viibimiskoha liikmesriigi tervishoiuteenuse osutajale oma pädeva asutuse väljastatud õiendi
  selle kohta, et tal on õigus mitterahalistele hüvitistele.
  Kui kindlustatud isikul sellist dokumenti ei ole, pöördub viibimiskohajärgne asutus taotluse puhul või vajaduse korral selle saamiseks pädeva asutuse poole.

▐

2.   
  Nimetatud dokument peab tõendama, et
  kindlustatud
  isikul on õigus saada algmääruse artiklis 19 sätestatud tingimustel mitterahalisi hüvitisi samadel alustel kui need, mida kohaldatakse
  viibimiskoha
  liikmesriigi õigusaktide alusel kindlustatud isikute suhtes
  .

▐

3.   
  Algmääruse
  artikli 19 lõikes 1 nimetatud mitterahaliste hüvitiste all mõeldakse mitterahalisi hüvitisi, mida
  antakse
  viibimiskoha liikmesriigis vastavalt selle siseriiklikele õigusaktidele,
  ning mis osutuvad vajalikuks meditsiinilistel põhjustel
  , et
  vältida
  kindlustatud
  isiku sundimist pöörduma
  enne oma reisi kavandatud lõppu tagasi
  pädevasse liikmesriiki
  , et saada seal
  vajalikku
  ravi.

▐

4.   Kui kindlustatud isik kandis tegelikult
  kõigi
  või
  osade algmääruse artikli 19 raames osutatud mitterahaliste hüvitiste
  kulud ning kui viibimiskohajärgse asutuse kohaldatavad õigusaktid näevad ette nende kulude tagasimaksmise võimaluse kindlustatud isikule
  ,
  võib
  ta
  saata
  oma tagasimaksmistaotluse viibimiskohajärgsele asutusele.
  Sellisel juhul maksab nimetatud
  asutus talle otse tagasi nende hüvitiste kulude summa vastavalt oma õigusaktides sätestatud
  tagasimaksmise
  piirmääradele ja tingimustele.

5.   Kui nimetatud kulude
  tagasimaksmist ei taotleta otse viibimiskohajärgselt asutuselt, maksab tekkinud kulud asjaomasele isikule tagasi pädev asutus vastavalt määradele, mida kohaldab viibimiskohajärgne asutus
  , või vastavalt summadele, mis oleks tulnud tagasi maksta viibimiskohajärgsele asutusele, kui asjaomase juhtumi puhul oleks kohaldatud rakendusmääruse artiklit 61
  .

Pädeva asutuse taotluse korral annab viibimiskohajärgne asutus pädevale asutusele teavet selliste määrade
  või summade
  kohta.

6.   Erandina
  lõikest 5
  võib pädev asutus maksta kantud kulud tagasi vastavalt tema
  kohaldatavates õigusaktides sätestatud piirmääradele ja tingimustele
  , tingimusel, et asjaomane isik on andnud nõusoleku selle sätte kohaldamiseks.

7.
     
  Igal juhul ei ületa kindlustatud isikule tehtav tagasimakse tema poolt tegelikult kantud kulude summat.

8.   Kui tegemist on suurte kuludega, võib pädev asutus maksta kindlustatud isikule asjakohast avanssi niipea, kui see isik on kõnealusele asutusele esitanud tagasimaksmistaotluse.

9.
     
  Lõikeid 1 kuni 8 kohaldatakse mutatis mutandis kindlustatud isiku pereliikmete suhtes.

Artikkel 26

Plaaniline ravi teises liikmesriigis

1.   
  Algmääruse artikli 20 lõike 1 kohaldamiseks esitab kindlustatud isik viibimiskohajärgsele asutusele pädeva asutuse väljastatud dokumendi. Käesoleva artikli tähenduses on pädevaks asutuseks asutus, kes kannab plaanilise ravi kulud; algmääruse artikli 20 lõikes 4 ja artikli 27 lõikes 5 osutatud juhtudel, mil elukohaliikmesriigis saadud mitterahalised hüvitised makstakse tagasi kindlaksmääratud summade alusel, on pädevaks asutuseks elukohajärgne asutus.

2.   
  Kui kindlustatud
  isik ei ela
  pädevas liikmesriigis,
  taotleb
  ta
  luba
  elukohajärgselt asutuselt, kes edastab selle viivitamata pädevale asutusele
  .

Sellisel juhul esitab elukohajärgne asutus õiendi selle kohta, kas algmääruse artikli 20 lõike 2 teises lauses sätestatud tingimused on elukohaliikmesriigis täidetud.

Pädev asutus võib taotletava loa andmisest keelduda üksnes juhul, kui elukohajärgse asutuse hinnangul ei ole kindlustatud isiku elukohaliikmesriigis täidetud algmääruse artikli 20 lõike 2 teise lause tingimused või kui pädevas liikmesriigis on meditsiiniliselt õigustatud tähtaja jooksul võimalik osutada sama ravi, võttes arvesse asjaomase isiku tervislikku seisundit ja prognoosi
  .

Pädev asutus teavitab elukohaliikmesriigi asutust oma otsusest.

Kui viieteistkümne kalendripäeva jooksul alates taotluse saatmisest vastust ei saabu, loetakse luba pädeva asutuse poolt antuks.

▐

3.   
  Kui kindlustatud isik, kes ei ela pädevas liikmesriigis, vajab kiireloomulist ja elutähtsat ravi, ei saa loa andmisest algmääruse artikli 20 lõike 2 teise lause kohaselt keelduda
  . Sellisel juhul annab elukohajärgne asutus
  loa
  pädeva asutuse nimel ja teatab sellest viivitamata pädevale asutusele.

Pädev asutus peab nõustuma loa väljastanud elukohajärgse asutuse poolt heakskiidetud arstide märkustega
  kiireloomulise ja
  elutähtsa ravi vajalikkuse ja ravivõimaluste kohta.

4.
     
  Kogu loa andmise menetluse kestel säilib pädeva asutuse õigus lasta asjaomast isikut oma valitud arstil kontrollida kas elukoha- või viibimiskoha liikmesriigis.

5.   
  Ilma et see piiraks loa andmise suhtes tehtavat mis tahes otsust, teavitab viibimiskohajärgne asutus pädevat
  asutust, kui
  meditsiinilisest aspektist
  osutub
  kohaseks olemasoleva loaga hõlmatud
  ravi
  täiendada
  .

6.
     
  Ilma et see piiraks lõike 7 kohaldamist, kohaldatakse mutatis mutandis rakendusmääruse artikli 25 lõikeid 5 ja 6.

7.   
  Kui kindlustatud isik on juba ise kandnud lubatud ravi kulud täielikult või osaliselt ning pädeva asutuse poolt viibimiskohajärgsele asutusele või kindlustatud isikule lõike 6 kohaselt tagasimakstavad kulud on väiksemad kuludest, mis pädeval asutusel oleks tulnud maksta, kui sama ravi oleks osutatud pädevas liikmesriigis, maksab pädev asutus kindlustatud isikule taotluse korral tagasi tema kantud ravikulud ulatuses, mille võrra arvestuslik kulu on suurem tegelikust kulust. Tagasimakstav summa ei või siiski ületada kindlustatud isiku poolt tegelikult kantud kulusid ning selle puhul võib võtta arvesse summat, mis kindlustatud isik oleks pidanud maksma juhul, kui ravi oleks osutatud pädevas liikmesriigis.

8.   
  Kindlustatud
  isiku raviga,
  ja vajaduse korral isikuga, kes peab teda saatma,
  lahutamatult seotud reisi- ja elamiskulud
  kannab kõnealune asutus juhul, kui on antud luba raviks teises liikmesriigis. Kui kindlustatud isiku puhul on tegemist puudega inimesega, peetakse saatva isiku reisi ja viibimist vajalikuks.

9.   Lõikeid 1 kuni 8 kohaldatakse mutatis mutandis kindlustatud isiku pereliikmete suhtes.

Artikkel 27

Töövõimetusega seotud rahalised hüvitised elamise või viibimise korral muus liikmesriigis kui pädev liikmesriik

1.   
  Kui pädeva liikmesriigi õigusaktide kohaselt peab kindlustatud isik esitama tõendi
  selleks, et saada
  algmääruse
  artikli 21 lõike 1 alusel rahalist hüvitist seoses töövõimetusega, laseb kindlustatud isik elukohaliikmesriigi arstil, kes tema tervislikku seisundit kontrollis,
  tõendada
  tema töövõimetust
  ja selle tõenäolist kestust
  .

2.   Kindlustatud isik edastab
  pädeva liikmesriigi õigusaktides sätestatud tähtaja jooksul tõendi pädevale asutusele
  .

3.
     
  Kui elukohaliikmesriigi raviarstid ei väljasta töövõimetustõendeid ja kui need on pädeva liikmesriigi õigusaktide alusel kohustuslikud, pöördub asjaomane isik otse elukohajärgse asutuse poole. Nimetatud asutus korraldab viivitamata töövõimetuse arstliku hindamise ning lõikes 1 osutatud tõendi koostamise. Selline tõend edastatakse viivitamata pädevale asutusele.

4.   Lõigetes 1,
  2
  ja
  3
  osutatud dokumendi edastamine ei vabasta kindlustatud isikut tema suhtes kehtivates õigusaktides ettenähtud kohustuste täitmisest, eelkõige tema tööandja suhtes.
  Vajadusel võivad tööandja ja/või pädev asutus kutsuda töötajat üles osalema tegevustes, mille eesmärgiks on edendada ja aidata tema tööellu tagasipöördumist.

▐

5.   Pädeva asutuse taotlusel või lõikes 3 osutatud juhul korraldab elukohajärgne asutus vajaduse korral kindlustatud isiku arstliku läbivaatuse nii, nagu oleks seesama asutus isiku kindlustanud. Läbivaatuse teinud arsti tõendi, kuhu märgitakse eelkõige töövõimetuse tõenäoline kestus, edastab elukohajärgne asutus pädevale asutusele vähemalt kolme tööpäeva jooksul alates läbivaatuse kuupäevast.

▐

6.
     
  Pädeval asutusel on õigus korraldada kindlustatud isiku läbivaatus asutuse valitud arsti poolt.

7.   
  Ilma et see piiraks algmääruse artikli 21 lõike 1 teise lause kohaldamist, maksab
  pädev asutus rahalised hüvitised
  vajaduse korral
  otse asjaomasele isikule ja teatab sellest elukohajärgsele asutusele. ▐

8.   Algmääruse artikli 21 lõike 1 kohaldamisel on teises liikmesriigis kindlustatud isiku raviarsti märkuste põhjal koostatud töövõimetustõendi tunnustamine pädevale asutusele kohustuslik, kui ei esine kuritarvitusi.

9.   Kui pädev asutus otsustab rahalist hüvitist mitte anda, ▐ teatab see asutus
  kindlustatud
  isikule oma otsusest ning teatab sellest samal ajal ka elukohajärgsele asutusele.

10.   Lõigete 1 kuni 9 sätteid kohaldatakse mutatis mutandis, kui kindlustatud isik viibib muus liikmesriigis kui pädev liikmesriik.

Artikkel 28

Töövõimetusega seotud rahalised hüvitised elamise või viibimise korral muus liikmesriigis kui pädev liikmesriik

1.
     
  Algmääruse artikli 21 lõike 1 kohaselt pikaajalise hooldusega seotud hüvitiste saamiseks esitab kindlustatud isik pädevale asutusele taotluse. Pädev asutus teatab sellest vajaduse korral elukohajärgsele asutusele.

2.
     
  Pädeva asutuse taotlusel kontrollib elukohajärgne asutus kindlustatud isiku seisundit seoses vajadusega pikaajalise hoolduse järele. Pädev asutus annab elukohajärgsele asutusele kogu selliseks läbivaatuseks vajaliku teabe.

3.
     
  Selleks et määrata kindlaks, mil määral pikaajaline hooldus on vajalik, on pädeval asutusel õigus lasta valitud arstil või muul spetsialistil kindlustatud isik läbi vaadata.

4.
     
  Rakendusmääruse artikli 27 lõiget 7 kohaldatakse mutatis mutandis.

5.
     
  Lõikeid 1 kuni 4 kohaldatakse mutatis mutandis, kui kindlustatud isik viibib muus liikmesriigis kui pädev liikmesriik.

6.
     
  Lõikeid 1 kuni 5 kohaldatakse mutatis mutandis kindlustatud isiku pereliikmete suhtes.

Artikkel 29

Algmääruse artikli 28 kohaldamine

Kui liikmesriik, kus endine piirialatöötaja viimati töötas, ei ole enam pädev liikmesriik ning endine piirialatöötaja või tema pereliige reisib sinna eesmärgiga saada mitterahalisi hüvitisi algmääruse artikli 28 alusel, esitab ta viibimiskohajärgsele asutusele pädeva asutuse väljastatud dokumendi.

Artikkel 30

Pensionäride sissemaksed

▐

Kui isik saab pensioni rohkem kui ühest liikmesriigist,
  ei tohi
  kõikidelt makstud
  pensionidelt arvestatava sissemakse summa
  mingil juhul
  ületada summat,
  mis arvestatakse maha isikult, kes saab sama suurt pensioni pädevast liikmesriigist
  .

Artikkel 31

Algmääruse artikli 34 kohaldamine

1.   
  Pädev
  asutus teavitab asjaomast isikut
  algmääruse artiklis 34 sisalduvast sättest, mis puudutab hüvitiste kattumise vältimist.
  Selliste eeskirjade kohaldamine
  peab
  võimaldama tagada isikule, kes ei ela alaliselt
  pädevas liikmesriigis
  , õiguse vähemalt sama suurele
  hüvitisesummale või samaväärsele hüvitisele
  kui see, mida ta saaks taotleda juhul, kui ta elaks selles liikmesriigis.

2.
     
  Pädev asutus teatab samuti elu- või viibimiskohajärgsele asutusele pikaajaliste rahaliste hooldushüvitiste maksmisest, kui viimati mainitud asutuse kohaldatavad õigusaktid näevad ette mitterahalised pikaajalised hooldushüvitised, mis on nimetatud algmääruse artikli 34 lõikes 2 osutatud loetelus.

3.
     
  Olles saanud lõikes 2 ettenähtud teabe, teavitab elu- või viibimiskohajärgne asutus viivitamata pädevat asutust mis tahes samaks eesmärgiks ettenähtud mitterahalisest pikaajalisest hooldushüvitisest, mida ta oma õigusaktide kohaselt annab asjaomasele isikule, ning selle suhtes kehtivast tagasimaksmise määrast.

4.   Halduskomisjon sätestab vajaduse korral käesoleva artikli rakendusmeetmed.

Artikkel 32

Rakendamise erisätted

1.   
  II lisas osutatud liikmesriikide puhul kohaldatakse algmääruse
  III jaotise 1. peatüki sätteid mitterahaliste hüvitiste kohta isikute suhtes, kellel on õigus mitterahalistele hüvitistele ainult riigiteenistujate suhtes
  kehtiva eriskeemi alusel ning ainult nimetatud peatükis sätestatud ulatuses. Teise liikmesriigi asutus ei muutu ainuüksi selle tõttu vastutavaks nendele isikutele või nende pereliikmetele antud mitterahaliste või rahaliste hüvitiste kulude kandmise eest.

2.   Olenemata esimese lõike sätetest kohaldatakse algmääruse artiklit 23 kõigi isikute suhtes, kes saavad üheaegselt pensioni vastavalt käesoleva määruse II lisas loetletud liikmesriigi riigiteenistujate suhtes kehtivale eriskeemile ja mõne teise liikmesriigi õigusaktide kohast pensioni.

3.   Lõigete 1 ja 2 praktilised rakendusmeetmed kehtestab halduskomisjon.

II   peatükk

Hüvitised tööõnnetuse või kutsehaiguse korral

Artikkel 33

Õigus mitterahalistele ja rahalistele hüvitistele elamise või viibimise korral muus liikmesriigis kui pädev liikmesriik

Algmääruse artikli 36 lõike 1 kohaldamisel on rakendusmääruse artiklites 24 kuni 27 sätestatud menetlused kohaldatavad mutatis mutandis.

▐

Artikkel 34

Asutustevaheline koostöö muus liikmesriigis kui pädev liikmesriik juhtunud tööõnnetuste või saadud kutsehaiguste puhul

1.   Kui tööõnnetus juhtub või kutsehaigus diagnoositakse esmakordselt muu liikmesriigi territooriumil kui pädev riik, tuleb koostada teadaanne tööõnnetuse või kutsehaiguse kohta vastavalt pädeva riigi õigusaktidele, ilma et see piiraks ühegi õigusnormi kohaldamist, mis on jõus selle liikmesriigi territooriumil, kus tööõnnetus juhtus või kus kutsehaigus on esmakordselt diagnoositud, ja mida sel juhul jätkuvalt kohaldatakse. See deklaratsioon saadetakse pädevale asutusele ning selle koopia elu- või viibimiskohajärgsele asutusele.

2.   Selle liikmesriigi asutus, kus tööõnnetus juhtus või kus kutsehaigus esmakordselt diagnoositi, edastab pädevale asutusele sellel territooriumil koostatud arstitõendid ja asjakohase teabe, mida viimasena nimetatud asutus võib nõuda.

3.   Kui õnnetuse puhul, mis on juhtunud reisimisel muu liikmesriigi territooriumil kui pädev liikmesriik, on alust korraldada uurimine esimese liikmesriigi territooriumil, võib pädev asutus määrata selleks ametisse uurija, teatades sellest kõnealuse liikmesriigi ametiasutustele. Need ametiasutused abistavad kõnealust uurijat, määrates eelkõige isiku, kes aitab tal tutvuda ametlike aruannete ja muude õnnetusega seotud dokumentidega.

4.   Ravi lõpul edastatakse pädevale asutusele üksikasjalik aruanne koos arstitõenditega, mis käsitlevad õnnetuse või haiguse püsivaid tagajärgi, eelkõige kõnealuse isiku hetkeseisundit ning vigastustest paranemist. Asjakohase tasu maksab vastavalt olukorrale kas elukohajärgne asutus või viibimiskohajärgne asutus selle asutuse kohaldatava määra järgi, kuid pädeva asutuse arvel.

5.   Elukohajärgse asutuse või viibimiskohajärgse asutuse taotluse korral edastab pädev asutus sellele asutusele otsuse, milles on fikseeritud vigastustest paranemise või tervisliku seisundi stabiliseerumise kuupäev, ning vajaduse korral otsuse pensioni määramise kohta.

Artikkel 35

Vaidlused õnnetuse või haiguse kutsealase tekke üle

1.   Kui pädev asutus vaidlustab algmääruse artikli 36 lõikes 2 osutatud juhtudel tööõnnetusi või kutsehaigusi käsitlevate õigusaktide kohaldamise, teatab ta viivitamata sellest mitterahalist hüvitist andnud elu- või viibimiskohajärgsele asutusele, sellist hüvitist käsitletakse sel juhul ravikindlustuse alusel antuna.

2.   Kui selles küsimuses on jõutud lõplikule otsusele, teatab pädev asutus viivitamata sellest mitterahalist hüvitist andnud elu- või viibimiskohajärgsele asutusele. Kui tegemist ei ole tööõnnetuse ega kutsehaigusega, jätkab see asutus mitterahalise hüvitise andmist ravikindlustuse alusel, kui töötajal või füüsilisest isikust ettevõtjal on õigus seda saada. Muudel juhtudel käsitletakse mitterahalist hüvitist, mida kõnealune isik on saanud ravikindlustuse alusel, alates õnnetuse või haiguse esmakordsest diagnoosist, tööõnnetus- või kutsehaigushüvitisena.

Artikkel 36

Mitmes liikmesriigis kutsehaiguse ohus viibimise korral kohaldatav kord

1.   Algmääruse artiklis 38 osutatud juhtudel edastatakse teade kutsehaiguse kohta kas kutsehaiguste suhtes pädevale asutusele liikmesriigis, kelle õigusruumis selle haiguse all kannatav isik viimasena tegeles töö või tegevusega, mis tõenäoliselt võib põhjustada kõnealust haigust, või elukohajärgsele asutusele, kes edastab selle teate asjaomasele pädevale asutusele.

Kui nimetatud asutus teeb kindlaks, et seda kutsehaigust põhjustada võiv töö või tegevus on viimati toimunud muu liikmesriigi õigusruumis, edastab ta kõnealuse teate koos saatedokumentidega selle liikmesriigi vastavale asutusele.

2.   Kui selle liikmesriigi asutus, kelle õigusruumis tegeles kõnealuse haiguse all kannatav isik viimasena seda kutsehaigust põhjustada võiva töö või tegevusega, teeb kindlaks, et selline isik või tema ülalpidamisel olnud isikud ei vasta selle liikmesriigi õigusaktides sätestatud tingimustele, edastab kõnealune asutus teate koos saatedokumentidega, sealhulgas esimesena nimetatud asutuse korraldatud arstlike läbivaatuste aruannetega, ja teises lõigus osutatud otsuse koopia viivitamata selle liikmesriigi asutusele, kelle õigusruumis oli kõnealuse haiguse all kannatav isik varem seotud seda haigust põhjustada võiva töö või tegevusega.

Ta teatab samal ajal kindlustatud isikule oma otsusest, nimetades eelkõige hüvitise andmisest keeldumise põhjused, edasikaebamise alused ja tähtaja ning kuupäeva, mil kõnealune toimik edastati selle liikmesriigi asutusele, kelle õigusruumis oli kindlustatud isik varem seotud seda haigust põhjustada võiva töö või tegevusega.

3.   Vajaduse korral tuleks juhtum suunata sama korra kohaselt tagasi selle liikmesriigi vastavale asutusele, kelle õigusruumis tegeles kõnealuse haiguse all kannatav isik esimest korda seda haigust põhjustada võiva töö või tegevusega.

Artikkel 37

Asutustevaheline teabevahetus ja ettemaksed taotluse tagasilükkamise otsuse edasikaebamise korral

1.   Edasikaebuse korral taotluse tagasilükkamise otsuse vastu, mille on teinud ühe sellise liikmesriigi asutus, kelle õigusruumis tegeles kõnealuse haiguse all kannatav isik seda haigust põhjustada võiva töö või tegevusega, teatab kõnealune asutus sellest asutusele, kellele on edastatud teade vastavalt rakendusmääruse artikli 36 lõikes 2 sätestatud korrale, ning teatab pärast sellele asutusele lõpliku otsuse.

2.   Kui õigus saada hüvitist on omandatud õigusaktide alusel, mida kohaldab asutus, kellele teade edastati, teeb see asutus ettemaksed kuni summani, mis määratakse kindlaks vajaduse korral pärast konsulteerimist asutusega, kelle otsuse vastu edasikaebus on esitatud. Viimasena nimetatud asutus maksab tehtud ettemaksete summa tagasi, kui sellise edasikaebuse tulemusel nõutakse temalt hüvitiste maksmist. Seejärel arvatakse see summa maha kõnealusele isikule makstava hüvitise kogusummast vastavalt rakendusmääruse artiklis 71 sätestatud menetlusele.

Artikkel 38

Kutsehaiguse süvenemine

Algmääruse artiklis 39 osutatud juhtudel esitab taotleja liikmesriigi asutusele, kellelt ta nõuab hüvitise saamise õigust, kogu teabe kõnealuse kutsehaiguse tõttu varem määratud hüvitiste kohta. See asutus võib pöörduda kõigi teiste varasemate pädevate asutuste poole, et saada teavet, mida ta peab vajalikuks.

Artikkel 39

Töövõimetusastme hindamine varasema või hilisema tööõnnetuse või kutsehaiguse korral

Kui algmääruse artikli 40 lõike 3 kohaldamisel varasema või hilisema töövõimetuse põhjustas õnnetus, mis juhtus ajal, kui asjaomase isiku suhtes kehtisid sellise riigi õigusaktid, kes ei tee vahet töövõimetuse põhjuste vahel, peab varasema või hilisema tööõnnetuse suhtes pädev asutus või kõnealuse liikmesriigi pädeva ametiasutuse määratud organ teise liikmesriigi pädeva asutuse nõudel esitama andmed varasema või hilisema töövõimetuse astme kohta ning võimaluste piires teavet, mis võimaldab kindlaks määrata, kas töövõimetus on teise liikmesriigi õigusaktide kohaselt käsitletav tööõnnetuse tagajärjena.

Sellisel juhul võtab pädev asutus vastavalt tema poolt kohaldatavatele õigusaktidele õiguse andmisel ja hüvitise summa kindlaksmääramisel arvesse nende varasemate või hilisemate juhtumite põhjustatud töövõimetuse astet.

Artikkel 40

Pensionitaotluste või lisatoetuste taotluste esitamine ja läbivaatamine

1.   Selleks et saada liikmesriigi õigusaktide alusel pensioni või lisatoetust, esitab töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja või tema ülalpidamisel olnud isik, kes elab muu liikmesriigi territooriumil, taotluse kas pädevale asutusele või elukohajärgsele asutusele, kes edastab sellise taotluse pädevale asutusele. Taotlusele tuleb lisada nõutavad tõendusdokumendid ning taotlus tuleb koostada vastavalt pädeva asutuse kohaldatavate õigusaktide sätetele.

2.   Pädev asutus teatab oma otsuse taotlejale otse või pädeva riigi kontaktasutuse kaudu. Ta saadab selle otsuse koopia taotleja elukohaliikmesriigi kontaktasutusele.

Artikkel 41

Rakendamise erisätted

Algmääruse III jaotise 2. peatüki sätteid mitterahaliste hüvitiste kohta ei kohaldata isikute suhtes, kellel on õigus mitterahalistele hüvitistele ainult vastavalt rakendusmääruse II lisas loetletud liikmesriigi riigiteenistujate suhtes kehtivale eriskeemile.

III   peatükk

Matusetoetused

Artikkel 42

Matusetoetuse taotlemine

Algmääruse artiklite 42 ja 43 kohaldamisel peab matusetoetuse taotlus olema saadetud taotleja elukohajärgsele asutusele.

IV   peatükk

Invaliidsushüvitised, vanaduspension ja toitjakaotuspension

Artikkel 43

Hüvitiste arvutamine

1.   Hüvitise teoreetilise ja tegeliku summa arvutamiseks vastavalt
  algmääruse
  artikli 52 lõike 1 punktile b kohaldatakse
  rakendusmääruse
  artikli 12 lõigetes 3, 4, 5
  ja 6
  sätestatud eeskirju.

2.   Kui vabatahtliku kindlustuse või kohustusliku kindlustuse vabatahtliku jätkamise perioode ei ole vastavalt rakendusmääruse artikli 12 lõikele 3 arvesse võetud, arvutab selle liikmesriigi asutus, kelle õigusaktide kehtivusalal need perioodid täitusid, neile perioodidele vastava summa vastavalt õigusaktidele, mida ta kohaldab. Hüvitise tegelikku summat, mis arvutatakse vastavalt algmääruse artikli 52 lõike 1 punktile b, suurendatakse summa võrra, mis vastab vabatahtliku kindlustuse või kohustusliku kindlustuse vabatahtliku jätkamise perioodidele.

3.   Iga liikmesriigi asutus arvutab vastavalt oma kohaldatavatele õigusaktidele makstava summa, mis vastab vabatahtliku kindlustuse või kohustusliku kindlustuse vabatahtliku jätkamise perioodidele ning mille suhtes kooskõlas algmääruse artikli 53 lõike 3 punktiga c ei kohaldata muude riikide sätteid vähendamise, peatamise või tühistamisekohta.

Kui pädeva asutuse poolt kohaldatavad õigusaktid ei võimalda tal seda summat otseselt kindlaks määrata, kuna õigusaktid omistavad kindlustusperioodidele erinevaid väärtusi, võib kehtestada nimisumma. Selle nimisumma kehtestamise üksikasjad sätestab halduskomisjon.

Artikkel 44

Laste kasvatamise aja arvessevõtmine

1.
     
  Käesolevas artiklis tähendab „laste kasvatamise aeg” perioodi, mis kuulub arvestamisele pensioniõiguse määramisel liikmesriigi pensioniseaduse alusel või mis annab lisapensioni selgesõnaliselt väljendatud põhjusel, et isik on kasvatanud last, sõltumata nende perioodide arvestamiseks kasutatavast meetodist ja sellest, kas need lisandusid lapse kasvatamise ajal või kinnitati tagasiulatuvalt.

2.
     
  Kui algmääruse II jaotise kohaselt pädeva liikmesriigi õigusaktide alusel ei võeta laste kasvatamise aega arvesse, on selle liikmesriigi asutus, kelle õigusaktid olid algmääruse II jaotise kohaselt kohaldatavad asjaomase isiku suhtes, kuna isik töötas või tegeles ettevõtlusega kuupäevani, mil kõnealuste õigusaktide alusel asjaomase lapse puhul arvestatav laste kasvatamise aeg algas, jätkuvalt kohustatud arvestama seda laste kasvatamise aega kui tema õigusaktide kohast laste kasvatamise aega, nagu oleks lapse kasvatamine toimunud tema territooriumil.

3.
     
  Lõiget 2 ei kohaldata, kui asjaomase isiku suhtes kohaldatakse või hakatakse kohaldama teise liikmesriigi õigusakte isiku töö või ettevõtluse tõttu selles riigis.

Artikkel 45

Hüvitiste taotlemine

1.   Et saada hüvitist
  algmääruse
  artikli 44 lõike 2
  kohaste A tüüpi õigusaktide
  alusel, esitab taotleja taotluse selle liikmesriigi asutusele, kelle õigusakte kohaldati tema suhtes sel ajal, mil tekkis töövõimetus, millele järgnes invaliidus või invaliidsuse süvenemine
  , või elukohajärgsele asutusele, kes edastab taotluse esimesena nimetatud asutusele
  .

2.   Kui oli määratud rahaline haigushüvitis, tuleb pensionitaotluse esitamise kuupäevana vajaduse korral siiski käsitleda sellise rahalise hüvitise lakkamise kuupäeva.

3.   Algmääruse artikli 47 lõike 1 punktis b osutatud juhul teatab asutus, kes on asjaomase isiku viimasena kindlustanud, hüvitise maksmise eest algselt vastutavale asutusele vastavalt oma kohaldatavatele õigusaktidele ettenähtud hüvitise summa ja jõustumiskuupäeva. Alates sellest kuupäevast tühistatakse enne invaliidsuse süvenemist maksta tulnud hüvitis või vähendatakse seda summani, mis ei ületa algmääruse artikli 47 lõikes 2 osutatud lisasummat.

4.   
  Muudel kui lõikes 1
  osutatud juhtudel esitab taotleja taotluse oma elukohajärgsele asutusele või selle liikmesriigi asutusele, kelle õigusaktid kehtisid tema suhtes viimasena.
  Kui asjaomase isiku suhtes ei ole kunagi kohaldatud selle asutuse poolt või selle isiku elukohas kohaldatavaid õigusakte, edastab nimetatud asutus taotluse selle liikmesriigi asutusele, kelle õigusaktid olid viimati kohaldatavad.

5.   Taotluse esitamise kuupäev kehtib kõigi asjaomaste asutuste puhul.

6.   Erandina lõikest 5, juhul kui taotleja ei ole oma taotluses näidanud kõiki teiste liikmesriikide õigusaktide kehtivusalal täitunud kindlustus- või elamisperioode, kuigi tal seda selgelt paluti teha, käsitleb kõnealuseid õigusakte kohaldav asutus taotluse esitamise kuupäevana kuupäeva, mil taotleja algset taotlust täiendab või esitab uue taotluse puuduvate perioodide kohta, kui need õigusaktid ei sisalda soodsamaid sätteid.

▐

Artikkel 46

Dokumendid ja teave, mille taotleja peab taotlusele lisama

1.   Taotluse esitab taotleja vastavalt rakendusmääruse artikli 45 lõigetes 1
  või
  4 osutatud asutuse kohaldatavate õigusaktide sätetele ja sellele peavad olema lisatud
  nimetatud õigusaktide kohaselt
  nõutavad tõendusdokumendid.
  Eelkõige esitab
  taotleja
  kogu asjassepuutuva olemasoleva teabe ja tõendusdokumendid kindlustus- (asutused, identifitseerimisnumbrid), töötamis- (
  tööandjad
  ) või ettevõtlus- (tegevuse iseloom ja koht) ning elamisperioodide (aadressid) kohta, mis võivad olla täitunud muude õigusaktide alusel, ning samuti nende perioodide pikkuse.

2.   Kui taotleja palub
  algmääruse
  artikli 50 lõike 1 alusel edasi lükata vanadushüvitiseühe või mitme liikmesriigi õigusaktide alusel, peab ta
  ta sellest avalduses teatama ja
  nimetama õigusaktid, mille alusel ta edasilükkamist taotleb.
  Võimaldamaks taotlejal seda õigust kasutada, annavad asjaomased asutused taotleja nõudmise korral talle neile kättesaadava teabe, et taotleja saaks hinnata samaaegsete või üksteisele järgnevate hüvitiste, mida ta võib taotleda, mõjusid.

3.
     
  Kui taotleja peaks tagasi võtma taotluse hüvitisele, mis on mõne konkreetse liikmesriigi õigusaktides ette nähtud, siis ei loeta seda hüvitisetaotluste samaaegseks tagasivõtmiseks teiste liikmesriikide õiguse kohaselt.

Artikkel 47

Taotluste läbivaatamine asutustes

1.   
  Asutusi,
  kellele taotlus vastavalt rakendusmääruse artikli 45 lõigetele 1 või 4
  esitatakse
  või
  edastatakse, nimetatakse edaspidi „kontaktasutusteks”. Elukohajärgset asutust ei nimetata kontaktasutuseks, kui isiku suhtes ei ole kunagi kohaldatud selle asutuse kohaldatavaid õigusakte.

Lisaks hüvitisetaotluste läbivaatamisele tema poolt kohaldatavate õigusaktide kohaselt korraldab kontaktasutus andmevahetuse, otsustest teatamise ja tegevused, mis on vajalikud taotluse läbivaatamiseks asjaomastes asutustes, esitab taotlejale taotluse korral kogu asjaomase teabe läbivaatamisel esinevate ühendusega seotud aspektide kohta ja hoiab teda kursis läbivaatamise käiguga.

2.   Algmääruse artikli 44 lõikes 3 osutatud juhul edastab läbivaatav asutus kõik asjaomase isiku andmed asutusele, kes on isiku eelmisena kindlustanud; see asutus vaatab toimiku omakorda läbi.

3.   Artikleid 48 kuni 52 ei kohaldata algmääruse artiklis 44 osutatud taotluste läbivaatamise suhtes.

4.   Muudel juhtudel kui
  lõikes 2
  osutatud olukord, edastab
  kontaktasutus
  viivitamata hüvitisetaotlused
  ja kõik tema käsutuses olevad dokumendid ning vajaduse korral taotleja esitatud asjassepuutuvad dokumendid
  kõigile asjaomastele asutusele, et kõik need asutused saaksid
  taotluse läbivaatamist alustada
  üheaegselt.
  Kontaktasutus
  edastab
  teistele asutustele
  kindlustus- ja elamisperioodid, mis on täitunud tema õigusruumis.
  Ta osutab samuti, millised dokumendid tuleb esitada hiljem, ja täiendab taotlust võimalikult kiiresti.

5.   Igaüks asjaomastest asutustest edastab
  kontaktasutusele ja muudele kõnealustele asutustele võimalikult kiiresti
  kindlustus- ja elamisperioodid, mis on täitunud tema õigusruumis. ▐

6.   ▐ Iga asutus
  arvutab
  hüvitiste summa vastavalt
  algmääruse artiklile 52 ning teatab kontaktasutusele ja teistele kõnealustele asutustele oma otsuse, saadaolevate hüvitiste summa ja algmääruse artiklite 53 kuni 55 kohaldamiseks vajaliku mis tahes muu teabe.

7.   Kui
  mõni
  asutus
  käesoleva artikli lõigetes 4 ja 5
  osutatud teabe põhjal tuvastab, et tuleb kohaldada
  algmääruse
  artikli 46 lõiget 2 või artikli 57 lõikeid 2 või 3, teatab ta sellest
  kontaktasutusele ja
  teistele asjaomastele asutustele.

▐

Artikkel 48

Otsuste teatamine taotlejale

1.   Iga asutus teatab taotlejale vastavalt oma kohaldatavatele õigusaktidele tehtud
  otsuse
  . Igas otsuses täpsustatakse selle puhul võimaldatavad õiguskaitsevahendid ja nendega seotud tähtajad.
  Kui kontaktasutust on teavitatud kõigist iga asutuse poolt tehtud otsustest, saadab ta taotlejale ja teistele asjaomastele asutustele kokkuvõtte nendest otsustest. Halduskomisjon koostab kokkuvõtte jaoks vastava vormi. Kokkuvõte saadetakse taotlejale asutuse ametlikus keeles või taotleja taotluse korral tema valitud
  keeles
  , mida tunnustatakse ühenduse asutuste ametliku keelena kooskõlas asutamislepingu artikliga 290
  .

2.   
  Kui taotleja pärast kokkuvõtte saamist leiab, et kahe või enama asutuse poolt tehtud otsuse vastastikmõju võib olla kahjustanud tema õigusi, on taotlejal õigus nõuda otsuste läbivaatamist asjaomaste asutuste poolt vastavates riiklikes õigusaktides sätestatud ajavahemike jooksul. Ajavahemike alguseks on kokkuvõtte saamise kuupäev. Taotlejat teavitatakse läbivaatamise tulemusest kirjalikult.

Artikkel 49

Invaliidsusgrupi kindaksmääramine

1.   Juhul kui kohaldatakse algmääruse artikli 46 lõiget 3, on ainult läbivaatav asutus volitatud taotleja invaliidsusgrupi kohta otsust tegema. Läbivaatav asutus teeb selle otsuse niipea, kui tal on võimalik kindlaks teha, kas on täidetud selle asutuse kohaldatavates õigusaktides ettenähtud tingimused kõnealuse õiguse saamiseks, võttes vajaduse korral arvesse algmääruse artikleid 6 ja 51. Ta teatab ta sellest otsusest viivitamata teistele asjaomastele asutustele.

Kui läbivaatava asutuse kohaldatavates õigusaktides ettenähtud tingimused selle õiguse saamiseks, välja arvatud invaliidsusgrupiga seotud tingimused, ei ole algmääruse artikleid 6 ja 51 arvestades täidetud, teatab kõnealune asutus sellest viivitamata invaliidsuse suhtes pädevale asutusele teises liikmesriigis, kelle õigusruumi taotleja kuulus viimasena. Kui viimati nimetatud asutuse kohaldatavates õigusaktides ettenähtud tingimused selle õiguse saamiseks on täidetud, on see asutus volitatud tegema otsuse taotleja invaliidsusgrupi kohta; see asutus teatab kõnealusest otsusest viivitamata teistele asjaomastele asutustele.

2.   Vajaduse korral võidakse kõnealune küsimus suunata samadel tingimustel tagasi invaliidsuse suhtes pädevale asutusele teises liikmesriigis, kelle õigusaktid kehtisid taotleja suhtes esimesena.

3.   Juhul, kui
  algmääruse
  artikli 46 lõige 3 ei ole invaliidsusgrupi kindlaksmääramiseks kohaldatav, on igal asutusel
  vastavalt tema kohaldatava õiguse normidele
  õigus lasta taotleja enda poolt valitud arstil
  või muul eksperdil
  läbi vaadata. Siiski võtab liikmesriigi asutus arvesse kõigi teiste liikmesriikide asutuste kogutud dokumente ja meditsiinilisi arvamusi ning halduslikku laadi teavet, nagu oleksid need olnud koostatud tema enda liikmesriigis.

▐

Artikkel 50

Ajutised maksed ja hüvitise ettemaksmine

1.   Olenemata käesoleva määruse artiklist 7, maksab iga asutus, kes teeb hüvitisetaotluse läbivaatamise käigus kindlaks, et taotlejal on õigus saada algmääruse artikli 52 lõike 1 punktile a vastavat sõltumatut hüvitist selle asutuse kohaldatavate õigusaktide alusel, viivitamata selle hüvitise välja. Seda makset käsitletakse ajutisena, kui eraldatud summa võib muutuda sõltuvalt taotluse läbivaatuse tulemusest.

2.   Kui lõike 1 alusel ei ole taotlejale võimalik ajutist hüvitist maksta, kuid saadud teabe põhjal selgub, et õigus saada hüvitist omandatakse vastavalt algmääruse artikli 52 lõike 1 punktile b, teeb läbivaatav asutus talle asjakohase korvatava ettemakse, mille summa on võimalikult lähedane summale, mis talle tõenäoliselt määratakse algmääruse artikli 52 lõike 1 punkti b alusel.

3.   
  Iga
  asutus, kes on kohustatud lõike 1 või 2 alusel
  ajutist
  hüvitist maksma
  või ettemakseid tegema
  , teatab sellest viivitamata taotlejale, juhtides selgesõnaliselt tema tähelepanu võetud meetme ajutisele laadile ja
  oma kohaldatava õiguse kohasele mis tahes edasikaebamisõigusele
  .

Artikkel 51

Hüvitiste ümberarvutamine

1.   Hüvitiste ümberarvutamisel vastavalt algmääruse artikli 48 lõigetele 3 ja 4, artikli 50 lõikele 4 ja artikli 59 lõikele 1 kohaldatakse rakendusmääruse artiklit 50 mutatis mutandis.

2.   Hüvitise ümberarvutamise, tühistamise või peatamise korral teatab sellise otsuse teinud asutus sellest viivitamata asjaomasele isikule vastavalt artikli 3 lõigetes 4 kuni 7 sätestatud korrale ja teavitab sellest kõiki asutusi, kelle suhtes kõnealusel isikul on õigusi.

Artikkel 52

Meetmed pensioni arvutamise protsessi kiirendamiseks

1.   
  Taotluste läbivaatamise ja hüvitiste väljamaksmise hõlbustamiseks ja kiirendamiseks teevad asutused, kelle kohaldatavaid õigusakte isiku suhtes kohaldatakse, järgmist:

| a) | vahetavad teiste liikmesriikide asutustega selle isiku identifitseerimiselemente või teevad neile kättesaadavaks isiku identifitseerimiselemendid, kelle puhul on vahetunud riik, mille õigusakte selle isiku suhtes kohaldatakse, ning teevad koos kindlaks, et need identifitseerimiselemendid on olemas ja vastavad kriteeriumidele, või vastasel korral annavad nendele isikutele võimaluse otseseks juurdepääsuks oma identifitseerimiselementidele; |
| --- | --- |

a)

vahetavad teiste liikmesriikide asutustega selle isiku identifitseerimiselemente või teevad neile kättesaadavaks isiku identifitseerimiselemendid, kelle puhul on vahetunud riik, mille õigusakte selle isiku suhtes kohaldatakse, ning teevad koos kindlaks, et need identifitseerimiselemendid on olemas ja vastavad kriteeriumidele, või vastasel korral annavad nendele isikutele võimaluse otseseks juurdepääsuks oma identifitseerimiselementidele;

| b) | vahetavad aegsasti enne pensioniõiguste saamise minimaalset iga, või enne selle ametiasutuse, mille õiguse subjektiks isik on olnud, kindlaksmääratud iga, asjaomase isikuga ja teiste liikmesriikide asutustega teavet või teevad neile kättesaadavaks teabe nende isikute pensioniõiguste kohta, kelle puhul on vahetunud riik, mille õigusakte selle isiku suhtes kohaldatakse, või vastasel korral teavitavad neid isikuid õigusest saada hüvitist tulevikus või annavad neile võimaluse ise tutvuda nende õigustega. |
| --- | --- |

b)

vahetavad aegsasti enne pensioniõiguste saamise minimaalset iga, või enne selle ametiasutuse, mille õiguse subjektiks isik on olnud, kindlaksmääratud iga, asjaomase isikuga ja teiste liikmesriikide asutustega teavet või teevad neile kättesaadavaks teabe nende isikute pensioniõiguste kohta, kelle puhul on vahetunud riik, mille õigusakte selle isiku suhtes kohaldatakse, või vastasel korral teavitavad neid isikuid õigusest saada hüvitist tulevikus või annavad neile võimaluse ise tutvuda nende õigustega.

2.   Lõike 1 kohaldamisel
  määrab halduskomisjon kindlaks vahetatava või kättesaadavaks tehtava teabe elemendid ja kehtestab sobivad protseduurid ja mehhanismid, võttes arvesse riiklike pensioniskeemide iseärasusi, nende haldus- ja tehnilist korraldust ning nende käsutuses olevaid tehnilisi vahendeid. Halduskomisjon tagab nimetatud pensioniskeemide rakendamise, korraldades võetud meetmete rakendamise ja järelmeetmed.

3.
     
  Lõike 1 kohaldamisel tuleks asutusele esimeses liikmesriigis, kus isikule eraldatakse sotsiaalkindlustuse haldamise eesmärgil isiklik identifitseerimisnumber (PIN), edastada eespool nimetatud teave.

▐

Artikkel 53

Kooskõlastusmeetmed liikmesriigis

1.   
  Ilma et see piiraks algmääruse artikli 51 kohaldamist,
  kui siseriiklikud õigusaktid sisaldavad eeskirju vastutava asutuse kindlaksmääramiseks
  või kohaldatava skeemi või konkreetse skeemi kohaste kindlustusperioodide kindlaksmääramiseks
  , kohaldatakse neid reegleid, võttes arvesse üksnes selle liikmesriigi õigusruumis täitunud kindlustusperioode.

2.   Kui siseriiklikud õigusaktid sisaldavad riigiteenistujate eriskeemi ja töötajate üldise kindlustusskeemi vahelisi kooskõlastuseeskirju, ei mõjuta algmääruse ja rakendusmääruse sätted neid eeskirju.

V   peatükk

Töötushüvitised

Artikkel 54

Perioodide liitmine ja hüvitiste arvutamine

1.
     
  Rakendusmääruse artikli 12 lõiget 1 kohaldatakse mutatis mutandis algmääruse artikli 61 suhtes. Ilma et see piiraks asjaomaste asutuste põhikohustusi, võib asjaomane isik esitada pädevale asutusele selle liikmesriigi asutuse väljastatud dokumendi, mille õigusakte tema suhtes tema viimasel töötamisel või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisel kohaldati, täpsustades nimetatud riigi õigusaktide alusel täitunud perioodid.

2.   Algmääruse artikli 62 lõike 3 kohaldamisel edastab selle liikmesriigi pädev asutus, mille õigusruumi asjaomane isik oma viimase töö või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise käigus kuulus, elukohajärgsele asutusele viimase taotluse korral kõik vajalikud andmed töötushüvitise arvutamiseks, eelkõige saadud palga või kutsetegevusest saadud sissetuleku summa.

▐

3.   Algmääruse artikli 62 kohaldamisel ja vaatamata nimetatud määruse artiklile 63 võtab pädev asutus, kui selle liikmesriigi õigusaktid näevad ette, et hüvitise arvutamine sõltub pereliikmete arvust, arvesse ka asjaomase isiku pereliikmeid, kes elavad mõnes teises liikmesriigis, nagu elaksid nad pädevas liikmesriigis. Käesolevat sätet ei kohaldata juhul, kui pereliikmete elukohaliikmesriigis on mõnel teisel isikul õigus töötushüvitistele, mille arvutamisel on neid pereliikmeid arvesse võetud.

Artikkel 55

Tingimused ja piirangud seoses õigusega saada töötushüvitist teise liikmesriiki siirdumise korral

1.   Selleks et saada hüvitist algmääruse artikli 64 alusel, informeerib teise liikmesriiki siirduv töötu pädevat asutust enne oma ärasõitu sellest ja palub temalt dokumenti, mis tõendab, et kõnealusel isikul on jätkuvalt õigus saada hüvitist algmääruse artikli 64 lõike 1 punkti b alusel.

Pädev asutus teavitab teda tema kohustustest ja väljastab talle nimetatud dokumendi, milles on eelkõige märgitud:

| a) | kuupäev, millest alates töötu lakkas olemast kättesaadav pädeva riigi tööhõivetalitustele; |
| --- | --- |

a)

kuupäev, millest alates töötu lakkas olemast kättesaadav pädeva riigi tööhõivetalitustele;

| b) | algmääruse artikli 64 lõike 1 punkti b kohane tähtaeg, mille jooksul töötu peab end sihtkohaliikmesriigis tööotsijaks registreerima; |
| --- | --- |

b)

algmääruse artikli 64 lõike 1 punkti b kohane tähtaeg, mille jooksul töötu peab end sihtkohaliikmesriigis tööotsijaks registreerima;

| c) | algmääruse artikli 64 lõike 1 punkti c kohane maksimaalne ajavahemik, mille jooksul võidakse säilitada õigus saada hüvitist; |
| --- | --- |

c)

algmääruse artikli 64 lõike 1 punkti c kohane maksimaalne ajavahemik, mille jooksul võidakse säilitada õigus saada hüvitist;

| d) | asjaolud, mis võivad muuta hüvitise saamise õigust. |
| --- | --- |

d)

asjaolud, mis võivad muuta hüvitise saamise õigust.

2.   Töötu registreerib end tööotsijana sihtkohaliikmesriigi tööhõivetalituses vastavalt algmääruse artikli 64 lõike 1 punktile b ja edastab selle liikmesriigi asutusele lõikes 1 osutatud dokumendi. Vastasel juhul pöördub sihtkohaliikmesriigi asutus vajaliku teabe saamiseks pädeva asutuse poole.

3.   Töötu sihtkohaliikmesriigi tööhõivetalitused teavitavad töötut tema kohustustest.

4.   Töötu sihtkohaliikmesriigi asutus
  saadab
  pädevale asutusele viivitamata
  dokumendi
  töötu tööhõivetalituses registreerimise kuupäeva ja tema uue
  aadressiga
  .

Kui
  ajavahemikul, mille kestel on töötul õigus hüvitiste säilitamisele,
  ilmneb mis tahes asjaolu, mis võib mõjutada hüvitise saamise õigust, saadab töötu sihtkohajärgne asutus viivitamata pädevale asutusele ja asjaomasele isikule asjakohast teavet sisaldava dokumendi.

Pädeva asutuse taotluse korral
  edastab
  töötu sihtkohajärgne asutus
  asjakohast teavet töötu olukorra jälgimise kohta ja eelkõige seda, kas isik on endiselt registreeritud tööhõivetalitustes ja kas ta järgib korraldatud kontrollimenetlusi.

5.   Töötu sihtkohajärgne asutus teeb või laseb teha kontrolli nii, nagu ta teeks seda töötu suhtes, kellel on õigus saada hüvitist nende õigusaktide alusel, mida kohaldab see asutus. Kõnealune asutus teatab pädevale asutusele mis tahes lõike 1 punktis d osutatud asjaolu tekkimisest.

6.   Kahe või enama liikmesriigi pädevad ametiasutused võivad omavahel kindlaks määrata meetmed algmääruse artikli 64 kohaselt teise liikmesriiki suunduvate töötute tööotsingute soodustamiseks.

Artikkel 56

Töötu, kes elab muus liikmesriigis kui pädev liikmesriik

1.   Kui töötu otsustab vastavalt algmääruse artikli 65 lõikele 2 registreeruda tööotsijaks korraga oma elukohaliikmesriigis ja liikmesriigis, kus ta viimati töötas või tegutses füüsilisest isikust ettevõtjana, teatab ta sellest esmajoones oma elukohaliikmesriigi asutusele ja tööhõivetalitusele.

Selle liikmesriigi tööhõivetalituste taotlusel, kus töötu viimati töötas või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutses, edastavad elukohajärgsed tööhõivetalitused neile olulise teabe töötu registreerimise ja tööotsimise kohta.

2.   
  Kui asjaomases liikmesriigis kohaldatavate õigusaktide kohaselt nõutakse töötult
  teatavate kohustuste
  täitmist ja/või tööotsinguid, on prioriteetsed elukohaliikmesriigis nõutavad kohustused ja/või tööotsingud.

Kui töötu ei järgi kõiki kohustusi ja/või tööotsinguid liikmesriigis, kus ta viimati töötas, ei mõjuta see elukohaliikmesriigis antavaid hüvitisi.

3.   Algmääruse artikli 65 lõike 5 punkti b kohaldamisel teatab selle liikmesriigi asutus, kelle õigusakte kohaldati töötaja suhtes viimasena, elukohajärgsele asutusele tema taotlusel, kas töötajal on õigus hüvitistele vastavalt algmääruse artiklile 64.

VI   peatükk

Perehüvitised

Artikkel 57

Prioriteetsuse määramise eeskirjad kattumise puhul

Kui
  algmääruse
  artikli 68 lõike 1 punkti b
  alapunktide i ja ii
  kohaldamisel laste elukoht ei võimalda prioriteetsusjärjekorda kindlaks määrata, arvutab iga asjaomane liikmesriik hüvitiste summa, võttes arvesse lapsi, kes ei ela tema territooriumil.
  Algmääruse artikli 68 lõike 1 punkti b alapunkti i kohaldamisel
  selle liikmesriigi pädev asutus, kelle õiguses on ette nähtud kõige suurem hüvitiste summa, maksab välja terve selle summa. Teise liikmesriigi pädev asutus maksab talle tagasi poole nimetatud summast selle liikmesriigi õiguses ettenähtud summa piirides.

Artikkel 58

Kohaldatavate õigusaktide ja/või perehüvitiste määramise pädevuse muutumise korral kohaldatavad eeskirjad ▐

1.   Kui
  kohaldatavad õigusaktid ja/või perehüvitiste määramise pädevus muutuvad liikmesriikide vahel
  kalendrikuu
  kestel
  , sõltumata sellest, millised on nende liikmesriikide õigusaktides ettenähtud perehüvitiste maksmise kuupäevad,
  jätkab asutus, kes maksis perehüvitisi sama kuu alguses hüvitiste määramise aluseks olnud
  õigusaktide
  kohaselt, selliste hüvitiste maksmist kuni
  jooksva kuu
  lõpuni
  .

2.   Ta teatab teise liikmesriigi
  või liikmesriikide
  asutusele kuupäeva, mil ta lõpetab kõnealuste perehüvitiste maksmise.
  Hüvitiste maksmine teisest liikmesriigist või liikmesriikidest jõustub alates nimetatud kuupäevast.

Artikkel 59

Algmääruse artiklite 67 ja 68 kohaldamise kord

1.   Perehüvitiste maksmise taotlus esitatakse
  pädevale asutusele. Algmääruse artiklite 67 ja 68 kohaldamisel tuleb arvesse võtta kogu perekonna olukorda nii, nagu kõigi asjaomaste isikute suhtes kohaldataks asjaomase liikmesriigi õigusakte, ning nii, nagu nad elaksid seal, seda eelkõige hüvitiste taotlemise õiguse puhul. Kui hüvitiste taotlemise õigust omav isik ei kasuta oma õigust, võtab selle liikmesriigi pädev asutus, mille õigusakte kohaldatakse, arvesse perehüvitiste taotlust, mille on esitanud teine vanem või vanemana käsitatav isik või lapse või laste hooldajana tegutsev isik või asutus.

2.   Asutus, kelle poole vastavalt lõikele 1 pöörduti, vaatab taotluse läbi, toetudes taotleja esitatud üksikasjalikule teabele, arvestades kõiki asjaolusid ja õigusakte, mis iseloomustavad taotleja perekonna olukorda.

Kui nimetatud asutus järeldab, et tema õigusaktid on algmääruse artikli 68 lõigete 1 ja 2 kohaselt kohaldatavad prioriteetsusõiguse alusel, maksab ta perehüvitisi vastavalt oma kohaldatavatele õigusaktidele.

Kui nimetatud asutusele tundub, et teise liikmesriigi õigusaktide kohaselt on olemas võimalus saada diferentseeritud lisahüvitist kooskõlas algmääruse artikli 68 lõikega 2, edastab see asutus taotluse viivitamata teise liikmesriigi pädevale asutusele ning teavitab asjaomast isikut; lisaks teavitab ta teise liikmesriigi asutust otsusest, mille ta taotluse suhtes tegi, ning teatab perehüvitisteks makstava summa.

3.   
  Kui asutus, kellele tehakse taotlus, järeldab, et tema õigusaktid on kohaldatavad, kuid mitte algmääruse artikli 68 lõigete 1 ja 2 kohase prioriteetsusõiguse alusel, teeb ta viivitamata ajutise otsuse
  kohaldatava prioriteetsusjärjekorra kohta
  ning edastab taotluse nimetatud algmääruse artikli 68 lõike 3 kohaselt teise liikmesriigi asutusele, teavitades sellest ka taotlejat. Kõnealusel asutusel on nimetatud esialgse otsuse kohta oma seisukoha esitamiseks aega kaks kuud.

Kui asutus, kellele taotlus edastati, ei võta kahe kuu jooksul seisukohta, kohaldatakse eespool nimetatud esialgset otsust ning kõnealune asutus maksab oma õigusaktides ettenähtud hüvitisi ning teavitab asutust, kellele taotlus esitati, hüvitisteks makstavast summast
  .

4.   
  Kui
  asjaomaste asutuste
  vahel tekib lahkarvamus selle üle, kumma õigusaktid on kohaldatavad prioriteetsusõiguse alusel, kohaldatakse rakendusmääruse artikli 6 lõikeid 2 kuni 5. Sel puhul on artikli 6 lõikes 2 osutatud elukohajärgseks asutuseks lapse või laste elukohajärgne asutus.

5.   Asutus, kes maksis hüvitised välja ajutiselt summas, mis ületab summa, mille ta lõplikult maksma peab, pöördub prioriteetse asutuse poole üleliigselt makstud summa tagasi saamiseks vastavalt artiklis 71 sätestatud korrale.

Artikkel 60

Algmääruse artikli 69 kohaldamise kord

Algmääruse
  artikli 69 kohaldamisel
  koostab halduskomisjon loetelu orbudele ettenähtud täiendavatest või erilistest perehüvitistest, mis on hõlmatud algmääruse sama artikliga. Kui prioriteetsusõiguse kohaselt pädev asutus ei ole oma
  kohaldatavate õigusaktide alusel
  kohustatud maksma orbudele kõnealuseid täiendavaid või erilisi perehüvitisi, edastab ta mis tahes perehüvitiste
  taotluse viivitamata koos kõigi vajalike dokumentide ja kogu vajaliku teabega selle liikmesriigi asutusele, kelle õigusaktid on asjaomase isiku suhtes kehtinud kõige pikema aja jooksul
  ning näevad orbudele ette kõnealused täiendavad või erilised perehüvitised
  . Mõningatel juhtudel võib see tähendada, et küsimus suunatakse samadel tingimustel tagasi selle liikmesriigi asutusele, mille õigusaktide kohaselt täitus kõnealuse isiku lühim kindlustus- või elamisperiood.

IV   JAOTIS

FINANTSSÄTTED

I   peatükk

Hüvitiste maksmine vastavalt algmääruse artikli 35 lõikele 1 ja artiklile 41

1.   JAGU

Hüvitiste tagasimaksmine tegelike kulutuste alusel

Artikkel 61

Põhimõtted

1.   Algmääruse artikli 35 lõike 1 ja artikli 41 kohaldamisel maksab pädev asutus mitterahaliste hüvitiste tegeliku summa tagasi need andnud asutusele, nagu tuleneb viimasena nimetatud asutuse raamatupidamisdokumentidest, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse rakendusmääruse artiklit 62.

▐

2.   Kui kõik või osa lõikes 1 osutatud hüvitiste tegelikust summast ei ilmne neid eraldanud asutuste raamatupidamisest, määratakse tagasimakstav summa kindlaks aastase kogumaksena, arvutatuna vastavalt kõikidele asjakohastele teadetele, mis on saadud kättesaadavate andmete põhjal. Halduskomisjon hindab kindlasummaliste maksete väljaarvutamisel kasutatavaid alusandmeid ja otsustab nende maksete summa.

3.   Tagasimaksmisel ei tohi arvestada määrasid, mis on kõrgemad kui nende mitterahaliste hüvitiste suhtes kohaldatavad määrad, mis on määratud kindlustatud isikutele, kelle suhtes kehtivad õigusaktid, mida kohaldab lõikes 1 osutatud hüvitist andnud asutus.

▐

2.   JAGU

Hüvitisekulude tagasimaksmine kindlaksmääratud summade alusel

Artikkel 62

Asjaomaste liikmesriikide tuvastamine

1.   Algmääruse artikli 35 lõikes 2 osutatud liikmesriigid, kelle õigus- või haldusstruktuuridest tulenevalt pole tegeliku kulu alusel tagasimaksmine asjakohane, on loetletud käesoleva määruse III lisas.

▐

2.   Rakendusmääruse III lisas loetletud liikmesriikide puhul makstavad pädevad asutused nimetatud hüvitised andnud asutustele tagasi nende mitterahaliste hüvitiste summa, mis on antud vastavalt algmääruse artiklile 17, pereliikmetele, kes ei ela samas liikmesriigis kui kindlustatud isik, ning vastavalt algmääruse artiklile 22, artikli 24 lõikele 1 ning artiklitele 25 ja 26 pensionäridele ja nende pereliikmetele, tehes seda igaks kalendriaastaks kinnitatud ühekordsete summeeritud maksetena. Selle ühekordse summeeritud makse summa peab olema võimalikult lähedane tegelikele kulutustele.

Artikkel 63

Igakuise kindlaksmääratud summa ja kindlaksmääratud kogusumma arvutamise meetod

1.   Iga
  kreeditorliikmesriigi
  puhul
  määratakse igakuine kindlaksmääratud summa isiku kohta (Fi)
  ühe kalendriaasta
  kohta, jagades keskmise
  aastakulu inimese kohta
  (Yi)
  eri vanuseklasside kaupa
  kaheteistkümnega
  ja rakendades tulemuse suhtes vähenduskoefitsienti
  (X) vastavalt järgmisele valemile:

Fi = Yi * 1/12 * 1 - X

Selles valemis kasutatud sümbolite tähendus on järgmine:

| — | näitaja
  i (i väärtused = 1, 2 ja 3) esindab kolme
  kindlaksmääratud
  summa arvutamisel kasutatud vanuseklassi:
  i = 1: alla 20aastased isikud
  i = 2: 20–64aastased isikud
  i = 3: 65aastased ja vanemad isikud.
  ▐ |
| --- | --- |

—

näitaja
  i (i väärtused = 1, 2 ja 3) esindab kolme
  kindlaksmääratud
  summa arvutamisel kasutatud vanuseklassi:

i = 1: alla 20aastased isikud

i = 2: 20–64aastased isikud

i = 3: 65aastased ja vanemad isikud.

▐

| — | Yi näitab vanuseklassi i isikute keskmist aastast kulu, nagu see on määratletud lõikes 2. |
| --- | --- |

—

Yi näitab vanuseklassi i isikute keskmist aastast kulu, nagu see on määratletud lõikes 2.

| — | Koefitsient X (0,20 või 0,15) tähistab vähendamist, nagu see on määratletud lõikes 3. |
| --- | --- |

—

Koefitsient X (0,20 või 0,15) tähistab vähendamist, nagu see on määratletud lõikes 3.

2.   Keskmine aastane kulu isiku kohta (Yi) vanuseklassis i saadakse, kui aastakulu, mis tuleneb kreeditorliikmesriigi asutuste poolt arvestatavate sotsiaalkindlustusskeemide alusel antud kõikidest mitterahalistest hüvitistest kõikidele asjaomase vanuseklassi isikutele, kelle suhtes kehtivad selle liikmesriigi õigusaktid, ja nende pereliikmetele, jagatakse selle vanuseklassi isikute keskmise aastase arvuga
  kõnealusel kalendriaastal
  . Arvutamisel võetakse
  aluseks rakendusmääruse
  artiklis 23 osutatud
  skeemide
  raames tehtud
  kulutused
  .

3.
     
  Igakuise kindlaksmääratud summa suhtes kohaldatav vähendus on üldjuhul 20 % (X = 0,20). See on 15 % (X = 0,15) pensionäride ja nende pereliikmete puhul, kui pädev liikmesriik ei ole kantud algmääruse IV lisasse.

4.   Iga deebitorriigi puhul
  on kindlaksmääratud kogusummaks kalendriaasta kohta summa, mis saadakse, korrutades iga vanuseklassi i puhul igakuise kindlaksmääratud summa isiku kohta kuude arvuga, mil asjaomased isikud olid
  kreeditorriigis
  kindlustatud selles vanuseklassis
  .

Kuude
  arv
  , mil asjaomased isikud olid kreeditorliikmesriigis kindlustatud, on nende kalendrikuude summa kalendriaastas, mille jooksul asjaomastel isikutel oli kreeditorliikmesriigi territooriumil elamise tõttu õigus saada nimetatud territooriumil mitterahalisi hüvitisi deebitorliikmesriigi kulul. Need kuud määratakse kindlaks
  nimekirja abil, mida elukohajärgne asutus selleks hoiab ja mis põhineb kõnealuste isikute õiguste dokumentaalsel tõendusel pädeva asutuse poolt.

5.
     
  Hiljemalt
  ... (7)

  esitab halduskomisjon eriaruande käesoleva artikli kohaldamise kohta ja eelkõige lõikes 3 nimetatud vähendamiste kohta. Kõnealuse aruande alusel võib halduskomisjon esitada ettepaneku muudatuste kohta, mis võivad osutuda vajalikeks, et tagada, et kindlaksmääratud summade arvutamisel saadav tulemus on võimalikult ligilähedane tegelikele kulutustele ja et lõikes 3 nimetatud vähendamised ei põhjusta liikmesriikidele tasakaalustamata makseid või topeltmakseid.

▐

6.   Halduskomisjon kinnitab eelnevates lõikudes osutatud
  kindlaksmääratud summade
  arvutamise lähteandmete kindlaksmääramise meetodid ja tingimused.

7.
     
  Vaatamata lõigetes 1 kuni 4 sätestatule võivad liikmesriigid kindlaksmääratud summa arvutamisel jätkata määruse (EMÜ) nr 574/72 artiklite 94 ja 95 kohaldamist kuni ...
  (*)
  , tingimusel et kohaldatakse lõikes 3 nimetatud vähendamist.

Artikkel 64

Aastaste keskmiste kulude teatamine

Aastase kulu summa isiku kohta vanuseklassis kindla aasta kohta
  teatatakse
  kontrollnõukogule hiljemalt teise kõnealusele aastale järgneva aasta
  lõpuks
  . Vastasel korral võetakse aluseks eelmise aasta keskmine kulu isiku kohta
  , mille halduskomisjon on eelmise aasta jaoks viimati kindlaks määranud
  .

Aastased keskmised kulud avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

3.   JAGU

Ühissätted

Artikkel 65

Asutustevahelised tagasimaksed

1.
     
  Tagasimaksed asjaomaste liikmesriikide vahel tehakse võimalikult kiiresti. Iga asjaomane asutus on kohustatud hüvitama nõuded enne käesolevas artiklis nimetatud tähtaegu, niipea kui tal on selleks võimalus. Ühe konkreetse nõude vaidlustamine ei tohi takistada teise nõude või teiste nõuete hüvitamist.

2.
     
  Algmääruse
  artiklites 35 ja 41 sätestatud tagasimaksed liikmesriikide asutuste vahel toimuvad kontaktasutuse vahendusel.
  Tagasimaksete tegemiseks algmääruse artikli 35 ja artikli 41 kohaselt võib kasutada eraldi kontaktasutust.

Artikkel 66

Nõuete esitamine ja maksmise tähtajad

1.   Tegelike kulude alusel koostatud nõuded tuleb
  deebitorriigi kontaktasutusele
  esitada hiljemalt
  kaksteist
  kuud pärast selle poolaasta lõppu, mille kestel
  need nõuded kirjendati kreeditorasutuse raamatupidamises
  .

2.   
  Kindlaksmääratud summade
  tagasimaksetega seotud nõuded kalendriaasta kohta tuleb
  deebitorriigi kontaktasutusele
  esitada kuue kuu jooksul pärast kuud, mil keskmised kulud kõnealuse aasta kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas.
  Rakendusmääruse artikli 63 lõike 4 kohane arvestus tuleb esitada võrdlusaastale järgneva aasta lõpuks.

3.   Pärast lõigetes 1 ja 2 osutatud tähtaegu esitatud nõudeid ei arvestata.

4.   
  Nõuded maksab deebitorasutus rakendusmääruse artiklis 65 nimetatud kreeditorriigi kontaktasutusele
  kuue kuu
  jooksul alates selle kuu lõpust,
  mille jooksul need nõuded esitati
  deebitorriigi kontaktasutusele. Seda ei kohaldata nõuete suhtes, mille hüvitiste maksmise eest vastutav
  deebitorasutus
  on kõnealuse perioodi jooksul asjakohasel põhjusel tagasi lükanud.

5.   Vaidlused nõude üle tuleb lahendada hiljemalt
  ühe aasta jooksul
  pärast selle
  kuu
  lõppu, mille jooksul need nõuded esitati.

6.
     
  Kontrollnõukogu aitab saavutada lõplikku arvlemise lõpetamist juhtudel, kui lõikes 5 nimetatud tähtaja jooksul ei leita lahendust, ning esitab ühe osapoole põhjendatud taotluse alusel vaidluse kohta oma arvamuse kuue kuu jooksul pärast küsimuse talle suunamist.

Artikkel 67

Viivised ja sissemaksed

1.   
  Rakendusmääruse
  artikli 66 lõikes 4 osutatud kuuekuulise ajavahemiku lõpust
  võib kreeditorasutus maksmata nõuetelt nõuda viivist, välja arvatud juhul, kui deebitorasutus on kuue kuu jooksul alates selle kuu lõpust, mille jooksul nõue esitati, teinud sissemakse vähemalt 90 % ulatuses vastavalt kogu rakendusmääruse artikli 66 lõigete 1 või 2 alusel esitatud nõudest. Nõude nende osade suhtes, mis ei ole sissemaksega kaetud, võib viivist nõuda alles
  alates
  rakendusmääruse
  alates artikli 66 lõikes 5 osutatud üheaastase perioodi lõpust.

2.   
  Viivised arvutatakse peamiste refinantseerimistoimingute suhtes kohaldatava Euroopa Keskpanga poolt kehtestatud intressimäära alusel. Kohaldatakse intressimäära, mis kehtib maksekuu esimesel päeval.

3.
     
  Ükski kontaktasutus ei ole kohustatud lõikes 1 sätestatud sissemakset vastu võtma. Kui kontaktasutus sellisest pakkumisest ära ütleb, ei ole kreeditorasutusel siiski enam õigust nõuda kõnealuse nõudega seotud viiviseid, mis lähevad kaugemale lõike 1 teises lauses sätestatust.

Artikkel 68

Aastaaruanded

1.   Vastavalt algmääruse artikli 72 punktile g koostab halduskomisjon kontrollnõukogu aruande alusel iga kalendriaasta suhtes võlanõuete kohta aruande. Selleks teatavad kontaktasutused kontrollnõukogule viimase poolt määratud tähtaegadeks ja tingimuste kohaselt esiteks makstud või vaidlustatud esitatud nõuete summa (kreeditori positsioon) ja teiseks makstud või vaidlustatud saadud nõuete summa (deebitori positsioon).

2.   Halduskomisjon võib korraldada kontrolli asjakohaseks statistiliste ja arvestusandmete uurimiseks, mida on vaja, et koostada lõikes 1 osutatud aastaaruanne võlanõuete kohta, eelkõige et tagada nende andmete vastavus käesoleva jaotise eeskirjadele.

II   peatükk

Töötushüvitiste maksmine vastavalt algmääruse artiklile 65

Artikkel 69

Töötushüvitiste tagasimaksmine

Kui puudub
  algmääruse
  artikli 65 lõikes 8 osutatud kokkulepe, saadab elukohajärgne asutus selle liikmesriigi asutusele, kelle õigusruumi soodustatud isik viimasena kuulus, taotluse töötushüvitiste tagasimaksmise kohta vastavalt
  algmääruse
  artikli 67 lõigetele 6 ja 7.
  Taotlus esitatakse
  kuue kuu jooksul alates
  selle kalendripoolaasta lõpust, mille jooksul tehti viimane töötushüvitise makse
  , mille tagasimaksmist taotletakse. Taotluses peab olema märgitud
  algmääruse artikli 65 lõikes 6 või 7 osutatud kolme- või viiekuulise ajavahemiku jooksul makstud hüvitiste summa, periood, mille eest kõnealuseid hüvitisi maksti, ja töötu isikuandmed.
  Nõuete esitamine ja maksmine toimub asjaomaste liikmesriikide kontaktasutuste kaudu.

Pärast esimeses lõikes nimetatud tähtaega esitatud taotlusi ei pea arvestama.

Rakendusmääruse artikli 65 lõiget 1 ja artikli 66 lõikeid 4 kuni 6
  kohaldatakse mutatis mutandis.

Pärast rakendusmääruse artikli 66 lõikes 4 osutatud kuuekuulise ajavahemiku lõppu võib kreeditorasutus nõuda maksmata nõuetelt viivist. Viivis arvutatakse vastavalt rakendusmääruse artikli 67 lõikele 2.

Algmääruse artikli 65 lõike 6 kolmandas lauses nimetatud suurim tagasimaksesumma on igal üksikul juhul eraldi selle hüvitise summa, millele asjaomasel isikul oleks õigus selle liikmesriigi õigusaktide alusel, mille õigusakte tema suhtes viimati kohaldati, kui ta registreeris ennast selle liikmesriigi tööhõivetalitustes. XY lisasse kantud liikmesriikide vahelistes suhetes määravad suurima summa igal üksikul juhul kindlaks ühe sellise liikmesriigi pädevad asutused, mille õigusakte asjaomase isiku suhtes viimati kohaldati, võttes aluseks selle liikmesriigi õigusaktidega eelneval kalendriaastal ettenähtud töötushüvitiste keskmise summa.

III   peatükk

Ülemääraste väljamaksete ja ajutiste maksete tagasinõudmine, kompensatsioon ja abi sissenõudmise alal

1.   JAGU

Põhimõtted

Artikkel 70

1.   Algmääruse artikli 84 kohaldamisel ja seal määratletud tingimuste kohaselt toimub võlgade sissenõudmine alati, kui see on võimalik, eelistatult kompensatsioonide teel nii kreeditorasutuste (edaspidi „taotlevad üksused”) ja deebitorasutuste (edaspidi „taotluse saanud üksused”) vahel kui ka seoses kindlustatud isikutega vastavalt rakendusmääruse artiklitele 71 ja 72.

Kui kogu nõuet või osa sellest ei ole võimalik katta esimeses lõikes osutatud kompensatsioonidega, kaetakse hüvitisesaaja poolt maksta jäänud summad vastavalt rakendusmääruse artiklitele 73 kuni 82.

2.   Kontaktasutusele adresseeritud taotluste puhul käsitletakse kontaktasutust taotluse saanud üksusena.

2.   JAGU

Kompensatsioon

Artikkel 71

Alusetult või üleliigselt makstud rahalised hüvitised

1.   Kui ühe liikmesriigi asutus maksis hüvitisesaajale summa, mis ületab summat, millele tal õigus on, taotleb kõnealune asutus tema kohaldatavates õigusaktides määratud tingimustel ja piirides mis tahes muu liikmesriigi asutuselt, kes peab asjaomasele hüvitisesaajale hüvitisi maksma, et üleliigselt makstud summa peetaks kinni summadest, mida viimatinimetatud asutus hüvitisesaajale maksma peab. Viimatinimetatud asutus peab summa kinni selliseks kompensatsiooniks oma kohaldatavates õigusaktides ettenähtud tingimustel ja piirides, nagu oleks tegemist tema enda poolt üleliigselt makstud summadega, ja kannab kinnipeetud summa kreeditorasutusele üle.

2.   Artikli 6 kohaselt ja hiljemalt kaks kuud pärast kohaldatava õiguse kindlaksmääramist või hüvitise maksmise eest vastutava asutuse tuvastamist koostab ajutisi rahalisi hüvitisi maksnud asutus aruande summadest, mille pädev asutus talle võlgneb. Kui hüvitisesaaja ja/või tema tööandja on maksnud ajutisi sissemakseid, arvestatakse nimetatud aruande koostamisel neid summasid.

Hüvitisesaajale hüvitisi maksev pädev asutus peab ajutise maksena eraldatud summa kinni summadest, mida ta asjaomasele isikule maksma peab. Hüvitisi maksev asutus peab summa kinni selliseks kompensatsiooniks oma kohaldatavates õigusaktides ettenähtud tingimustel ja piirides ning edastab kinnipeetud summa viivitamata kreeditorasutusele.

3.   Kui kindlustatud isik on saanud ühes liikmesriigis sotsiaalabi perioodi jooksul, mil tal on olnud õigus saada hüvitist teise liikmesriigi õigusaktide alusel, võib seda abi andnud organ, juhul kui tal on seaduslik õigus tagasi nõuda kõnealusele isikule maksmisele kuulunud hüvitist, taotleda iga muu liikmesriigi asutuselt, kes peab sellele isikule hüvitisi maksma, et see arvestaks väljamakstud summa maha summast, mida viimasena nimetatud asutus kõnealusele isikule maksab.

Seda sätet kohaldatakse mutatis mutandis kindlustatud isiku pereliikme suhtes, kes on saanud liikmesriigi territooriumil abi perioodi jooksul, mil sellel isikul on olnud õigus saada kõnealuse pereliikme tõttu hüvitist teise liikmesriigi õigusaktide alusel.

Kreeditorasutus edastab aruande talle makstava summa kohta hüvitiste maksmise eest vastutavale deebitorasutusele. Nimetatud asutus peab summa kinni selliseks kompensatsiooniks oma kohaldatavates õigusaktides ettenähtud tingimustel ja piirides ja kannab kinnipeetud summa viivitamata kreeditorasutusele üle.

4.   Lõigetes 2 ja 3 osutatud juhtudel saadab pädev asutus asjaomasele isikule kokkuvõtte tema olukorrast, kus on välja toodud tema kohaldatavate õigusaktide kohaselt saada jäänud või üleliigselt makstud summad.

Artikkel 72

Alusetult või üleliigselt makstud sissemaksed

Asutus, kes on saanud ajutisi sissemakseid kindlustatud isikult ja/või tema tööandjalt, maksab vastavalt artiklile 6 kõnealused summad nende maksjatele tagasi alles pärast seda, kui ta on esitanud pädevale asutusele järelepärimise summade kohta, mis tal vastavalt artikli 6 lõikele 4 saada on.

3.   JAGU

Sissenõudmine

Artikkel 73

Teabetaotlused

1.   Taotleva üksuse taotlusel edastab taotluse saanud üksus talle teabe, mis on vajalik võlanõude sissenõudmiseks.

Selle teabe hankimiseks rakendab taotluse saanud üksus volitusi, mis on ette nähtud tema oma liikmesriigis tekkinud sarnaste nõuete sissenõudmise suhtes kohaldatavates õigus- ja haldusnormides.

2.   Teabetaotluses on märgitud asjaomase isiku nimi ja aadress ning mis tahes muu teave, millele taotleval üksusel on tavaliselt juurdepääs, ning teabetaotluse aluseks oleva nõude laad ja summa.

3.   Taotluse saanud üksus ei pea edastama teavet, mida ta ei saaks hankida oma liikmesriigis tekkinud sarnaste nõuete sissenõudmiseks.

4.   Taotluse saanud üksus teatab taotlevale üksusele põhjused, miks teabetaotlust ei saa rahuldada.

Artikkel 74

Teatamine

1.   Taotluse peale teeb taotluse saanud üksus adressaadile vastavalt oma liikmesriigi asjaomastest aktidest teatamist käsitlevatele õigusnormidele teatavaks kõik taotluse saanud üksuse liikmesriigis tehtud aktid ja otsused, sealhulgas ka kohtuotsused, mis on seotud konkreetse nõude ja selle sissenõudmisega.

2.   Teatamistaotluses on märgitud adressaadi nimi ja aadress ning mis tahes muu taotlevale üksusele tavaliselt kättesaadav teave adressaadi koha, teatavakstehtava akti või otsuse laad ja sisu ning vajadusel deebitori nimi ja aadress ning mis tahes muu taotlevale üksusele tavaliselt kättesaadav teave, ja aktis või otsuses osutatud nõue ning kogu muu vajalik teave.

3.   Taotluse saanud üksus teatab viivitamata taotlevale üksusele teatamistaotluse saamise järel võetud meetmetest ja eelkõige märgib kuupäeva, mil otsus või akt edastati adressaadile.

Artikkel 75

Sissenõudmistaotlus

1.   Sissemaksete tagasinõudmise või alusetult või üleliigselt makstud hüvitiste sissenõudmise taotluses, mille taotlev üksus saadab taotluse saanud üksusele, peab olema lisatud taotleva üksuse liikmesriigis väljaantud nõude täitmisele pööramist lubava dokumendi originaal või kinnitatud koopia ja vajadusel teiste sissenõudmiseks vajalike dokumentide originaalid või kinnitatud koopiad.

2.   Taotlev üksus võib esitada sissenõudmistaotluse vaid siis,

| a) | kui võlanõue või selle täimisele pööramist lubav dokument ei ole liikmesriigis vaidlustatud, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse artikli 78 lõike 2 teist lõiku; |
| --- | --- |

a)

kui võlanõue või selle täimisele pööramist lubav dokument ei ole liikmesriigis vaidlustatud, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse artikli 78 lõike 2 teist lõiku;

| b) | kui ta on oma liikmesriigis rakendanud sobivaid sissenõudmismenetlusi, mida lõikes 1 osutatud dokumendi alusel teostada võib, ja kui võetud meetmed ei ole kaasa toonud nõude täielikku tasumist. |
| --- | --- |

b)

kui ta on oma liikmesriigis rakendanud sobivaid sissenõudmismenetlusi, mida lõikes 1 osutatud dokumendi alusel teostada võib, ja kui võetud meetmed ei ole kaasa toonud nõude täielikku tasumist.

3.   Sissenõudmistaotluses on märgitud:

| a) | nimi, aadress ja muu asjaomase isiku ja/või tema varasid valdava kolmanda isiku identifitseerimiseks vajalik teave; |
| --- | --- |

a)

nimi, aadress ja muu asjaomase isiku ja/või tema varasid valdava kolmanda isiku identifitseerimiseks vajalik teave;

| b) | taotluse saanud üksuse identifitseerimiseks vajalik teave; |
| --- | --- |

b)

taotluse saanud üksuse identifitseerimiseks vajalik teave;

| c) | viide juriidilisele dokumendile, mis lubab nõude täitmisele pööramist ja mis on välja antud taotleva üksuse asukohaliikmesriigis; |
| --- | --- |

c)

viide juriidilisele dokumendile, mis lubab nõude täitmisele pööramist ja mis on välja antud taotleva üksuse asukohaliikmesriigis;

| d) | võlanõude laad ja suurus, sealhulgas peanõue, viivis ja muud karistusmaksed, trahvid ja kulud, mis on esitatud kummagi üksuse asukohaliikmesriigi vääringus; |
| --- | --- |

d)

võlanõude laad ja suurus, sealhulgas peanõue, viivis ja muud karistusmaksed, trahvid ja kulud, mis on esitatud kummagi üksuse asukohaliikmesriigi vääringus;

| e) | kuupäev, mil taotlev asutus ja/või taotluse saanud üksus juriidilise dokumendi adressaadile teatavaks tegi; |
| --- | --- |

e)

kuupäev, mil taotlev asutus ja/või taotluse saanud üksus juriidilise dokumendi adressaadile teatavaks tegi;

| f) | kuupäev, millest alates, ja ajavahemik, mille jooksul on täitmisele pööramine taotleva üksuseasukohaliikmesriigis kehtivate õigusaktide kohaselt võimalik; |
| --- | --- |

f)

kuupäev, millest alates, ja ajavahemik, mille jooksul on täitmisele pööramine taotleva üksuseasukohaliikmesriigis kehtivate õigusaktide kohaselt võimalik;

| g) | muu asjakohane teave. |
| --- | --- |

g)

muu asjakohane teave.

4.   Sissenõudmistaotlus sisaldab ka taotleva üksuse deklaratsiooni, milles kinnitatakse, et lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud.

5.   Taotlev üksus edastab taotluse saanud üksusele viivitamata kogu asjakohase teabe, mille ta on saanud sissenõudmistaotluse põhjuste kohta.

Artikkel 76

Nõude täitmisele pööramist lubav dokument

1.   Nõude täitmisele pööramist lubavat juriidilist dokumenti tunnustatakse otseselt ja seda käsitatakse automaatselt kui juriidilist dokumenti, mis lubab taotluse saanud üksuse võla sisse nõuda.

2.   Esimesest lõikest olenemata võib võla sissenõudmist lubava juriidilise dokumendi vajaduse korral ja kooskõlas taotluse saanud üksuse asukohaliikmesriigis kehtivate seadustega vastu võtta ja tunnustada nõude täitmisele pööramist kõnesoleva liikmesriigi territooriumil lubava dokumendina või sellise dokumendiga asendada või täiendada.

Pädevad asutused püüavad vastuvõtmise, tunnustamise, täiendamise või asendamisega seotud vorminõuded täita kolme kuu jooksul alates sissenõudmistaotluse saamisest, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse kolmandat lõiku. Kui täitmisele pööramist lubav juriidiline dokument on nõuekohaselt koostatud, ei või kõnealuste vorminõuete täitmisest keelduda. Kolmekuulise tähtaja ületamise korral teavitab taotluse saanud üksus teavitab taotlevat üksust selle põhjustest.

Kui nende vorminõuete täitmise tõttu vaidlustatakse nõue ja/või taotleva üksusepoolt väljastatud nõude täitmisele pööramist lubav juriidiline dokument, kohaldatakse artiklit 78.

Artikkel 77

Makseviisid ja tähtajad

1.   Võlad nõutakse sisse taotluse saanud üksuse asukohaliikmesriigi vääringus. Taotluse saanud üksus kannab taotluse esitanud üksusele üle viimase poolt sissenõutud võlanõude kogusumma.

2.   Taotluse saanud üksus võib vastavalt oma asukohaliikmesriigis kehtivatele õigusnormidele ja pärast konsulteerimist taotluse esitanud üksusega anda võlgnikule maksmiseks lisaaega või lubada tal maksta osade kaupa. Taotluse saanud üksuse antud lisamakseaja eest nõutud viivised tuleb samuti üle kanda taotleva üksusele.

Alates kuupäevast, mil võla sissenõudmist võimaldav juriidiline dokument on otseselt tunnustatud või vastu võetud, täiendatud või asendatud kooskõlas artikliga 76, nõutakse hilinenud maksete eest viivist taotluse saanud asutuse asukohaliikmesriigis kehtivate õigus- või haldusnormide kohaselt ja see kantakse samuti üle taotleva üksusele.

Artikkel 78

Nõude või selle täitmisele pööramist lubava dokumendi vaidlustamine

1.   Kui sissenõudmismenetluse ajal vaidlustab huvitatud isik nõude ja/või selle täitmisele pööramist lubava juriidilise dokumendi, mis on välja antud taotleva üksuse asukohaliikmesriigis, peab nimetatud isik pöörduma taotleva üksuse asukohaliikmesriigi pädeva organi poole vastavalt selles liikmesriigis kehtivatele õigusnormidele. Taotlev üksus peab sellest teatama taotluse saanud üksusele. Kõnealusest pöördumisest võib taotluse saanud üksusele teatada ka huvitatud isik.

2.   Niipea kui taotluse saanud üksus on taotluse esitanud üksuselt või huvitatud isikult saanud lõikes 1 nimetatud teate, peatab ta täitemenetluse kuni selles valdkonnas pädeva organi otsuseni, välja arvatud taotleva üksuse vastupidise soovi korral, vastavalt teisele lõigule. Taotluse saanud üksus võib vajaduse korral ja kui selline tegevus on samalaadsete nõuete puhul tema asukohaliikmesriigi õigusnormidega lubatud, rakendada võla tasumist tagavaid ettevaatusabinõusid.

Olenemata esimesest lõigust võib taotlev üksus kooskõlas oma asukohaliikmesriigis kehtivate õigus- ja haldusnormidega nõuda, et taotluse saanud üksus nõuaks vaidlustatud nõude sisse, kui taotluse saanud asutuse liikmesriigis kehtivad õigus- ja haldusnormid seda lubavad. Kui vaidlustamise tulemus on võlgnikule soodne, peab taotlev üksus mis tahes sissenõutud summad tagasi maksma ja vajaduse korral tasuma taotluse saanud üksuse asukohaliikmesriigis kehtivate õigusaktide kohaselt tasumisele kuuluvad kompensatsioonid.

3.   Taotluse saanud üksuse asukohaliikmesriigis võetud täitemeetmete vaidlustamisel tuleb pöörduda selle liikmesriigi pädeva organi poole vastavalt seal kehtivatele õigusnormidele.

4.   Kui pädev organ, kelle poole pöördutakse vastavalt lõikele 1, on kohtuorgan ning see organ teeb taotlevale üksusele soodsa otsuse, mis võimaldab taotleva üksuse asukohaliikmesriigis võla sisse nõuda, käsitatakse seda otsust nõude täitmisele pööramist lubava juriidilise dokumendina ning lähtutakse sellest võla sissenõudmisel.

Artikkel 79

Abi andmise piirid

Taotluse saanud üksus ei ole kohustatud:

| a) | andma rakendusmääruse artiklites 73 kuni 78 sätestatud abi, kui võla sissenõudmine põhjustaks võlgniku seisundi tõttu tõsiseid majanduslikke või sotsiaalseid raskusi selle asutuse asukohaliikmesriigis, juhul kui taotluse saanud liikmesriigis kehtivad õigus- või haldusnormid võimaldavad selliseid meetmeid võtta samalaadsete siseriiklike nõuete puhul; |
| --- | --- |

a)

andma rakendusmääruse artiklites 73 kuni 78 sätestatud abi, kui võla sissenõudmine põhjustaks võlgniku seisundi tõttu tõsiseid majanduslikke või sotsiaalseid raskusi selle asutuse asukohaliikmesriigis, juhul kui taotluse saanud liikmesriigis kehtivad õigus- või haldusnormid võimaldavad selliseid meetmeid võtta samalaadsete siseriiklike nõuete puhul;

| b) | andma rakendusmääruse artiklites 73 kuni 78 sätestatud abi, kui vastavalt rakendusmääruse artiklile 73 kuni 75 esitatud esmane taotlus käsitleb rohkem kui viis aastat vanu nõudeid, arvestades ajast, kui kooskõlas taotleva üksuse asukohaliikmesriigis kehtivate õigus- või haldusnormidega koostati täitmisele pööramist lubav juriidiline dokument, kuni taotluse esitamise kuupäevani. Juhul kui nõue või juriidiline dokument vaidlustatakse, arvestatakse kõnealust ajavahemikku alates ajast, kui taotlev riik teeb kindlaks, et nõuet või täitmisele pööramist lubavat dokumenti, mis võimaldab seda sisse nõuda, ei või enam vaidlustada. |
| --- | --- |

b)

andma rakendusmääruse artiklites 73 kuni 78 sätestatud abi, kui vastavalt rakendusmääruse artiklile 73 kuni 75 esitatud esmane taotlus käsitleb rohkem kui viis aastat vanu nõudeid, arvestades ajast, kui kooskõlas taotleva üksuse asukohaliikmesriigis kehtivate õigus- või haldusnormidega koostati täitmisele pööramist lubav juriidiline dokument, kuni taotluse esitamise kuupäevani. Juhul kui nõue või juriidiline dokument vaidlustatakse, arvestatakse kõnealust ajavahemikku alates ajast, kui taotlev riik teeb kindlaks, et nõuet või täitmisele pööramist lubavat dokumenti, mis võimaldab seda sisse nõuda, ei või enam vaidlustada.

Artikkel 80

Ettevaatusabinõud

Kui taotluse saanud üksuse asukohaliikmesriigi õigusnormid võimaldavad, rakendab see üksus taotleva üksuse põhjendatud taotluse korral õiguskaitseabinõusid, et tagada võlakohustuse sissenõudmine.

Esimese lõigu sätete rakendamiseks kohaldatakse rakendusmääruse artiklites 73 kuni 75 ja 77 osutatud sätteid ja menetlusi mutatis mutandis.

Artikkel 81

Kulud

1.   Kui nõue tasutakse rakendusmääruse artiklites 71 ja 72 osutatud kompensatsioonimeetodit kasutades, et nõuta mingit menetlustasu.

2.   Taotluse saanud üksus nõuab asjaomaselt isikult sisse ja säilitab kõik rakendusmääruse artiklite 73 kuni 77 ja 81 kohase sissenõudmisega seoses tekkinud kulud kooskõlas õigusnormidega, mida asutuse asukohaliikmesriigis kohaldatakse samalaadsete nõuete suhtes.

3.   Liikmesriigid loobuvad vastastikku kõigist nõuetest maksta tagasi algmääruse või rakendusmääruse kohaselt antava vastastikuse abiga seotud kulutused.

4.   Kui sissenõudmine põhjustab erilisi probleeme ja on seotud väga suurte summadega, võivad taotlev ja taotluse saanud üksus kokku leppida kõnealuse juhtumiga seotud tagasimaksmise korras.

5.   Taotluse esitanud üksuse asukohaliikmesriigi pädev asutus peab taotluse saanud üksuse asukohaliikmesriigi pädevale asutusele tagasi maksma põhjendamatuks osutunud toimingutest tulenevad kulutused ja kahjud, kui toimingute põhjendamatus oli seotud nõude laadiga või taotleva üksuse poolt väljastatud dokumendi kehtivusega.

V   JAOTIS

MUUD SÄTTED, ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 82

Ametlik kontroll ja arstlik läbivaatus

1.   Ilma et see piiraks artikli 27 kohaldamist, kui III jaotise I, II ja IV peatükis osutatud hüvitiste saaja viibib või elab muu liikmesriigi territooriumil kui riik, kus asub deebitorasutus, viib arstliku kontrolli kõnealuse asutuse taotlusel läbi hüvitisesaaja elu- või viibimiskohajärgne asutus vastavalt viimatinimetatud asutuse kohaldatavates õigusaktides ettenähtud tingimustele. Sellisel juhul on deebitorasutusele siduvad elu- või viibimiskohajärgse asutuse tuvastatud asjaolud.

Kui viibimis- või elukohajärgsel asutusel palutakse vastavalt algmääruse artiklile 82 teostada arstlik kontroll, lähtub ta enda kohaldatavates õigusaktides sätestatud tingimustest. Selliste tingimuste puudumisel pöördub ta kohaldatavate tingimuste teadasaamiseks deebitorasutuse poole.

Deebitorasutusel säilib õigus korraldada seejärel hüvitisesaaja läbivaatus enda valitud arsti poolt. Siiski võib hüvitisesaaja kutsuda deebitorasutuse asukohaliikmesriigi territooriumile vaid juhul, kui reis ei kahjusta tema tervist ja kui sellega seonduvad reisi- ja elamiskulud kannab deebitorasutus.

2.   Kui III jaotise I, II ja IV peatükis osutatud hüvitiste saaja viibib või elab muu liikmesriigi territooriumil kui riik, kus asub deebitorasutus, viib ametliku kontrolli kõnealuse asutuse taotlusel läbi hüvitisesaaja elu- või viibimiskohajärgne asutus. Deebitorasutus edastab viibimis- või elukohajärgsele asutusele küsimused, millele ametlik kontroll peab vastuse andma. Nende puudumisel teostab viibimis- või elukohajärgne asutus kontrolli vastavalt oma õigusaktides sätestatud tingimustele.

Viibimis- või elukohajärgne asutus peab saatma kontrolli taotlenud deebitorasutusele aruande.

Artikkel 83

Teatamine

1.   Liikmesriigid teatavad ║ komisjonile
  algmääruse
  artikli 1 punktides m, q ja r
  ning rakendusmääruse artikli 1 lõike 2 punktides a ja b
  osutatud üksuste ning
  vastavalt rakendusmäärusele
  määratud asutuste andmed.

2.   Lõikes 1 osutatud üksused peavad olema varustatud elektroonilise tunnusega identifitseerimisnumbri ja elektroonilise aadressi kujul.

3.   Halduskomisjon kehtestab lõikes 1 osutatud andmete teatamise
  struktuuri, sisu ja üksikasjad,
  sealhulgas ühise vormi ja näidise.

4.   
  Rakendusmääruse IV lisa on avalikkusele kättesaadav andmebaas, mis koondab lõikes 1 osutatud andmeid.
  Andmebaasi loob ja seda haldab komisjon. Liikmesriigid vastutavad siiski riikliku kontaktteabe andmebaasi sisestamise eest. Lisaks tagavad liikmesriigid lõikes 1 sätestatud riikliku kontaktteabe õigsuse.

5.   Liikmesriigid tagavad lõikes 1 osutatud teabe pideva ajakohastamise.

▐

Artikkel 84

Teave

1.   Halduskomisjon töötab välja vajaliku teabe asjaomaste isikute nõustamiseks seoses nende õigustega ja haldustoimingutega, mida tuleb teha nende õiguste kasutamiseks. Teabe levitamine tagatakse eelistatult elektroonilisel teel selle avaldamisega avalikkusele kättesaadavatel veebilehtedel. Halduskomisjon tagab nende regulaarse ajakohastamise.

2.   Algmääruse artiklis 75 osutatud kontrollnõukogu võib esitada arvamusi ja soovitusi teabe ja selle leviku parandamiseks.

3.   Liikmesriigid jälgivad, et vajalik teave oleks algmäärusega hõlmatud isikutele kättesaadav, et anda neile teada algmääruses ja käesolevas määruses tehtud muudatustest, nii et nad saaksid oma õigusi kasutada.

4.   Pädevad ametiasutused jälgivad, et nende asutused oleks teadlikud ja kohaldaksid algmääruse ning rakendusmääruse valdkondades ja tingimustel kõiki ühenduse sätteid, õiguslikke ja muid, sealhulgas halduskomisjoni otsused.

Artikkel 85

Valuuta konverteerimine

Algmääruse ja rakendusmääruse sätete kohaldamisel on kahe valuuta vaheline vahetuskurss Euroopa Keskpanga avaldatud viitekurss.

Artikkel 86

Statistilised andmed

Pädevad asutused koostavad ja edastavad statistilised andmed algmääruse ja rakendusmääruse kohaldamise kohta halduskomisjoni sekretariaadile. Need andmed kogutakse ja süstematiseeritakse vastavalt halduskomisjoni poolt kindlaksmääratud kavale ja meetoditele. Komisjon tagab kõnealuse teabe leviku.

Artikkel 87

Lisade muutmine

Rakendusmääruse I, II, III ja IV lisa ning algmääruse I, VI, VII, VIII, IX lisasid võib muuta komisjoni määrusega asjaomas(t)e liikmesriigi (-riikide) või nende pädevate ametiasutuste taotlusel ja pärast halduskomisjoni ühehäälset nõusolekut.

Artikkel 88

Üleminekusätted

Algmääruse artikli 87 sätteid kohaldatakse rakendusmäärusega hõlmatud olukordade suhtes.

Artikkel 89

Kehtetuks tunnistamine

1.   ║ Määrus (EMÜ) nr 574/72 tunnistatakse kehtetuks alates ... (8) ║.

Määrus (EMÜ) nr 574/72 jääb siiski jõusse ning säilitab õigusliku mõju järgmise suhtes:

| a) | nõukogu 14. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 859/2003 (millega laiendatakse määruse (EMÜ) nr 1408/71 ja määruse (EMÜ) nr 574/72 kehtivust kolmandate riikide kodanikele, kelle suhtes veel ei kohaldata neid sätteid üksnes nende kodakondsuse tõttu)
   (9) kuni nimetatud määruse kehtetuks tunnistamise või muutmiseni; |
| --- | --- |

a)

nõukogu 14. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 859/2003 (millega laiendatakse määruse (EMÜ) nr 1408/71 ja määruse (EMÜ) nr 574/72 kehtivust kolmandate riikide kodanikele, kelle suhtes veel ei kohaldata neid sätteid üksnes nende kodakondsuse tõttu)
   (9) kuni nimetatud määruse kehtetuks tunnistamise või muutmiseni;

| b) | nõukogu 13. juuni 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 1661/85 (millega nähakse ette ühenduse võõrtööliste sotsiaalkindlustuseeskirjade tehnilised kohandused seoses Gröönimaaga)
   (10) kuni nimetatud määruse kehtetuks tunnistamisevõi muutmiseni; |
| --- | --- |

b)

nõukogu 13. juuni 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 1661/85 (millega nähakse ette ühenduse võõrtööliste sotsiaalkindlustuseeskirjade tehnilised kohandused seoses Gröönimaaga)
   (10) kuni nimetatud määruse kehtetuks tunnistamisevõi muutmiseni;

| c) | Euroopa Majanduspiirkonna leping (11), ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping isikute vaba liikumise kohta (12) ning muud lepingud, mis sisaldavad viidet määrusele (EMÜ) nr 574/72, kuni nimetatud lepinguid pole muudetud käesolevat määrust silmas pidades. |
| --- | --- |

c)

Euroopa Majanduspiirkonna leping (11), ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping isikute vaba liikumise kohta (12) ning muud lepingud, mis sisaldavad viidet määrusele (EMÜ) nr 574/72, kuni nimetatud lepinguid pole muudetud käesolevat määrust silmas pidades.

2.   Viited määrusele (EMÜ) nr 574/72 nõukogu 29. juuni 1998. aasta direktiivis 98/49/EÜ (ühenduse piires liikuvate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate täiendavate pensioniõiguste kaitse kohta)
   (13) ║ tuleb lugeda viideteks käesolevale määrusele.

Artikkel 90

Lõppsätted

Käesolev määrus jõustub kuus kuud pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgnevat päeva.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

║ ,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 1. parandus ELT L 200, 7.6.2004, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 324, 30.12.2006, lk 59.

2

ELT C 324, 30.12.2006, lk 59.

(3)  Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta seisukoht...

3

Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta seisukoht

(4)  
  ELT L 150, 10.6.2008, lk 28.

4

ELT L 150, 10.6.2008, lk 28.

(5)  EÜT L 74, 27.3.1972, lk 1. ║.

5

(6)  

  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

6

EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

(7)  
  Viis aastat pärast rakendusmääruse jõustumist
  .

7

Viis aastat pärast rakendusmääruse jõustumist

(8)  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

8

jõustumise kuupäev

(9)  ELT L 124, 20.5.2003, lk 1.

9

(10)  EÜT L 160, 20.6.1985, lk 7.

10

(11)  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 1.

11

(12)  EÜT L 114, 30.4.2002, lk 6.

12

(13)  EÜT L 209, 25.7.1998, lk 46.

13

Kolmapäev, 9. juuli 2008I LISA

Kahepoolsete konventsioonide rakendussätted, mis jäävad jõusse, ja uued kahepoolsete konventsioonide rakendussätted

(artikli 8 lõige 1 ja artikli 9 lõige 2)

Kolmapäev, 9. juuli 2008II LISA

Riigiteenistujate eriskeemid

(artiklid 32 ja 41)

| A. | Eriskeemid riigiteenistujatele, kelle suhtes ei kohaldata määruse (EÜ) nr 883/2004 III jaotise 1. peatüki sätteid mitterahaliste hüvitiste kohta






  1. | Saksamaa
  Versorgungssystem für Beamte (riigiteenistujate haiguskindlustusskeem) |
| --- | --- | --- |

A.

Eriskeemid riigiteenistujatele, kelle suhtes ei kohaldata määruse (EÜ) nr 883/2004 III jaotise 1. peatüki sätteid mitterahaliste hüvitiste kohta

1.

Saksamaa

Versorgungssystem für Beamte (riigiteenistujate haiguskindlustusskeem)

| 2. | Hispaania
  Mutualismo administrativo (riigiteenistujate, armee ja kohtuametnike eriskeem) |
| --- | --- |

2.

Hispaania

Mutualismo administrativo (riigiteenistujate, armee ja kohtuametnike eriskeem)

| B. | Eriskeemid riigiteenistujatele, kelle suhtes ei kohaldata määruse (EÜ) nr 883/2004 III jaotise 2. peatüki sätteid mitterahaliste hüvitiste kohta






  1. | Saksamaa
  Unfallfürsorge für Beamte (riigiteenistujate õnnetuskindlustusskeem) |
| --- | --- | --- |

B.

Eriskeemid riigiteenistujatele, kelle suhtes ei kohaldata määruse (EÜ) nr 883/2004 III jaotise 2. peatüki sätteid mitterahaliste hüvitiste kohta

1.

Saksamaa

Unfallfürsorge für Beamte (riigiteenistujate õnnetuskindlustusskeem)

Kolmapäev, 9. juuli 2008III LISA

Liikmesriigid, kes maksavad kulutused tagasi kindlaksmääratud summade alusel

(artikkel 62, lõige 1)

Kolmapäev, 9. juuli 2008IV LISA

Pädevad ametiasutused ja asutused, elu- ja viibimiskohajärgsed asutused, juurdepääsupunktid, pädevate ametiasutuste määratud asutused ja organid

(artikkel 83, lõige 4)

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/226 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/226

---

Kolmapäev, 9. juuli 2008Sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamine: XI lisa ***I

P6_TA(2008)0349

Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta ja määratakse kindlaks XI lisa sisu (KOM(2006)0007 – C6-0029/2006 – 2006/0008(COD))

2009/C 294 E/50

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2006)0007);

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0376);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ning artikleid 42 ja 308, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0029/2006);

võttes arvesse kodukorra artikleid 42 ja 51;

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A6-0229/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku KOM(2006)0007 muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku KOM(2006)0007 muudetud kujul heaks;

| 2. | on seisukohal, et menetlus 2007/0129(COD) on muutunud kehtetuks, kuna komisjoni ettepaneku KOM(2007)0376 sisu integreeriti menetlusse 2006/0008(COD); |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et menetlus 2007/0129(COD) on muutunud kehtetuks, kuna komisjoni ettepaneku KOM(2007)0376 sisu integreeriti menetlusse 2006/0008(COD);

| 3. | palub komisjonil ettepanekud uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb neid oluliselt muuta või need teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepanekud uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb neid oluliselt muuta või need teise tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäev, 9. juuli 2008P6_TC1-COD(2006)0008

Euroopa parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta ja määratakse kindlaks selle lisade sisu

(EMPs ja Šveitsis kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 42 ja 308,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ║

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, (2)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta

   (4)

  sätestatakse, et enne kõnealuse määruse kohaldamiskuupäeva määratakse kindlaks selle II, X ja XI lisa sisu. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta

   (4)

  sätestatakse, et enne kõnealuse määruse kohaldamiskuupäeva määratakse kindlaks selle II, X ja XI lisa sisu.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 883/2004 I, III, IV, VI, VII, VIII ja IX lisa tuleks kohandada, et võtta arvesse nende liikmesriikide vajadusi, kes on ühinenud Euroopa Liiduga pärast kõnealuse määruse vastuvõtmist, ja ka hiljutisi arenguid teistes liikmesriikides. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 883/2004 I, III, IV, VI, VII, VIII ja IX lisa tuleks kohandada, et võtta arvesse nende liikmesriikide vajadusi, kes on ühinenud Euroopa Liiduga pärast kõnealuse määruse vastuvõtmist, ja ka hiljutisi arenguid teistes liikmesriikides.

| (3) | ║ Määruse (EÜ) nr 883/2004 ║ artikli 56 lõike 1 ja artikli 83 kohaselt tuleb liikmesriikide õigusaktide rakendamise erisätted ette näha kõnealuse määruse XI lisas. XI lisa eesmärgiks on võtta arvesse liikmesriikide erinevate sotsiaalkindlustussüsteemide iseärasusi, et hõlbustada kooskõlastamisreeglite rakendamist. |
| --- | --- |

(3)

║ Määruse (EÜ) nr 883/2004 ║ artikli 56 lõike 1 ja artikli 83 kohaselt tuleb liikmesriikide õigusaktide rakendamise erisätted ette näha kõnealuse määruse XI lisas. XI lisa eesmärgiks on võtta arvesse liikmesriikide erinevate sotsiaalkindlustussüsteemide iseärasusi, et hõlbustada kooskõlastamisreeglite rakendamist.

| (4) | Mitmed liikmesriigid on teinud ettepanekuid oma sotsiaalkindlustuse õigusakte käsitlevate kirjete lisamiseks XI lisasse ning on andnud komisjonile nende õigusaktide ja süsteemide kohta õiguslikke ning praktilisi selgitusi. |
| --- | --- |

(4)

Mitmed liikmesriigid on teinud ettepanekuid oma sotsiaalkindlustuse õigusakte käsitlevate kirjete lisamiseks XI lisasse ning on andnud komisjonile nende õigusaktide ja süsteemide kohta õiguslikke ning praktilisi selgitusi.

| (5) | Arvestades, et uues määruses on sihiks lihtsustamine ja ratsionaliseerimine, on vajalik ühine lähenemisviis, et tagada eri liikmesriikide samalaadsete või -eesmärgiliste kirjete ühtemoodi käsitlemine. |
| --- | --- |

(5)

Arvestades, et uues määruses on sihiks lihtsustamine ja ratsionaliseerimine, on vajalik ühine lähenemisviis, et tagada eri liikmesriikide samalaadsete või -eesmärgiliste kirjete ühtemoodi käsitlemine.

| (6) | Kuna määruse (EÜ) nr 883/2004 eesmärgiks on kooskõlastada sotsiaalkindlustuse õigusakte, mille eest vastutavad eranditult liikmesriigid, siis ei peaks lisama kõnealusesse määrusesse kirjeid, mis ei ühti selle sihi või eesmärkidega või mille eesmärk on üksnes riiklike õigusaktide täpsem tõlgendamine. |
| --- | --- |

(6)

Kuna määruse (EÜ) nr 883/2004 eesmärgiks on kooskõlastada sotsiaalkindlustuse õigusakte, mille eest vastutavad eranditult liikmesriigid, siis ei peaks lisama kõnealusesse määrusesse kirjeid, mis ei ühti selle sihi või eesmärkidega või mille eesmärk on üksnes riiklike õigusaktide täpsem tõlgendamine.

| (7) | Mõnede liikmesriikide ettepanekutes tõstatati teemasid, mis on ühised mitmele liikmesriigile. Seetõttu on asjakohane käsitleda neid küsimusi üldisemal tasemel, kas määruse (EÜ) nr 883/2004 põhiteksti või mõnda selle lisa täpsustades (mida tuleks vastavalt muuta) või sätetega kõnealuse määruse artiklis 89 viidatud rakendusmääruses, mitte lisades XI lisasse sarnaseid kirjeid mitme liikmesriigi kohta. |
| --- | --- |

(7)

Mõnede liikmesriikide ettepanekutes tõstatati teemasid, mis on ühised mitmele liikmesriigile. Seetõttu on asjakohane käsitleda neid küsimusi üldisemal tasemel, kas määruse (EÜ) nr 883/2004 põhiteksti või mõnda selle lisa täpsustades (mida tuleks vastavalt muuta) või sätetega kõnealuse määruse artiklis 89 viidatud rakendusmääruses, mitte lisades XI lisasse sarnaseid kirjeid mitme liikmesriigi kohta.

| (8) | Samuti on asjakohane käsitleda teatavaid muid eriküsimusi ║vastavalt nende eesmärgile ja sisule pigem teistes lisades kui XI lisas, et tagada määruse (EÜ) nr 883/2004 kõnealuste teiste lisade sisene ja vastastikune sidusus. |
| --- | --- |

(8)

Samuti on asjakohane käsitleda teatavaid muid eriküsimusi ║vastavalt nende eesmärgile ja sisule pigem teistes lisades kui XI lisas, et tagada määruse (EÜ) nr 883/2004 kõnealuste teiste lisade sisene ja vastastikune sidusus.

| (9) | Võimalike arusaamatuste vältimiseks tuleks liikmesriikide õigusaktidele samuti viidata algkeeles, et hõlbustada kodanikel määruse (EÜ) nr 883/2004 kasutamist, juhul kui nad küsivad teavet või esitavad liikmesriikide ametiasutustele taotlusi. |
| --- | --- |

(9)

Võimalike arusaamatuste vältimiseks tuleks liikmesriikide õigusaktidele samuti viidata algkeeles, et hõlbustada kodanikel määruse (EÜ) nr 883/2004 kasutamist, juhul kui nad küsivad teavet või esitavad liikmesriikide ametiasutustele taotlusi.

| (10) | Määrust (EÜ) nr 883/2004 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Määrust (EÜ) nr 883/2004 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (11) | Määruses (EÜ) nr 883/2004 sätestatakse, et seda kohaldatakse alates rakendusmääruse jõustumise kuupäevast. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast, |
| --- | --- |

(11)

Määruses (EÜ) nr 883/2004 sätestatakse, et seda kohaldatakse alates rakendusmääruse jõustumise kuupäevast. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 883/2004 muudetakse järgmiselt:

| 1. | Põhjenduse 5 järele lisatakse järgmine põhjendus:








  „
  (5 a) | Mõnesid liikmesriike käsitlevad kirjed määruse (EMÜ) nr 1408/71 VI lisas on nüüd hõlmatud määruse (EÜ) nr 883/2004 teatud üldsätetega. Näiteks määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklis 5 hüvitiste, tulu, faktide või sündmuste võrdse kohtlemise jaotise all sätestatakse, et kui pädeva liikmesriigi õigusaktide kohaselt omistatakse teatud faktide või sündmuste esinemisele õiguslikke tagajärgi, tuleb samad õiguslikud tagajärjed omistada teises liikmesriigis tekkivatele võrdväärsetele faktidele või sündmustele. Sellest tulenevalt on mitmed määruse (EMÜ) nr 1408/71 VI lisas sisalduvad kirjed muutunud liigseteks.
  ” |
| --- | --- | --- |

1.

Põhjenduse 5 järele lisatakse järgmine põhjendus:

„
  (5 a)

| 2. | Põhjenduse 8 järele lisatakse järgmine põhjendus:








  „
  (8 a) | Endiste piirialatöötajate pereliikmetel peaks olema võimalik jätkata ravi kindlustatud isiku endises töökohariigis pärast tema pensionile jäämist.
  ” |
| --- | --- | --- |

2.

Põhjenduse 8 järele lisatakse järgmine põhjendus:

„
  (8 a)

| 3. | Põhjenduse 17 järele lisatakse järgmine põhjendus:








  „
  (17 a) | Kui isiku suhtes hakatakse käesoleva määruse II jaotise kohaselt kohaldama õigusakte, tuleks kindlustusskeemidega liitumise ja hüvitiste saamise õiguse tingimused määrata kindlaks pädeva liikmesriigi õigusaktidega, järgides samas ühenduse õigust.
  ” |
| --- | --- | --- |

3.

Põhjenduse 17 järele lisatakse järgmine põhjendus:

„
  (17 a)

| 4. | Põhjenduse 18 järele lisatakse järgmine põhjendus:








  „
  (18 a) | Kohaldatavate õigusaktide ühtsuse põhimõte on väga oluline ja seda tuleks edendada. See ei peaks siiski tähendama, et üksnes käesoleva määruse kohaselt hüvitise andmine, mis hõlmab kindlustusmaksete tegemist või kindlustuskaitset hüvitise saaja heaks, muudab selle liikmesriigi õiguse, kelle asutus on kõnealuse hüvitise andnud, nimetatud isiku suhtes kohaldatavaks õiguseks

   (5). |
| --- | --- | --- |

4.

Põhjenduse 18 järele lisatakse järgmine põhjendus:

„
  (18 a)

Kohaldatavate õigusaktide ühtsuse põhimõte on väga oluline ja seda tuleks edendada. See ei peaks siiski tähendama, et üksnes käesoleva määruse kohaselt hüvitise andmine, mis hõlmab kindlustusmaksete tegemist või kindlustuskaitset hüvitise saaja heaks, muudab selle liikmesriigi õiguse, kelle asutus on kõnealuse hüvitise andnud, nimetatud isiku suhtes kohaldatavaks õiguseks

   (5).

| 5. | Artiklile 1 lisatakse järgmine punkt:








  „
  v a) | „mitterahalised hüvitised” – mitterahalised hüvitised, mis on sätestatud liikmesriigi õigusaktides ning mille eesmärk on osutada või teha kättesaadavaks arstiabi või sellise abiga seonduvad tooted ja teenused või tasuda otse või hüvitada nende kulu, kaasa arvatud pikaajalised mitterahalised hooldushüvitised.
  ” |
| --- | --- | --- |

5.

Artiklile 1 lisatakse järgmine punkt:

„
  v a)

| 6. | Artikli 3 lõige 5 asendatakse järgmisega:


  „
  5.
     
  Käesolevat määrust ei kohaldata:










  a) | sotsiaal- ja arstiabi suhtes või |
| --- | --- | --- |

6.

Artikli 3 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„
  5.
     
  Käesolevat määrust ei kohaldata:

a)

sotsiaal- ja arstiabi suhtes või

| b) | hüvitiste suhtes selliste juhtumite korral, kus liikmesriik võtab vastutuse isikutele põhjustatud kahju eest ja annab selle eest kompensatsiooni, näiteks sõja- ja sõjalise tegevuse ohvritele või nende sündmuste tagajärgede tõttu kannatanutele, kuritegude, tapmise või terroriaktide ohvritele, liikmesriigi esindajate poolt nende kohustuste täitmisel tekitatud kahju kannatanutele või poliitilistel, usulistel või päritoluga seotud põhjustel ebasoodsa kohtlemise all kannatanud isikutele.
  ” |
| --- | --- |

b)

hüvitiste suhtes selliste juhtumite korral, kus liikmesriik võtab vastutuse isikutele põhjustatud kahju eest ja annab selle eest kompensatsiooni, näiteks sõja- ja sõjalise tegevuse ohvritele või nende sündmuste tagajärgede tõttu kannatanutele, kuritegude, tapmise või terroriaktide ohvritele, liikmesriigi esindajate poolt nende kohustuste täitmisel tekitatud kahju kannatanutele või poliitilistel, usulistel või päritoluga seotud põhjustel ebasoodsa kohtlemise all kannatanud isikutele.
  ”

| 7. | Artikli 14 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Kui liikmesriigi õigusaktides on vabatahtliku kindlustuse või kohustusliku kindlustuse vabatahtliku jätkamise eeldus selles liikmesriigis elamine või eelnev tegevus töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana, siis kohaldatakse artikli 5 punkti b ║vaid isikute suhtes, kes on varem töötajate või füüsilisest isikutest ettevõtjatena olnud asjaomase liikmesriigi õigussubjektid.
  5.   Kui liikmesriigi õigusaktides on vabatahtliku kindlustuse või kohustusliku kindlustuse vabatahtliku jätkamise eeldus, et isiku kindlustusperiood on täitunud, siis võimaldatakse vastav õigus ainult isikutele, kellel on varem sama skeemi alusel kindlustusperiood asjaomases liikmesriigis täitunud.” |
| --- | --- |

7.

Artikli 14 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui liikmesriigi õigusaktides on vabatahtliku kindlustuse või kohustusliku kindlustuse vabatahtliku jätkamise eeldus selles liikmesriigis elamine või eelnev tegevus töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana, siis kohaldatakse artikli 5 punkti b ║vaid isikute suhtes, kes on varem töötajate või füüsilisest isikutest ettevõtjatena olnud asjaomase liikmesriigi õigussubjektid.

5.   Kui liikmesriigi õigusaktides on vabatahtliku kindlustuse või kohustusliku kindlustuse vabatahtliku jätkamise eeldus, et isiku kindlustusperiood on täitunud, siis võimaldatakse vastav õigus ainult isikutele, kellel on varem sama skeemi alusel kindlustusperiood asjaomases liikmesriigis täitunud.”

| 8. | Artikli 18 lõige 2 asendatakse järgmisega:


  „
  2.
     
  Piirialatöötaja pereliikmetel on õigus mitterahalistele hüvitistele pädevas liikmesriigis viibimise ajal. Kuni III lisa kehtib ja kui pädev liikmesriik on loetletud III lisas, on piirialatöötaja pereliikmetel, kes viibivad piirialatöötajaga samas liikmesriigis, õigus mitterahalistele hüvitistele pädevas liikmesriigis üksnes artikli 19 lõikes 1 sätestatud tingimuste alusel.
  ” |
| --- | --- |

8.

Artikli 18 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„
  2.
     
  Piirialatöötaja pereliikmetel on õigus mitterahalistele hüvitistele pädevas liikmesriigis viibimise ajal. Kuni III lisa kehtib ja kui pädev liikmesriik on loetletud III lisas, on piirialatöötaja pereliikmetel, kes viibivad piirialatöötajaga samas liikmesriigis, õigus mitterahalistele hüvitistele pädevas liikmesriigis üksnes artikli 19 lõikes 1 sätestatud tingimuste alusel.
  ”

| 9. | Artikli 28 lõige 1 asendatakse järgmisega:


  „
  1.
     
  Piirialatöötajal, kes on vanaduse või invaliidsuse tõttu pensionile jäänud, on õigus haiguse korral edasi saada mitterahalisi hüvitisi liikmesriigis, kus ta viimati töötas või tegutses füüsilisest isikust ettevõtjana, niivõrd kui sellega jätkatakse selles liikmesriigis alustatud ravi. Mõiste „ravi jätkamine” tähendab haiguse uurimise, diagnoosimise ja ravi jätkamist kogu haiguse ajal.




  Esimest lõiku kohaldatakse mutatis mutandis pensionile jäänud piirialatöötaja pereliikmete suhtes.
  ” |
| --- | --- |

9.

Artikli 28 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„
  1.
     
  Piirialatöötajal, kes on vanaduse või invaliidsuse tõttu pensionile jäänud, on õigus haiguse korral edasi saada mitterahalisi hüvitisi liikmesriigis, kus ta viimati töötas või tegutses füüsilisest isikust ettevõtjana, niivõrd kui sellega jätkatakse selles liikmesriigis alustatud ravi. Mõiste „ravi jätkamine” tähendab haiguse uurimise, diagnoosimise ja ravi jätkamist kogu haiguse ajal.

Esimest lõiku kohaldatakse mutatis mutandis pensionile jäänud piirialatöötaja pereliikmete suhtes.
  ”

| 10. | Artikli 51
  lõige 3 asendatakse järgmisega:


  „
  3.
     
  Kui liikmesriigi õigusaktid või teatav skeem seavad hüvitiste saamise õiguse omandamise, säilitamise või ennistamise tingimuseks, et asjaomane isik on kindlustatud riski realiseerumise ajal, loetakse see tingimus täidetuks, kui kõnealune isik on varem olnud kindlustatud kõnealuse liikmesriigi õigusaktide või teatava skeemi alusel ja on riski realiseerumise ajal kindlustatud sama riski suhtes teise liikmesriigi õigusaktide alusel, või kui see nii ei ole, siis on õigus saada hüvitist sama riski suhtes teise liikmesriigi õigusaktide kohaselt. Artiklis 57 nimetatud juhtudel loetakse viimane tingimus siiski täidetuks.
  ” |
| --- | --- |

10.

Artikli 51
  lõige 3 asendatakse järgmisega:

„
  3.
     
  Kui liikmesriigi õigusaktid või teatav skeem seavad hüvitiste saamise õiguse omandamise, säilitamise või ennistamise tingimuseks, et asjaomane isik on kindlustatud riski realiseerumise ajal, loetakse see tingimus täidetuks, kui kõnealune isik on varem olnud kindlustatud kõnealuse liikmesriigi õigusaktide või teatava skeemi alusel ja on riski realiseerumise ajal kindlustatud sama riski suhtes teise liikmesriigi õigusaktide alusel, või kui see nii ei ole, siis on õigus saada hüvitist sama riski suhtes teise liikmesriigi õigusaktide kohaselt. Artiklis 57 nimetatud juhtudel loetakse viimane tingimus siiski täidetuks.
  ”

| 11. | Artikli 52 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   
  Kui kooskõlas lõike 1 punktiga a sooritatud arvutuse tulemusena on sõltumatu hüvitis ühes liikmesriigis sama suur või suurem kui pro rata hüvitis, mis on arvutatud kooskõlas lõike 1 punktiga b, võib pädev asutus loobuda pro rata arvutusest tingimusel, et:










  a) | selline olukord on sätestatud VIII lisa I osas; |
| --- | --- | --- |

11.

Artikli 52 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   
  Kui kooskõlas lõike 1 punktiga a sooritatud arvutuse tulemusena on sõltumatu hüvitis ühes liikmesriigis sama suur või suurem kui pro rata hüvitis, mis on arvutatud kooskõlas lõike 1 punktiga b, võib pädev asutus loobuda pro rata arvutusest tingimusel, et:

a)

selline olukord on sätestatud VIII lisa I osas;

| b) | konkreetsel juhul ei ole kohaldatavad õigusaktid, mis sisaldavad eeskirju artiklites 54 ja 55 osutatud kattumiste vältimiseks, välja arvatud juhul, kui on täidetud artikli 55 lõikes 2 sätestatud tingimused; ning |
| --- | --- |

b)

konkreetsel juhul ei ole kohaldatavad õigusaktid, mis sisaldavad eeskirju artiklites 54 ja 55 osutatud kattumiste vältimiseks, välja arvatud juhul, kui on täidetud artikli 55 lõikes 2 sätestatud tingimused; ning

| c) | konkreetsel juhul kehtivatel tingimustel ei ole teise liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud kindlustusperioodidega seoses kohaldatav artikkel 57.
  ” |
| --- | --- |

c)

konkreetsel juhul kehtivatel tingimustel ei ole teise liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud kindlustusperioodidega seoses kohaldatav artikkel 57.
  ”

| 12. | Artiklile 52 lisatakse järgmine lõige:


  „
  4 a.
     
  Olenemata lõigete 1, 2 ja 3 sätetest ei kohaldata pro rata arvutust skeemide korral, mis näevad ette hüvitised, mille arvutamisel ei oma tähtsust ajavahemikud, tingimusel et sellised skeemid on loetletud VIII lisa II osas. Sellistel juhtudel on asjaomasel isikul õigus hüvitisele, mis arvutatakse vastavalt asjaomase liikmesriigi õigusaktidele.
  ” |
| --- | --- |

12.

Artiklile 52 lisatakse järgmine lõige:

„
  4 a.
     
  Olenemata lõigete 1, 2 ja 3 sätetest ei kohaldata pro rata arvutust skeemide korral, mis näevad ette hüvitised, mille arvutamisel ei oma tähtsust ajavahemikud, tingimusel et sellised skeemid on loetletud VIII lisa II osas. Sellistel juhtudel on asjaomasel isikul õigus hüvitisele, mis arvutatakse vastavalt asjaomase liikmesriigi õigusaktidele.
  ”

| 13. | Artikli 56 lõike 1 punktis c enne sõnu „XI lisas sätestatud korras” lisatakse sõnad „vajadusel”. |
| --- | --- |

13.

Artikli 56 lõike 1 punktis c enne sõnu „XI lisas sätestatud korras” lisatakse sõnad „vajadusel”.

| 14. | Artikli 56 lõike 1 järele lisatakse järgmine lõige:
  :
  „
  1 a.
     
  Juhul kui lõike 1 punkti c ei kohaldata, kuna liikmesriigi õigusaktid näevad ette, et hüvitis arvutatakse muude elementide kui kindlustus- või elamisperioodi põhjal, mis ei ole seotud ajavahemikega, võtab pädev asutus seoses iga kindlustus- või elamisperioodiga, mis on täitunud mis tahes teise liikmesriigi õigusaktide alusel, arvesse omandatud kapitali hulka, omandatuks loetava kapitali hulka või mis tahes muud elementi arvutuste tegemiseks tema suhtes kehtivate õigusaktide kohaselt, jagades selle asjaomase pensioniskeemi vastavate ajavahemikega.
  ” |
| --- | --- |

14.

Artikli 56 lõike 1 järele lisatakse järgmine lõige:
  :

„
  1 a.
     
  Juhul kui lõike 1 punkti c ei kohaldata, kuna liikmesriigi õigusaktid näevad ette, et hüvitis arvutatakse muude elementide kui kindlustus- või elamisperioodi põhjal, mis ei ole seotud ajavahemikega, võtab pädev asutus seoses iga kindlustus- või elamisperioodiga, mis on täitunud mis tahes teise liikmesriigi õigusaktide alusel, arvesse omandatud kapitali hulka, omandatuks loetava kapitali hulka või mis tahes muud elementi arvutuste tegemiseks tema suhtes kehtivate õigusaktide kohaselt, jagades selle asjaomase pensioniskeemi vastavate ajavahemikega.
  ”

| 15. | Artiklile 57 lisatakse järgmine lõige:


  „
  3 a.
     
  Käesolevat artiklit ei kohaldata VIII lisa II osas loetletud skeemide suhtes.
  ” |
| --- | --- |

15.

Artiklile 57 lisatakse järgmine lõige:

„
  3 a.
     
  Käesolevat artiklit ei kohaldata VIII lisa II osas loetletud skeemide suhtes.
  ”

| 16. | Artikli 62 lõige 3 asendatakse järgmisega:


  „
  3.
     
  Erandina lõigetest 1 ja 2 ning kooskõlas rakendusmäärusega, võtab elukohajärgne asutus artikli 65 lõike 5 punktiga a hõlmatud töötute puhul arvesse palka või kutsetegevuse tulu, mida asjaomane isik sai liikmesriigis, mille õigusakte tema suhtes kohaldati tema viimasel töötamisel või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisel.
  ” |
| --- | --- |

16.

Artikli 62 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„
  3.
     
  Erandina lõigetest 1 ja 2 ning kooskõlas rakendusmäärusega, võtab elukohajärgne asutus artikli 65 lõike 5 punktiga a hõlmatud töötute puhul arvesse palka või kutsetegevuse tulu, mida asjaomane isik sai liikmesriigis, mille õigusakte tema suhtes kohaldati tema viimasel töötamisel või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisel.
  ”

| 17. | Artikli 68 järele lisatakse järgmine artikkel:


  „Artikkel 68 a


  Hüvitiste andmine



  Juhul kui isik, kellele tuleks anda perehüvitisi, ei kasuta neid pereliikmete ülalpidamiseks, täidab pädev asutus oma juriidilise kohustuse, makstes kõnealused hüvitised pereliikmeid tegelikult ülalpidavale füüsilisele või juriidilisele isikule pereliikmete elukohaliikmesriigi asutuse või nende elukohaliikmesriigi pädeva asutuse poolt selleks määratud asutuse või organi taotlusel ja vahendusel.
  ” |
| --- | --- |

17.

Artikli 68 järele lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 68 a

Hüvitiste andmine

Juhul kui isik, kellele tuleks anda perehüvitisi, ei kasuta neid pereliikmete ülalpidamiseks, täidab pädev asutus oma juriidilise kohustuse, makstes kõnealused hüvitised pereliikmeid tegelikult ülalpidavale füüsilisele või juriidilisele isikule pereliikmete elukohaliikmesriigi asutuse või nende elukohaliikmesriigi pädeva asutuse poolt selleks määratud asutuse või organi taotlusel ja vahendusel.
  ”

| 18. | Artikli 87 lõike 10 järele lisatakse järgmine lõige:
  :
  „
  10 a.
     
  III lisa tunnistatakse kehtetuks 5 aastat pärast käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva.
  ” |
| --- | --- |

18.

Artikli 87 lõike 10 järele lisatakse järgmine lõige:
  :

„
  10 a.
     
  III lisa tunnistatakse kehtetuks 5 aastat pärast käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva.
  ”

| 19. | Lisasid muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

19.

Lisasid muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Article 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklis 89 osutatud rakendusmääruse jõustumise kuupäevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

║ ,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 161, 13.7.2007, lk 61
  .

1

161, 13.7.2007, lk 61

(2)  ELT C ...

2

(3)  Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta seisukoht.

3

Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta seisukoht.

(4)  

  ELT L 166, 30.4.2004, lk 1. Parandatud versioon: ELT L 200, 7.6.2004, lk 1.

4

ELT L 166, 30.4.2004, lk 1. Parandatud versioon: ELT L 200, 7.6.2004, lk 1.

(5)  
  Otsus ühendatud kohtuasjades: C-502/01 ja C-31/02, Gaumain-Cerri ja Barth, EKL 2004, lk I-6483
  ”

5

Otsus ühendatud kohtuasjades: C-502/01 ja C-31/02, Gaumain-Cerri ja Barth, EKL 2004, lk I-6483

Kolmapäev, 9. juuli 2008
  LISA

Määruse (EÜ) nr 883/2004 lisasid muudetakse järgmiselt:

| 1. | I lisa I osa muudetakse järgmiselt:










  a) | pealkirja „A. BELGIA” järele lisatakse järgmine kanne:


  „
  A a.
     
  BULGAARIA




  Riigi makstavad ülalpidamistoetused perekonnaseaduse artikli 92 alusel;
  ” |
| --- | --- | --- |

1.

I lisa I osa muudetakse järgmiselt:

a)

pealkirja „A. BELGIA” järele lisatakse järgmine kanne:

„
  A a.
     
  BULGAARIA

Riigi makstavad ülalpidamistoetused perekonnaseaduse artikli 92 alusel;
  ”

| b) | pealkirja „C. SAKSAMAA” järele lisatakse järgmised kanded:


  „
  C a.
     
  EESTI




  Elatisabi maksed 21. veebruari 2007. aasta elatisabi seaduse alusel




  C b.
     
  HISPAANIA




  Ülalpidamistoetuste ettemaksed 7. detsembri 2007. aasta kuningliku dekreedi 1618/2007 alusel;
  ” |
| --- | --- |

b)

pealkirja „C. SAKSAMAA” järele lisatakse järgmised kanded:

„
  C a.
     
  EESTI

Elatisabi maksed 21. veebruari 2007. aasta elatisabi seaduse alusel

C b.
     
  HISPAANIA

Ülalpidamistoetuste ettemaksed 7. detsembri 2007. aasta kuningliku dekreedi 1618/2007 alusel;
  ”

| c) | pealkirja „D. PRANTSUMAA” järele lisatakse järgmised kanded:


  „
  D a.
     
  LEEDU




  Maksed laste ülalpidamisfondist laste ülalpidamisfondi seaduse alusel




  D b.
     
  LUKSEMBURG




  Ülalpidamistoetuste ettemaksed ja sissenõudmine 26. juuli 1980. aasta seaduse tähenduses;
  ” |
| --- | --- |

c)

pealkirja „D. PRANTSUMAA” järele lisatakse järgmised kanded:

„
  D a.
     
  LEEDU

Maksed laste ülalpidamisfondist laste ülalpidamisfondi seaduse alusel

D b.
     
  LUKSEMBURG

Ülalpidamistoetuste ettemaksed ja sissenõudmine 26. juuli 1980. aasta seaduse tähenduses;
  ”

| d) | pealkirja „E. AUSTRIA” järele lisatakse järgmine kanne:


  „
  E a.
     
  POOLA




  Hüvitiste maksmine elatisraha fondist elatisraha saamise õigust omavate isikute toetamise seaduse alusel;
  ” |
| --- | --- |

d)

pealkirja „E. AUSTRIA” järele lisatakse järgmine kanne:

„
  E a.
     
  POOLA

Hüvitiste maksmine elatisraha fondist elatisraha saamise õigust omavate isikute toetamise seaduse alusel;
  ”

| e) | pealkirja „F. PORTUGAL” järele lisatakse järgmised kanded:


  „
  F a.
     
  SLOVEENIA




  Ülalpidamistoetuse asendamine vastavalt Sloveenia Vabariigi 25. juuli 2006. aasta riikliku tagatis- ja ülalpidamisfondi seadusele




  F b.
     
  SLOVAKKIA




  Elatisraha asendushüvitis (ülalpidamistoetuse asendus) vastavalt seadusele nr 452/2004 elatisraha asendushüvitise kohta, muudetud hilisemate määrustega;
  ” |
| --- | --- |

e)

pealkirja „F. PORTUGAL” järele lisatakse järgmised kanded:

„
  F a.
     
  SLOVEENIA

Ülalpidamistoetuse asendamine vastavalt Sloveenia Vabariigi 25. juuli 2006. aasta riikliku tagatis- ja ülalpidamisfondi seadusele

F b.
     
  SLOVAKKIA

Elatisraha asendushüvitis (ülalpidamistoetuse asendus) vastavalt seadusele nr 452/2004 elatisraha asendushüvitise kohta, muudetud hilisemate määrustega;
  ”

| 2. | I lisa II osa muudetakse järgmiselt:










  a) | pealkirja „A. BELGIA” järele lisatakse järgmised kanded:


  „
  A a.
     
  BULGAARIA




  Ühekordne rasedus- ja sünnitustoetus (laste eest makstavate peretoetuste seadus)




  A b.
     
  TŠEHHI VABARIIK




  Sünnitoetus




  A c.
     
  EESTI




  Sünnitoetus




  Lapsendamistoetus;
  ” |
| --- | --- | --- |

2.

I lisa II osa muudetakse järgmiselt:

a)

pealkirja „A. BELGIA” järele lisatakse järgmised kanded:

„
  A a.
     
  BULGAARIA

Ühekordne rasedus- ja sünnitustoetus (laste eest makstavate peretoetuste seadus)

A b.
     
  TŠEHHI VABARIIK

Sünnitoetus

A c.
     
  EESTI

Sünnitoetus

Lapsendamistoetus;
  ”

| b) | pealkiri „B. HISPAANIA” asendatakse järgmisega
  :
  „
  B.
     
  HISPAANIA




  Ühekordne sünnitoetus ja lapsendamistoetused;
  ” |
| --- | --- |

b)

pealkiri „B. HISPAANIA” asendatakse järgmisega
  :

„
  B.
     
  HISPAANIA

Ühekordne sünnitoetus ja lapsendamistoetused;
  ”

| c) | ▐ pealkirja „C PRANTSUSMAA” järele lisatakse järgmised sõnad:
  „välja arvatud siis, kui neid makstakse isikule, kellele lähtuvalt artiklist 12 või artiklist 16 kohaldatakse Prantsusmaa õigusakte.” |
| --- | --- |

c)

▐ pealkirja „C PRANTSUSMAA” järele lisatakse järgmised sõnad:

„välja arvatud siis, kui neid makstakse isikule, kellele lähtuvalt artiklist 12 või artiklist 16 kohaldatakse Prantsusmaa õigusakte.”

| d) | pealkirja „C. PRANTSUSMAA” järele lisatakse järgmised kanded:


  „
  C a.
     
  LÄTI




  Sünnitoetus




  Lapsendamistoetus




  C b.
     
  LEEDU




  Ühekordne lapsetoetus
  ” |
| --- | --- |

d)

pealkirja „C. PRANTSUSMAA” järele lisatakse järgmised kanded:

„
  C a.
     
  LÄTI

Sünnitoetus

Lapsendamistoetus

C b.
     
  LEEDU

Ühekordne lapsetoetus
  ”

| e) | pealkirja „D. LUKSEMBURG” järele lisatakse järgmised kanded:


  „
  D a.
     
  UNGARI




  Rasedus- ja sünnitustoetus




  D b.
     
  POOLA




  Ühekordne sünnitustoetus perehüvitiste seaduse alusel




  D c.
     
  RUMEENIA




  Sünnitoetus




  Imikuvarustus vastsündinutele




  D d.
     
  SLOVEENIA




  Sünnitoetus




  D e.
     
  SLOVAKKIA




  Sünnitoetus




  Täiendav sünnitoetus
  ” |
| --- | --- |

e)

pealkirja „D. LUKSEMBURG” järele lisatakse järgmised kanded:

„
  D a.
     
  UNGARI

Rasedus- ja sünnitustoetus

D b.
     
  POOLA

Ühekordne sünnitustoetus perehüvitiste seaduse alusel

D c.
     
  RUMEENIA

Sünnitoetus

Imikuvarustus vastsündinutele

D d.
     
  SLOVEENIA

Sünnitoetus

D e.
     
  SLOVAKKIA

Sünnitoetus

Täiendav sünnitoetus
  ”

| 3. | II lisa asendatakse järgmisega:



  „II LISA


  KONVENTSIOONIDE SÄTTED, MIS JÄÄVAD KEHTIMA JA MIDA VAJADUSE KORRAL KOHALDATAKSE ÜKSNES NENDEGA HÕLMATUD ISIKUTE SUHTES




  [Artikli 8 lõige 1]




  Üldised märkused




  Kahepoolsete konventsioonide sätted, mis ei kuulu käesoleva määruse reguleerimisalasse või mis jäävad liikmesriikide vahel kehtima, ei ole käesolevas lisas loetletud. Sellised sätted hõlmavad liikmesriikide vahelisi kohustusi, mis tulenevad konventsioonidest, kus kehtestatakse näiteks kolmandas riigis täidetud kindlustusperioodide liitmist reguleerivad sätted.




  Sotsiaalkindlustuskonventsioonide jätkuvalt kohaldatavad sätted




  a)
     
  BELGIA-SAKSAMAA




  7. detsembri 1957. aasta üldkonventsiooniga samal kuupäeval sõlmitud lõpp-protokolli artiklid 3 ja 4, nagu need on sätestatud 10. novembri 1960. aasta lisaprotokollis (mõnedel piirialadel enne ja pärast Teist maailmasõda ning selle ajal täitunud kindlustusperioodide arvessevõtmine).




  b)
     
  BELGIA-LUKSEMBURG




  24. märtsi 1994. aasta piirialatöötajate sotsiaalkindlustuskonventsioon (seoses täiendava kindla summa tagasimaksmisega).




  c)
     
  BULGAARIA-SAKSAMAA




  17. detsembri 1997. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 28 lõike 1 punkt b (Bulgaaria ja endise Saksa Demokraatliku Vabariigi vahel sõlmitud konventsioonide kehtima jäämine isikute suhtes, kes said pensioni enne 1996. aastat).




  d)
     
  BULGAARIA-AUSTRIA




  14. aprilli 2005. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 38 lõige 3 (enne 27. novembrit 1961 täitunud kindlustusperioodide arvessevõtmine); kõnealust punkti kohaldatakse üksnes nimetatud konventsiooniga hõlmatud isikute suhtes.




  e)
     
  BULGAARIA-SLOVEENIA




  18. detsembri 1957. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 32 lõige 2 (kuni 31. detsembrini 1957 täitunud kindlustusperioodide arvessevõtmine).




  f)
     
  TŠEHHI VABARIIK – SAKSAMAA




  27. juuli 2001. aasta sotsiaalkindlustuslepingu artikli 39 lõike 1 punktid b ja c (endise Tšehhoslovakkia Vabariigi ja endise Saksa Demokraatliku Vabariigi vahel sõlmitud konventsiooni kehtima jäämine isikute suhtes, kes said pensioni enne 1996. aastat; ühes osalisriikidest täitunud kindlustusperioodide arvessevõtmine isikute osas, kes juba said nimetatud perioodide eest 1. septembril 2002. aastal teiselt osalisriigilt selle territooriumil elades pensioni).




  g)
     
  TŠEHHI VABARIIK – KÜPROS




  19. jaanuari 1999. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 32 lõige 4 (millega määratakse kindlaks pädevus enne vastava 1976. aasta konventsiooni alusel täitunud tööhõiveperioodide arvutamiseks); käesolevat punkti kohaldatakse üksnes nimetatud konventsiooniga hõlmatud isikute suhtes.




  h)
     
  TŠEHHI VABARIIK – LUKSEMBURG




  17. novembri 2000. aasta konventsiooni artikli 52 lõige 8 (pensionikindlustusperioodide arvessevõtmine poliitiliste pagulaste puhul).




  i)
     
  TŠEHHI VABARIIK – AUSTRIA




  20. juuli 1999. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 32 lõige 3 (enne 27. novembrit 1961 täitunud kindlustusperioodide arvessevõtmine); kõnealust punkti kohaldatakse üksnes nimetatud konventsiooniga hõlmatud isikute suhtes.




  j)
     
  TŠEHHI VABARIIK – SLOVAKKIA




  29. oktoobri 1992. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artiklid 12, 20 ja 33 (artikliga 12 määratakse kindlaks pädevus toitjakaotushüvitiste andmiseks; artikliga 20 määratakse kindlaks pädevus kuni Tšehhi ja Slovaki Liitvabariigi eraldumise päevani täitunud kindlustusperioodide arvutamiseks; artikliga 33 määratakse kindlaks pädevus enne Tšehhi ja Slovaki Liitvabariigi eraldumise päeva määratud pensionide maksmiseks).




  k)
     
  TAANI-SOOME




  18. augusti 2003. aasta Põhjamaade sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 7 (täiendavate reisikulude katmine haigestumise korral teises Põhjamaade riigis, mille tõttu on tagasipöördumiseks elukohariiki vaja teha kulukam reis)
  .


  l)
     
  TAANI-ROOTSI




  18. augusti 2003. aasta Põhjamaade sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 7 (täiendavate reisikulude katmine haigestumise korral teises Põhjamaade riigis, mille tõttu on tagasipöördumiseks elukohariiki vaja teha kulukam reis)
  .


  m)
     
  SAKSAMAA-HISPAANIA




  4. detsembri 1973. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 45 lõige 2 (esindamine diplomaatiliste ja konsulaarasutuste kaudu).




  n)
     
  SAKSAMAA-PRANTSUSMAA










  i) | 10. juulil 1950 sõlmitud sama kuupäeva üldkonventsiooni juurde kuuluv lisakokkulepe nr 4, nagu see on sätestatud 18. juuni 1955. aasta lisakokkuleppes nr 2 (ajavahemikul 1. juulist 1940 kuni 30. juunini 1950 täitunud kindlustusperioodide arvessevõtmine); |
| --- | --- | --- |

3.

II lisa asendatakse järgmisega:

„II LISA

KONVENTSIOONIDE SÄTTED, MIS JÄÄVAD KEHTIMA JA MIDA VAJADUSE KORRAL KOHALDATAKSE ÜKSNES NENDEGA HÕLMATUD ISIKUTE SUHTES

[Artikli 8 lõige 1]

Üldised märkused

Kahepoolsete konventsioonide sätted, mis ei kuulu käesoleva määruse reguleerimisalasse või mis jäävad liikmesriikide vahel kehtima, ei ole käesolevas lisas loetletud. Sellised sätted hõlmavad liikmesriikide vahelisi kohustusi, mis tulenevad konventsioonidest, kus kehtestatakse näiteks kolmandas riigis täidetud kindlustusperioodide liitmist reguleerivad sätted.

Sotsiaalkindlustuskonventsioonide jätkuvalt kohaldatavad sätted

a)
     
  BELGIA-SAKSAMAA

7. detsembri 1957. aasta üldkonventsiooniga samal kuupäeval sõlmitud lõpp-protokolli artiklid 3 ja 4, nagu need on sätestatud 10. novembri 1960. aasta lisaprotokollis (mõnedel piirialadel enne ja pärast Teist maailmasõda ning selle ajal täitunud kindlustusperioodide arvessevõtmine).

b)
     
  BELGIA-LUKSEMBURG

24. märtsi 1994. aasta piirialatöötajate sotsiaalkindlustuskonventsioon (seoses täiendava kindla summa tagasimaksmisega).

c)
     
  BULGAARIA-SAKSAMAA

17. detsembri 1997. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 28 lõike 1 punkt b (Bulgaaria ja endise Saksa Demokraatliku Vabariigi vahel sõlmitud konventsioonide kehtima jäämine isikute suhtes, kes said pensioni enne 1996. aastat).

d)
     
  BULGAARIA-AUSTRIA

14. aprilli 2005. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 38 lõige 3 (enne 27. novembrit 1961 täitunud kindlustusperioodide arvessevõtmine); kõnealust punkti kohaldatakse üksnes nimetatud konventsiooniga hõlmatud isikute suhtes.

e)
     
  BULGAARIA-SLOVEENIA

18. detsembri 1957. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 32 lõige 2 (kuni 31. detsembrini 1957 täitunud kindlustusperioodide arvessevõtmine).

f)
     
  TŠEHHI VABARIIK – SAKSAMAA

27. juuli 2001. aasta sotsiaalkindlustuslepingu artikli 39 lõike 1 punktid b ja c (endise Tšehhoslovakkia Vabariigi ja endise Saksa Demokraatliku Vabariigi vahel sõlmitud konventsiooni kehtima jäämine isikute suhtes, kes said pensioni enne 1996. aastat; ühes osalisriikidest täitunud kindlustusperioodide arvessevõtmine isikute osas, kes juba said nimetatud perioodide eest 1. septembril 2002. aastal teiselt osalisriigilt selle territooriumil elades pensioni).

g)
     
  TŠEHHI VABARIIK – KÜPROS

19. jaanuari 1999. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 32 lõige 4 (millega määratakse kindlaks pädevus enne vastava 1976. aasta konventsiooni alusel täitunud tööhõiveperioodide arvutamiseks); käesolevat punkti kohaldatakse üksnes nimetatud konventsiooniga hõlmatud isikute suhtes.

h)
     
  TŠEHHI VABARIIK – LUKSEMBURG

17. novembri 2000. aasta konventsiooni artikli 52 lõige 8 (pensionikindlustusperioodide arvessevõtmine poliitiliste pagulaste puhul).

i)
     
  TŠEHHI VABARIIK – AUSTRIA

20. juuli 1999. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 32 lõige 3 (enne 27. novembrit 1961 täitunud kindlustusperioodide arvessevõtmine); kõnealust punkti kohaldatakse üksnes nimetatud konventsiooniga hõlmatud isikute suhtes.

j)
     
  TŠEHHI VABARIIK – SLOVAKKIA

29. oktoobri 1992. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artiklid 12, 20 ja 33 (artikliga 12 määratakse kindlaks pädevus toitjakaotushüvitiste andmiseks; artikliga 20 määratakse kindlaks pädevus kuni Tšehhi ja Slovaki Liitvabariigi eraldumise päevani täitunud kindlustusperioodide arvutamiseks; artikliga 33 määratakse kindlaks pädevus enne Tšehhi ja Slovaki Liitvabariigi eraldumise päeva määratud pensionide maksmiseks).

k)
     
  TAANI-SOOME

18. augusti 2003. aasta Põhjamaade sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 7 (täiendavate reisikulude katmine haigestumise korral teises Põhjamaade riigis, mille tõttu on tagasipöördumiseks elukohariiki vaja teha kulukam reis)
  .

l)
     
  TAANI-ROOTSI

18. augusti 2003. aasta Põhjamaade sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 7 (täiendavate reisikulude katmine haigestumise korral teises Põhjamaade riigis, mille tõttu on tagasipöördumiseks elukohariiki vaja teha kulukam reis)
  .

m)
     
  SAKSAMAA-HISPAANIA

4. detsembri 1973. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 45 lõige 2 (esindamine diplomaatiliste ja konsulaarasutuste kaudu).

n)
     
  SAKSAMAA-PRANTSUSMAA

i)

| ii) | nimetatud lisakokkuleppe nr 2 I jaotis (enne 8. maid 1945 täitunud kindlustusperioodide arvessevõtmine); |
| --- | --- |

ii)

| iii) | 10. juuli 1950. aasta üldkonventsiooni üldprotokolli punktid 6, 7 ja 8 (halduskord); |
| --- | --- |

iii)

| iv) | 20. detsembri 1963. aasta lepingu II, III ja IV jaotis (sotsiaalkindlustus Saarimaal). |
| --- | --- |

iv)

o)
     
  SAKSAMAA-LUKSEMBURG

11. juuli 1959. aasta konventsiooni artiklid 4–7 (1940. aasta septembri ja 1946. aasta juuni vahel täitunud kindlustusperioodide arvessevõtmine).

p)
     
  SAKSAMAA-UNGARI

2. mail 1998. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 40 lõike 1 punkt b (endise Saksa Demokraatliku Vabariigi ja Ungari vahel sõlmitud konventsiooni kehtima jäämine isikute suhtes, kes said pensioni enne 1996. aastat).

q)
     
  SAKSAMAA-MADALMAAD

29. märtsi 1951. aasta konventsiooni juurde kuuluva 21. detsembri 1956. aasta lisakokkuleppe nr 4 artiklid 2 ja 3 (õiguste kindlaksmääramine, mis kuulusid Madalmaade töötajatele Saksamaa sotsiaalkindlustusskeemi alusel ajavahemikul 13. mai 1940 kuni 1. september 1945).

r)
     
  SAKSAMAA-AUSTRIA

| i) | 19. juuli 1978. aasta töötuskindlustuskonventsiooni artikli 1 lõiget 5 ja artiklit 8 ning nimetatud konventsiooni lõpp-protokolli artiklit 10 (töötu abiraha määramine piirialatöötajatele eelmise töökohariigi poolt) kohaldatakse jätkuvalt isikute suhtes, kes on 1. jaanuaril 2005 või enne seda töötanud piirialatöötajana ja jäänud töötuks enne 1. jaanuari 2011. |
| --- | --- |

i)

| ii) | 4. oktoobri 1995. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 14 lõike 2 punktid g, h, i ja j, milles käsitletakse pädevuse jaotumist mõlema riigi vahel seoses varasemate kindlustusjuhtumitega ja täitunud kindlustusperioodidega (pädevuse kindlaksmääramine mõlema riigi vahel seoses varasemate kindlustusjuhtumitega ja täitunud kindlustusperioodidega); kõnealust punkti kohaldatakse üksnes nimetatud konventsiooniga hõlmatud isikute suhtes. |
| --- | --- |

ii)

s)
     
  SAKSAMAA-POOLA

| i) | 9. oktoobri 1975. aasta konventsioon vanaduspensionide ja töövigastuste kohta 8. detsembri 1990. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 27 lõigetes 2, 3 ja 4 kindlaksmääratud tingimustel ja kohaldamisalas (1975. aasta konventsiooni alusel nende isikute õigusliku seisundi säilimine, kes olid asunud elama Saksamaale või Poolasse enne 1. jaanuari 1991 ja kes seal jätkuvalt elavad). |
| --- | --- |

i)

| ii) | 8. detsembri 1990. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 27 lõige 5 ja artikli 28 lõige 2 (õiguse säilimine endise Saksa Demokraatliku Vabariigi ja Poola vahel sõlmitud 1957. aasta konventsiooni alusel makstavale pensionile; Poola töötajatel endise Saksa Demokraatliku Vabariigi ja Poola vahel sõlmitud 1988. aasta konventsiooni alusel täitunud kindlustusperioodide arvessevõtmine). |
| --- | --- |

ii)

t)
     
  SAKSAMAA-RUMEENIA

8. aprilli 2005. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 28 lõike 1 punkt b (endise Saksa Demokraatliku Vabariigi ja Rumeenia vahel sõlmitud konventsiooni kehtima jäämine isikute puhul, kes said pensioni enne 1996. aastat).

u)
     
  SAKSAMAA-SLOVEENIA

24. septembri 1997. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 42 (õiguste kindlaksmääramine, mis saadi teise osalisriigi sotsiaalkindlustusskeemi alusel enne 1. jaanuari 1956); kõnealust punkti kohaldatakse üksnes nimetatud konventsiooniga hõlmatud isikute suhtes.

v)
     
  SAKSAMAA-SLOVAKKIA

12. septembri 2002. aasta lepingu artikli 29 lõike 1 teine ja kolmas lõik (endise Tšehhoslovakkia Vabariigi ja endise Saksa Demokraatliku Vabariigi vahel sõlmitud konventsiooni kehtima jäämine isikute suhtes, kes said pensioni juba enne 1996. aastat; ühes osalisriikidest täitunud kindlustusperioodide arvessevõtmine isikute osas, kes juba said nimetatud perioodide eest 1. detsembril 2003. aastal teiselt osalisriigilt selle territooriumil elades pensioni).

w)
     
  SAKSAMAA-ÜHENDKUNINGRIIK

| i) | 20. aprilli 1960. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 7 lõiked 5 ja 6 (sõjaväes teenivate tsiviilisikute suhtes kohaldatavad õigusaktid). |
| --- | --- |

i)

| ii) | 20. aprilli 1960. aasta töötuskindlustuskonventsiooni artikli 5 lõiked 5 ja 6 (sõjaväes teenivate tsiviilisikute suhtes kohaldatavad õigusaktid). |
| --- | --- |

ii)

x)
     
  IIRIMAA-ÜHENDKUNINGRIIK

14. detsembri 2004. aasta sotsiaalkindlustuslepingu artikli 19 lõige 2 (teatavate puudetoetuste ülekandmine ja arvessevõtmine).

y)
     
  HISPAANIA-PORTUGAL

11. juuni 1969. aasta üldkonventsiooni artikkel 22 (töötushüvitiste eksport). See kanne kehtib veel kaks aastat pärast määruse (EÜ) nr 883/2004 kohaldamiskuupäeva.

z)
     
  ITAALIA-SLOVEENIA

| i) | Kokkulepe vastastikuste kohustuste reguleerimise kohta sotsiaalkindlustuses, lähtudes rahulepingu (sõlmitud teadete vahetamise teel 5. veebruaril 1959) XIV lisa 7. jaost (enne 18. detsembrit 1954 täitunud kindlustusperioodide arvessevõtmine); kõnealust punkti kohaldatakse üksnes nimetatud konventsiooniga hõlmatud isikute suhtes. |
| --- | --- |

i)

| ii) | Endist Trieste vabaterritooriumi B-tsooni käsitleva 7. juuli 1997. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 45 lõige 3 (enne 5. oktoobrit 1956 täitunud kindlustusperioodide arvessevõtmine); kõnealust punkti kohaldatakse üksnes nimetatud konventsiooniga hõlmatud isikute suhtes. |
| --- | --- |

ii)

a a)
     
  LUKSEMBURG-PORTUGAL

10. märtsi 1997. aasta leping (ühe osalisriigi ametiasutuste poolt tehtud otsuste tunnustamise kohta, mis puudutavad nende taotlejate puude raskusastet, kes taotlevad pensioni saamist teise osalisriigi ametisasutustelt).

a b)
     
  LUKSEMBURG-SLOVAKKIA

23. mai 2002. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 50 lõige 5 (pensionikindlustusperioodide arvessevõtmine poliitiliste pagulaste puhul).

a c)
     
  UNGARI-AUSTRIA

31. märtsi 1999. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 36 lõige 3 (enne 27. novembrit 1961 täitunud kindlustusperioodide arvessevõtmine); kõnealust punkti kohaldatakse üksnes nimetatud konventsiooniga hõlmatud isikute suhtes.

a d)
     
  UNGARI-SLOVEENIA

7. oktoobri 1957. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 31 (enne 29. maid 1956 täitunud kindlustusperioodide arvessevõtmine); kõnealust punkti kohaldatakse üksnes nimetatud konventsiooniga hõlmatud isikute suhtes.

a e)
     
  UNGARI-SLOVAKKIA

30. jaanuari 1959. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 34 lõige 1 (konventsiooni artikli 34 lõikes 1 sätestatakse, et enne konventsiooni allkirjastamise päeva määratud kindlustusperioodid on selle osalisriigi kindlustusperioodid, kelle territooriumil oli õigustatud isiku elukoht); kõnealust punkti kohaldatakse üksnes nimetatud konventsiooniga hõlmatud isikute suhtes.

a f)
     
  AUSTRIA-POOLA

7. septembri 1998. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 33 lõige 3 (enne 27. novembrit 1961 täitunud kindlustusperioodide arvessevõtmine); kõnealust punkti kohaldatakse üksnes nimetatud konventsiooniga hõlmatud isikute suhtes.

a g)
     
  AUSTRIA-RUMEENIA

28. oktoobri 2005. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 37 lõige 3 (enne 27. novembrit 1961 täitunud kindlustusperioodide arvessevõtmine); kõnealust punkti kohaldatakse üksnes nimetatud konventsiooniga hõlmatud isikute suhtes.

ah)
     
  AUSTRIA-SLOVEENIA

10. märtsi 1997. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 37 (enne 1. jaanuari 1956 täitunud kindlustusperioodide arvessevõtmine); kõnealust punkti kohaldatakse üksnes nimetatud konventsiooniga hõlmatud isikute suhtes.

ai)
     
  AUSTRIA-SLOVAKKIA

21. detsembri 2001. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 34 lõige 3 (enne 27. novembrit 1961 täitunud kindlustusperioodide arvessevõtmine); kõnealust punkti kohaldatakse üksnes nimetatud konventsiooniga hõlmatud isikute suhtes.

aj)
     
  PORTUGAL-ÜHENDKUNINGRIIK

15. novembri 1978. aasta raviteenuste protokolli artikli 2 lõige 1.

ak)
     
  SOOME-ROOTSI

18. augusti 2003. aasta Põhjamaade sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 7 (milles käsitletakse täiendavate reisikulude katmist haigestumise korral teises Põhjamaade riigis, mille tõttu on tagasipöördumiseks elukohariiki vaja teha kulukam reis)
  ”

| 4
  . | III lisa muudetakse järgmiselt:










  a) | Kande „TAANI” järele lisatakse kanne „EESTI”. |
| --- | --- | --- |

4
  .

4

III lisa muudetakse järgmiselt:

III lisa muudetakse järgmiselt:

a)

a)

Kande „TAANI” järele lisatakse kanne „EESTI”.

Kande „TAANI” järele lisatakse kanne „EESTI”.

| b) | Kande „IIRIMAA” järele lisatakse järgmised kanded:


  „
  LEEDU




  UNGARI
  ” |
| --- | --- |

b)

b)

Kande „IIRIMAA” järele lisatakse järgmised kanded:

Kande „IIRIMAA” järele lisatakse järgmised kanded:

„
  LEEDU

LEEDU

UNGARI
  ”

UNGARI

| 5. | IV lisa muudetakse järgmiselt:










  a) | Kande „BELGIA” järele lisatakse järgmised kanded:


  „
  BULGAARIA




  TŠEHHI VABARIIK
  ” |
| --- | --- | --- |

5.

5.

IV lisa muudetakse järgmiselt:

IV lisa muudetakse järgmiselt:

a)

a)

Kande „BELGIA” järele lisatakse järgmised kanded:

Kande „BELGIA” järele lisatakse järgmised kanded:

„
  BULGAARIA

BULGAARIA

TŠEHHI VABARIIK
  ”

TŠEHHI VABARIIK

| b) | Kande „PRANTSUSMAA” järele lisatakse kanne „KÜPROS”, |
| --- | --- |

b)

b)

Kande „PRANTSUSMAA” järele lisatakse kanne „KÜPROS”,

Kande „PRANTSUSMAA” järele lisatakse kanne „KÜPROS”,

| c) | Kande „LUKSEMBURG” järele lisatakse järgmised kanded:


  „
  UNGARI




  MADALMAAD
  ” |
| --- | --- |

c)

c)

Kande „LUKSEMBURG” järele lisatakse järgmised kanded:

Kande „LUKSEMBURG” järele lisatakse järgmised kanded:

„
  UNGARI

UNGARI

MADALMAAD
  ”

MADALMAAD

| d) | Kande „AUSTRIA” järele lisatakse järgmised kanded:


  „
  POOLA




  SLOVEENIA
  .” |
| --- | --- |

d)

d)

Kande „AUSTRIA” järele lisatakse järgmised kanded:

Kande „AUSTRIA” järele lisatakse järgmised kanded:

„
  POOLA

POOLA

SLOVEENIA
  .”

SLOVEENIA

| 6. | VI lisa muudetakse järgmiselt:










  a) | Lisatakse järgmised kirjed:


  „
  -A.
     
  TŠEHHI VABARIIK




  Täieliku töövõimetuse pension isikutele, kelle täielik töövõimetus tekkis enne 18-aastaseks saamist ja kes ei olnud nõutavaks perioodiks kindlustatud (pensionikindlustusseadus nr 155/1995 Coll., 42. jagu).




  -A a.
     
  EESTI










  i) | Riiklike elatusrahade seaduse alusel enne 1. aprilli 2000 määratud invaliidsuspensionid, mida säilitatakse riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel. |
| --- | --- | --- | --- |

6.

6.

VI lisa muudetakse järgmiselt:

VI lisa muudetakse järgmiselt:

a)

a)

Lisatakse järgmised kirjed:

Lisatakse järgmised kirjed:

„
  -A.
     
  TŠEHHI VABARIIK

-A.

TŠEHHI VABARIIK

Täieliku töövõimetuse pension isikutele, kelle täielik töövõimetus tekkis enne 18-aastaseks saamist ja kes ei olnud nõutavaks perioodiks kindlustatud (pensionikindlustusseadus nr 155/1995 Coll., 42. jagu).

Täieliku töövõimetuse pension isikutele, kelle täielik töövõimetus tekkis enne 18-aastaseks saamist ja kes ei olnud nõutavaks perioodiks kindlustatud (pensionikindlustusseadus nr 155/1995 Coll., 42. jagu).

-A a.
     
  EESTI

-A a.

EESTI

i)

i)

Riiklike elatusrahade seaduse alusel enne 1. aprilli 2000 määratud invaliidsuspensionid, mida säilitatakse riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel.

| ii) | Riiklikud pensionid, mida makstakse vastavalt riikliku pensionikindlustuse seadusele invaliidsuse alusel. |
| --- | --- |

ii)

ii)

Riiklikud pensionid, mida makstakse vastavalt riikliku pensionikindlustuse seadusele invaliidsuse alusel.

| iii) | Kaitseväeteenistuse seaduse, politseiteenistuse seaduse, prokuratuuriseaduse, kohtuniku staatuse seaduse, Riigikogu liikmete ametipalga, pensioni ja muude sotsiaalsete garantiide seaduse ning Vabariigi Presidendi ametihüve seaduse kohaselt määratud invaliidsuspensionid.;
  ” |
| --- | --- |

iii)

iii)

Kaitseväeteenistuse seaduse, politseiteenistuse seaduse, prokuratuuriseaduse, kohtuniku staatuse seaduse, Riigikogu liikmete ametipalga, pensioni ja muude sotsiaalsete garantiide seaduse ning Vabariigi Presidendi ametihüve seaduse kohaselt määratud invaliidsuspensionid.;

| b) | Pealkirjade „A. KREEKA” ja „B. IIRIMAA” ja nende alla kuuluvate kannete järjekord muudetakse vastupidiseks järgmiselt: „A. IIRIMAA” ja „B. KREEKA”. |
| --- | --- |

b)

b)

Pealkirjade „A. KREEKA” ja „B. IIRIMAA” ja nende alla kuuluvate kannete järjekord muudetakse vastupidiseks järgmiselt: „A. IIRIMAA” ja „B. KREEKA”.

Pealkirjade „A. KREEKA” ja „B. IIRIMAA” ja nende alla kuuluvate kannete järjekord muudetakse vastupidiseks järgmiselt: „A. IIRIMAA” ja „B. KREEKA”.

| c) | Pealkirja „A. IIRIMAA” all olev kanne asendatakse järgmisega:


  „
  2005. aasta konsolideeritud sotsiaalhoolekandeseaduse II osa
  ” |
| --- | --- |

c)

c)

Pealkirja „A. IIRIMAA” all olev kanne asendatakse järgmisega:

Pealkirja „A. IIRIMAA” all olev kanne asendatakse järgmisega:

„
  2005. aasta konsolideeritud sotsiaalhoolekandeseaduse II osa
  ”

2005. aasta konsolideeritud sotsiaalhoolekandeseaduse II osa

| d) | Pealkirja „B. KREEKA” all oleva kande järele lisatakse järgmine kanne:


  „
  B a.
     
  LÄTI




  Invaliidsuspensionid (kolmas grupp) 1. jaanuari 1996. aasta riigipensionide seaduse artikli 16 lõike 1 punkti 2 alusel.
  ” |
| --- | --- |

d)

d)

Pealkirja „B. KREEKA” all oleva kande järele lisatakse järgmine kanne:

Pealkirja „B. KREEKA” all oleva kande järele lisatakse järgmine kanne:

„
  B a.
     
  LÄTI

B a.

LÄTI

Invaliidsuspensionid (kolmas grupp) 1. jaanuari 1996. aasta riigipensionide seaduse artikli 16 lõike 1 punkti 2 alusel.
  ”

Invaliidsuspensionid (kolmas grupp) 1. jaanuari 1996. aasta riigipensionide seaduse artikli 16 lõike 1 punkti 2 alusel.

| e) | Kandeid pealkirjaga „C. SOOME” muudetakse järgmiselt:


  „
  Riiklikud pensionid invaliidina sündinutele või varases eas invaliidistunutele (riiklike pensionide seadus, 568/2007);




  Invaliidsuspensionid, mis on kindlaks määratud üleminekueeskirjade kohaselt ja määratud enne 1. jaanuari 1994 (riiklike pensionide seaduse jõustamise seadus, 569/2007).
  ” |
| --- | --- |

e)

e)

Kandeid pealkirjaga „C. SOOME” muudetakse järgmiselt:

Kandeid pealkirjaga „C. SOOME” muudetakse järgmiselt:

„
  Riiklikud pensionid invaliidina sündinutele või varases eas invaliidistunutele (riiklike pensionide seadus, 568/2007);

Riiklikud pensionid invaliidina sündinutele või varases eas invaliidistunutele (riiklike pensionide seadus, 568/2007);

Invaliidsuspensionid, mis on kindlaks määratud üleminekueeskirjade kohaselt ja määratud enne 1. jaanuari 1994 (riiklike pensionide seaduse jõustamise seadus, 569/2007).
  ”

Invaliidsuspensionid, mis on kindlaks määratud üleminekueeskirjade kohaselt ja määratud enne 1. jaanuari 1994 (riiklike pensionide seaduse jõustamise seadus, 569/2007).

| 7
  . | VII lisa muudetakse järgmiselt:










  a) | Tabelitest pealkirjadega „BELGIA” ja „PRANTSUSMAA” jäetakse välja Luksemburgiga seotud read. |
| --- | --- | --- |

7
  .

7

VII lisa muudetakse järgmiselt:

VII lisa muudetakse järgmiselt:

a)

a)

Tabelitest pealkirjadega „BELGIA” ja „PRANTSUSMAA” jäetakse välja Luksemburgiga seotud read.

Tabelitest pealkirjadega „BELGIA” ja „PRANTSUSMAA” jäetakse välja Luksemburgiga seotud read.

| b) | Tabel pealkirjaga „LUKSEMBURG” jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

b)

Tabel pealkirjaga „LUKSEMBURG” jäetakse välja.

Tabel pealkirjaga „LUKSEMBURG” jäetakse välja.

| 8. | VIII lisa
  asendatakse järgmisega
  :

  „VIII LISA


  JUHUD, MIL PRO RATA ARVUTUSEST LOOBUTAKSE VÕI MIL SEDA EI KOHALDATA




  [Artikli 52 lõiked 4 ja 5]




  1. osa:
     
  Juhud, mil pro rata arvutusest loobutakse artikli 52 lõike 4 kohaselt




  A.
     
  TAANI




  Kõik sotsiaalpensionide seaduses osutatud pensionide, välja arvatud IX lisas osutatud pensionide kohta käivad taotlused.




  B.
     
  IIRIMAA




  Kõik riikliku pensioni (ülekandmise), (osamaksulise) riikliku pensioni ja (osamaksulise) lesepensioni taotlused.




  C.
     
  KÜPROS




  Kõik vanadus-, invaliidsus- või lesepensioni taotlused
  .


  D
  .   
  LÄTI










  a) | Kõik invaliidsuspensioni taotlused (riiklike pensionide seadus,1. jaanuar 1996). |
| --- | --- | --- |

8.

8

VIII lisa
  asendatakse järgmisega
  :

asendatakse järgmisega

„VIII LISA

JUHUD, MIL PRO RATA ARVUTUSEST LOOBUTAKSE VÕI MIL SEDA EI KOHALDATA

[Artikli 52 lõiked 4 ja 5]

1. osa:
     
  Juhud, mil pro rata arvutusest loobutakse artikli 52 lõike 4 kohaselt

A.
     
  TAANI

Kõik sotsiaalpensionide seaduses osutatud pensionide, välja arvatud IX lisas osutatud pensionide kohta käivad taotlused.

B.
     
  IIRIMAA

Kõik riikliku pensioni (ülekandmise), (osamaksulise) riikliku pensioni ja (osamaksulise) lesepensioni taotlused.

C.
     
  KÜPROS

Kõik vanadus-, invaliidsus- või lesepensioni taotlused
  .

D
  .   
  LÄTI

a)

| b) | Kõik toitjakaotuspensioni taotlused (riiklike pensionide seadus, 1. jaanuar 1996; riiklike kogumispensionide seadus, 1. juuli 2001). |
| --- | --- |

b)

E.
     
  LEEDU

Kõik taotlused riikliku toitjakaotuspensioni saamiseks, mis arvutatakse toitjakaotuspensioni põhisumma alusel (riiklike sotsiaalkindlustuspensionide seadus)
  .

F.
     
  MADALMAAD

Kõik üldise vanaduskindlustuse seaduse kohase vanaduspensioni taotlused.

G.
     
  AUSTRIA

| a) | Kõik taotlused hüvitiste saamiseks 9. septembri 1955. aasta üldise sotsiaalkindlustuse seaduse, 11. oktoobri 1978. aasta kaubandus- ja ärialal tegutsevate füüsilisest isikuste ettevõtjate sotsiaalkindlustuse seaduse, 11. oktoobri 1978. aasta talupidajate sotsiaalkindlustuse seaduse ning 30. novembri 1978. aasta vabadel kutsealadel tegutsevate füüsilisest isikust ettevõtjate sotsiaalkindlustuse seaduse alusel. |
| --- | --- |

a)

| b) | Kõik pensionikontol põhineva invaliidsuspensioni taotlused vastavalt 18. novembri 2004. aasta üldisele pensioniseadusele. |
| --- | --- |

b)

| c) | Kõik pensionikontol põhineva toitjakaotuspensioni taotlused vastavalt 18. novembri 2004. aasta üldisele pensioniseadusele, kui üldise pensioniseaduse artikli 7 lõike 2 kohaselt ei tule hüvitisi täiendavate kindlustuskuudega seoses suurendada. |
| --- | --- |

c)

| d) | Kõik taotlused piirkondlike arstide kodade (Landesärztekammern) põhiskeemil (põhi- ja täiendav pensionihüvitis, või põhipension) põhinevate invaliidsus- ja toitjakaotuspensionide saamiseks. |
| --- | --- |

d)

| e) | Kõik taotlused Austria veterinaarkirurgide koja (Österreichische Tierärtztekammer) pensionifondist makstava püsiva töövõimetuse toetuse ja toitjakaotuspensioni saamiseks. |
| --- | --- |

e)

| f) | Kõik taotlused püsiva töövõimetuse hüvitise, lese- ja toitjakaotuspensionide saamiseks vastavalt advokatuuride (Rechtsanwaltskammern)hoolekandeasutuste põhikirja A osale
  . |
| --- | --- |

f)

Kõik taotlused püsiva töövõimetuse hüvitise, lese- ja toitjakaotuspensionide saamiseks vastavalt advokatuuride (Rechtsanwaltskammern)hoolekandeasutuste põhikirja A osale
  .

H.
     
  POOLA

Kõik invaliidsuspensioni, väljamaksetena määratud skeemi kohase vanaduspensioni ja toitjakaotuspensioni taotlused.

I.
     
  PORTUGAL

Kõik invaliidsus-, vanadus- ja toitjakaotuspensioni taotlused, välja arvatud juhul, kui rohkem kui ühe liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud kindlustusperioodid kokku võrduvad 21 kalendriaastaga või ületavad seda, riiklikud kindlustusperioodid võrduvad 20 aastaga või on alla selle ja arvutused tehakse 19. veebruari 2002. aasta dekreet-seaduse nr 35/2002 artikli 11 alusel.

J.
     
  SLOVAKKIA

| a) | Kõik taotlused toitjakaotuspensioni (lese- või orvupensioni) saamiseks, mis arvutatakse enne 1. jaanuari 2004 kehtinud õigusaktide kohaselt surnule varem makstud pensioni alusel. |
| --- | --- |

a)

| b) | Kõik taotlused pensioni saamiseks, mis arvutatakse sotsiaalkindlustusseaduse nr 461/2003 Coll. (muudetud kujul) kohaselt. |
| --- | --- |

b)

K.
     
  ROOTSI

Kõik taotlused tagatispensioni saamiseks vanaduspensioni vormis (seadus 1998:702) ja vanaduspensioni saamiseks täiendava pensioni vormis (seadus 1998:674).

L.
     
  ÜHENDKUNINGRIIK

Kõik taotlused vanaduspensioni, lesepensioni ja kaotushüvitiste saamiseks, välja arvatud taotlused, mille puhul:

| a) | 6. aprillil 1975 või pärast seda alanud maksustamisaastal:










  i) | asjaomasel poolel olid täitunud kindlustus-, töötamis-, või elamisperioodid Ühendkuningriigi ja teise liikmesriigi õigusaktide alusel ja |
| --- | --- | --- |

a)

6. aprillil 1975 või pärast seda alanud maksustamisaastal:

i)

asjaomasel poolel olid täitunud kindlustus-, töötamis-, või elamisperioodid Ühendkuningriigi ja teise liikmesriigi õigusaktide alusel ja

| ii) | üht (või mitut) punktis i osutatud maksustamisaastat ei käsitletud tingimusi täitva aastana Ühendkuningriigi õigusaktide tähenduses; |
| --- | --- |

ii)

üht (või mitut) punktis i osutatud maksustamisaastat ei käsitletud tingimusi täitva aastana Ühendkuningriigi õigusaktide tähenduses;

| b) | kindlustusperioodid, mis täitusid Ühendkuningriigis perioodidel kuni 5. juulini 1948 kehtinud õigusaktide alusel, võetakse arvesse käesoleva määruse artikli 52 lõike 1 punkti b kohaldamisel teise liikmesriigi õigusaktide kohaste kindlustus-, töötamis- või elamisperioodide kohaldamisega. |
| --- | --- |

b)

kindlustusperioodid, mis täitusid Ühendkuningriigis perioodidel kuni 5. juulini 1948 kehtinud õigusaktide alusel, võetakse arvesse käesoleva määruse artikli 52 lõike 1 punkti b kohaldamisel teise liikmesriigi õigusaktide kohaste kindlustus-, töötamis- või elamisperioodide kohaldamisega.

Kõik täiendava pensioni taotlused 1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja -hüvitiste seaduse artikli 44 ning 1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja -hüvitiste Põhja-Iirimaa seaduse artikli 44 alusel.

2. osa:
     
  juhud, mil kohaldatakse artikli 52 lõiget 5
  :

A.
     
  PRANTSUSMAA

Põhi- või täiendavad skeemid, mille puhul vanadushüvitisi arvutatakse pensionipunktide alusel.

B.
     
  LÄTI

Vanaduspensionid (riiklike pensionide seadus, 1. jaanuar 1996; riiklike kogumispensionide seadus, 1. juuli 2001).

C.
     
  UNGARI

Eraõiguslike pensionifondide liikmelisusel põhinevad pensionihüvitised.

D.
     
  AUSTRIA

| a) | pensionikontol põhinevad vanaduspensionid vastavalt 18. novembri 2004. aasta üldisele pensioniseadusele
  . |
| --- | --- |

a)

pensionikontol põhinevad vanaduspensionid vastavalt 18. novembri 2004. aasta üldisele pensioniseadusele
  .

| b) | Austria apteekrite üldist palgafondi (Pharmazeutische Gehaltskasse für Österreich) käsitleva 28. detsembri 2001. aasta seaduse BGBl I nr 154 artikli 41 kohased kohustuslikud toetused. |
| --- | --- |

b)

| c) | piirkondlike arstide kodade (Landesärtztekammern) vanaduspensionid ja ennetähtaegsed vanaduspensionid, mis põhinevad põhiskeemil (põhi- ja täiendav pensionihüvitis, või põhipension), ning samade kodade kõik pensionihüvitised, mis põhinevad täiendaval skeemil (täiendav või erapension). |
| --- | --- |

c)

| d) | Austria veterinaarkirurgide koja (Österreichische Tierärtztekammer) pensionifondist makstav vanadustoetus. |
| --- | --- |

d)

| e) | Austria advokatuuride hoolekandeasutuste põhikirja kohased hüvitised (A ja B osa), välja arvatud samade hoolekandeasutuste põhikirja kohased invaliidsushüvitiste, lese- või toitjakaotuspensioni taotlused (A osa). |
| --- | --- |

e)

| f) | riikliku arhitektide ja insener-nõustajate koja hoolekandeasutuste poolt 1993. aasta tsiviilinseneride koja seaduse (Ziviltechnikerkammergesetz) ja hoolekandeasutuste põhikirjade kohaselt makstavad hüvitised, välja arvatud tööalase invaliidsuse hüvitised ja nendest tulenevad toitjakaotushüvitised. |
| --- | --- |

f)

| g) | elukutseliste raamatupidajate ja maksunõustajate seaduse (Wirtschaftstreuhandberufsgesetz) alusel makstavad riikliku elukutseliste raamatupidajate ja maksunõustajate koja hoolekandeasutuste põhikirja kohased hüvitised. |
| --- | --- |

g)

E.
     
  POOLA

Sissemaksetega määratud pensioniskeemi kohane vanaduspension.

F.
     
  SLOVEENIA

Kohustusliku täiendava pensionikindlustuse alusel makstav pension.

G.
     
  SLOVAKKIA

Kohustuslik kogumispension.

H.
     
  ROOTSI

Sissetulekul põhinev pension ja kohustuslik kogumispension (seadus 1998:674).

I.
     
  ÜHENDKUNINGRIIK

Astmelised pensionihüvitised, mida makstakse vastavalt 1965. aasta riikliku kindlustusseaduse artiklitele 36 ja 37 ning 1966. aasta riikliku kindlustusseaduse (Põhja-Iirimaa) artiklitele 35 ja 36.

J.
     
  BULGAARIA

Täiendava kohustusliku pensionikindlustuse alla kuuluvad vanaduspensionid vastavalt sotsiaalkindlustusseadustiku II jaotise II osale.

K.
     
  EESTI

Kohustusliku kogumispensioni skeem.
  ”

| 9. | IX lisa muudetakse järgmiselt:










  a) | I osa muudetakse järgmiselt:










  i) | pealkirja „F. IIRIMAA” all oleva kande järele lisatakse järgmine kanne:


  „
  F a.
     
  LÄTI




  Invaliidsuspensionid (kolmas grupp) 1. jaanuari 1996. aasta riigipensionide seaduse artikli 16 lõike 1 punkti 2 alusel
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

9.

9.

IX lisa muudetakse järgmiselt:

IX lisa muudetakse järgmiselt:

a)

a)

I osa muudetakse järgmiselt:

I osa muudetakse järgmiselt:

i)

i)

pealkirja „F. IIRIMAA” all oleva kande järele lisatakse järgmine kanne:

pealkirja „F. IIRIMAA” all oleva kande järele lisatakse järgmine kanne:

„
  F a.
     
  LÄTI

F a.

LÄTI

Invaliidsuspensionid (kolmas grupp) 1. jaanuari 1996. aasta riigipensionide seaduse artikli 16 lõike 1 punkti 2 alusel
  ”

Invaliidsuspensionid (kolmas grupp) 1. jaanuari 1996. aasta riigipensionide seaduse artikli 16 lõike 1 punkti 2 alusel

| ii) | pealkirja „G. MADALMAAD” alla lisatakse järgmised sõnad:


  „
  10. novembri 2005. aasta seadus töö ja sissetuleku kohta vastavalt tööjõudlusele;
  ” |
| --- | --- |

ii)

ii)

pealkirja „G. MADALMAAD” alla lisatakse järgmised sõnad:

pealkirja „G. MADALMAAD” alla lisatakse järgmised sõnad:

„
  10. novembri 2005. aasta seadus töö ja sissetuleku kohta vastavalt tööjõudlusele;
  ”

10. novembri 2005. aasta seadus töö ja sissetuleku kohta vastavalt tööjõudlusele;

| iii) | pealkirja „H. SOOME” all olev kanne asendatakse järgmisega:


  „
  Riiklikud pensionid invaliidina sündinutele või varases eas invaliidistunutele (riiklike pensionide seadus, 568/2007)
  .


  Riiklikud pensionid ja abikaasapensionid, mis on kindlaks määratud üleminekueeskirjade kohaselt ja määratud enne 1. jaanuari 1994 (riiklike pensionide seaduse jõustamise seadus, 569/2007).




  Lastepensioni lisasumma sõltumatu hüvitise arvutamisel vastavalt riiklike pensionide seadusele (568/2007)
  ” |
| --- | --- |

iii)

iii)

pealkirja „H. SOOME” all olev kanne asendatakse järgmisega:

pealkirja „H. SOOME” all olev kanne asendatakse järgmisega:

„
  Riiklikud pensionid invaliidina sündinutele või varases eas invaliidistunutele (riiklike pensionide seadus, 568/2007)
  .

Riiklikud pensionid invaliidina sündinutele või varases eas invaliidistunutele (riiklike pensionide seadus, 568/2007)

Riiklikud pensionid ja abikaasapensionid, mis on kindlaks määratud üleminekueeskirjade kohaselt ja määratud enne 1. jaanuari 1994 (riiklike pensionide seaduse jõustamise seadus, 569/2007).

Riiklikud pensionid ja abikaasapensionid, mis on kindlaks määratud üleminekueeskirjade kohaselt ja määratud enne 1. jaanuari 1994 (riiklike pensionide seaduse jõustamise seadus, 569/2007).

Lastepensioni lisasumma sõltumatu hüvitise arvutamisel vastavalt riiklike pensionide seadusele (568/2007)
  ”

Lastepensioni lisasumma sõltumatu hüvitise arvutamisel vastavalt riiklike pensionide seadusele (568/2007)

| iv) | pealkirja „I. ROOTSI” all olev kirje asendatakse järgmisega:


  „
  Sissetulekuga seotud Rootsi haigushüvitis ja tegevuskompensatsioon (seadus 1962:381).




  Rootsi tagatispension ja tagatud hüvitis, millega asendati enne 1. jaanuari 1993 kohaldatud riigipensioneid käsitlevate õigusaktide alusel makstud täielikud Rootsi riigipensionid ja sellest kuupäevast alates kehtivate õigusaktide üleminekueeskirjade alusel makstud täielikud riigipensionid
  ” |
| --- | --- |

iv)

iv)

pealkirja „I. ROOTSI” all olev kirje asendatakse järgmisega:

pealkirja „I. ROOTSI” all olev kirje asendatakse järgmisega:

„
  Sissetulekuga seotud Rootsi haigushüvitis ja tegevuskompensatsioon (seadus 1962:381).

Sissetulekuga seotud Rootsi haigushüvitis ja tegevuskompensatsioon (seadus 1962:381).

Rootsi tagatispension ja tagatud hüvitis, millega asendati enne 1. jaanuari 1993 kohaldatud riigipensioneid käsitlevate õigusaktide alusel makstud täielikud Rootsi riigipensionid ja sellest kuupäevast alates kehtivate õigusaktide üleminekueeskirjade alusel makstud täielikud riigipensionid
  ”

Rootsi tagatispension ja tagatud hüvitis, millega asendati enne 1. jaanuari 1993 kohaldatud riigipensioneid käsitlevate õigusaktide alusel makstud täielikud Rootsi riigipensionid ja sellest kuupäevast alates kehtivate õigusaktide üleminekueeskirjade alusel makstud täielikud riigipensionid

| b) | II osa muudetakse järgmiselt:










  i) | pealkirja „C. ITAALIA” all oleva kande järele lisatakse järgmised kanded:


  „
  C a.
     
  LÄTI




  Eeldatavate kindlustusperioodide alusel arvutatav toitjakaotuspension (1. jaanuari 1996. aasta riigipensionide seaduse artikli 23 lõige 8).




  C b.
     
  LEEDU










  a) | Riikliku sotsiaalkindlustuse töövõimetuspensionid, mida makstakse riiklike sotsiaalkindlustuspensionide seaduse alusel. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

b)

II osa muudetakse järgmiselt:

II osa muudetakse järgmiselt:

i)

i)

pealkirja „C. ITAALIA” all oleva kande järele lisatakse järgmised kanded:

pealkirja „C. ITAALIA” all oleva kande järele lisatakse järgmised kanded:

„
  C a.
     
  LÄTI

C a.

LÄTI

Eeldatavate kindlustusperioodide alusel arvutatav toitjakaotuspension (1. jaanuari 1996. aasta riigipensionide seaduse artikli 23 lõige 8).

Eeldatavate kindlustusperioodide alusel arvutatav toitjakaotuspension (1. jaanuari 1996. aasta riigipensionide seaduse artikli 23 lõige 8).

C b.
     
  LEEDU

C b.

LEEDU

a)

a)

Riikliku sotsiaalkindlustuse töövõimetuspensionid, mida makstakse riiklike sotsiaalkindlustuspensionide seaduse alusel.

| b) | Riikliku sotsiaalkindlustuse toitjakaotuspensionid, mida arvutatakse surnud isiku töövõimetuspensioni alusel vastavalt riiklike sotsiaalkindlustuspensionide seadusele
  ” |
| --- | --- |

b)

b)

Riikliku sotsiaalkindlustuse toitjakaotuspensionid, mida arvutatakse surnud isiku töövõimetuspensioni alusel vastavalt riiklike sotsiaalkindlustuspensionide seadusele

| ii) | Pealkirja „D. LUKSEMBURG” all oleva kande järele lisatakse järgmine kanne:


  „
  Da.
     
  SLOVAKKIA










  a) | Slovakkia invaliidsuspension ja sellest tulenev toitjakaotuspension. |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

Pealkirja „D. LUKSEMBURG” all oleva kande järele lisatakse järgmine kanne:

Pealkirja „D. LUKSEMBURG” all oleva kande järele lisatakse järgmine kanne:

„
  Da.
     
  SLOVAKKIA

Da.

SLOVAKKIA

a)

a)

Slovakkia invaliidsuspension ja sellest tulenev toitjakaotuspension.

| b) | Invaliidsuspension isikule, kes invaliidistus, kui ta oli ülalpeetav laps, ja kelle puhul on nõutav kindlustusperiood loetud alati täidetuks (sotsiaalkindlustusseaduse nr 461/2003 (muudetud kujul) artikli 70 lõige 2, artikli 72 lõige 3 ja artikli 73 lõiked 3 ja 4)
  ” |
| --- | --- |

b)

b)

Invaliidsuspension isikule, kes invaliidistus, kui ta oli ülalpeetav laps, ja kelle puhul on nõutav kindlustusperiood loetud alati täidetuks (sotsiaalkindlustusseaduse nr 461/2003 (muudetud kujul) artikli 70 lõige 2, artikli 72 lõige 3 ja artikli 73 lõiked 3 ja 4)

| c) | III osas asendatakse kanne „15. juuni 1992. aasta Põhjamaade konventsioon sotsiaalkindlustuse kohta” järgmisega:


  „
  18. augusti 2003. aasta Põhjamaade sotsiaalkindlustuskonventsioon.
  ” |
| --- | --- |

c)

c)

III osas asendatakse kanne „15. juuni 1992. aasta Põhjamaade konventsioon sotsiaalkindlustuse kohta” järgmisega:

III osas asendatakse kanne „15. juuni 1992. aasta Põhjamaade konventsioon sotsiaalkindlustuse kohta” järgmisega:

„
  18. augusti 2003. aasta Põhjamaade sotsiaalkindlustuskonventsioon.
  ”

18. augusti 2003. aasta Põhjamaade sotsiaalkindlustuskonventsioon.

| 10. | X lisa asendatakse järgmisega:



  „X LISA


  MITTEOSAMAKSELISED RAHALISED ERIHÜVITISED




  [Artikli 70 lõike 2 punkt c]




  A.
     
  BELGIA










  a) | Sissetulekute asendustoetus (27. veebruari 1987. aasta seadus) |
| --- | --- | --- |

10.

10.

X lisa asendatakse järgmisega:

X lisa asendatakse järgmisega:

„X LISA

MITTEOSAMAKSELISED RAHALISED ERIHÜVITISED

[Artikli 70 lõike 2 punkt c]

A.
     
  BELGIA

a)

| b) | Tagatud sissetulek eakatele (22. märtsi 2001. aasta seadus) |
| --- | --- |

b)

B.
     
  BULGAARIA

Eakate sotsiaalpension (sotsiaalkindlustusseadustiku artikkel 89)

C.
     
  TŠEHHI VABARIIK

Sotsiaaltoetus (riiklike sotsiaaltoetuste seadus nr 117/1995 Sb)

D.
     
  TAANI

Pensionäride eluasemekulud (individuaalse eluasemetoetuse seadus, konsolideeritud 29. märtsi 1995. aasta seadusega nr 204)

E.
     
  SAKSAMAA

Elementaarne toimetulekutoetus eakatele ja madalama teenimisvõimega isikutele vastavalt sotsiaalseadustiku XII köite 4. peatükile

Hüvitised elamiskulude katmiseks tööotsijaid käsitlevate põhisätete alusel, välja arvatud juhul, kui seoses kõnealuste hüvitistega on täidetud abikõlblikkuse kriteeriumid ajutise lisasumma saamiseks pärast töötushüvitise saamist (sotsiaalseadustiku II köite artikli 24 lõige 1)

F.
     
  EESTI

| a) | Puudega täiskasvanu toetus (27. jaanuari 1999. aasta puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seadus) |
| --- | --- |

a)

| b) | Riiklik töötu abiraha (29. septembri 2005. aasta tööturuteenuste ja -toetuste seadus) |
| --- | --- |

b)

G.
     
  IIRIMAA

| a) | Tööotsija toetus (2005. aasta konsolideeritud sotsiaalhoolekandeseadus, 3. osa, 2. peatükk) |
| --- | --- |

a)

| b) | Riigipension (mitteosamakseline) (2005. aasta konsolideeritud sotsiaalhoolekandeseadus, 3. osa, 4. peatükk) |
| --- | --- |

b)

| c) | Lesepension (mitteosamakseline) (2005. aasta konsolideeritud sotsiaalhoolekandeseadus, 3. osa, 6. peatükk) |
| --- | --- |

c)

| d) | Puudetoetus (2005. aasta konsolideeritud sotsiaalhoolekandeseadus, 3. osa, 10. peatükk) |
| --- | --- |

d)

| e) | Liikuvustoetus (1970. aasta tervishoiuseadus, 61. jagu) |
| --- | --- |

e)

| f) | Pimedate pension (2005. aasta konsolideeritud sotsiaalhoolekandeseadus, 3. osa, 5. peatükk) |
| --- | --- |

f)

H.
     
  KREEKA

Spetsiaalsed eakate abirahad (seadus nr 1296/82)

I.
     
  HISPAANIA

| a) | Miinimumsissetuleku tagatis (7. aprilli 1982. aasta seadus nr 13/82) |
| --- | --- |

a)

| b) | Rahalised hüvitised eakate ja töövõimetute invaliidide abistamiseks (24. juuli 1981. aasta kuninglik dekreet nr 2620/81) |
| --- | --- |

b)

| c) | Järgmised pensionihüvitised:









  i) | mitteosamakselised invaliidsus- ja vanaduspensionid, mis on sätestatud üldise sotsiaalkindlustusseaduse konsolideeritud teksti artikli 38 lõikes 1, kinnitatud 20. juuni 1994. aasta kuningliku seadusandliku dekreediga nr 1/1994 |
| --- | --- | --- |

c)

i)

mitteosamakselised invaliidsus- ja vanaduspensionid, mis on sätestatud üldise sotsiaalkindlustusseaduse konsolideeritud teksti artikli 38 lõikes 1, kinnitatud 20. juuni 1994. aasta kuningliku seadusandliku dekreediga nr 1/1994

| ii) | hüvitised, mida makstakse täiendavalt alapunktis i osutatud pensionitele vastavalt autonoomsete piirkondade õigusaktide sätetele, mille kohaselt tagavad niisugused pensionilisandid autonoomsete piirkondade majanduslikku ja sotsiaalset olukorda arvesse võttes elatusmiinimumiga võrdse sissetuleku |
| --- | --- |

ii)

hüvitised, mida makstakse täiendavalt alapunktis i osutatud pensionitele vastavalt autonoomsete piirkondade õigusaktide sätetele, mille kohaselt tagavad niisugused pensionilisandid autonoomsete piirkondade majanduslikku ja sotsiaalset olukorda arvesse võttes elatusmiinimumiga võrdse sissetuleku

| d) | Liikuvuse parandamise ja transpordikulude hüvitamise toetused (7. aprilli 1982. aasta seadus nr 13/1982) |
| --- | --- |

d)

J.
     
  PRANTSUSMAA

| a) | Täiendavad abirahad:









  i) | spetsiaalsest invaliidsusfondist ja |
| --- | --- | --- |

a)

i)

spetsiaalsest invaliidsusfondist ja

| ii) | eakate solidaarsusfondist |
| --- | --- |

ii)

eakate solidaarsusfondist

omandatud õiguste suhtes (30. juuni 1956. aasta seadus, kodifitseeritud sotsiaalkindlustusseadustiku VIII köites).

| b) | Toetus puuetega täiskasvanutele (30. juuni 1975. aasta seadus, kodifitseeritud sotsiaalkindlustusseadustiku VIII köites) |
| --- | --- |

b)

| c) | Eritoetus omandatud õiguste suhtes (10. juuli 1952. aasta seadus, kodifitseeritud sotsiaalkindlustusseadustiku VIII köites) |
| --- | --- |

c)

| d) | Eakate solidaarsustoetus (24. juuni 2004. aasta määrus, kodifitseeritud sotsiaalkindlustusseadustiku VIII köites) alates 1. jaanuarist 2006 |
| --- | --- |

d)

K.
     
  ITAALIA

| a) | Sotsiaalpensionid varatutele isikutele (30. aprilli 1969. aasta seadus nr 153) |
| --- | --- |

a)

| b) | Pensionid ja toetused puudega või invaliidistunud tsiviilisikutele (30. märtsi 1974. aasta seadus nr 118, 11. veebruari 1980. aasta seadus nr 18 ja 23. novembri 1988. aasta seadus nr 508). |
| --- | --- |

b)

| c) | Pensionid ning toetused kurttummadele (26. mai 1970. aasta seadus nr 381 ja 23. novembri 1988. aasta seadus nr 508) |
| --- | --- |

c)

| d) | Pensionid ja toetused pimedatele tsiviilisikutele (27. mai 1970. aasta seadus nr 382 ja 23. novembri 1988. aasta seadus nr 508) |
| --- | --- |

d)

| e) | Miinimumpensione täiendavad hüvitised (4. aprilli 1952. aasta seadus nr 218, 11. novembri 1983. aasta seadus nr 638 ja 29. detsembri 1990. aasta seadus nr 407). |
| --- | --- |

e)

| f) | Puudega inimeste toetusi täiendavad hüvitised (12. juuni 1984. aasta seadus nr 222) |
| --- | --- |

f)

| g) | Sotsiaaltoetus (8. augusti 1995. aasta seadus nr 335) |
| --- | --- |

g)

| h) | Täiendav sotsiaaltoetus (29. detsembri 1988. aasta seaduse nr 544 (koos hilisemate muudatustega) artikli 1 lõiked 1 ja 12) |
| --- | --- |

h)

L.
     
  KÜPROS

| a) | Sotsiaalpension (1995. aasta sotsiaalpensionide seadus (seadus 25(I)/95) muudetud kujul) |
| --- | --- |

a)

| b) | Toetus raske liikumispuude korral (ministrite nõukogu 16. oktoobri 1992. aasta otsus nr 38210, 1. augusti 1994. aasta otsus nr 41370, 11. juuni 1997. aasta otsus nr 46183 ja 16. mai 2001. aasta otsus nr 53675) |
| --- | --- |

b)

| c) | Pimedate eritoetus (1996. aasta eritoetuste seadus (seadus 77(I)/96) muudetud kujul) |
| --- | --- |

c)

M.
     
  LÄTI

| a) | Riiklik sotsiaalkindlustushüvitis (1. jaanuari 2003. aasta seadus riiklike sotsiaalhüvitiste kohta) |
| --- | --- |

a)

| b) | Piiratud liikuvusega isikute transpordikulude hüvitis (1. jaanuari 2003. aasta riiklike sotsiaalhüvitiste seadus) |
| --- | --- |

b)

N.
     
  LEEDU

| a) | Sotsiaalabipension (2005. aasta riiklike sotsiaalabihüvitiste seaduse artikkel 5) |
| --- | --- |

a)

| b) | Erihüvitis (2005. aasta riiklike sotsiaaltoetuste seaduse artikkel 15) |
| --- | --- |

b)

| c) | Transporditoetus liikumispuudega inimestele (2000. aasta transporditoetuste seaduse artikkel 7) |
| --- | --- |

c)

O.
     
  LUKSEMBURG

Toetus raske puudega isikutele (12. septembri 2003. aasta seaduse artikli 1 lõige 2), välja arvatud isikud, kes on tunnistatud puudega töötajateks ja kes töötavad avatud tööturul või erikeskkonnas)

P.
     
  UNGARI

| a) | Invaliidsustoetus (ministrite nõukogu dekreet nr 83/1987 (XII 27) invaliidsustoetuse kohta) |
| --- | --- |

a)

| b) | Mitteosamakseline vanaduspension (1993. aasta III seadus sotsiaalhalduse ja sotsiaalhüvitiste kohta) |
| --- | --- |

b)

| c) | Transporditoetus (valitsuse dekreet nr 164/1995 (XII 27) raske füüsilise puudega isikute transporditoetuste kohta) |
| --- | --- |

c)

Q.
     
  MALTA

| a) | Lisatoetus (1987. aasta sotsiaalkindlustusseaduse 73. jagu (ptk 318)). 1987) |
| --- | --- |

a)

| b) | Vanaduspension (1987. aasta sotsiaalkindlustusseadus (ptk 318)). 1987) |
| --- | --- |

b)

R.
     
  MADALMAAD

| a) | Wet Arbeidsongeschiktheidsvoorziening jonggehandicapten (Wajong) (24. aprilli 1997. aasta puuetega noorte töövõimetustoetuse seadus) |
| --- | --- |

a)

| b) | Toeslagenwet (TW) (6. novembri 1986. aasta lisahüvitiste seadus) |
| --- | --- |

b)

S.
     
  AUSTRIA

Kompensatoorne lisatoetus (9. septembri 1955. aasta föderaalseadus üldise sotsiaalkindlustuse kohta, 11. oktoobri 1978. aasta föderaalseadus kaubandussektori töötajate sotsiaalkindlustuse kohta ja 11. oktoobri 1978. aasta föderaalseadus talupidajate sotsiaalkindlustuse kohta

T.
     
  POOLA

Sotsiaalpension (27. juuni 2003. aasta sotsiaalpensionide seadus)

U.
     
  PORTUGAL

| a) | Mitteosamakseline riiklik vanadus- ja invaliidsuspension (13. oktoobri 1980. aasta dekreet-seadus nr 464/80) |
| --- | --- |

a)

| b) | Mitteosamakseline lesepension (11. novembri 1981. aasta dekreet nr 52/81). |
| --- | --- |

b)

| c) | Täiendav solidaarsustoetus eakatele (29. detsembri 2005. aasta dekreet-seadus nr 232/2005, mida on muudetud 11. detsembri 2006. aasta dekreet-seadusega nr 236/2006) |
| --- | --- |

c)

V.
     
  SLOVEENIA

| a) | Riigipension (23. detsembri 1999. aasta pensioni- ja invaliidsuskindlustuse seadus) |
| --- | --- |

a)

| b) | Sissetulekutoetus pensionäridele (23. detsembri 1999. aasta pensioni- ja invaliidsuskindlustuse seadus) |
| --- | --- |

b)

| c) | Ülalpidamistoetus (23. detsembri 1999. aasta pensioni- ja invaliidsuskindlustuse seadus) |
| --- | --- |

c)

W.
     
  SLOVAKKIA

| a) | Ainsaks sissetulekuallikaks olevates pensionides enne 1. jaanuari 2004. tehtud kohandus |
| --- | --- |

a)

| b) | Enne 1. jaanuari 2004. määratud sotsiaalpension |
| --- | --- |

b)

X.
     
  SOOME

| a) | Eluasemetoetus pensionäridele (pensionäride eluasemetoetuse seadus, 571/2007) |
| --- | --- |

a)

| b) | Tööturutoetus (töötushüvitiste seadus 1290/2002) |
| --- | --- |

b)

| c) | Eritoetus sisserändajatele (sisserändajate eritoetuse seadus, 1192/2002) |
| --- | --- |

c)

Y.
     
  ROOTSI

| a) | Eluasemetoetus pensionit saavatele isikutele (seadus 2001: 761) |
| --- | --- |

a)

| b) | Eakate finantstoetus (seadus 2001: 853) |
| --- | --- |

b)

Z.
     
  ÜHENDKUNINGRIIK

| a) | Riiklik pension (2002. aasta riikliku pensioni seadus ja Põhja-Iirimaa 2002. aasta riikliku pensioni seadus) |
| --- | --- |

a)

| b) | Sissetulekust sõltuvad toetused tööotsijatele (1995. aasta tööotsijate seadus ja Põhja-Iirimaa 1995. aasta tööotsijate määrus) |
| --- | --- |

b)

| c) | Sissetulekutoetus (1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja -hüvitiste seadus ning Põhja-Iirimaa 1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja -hüvitiste seadus) |
| --- | --- |

c)

| d) | Puuetega isikute elatusraha liikumisvõime komponent (1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja -hüvitiste seadus ning Põhja-Iirimaa 1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja -hüvitiste seadus).
  ” |
| --- | --- |

d)

| 11. | XI lisa asendatakse järgmisega:

  „XI LISA
  LIIKMESRIIKIDE ÕIGUSAKTIDE RAKENDAMISE ERISÄTTED

  [Artikli 51 lõige 3, artikli 56 lõige 1 ja artikkel 83]

  A.   BELGIA
  Puudub


  B.
     
  BULGAARIA




  Bulgaaria tervisekindlustusseaduse artikli 33 lõige 1 kehtib kõigi kohta, kelle jaoks Bulgaaria on käesoleva määruse III jaotise 1. peatüki kohaselt pädev liikmesriik.



  C.   TŠEHHI VABARIIK
  Puudub

  D.   TAANI
  ▐







  1. | a) | Arvutades pensione lov om social pension'i (sotsiaalpensionite seadus) alusel loetakse piirialadel töötaja või hooajatöötaja
  Taani õigusaktide alusel
  täitunud töötamisperioode või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioode tema ülalpidamisel olnud abikaasa Taanis täitunud elamisperioodideks, kui ülalpidamisel olnud abikaasa oli nende perioodide jooksul asjaomase töötajaga abielus ning nende kooselu ei olnud lõppenud või sobimatuse tõttu faktiliselt lõppenud, tingimusel et nimetatud perioodidel elas abikaasa teise liikmesriigi territooriumil.
  Selle lõike raames mõistetakse „hooajatööna” tööd, mis igal aastal aastaaegade vaheldumise tõttu kordub. |
| --- | --- | --- | --- |

11.

11.

XI lisa asendatakse järgmisega:

„XI LISA

LIIKMESRIIKIDE ÕIGUSAKTIDE RAKENDAMISE ERISÄTTED

[Artikli 51 lõige 3, artikli 56 lõige 1 ja artikkel 83]

A.   BELGIA

Puudub

B.
     
  BULGAARIA

Bulgaaria tervisekindlustusseaduse artikli 33 lõige 1 kehtib kõigi kohta, kelle jaoks Bulgaaria on käesoleva määruse III jaotise 1. peatüki kohaselt pädev liikmesriik.

C.   TŠEHHI VABARIIK

Puudub

D.   TAANI

▐

1.

a)

Arvutades pensione lov om social pension'i (sotsiaalpensionite seadus) alusel loetakse piirialadel töötaja või hooajatöötaja
  Taani õigusaktide alusel
  täitunud töötamisperioode või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioode tema ülalpidamisel olnud abikaasa Taanis täitunud elamisperioodideks, kui ülalpidamisel olnud abikaasa oli nende perioodide jooksul asjaomase töötajaga abielus ning nende kooselu ei olnud lõppenud või sobimatuse tõttu faktiliselt lõppenud, tingimusel et nimetatud perioodidel elas abikaasa teise liikmesriigi territooriumil.

Selle lõike raames mõistetakse „hooajatööna” tööd, mis igal aastal aastaaegade vaheldumise tõttu kordub.

| b) | Arvutades pensione lov om social pension'i (sotsiaalpensionite seadus) alusel loetakse isiku, kelle suhtes ei kehti lõike 2 punkt a, enne 1. jaanuari 1984
  Taani õigusaktide alusel
  täitunud töötamisperioode või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioode tema ülalpidamisel olnud abikaasa Taanis täitunud elamisperioodideks, kui ülalpidamisel olnud abikaasa oli nende perioodide jooksul kõnealuse isikuga abielus ning nende kooselu ei olnud lõppenud või sobimatuse tõttu faktiliselt lõppenud, tingimusel et nimetatud perioodidel elas abikaasa teise liikmesriigi territooriumil. |
| --- | --- |

b)

Arvutades pensione lov om social pension'i (sotsiaalpensionite seadus) alusel loetakse isiku, kelle suhtes ei kehti lõike 2 punkt a, enne 1. jaanuari 1984
  Taani õigusaktide alusel
  täitunud töötamisperioode või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioode tema ülalpidamisel olnud abikaasa Taanis täitunud elamisperioodideks, kui ülalpidamisel olnud abikaasa oli nende perioodide jooksul kõnealuse isikuga abielus ning nende kooselu ei olnud lõppenud või sobimatuse tõttu faktiliselt lõppenud, tingimusel et nimetatud perioodidel elas abikaasa teise liikmesriigi territooriumil.

| c) | Punktide a ja b kohaselt arvessevõetavaid perioode ei arvestata juhul, kui need langevad kokku perioodidega, mida võetakse asjaomase isiku pensioni arvutamisel arvesse teise liikmesriigi kohustusliku kindlustuse seaduste alusel, või perioodidega, mille jooksul asjaomane isik sai pensioni selliste seaduste alusel. Neid perioode võetakse siiski arvesse juhul, kui nimetatud pensioni aastasumma on väiksem kui pool sotsiaalpensioni põhimäärast. |
| --- | --- |

c)

Punktide a ja b kohaselt arvessevõetavaid perioode ei arvestata juhul, kui need langevad kokku perioodidega, mida võetakse asjaomase isiku pensioni arvutamisel arvesse teise liikmesriigi kohustusliku kindlustuse seaduste alusel, või perioodidega, mille jooksul asjaomane isik sai pensioni selliste seaduste alusel. Neid perioode võetakse siiski arvesse juhul, kui nimetatud pensioni aastasumma on väiksem kui pool sotsiaalpensioni põhimäärast.

| 2. | a) | Olenemata artikli 6 sätetest on isikutel, kes pole ühes või mitmes liikmesriigis tasulist tööd teinud, õigus saada Taani sotsiaalpensionile ainult juhul, kui nad on olnud või on varem olnud Taani alalised elanikud vähemalt kolm aastat, ning arvestades Taani õigusaktides sätestatud vanusepiiranguid. Kui artiklis 4 ei ole sätestatud teisiti, siis ei kohaldata artiklit 7 Taani sotsiaalpensionite suhtes, millele neil isikutel on tekkinud õigus. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Olenemata artikli 6 sätetest on isikutel, kes pole ühes või mitmes liikmesriigis tasulist tööd teinud, õigus saada Taani sotsiaalpensionile ainult juhul, kui nad on olnud või on varem olnud Taani alalised elanikud vähemalt kolm aastat, ning arvestades Taani õigusaktides sätestatud vanusepiiranguid. Kui artiklis 4 ei ole sätestatud teisiti, siis ei kohaldata artiklit 7 Taani sotsiaalpensionite suhtes, millele neil isikutel on tekkinud õigus.

| b) | Eelnimetatud sätteid ei kohaldata Taanis tasulist tööd tegevate isikute perekonnaliikmete või üliõpilaste või nende perekonnaliikmete õiguse suhtes saada Taani sotsiaalpensioni. |
| --- | --- |

b)

Eelnimetatud sätteid ei kohaldata Taanis tasulist tööd tegevate isikute perekonnaliikmete või üliõpilaste või nende perekonnaliikmete õiguse suhtes saada Taani sotsiaalpensioni.

| 3. | Ajutine hüvitis on tagatud töötutele, kes töötavad ledighedsydelse (paindlik töögraafik) alusel (10. juuni 1997. aasta seadus nr 455), on tagatud käesoleva määruse III jaotise 6. peatüki alusel. Teise liikmesriiki suunduvate töötute puhul kohaldatakse artikleid 64 ja 65, kui asjaomane liikmesriik rakendab sama kategooria isikute puhul sarnaseid tööhõivekavasid. |
| --- | --- |

3.

Ajutine hüvitis on tagatud töötutele, kes töötavad ledighedsydelse (paindlik töögraafik) alusel (10. juuni 1997. aasta seadus nr 455), on tagatud käesoleva määruse III jaotise 6. peatüki alusel. Teise liikmesriiki suunduvate töötute puhul kohaldatakse artikleid 64 ja 65, kui asjaomane liikmesriik rakendab sama kategooria isikute puhul sarnaseid tööhõivekavasid.

| 4. | Juhul kui Taani sotsiaalpensioni saaval isikul on samuti õigus saada teisest liikmesriigist toitjakaotuspensioni, loetakse need pensionid Taani õigusaktide rakendamisel samaliigilisteks hüvitisteks määruse artikli 53 lõikes 1 määratletud tähenduses, tingimusel et isik, kelle kindlustus- või elamisperioodide alusel toitjakaotuspensioni arvutatakse, on samuti omandanud õiguse saada Taani sotsiaalpensioni. |
| --- | --- |

4.

Juhul kui Taani sotsiaalpensioni saaval isikul on samuti õigus saada teisest liikmesriigist toitjakaotuspensioni, loetakse need pensionid Taani õigusaktide rakendamisel samaliigilisteks hüvitisteks määruse artikli 53 lõikes 1 määratletud tähenduses, tingimusel et isik, kelle kindlustus- või elamisperioodide alusel toitjakaotuspensioni arvutatakse, on samuti omandanud õiguse saada Taani sotsiaalpensioni.

E.   SAKSAMAA

▐

| 1. | Olenemata
  käesoleva määruse
  artikli 5 punktist a
  ja

  sotsiaalkindlustuskoodeksi (Sozialgezetzbuch – SGB) VI köite artikli 5 lõike 4
  punktist 1, on isikul
  ,
  kes saab
  teise liikmesriigi õigusaktide kohaselt
  täielikku vanaduspensioni,
  õigus
  taotleda Saksamaa pensionikindlustusskeemi raames kohustuslikku kindlustust
  . |
| --- | --- |

1.

Olenemata
  käesoleva määruse
  artikli 5 punktist a
  ja

  sotsiaalkindlustuskoodeksi (Sozialgezetzbuch – SGB) VI köite artikli 5 lõike 4
  punktist 1, on isikul
  ,
  kes saab
  teise liikmesriigi õigusaktide kohaselt
  täielikku vanaduspensioni,
  õigus
  taotleda Saksamaa pensionikindlustusskeemi raames kohustuslikku kindlustust
  .

| 2. | Olenemata käesoleva määruse artikli 5 punktist a ja SGB VI köite
  artikli 7 lõigetest 1 ja 3
  on isikul, kel on teises liikmesriigis kohustuslik kindlustus või kes saab teise liikmesriigi õigusaktide kohaselt vanaduspensioni, õigus liituda Saksamaa vabatahtliku kindlustusskeemiga. |
| --- | --- |

2.

Olenemata käesoleva määruse artikli 5 punktist a ja SGB VI köite
  artikli 7 lõigetest 1 ja 3
  on isikul, kel on teises liikmesriigis kohustuslik kindlustus või kes saab teise liikmesriigi õigusaktide kohaselt vanaduspensioni, õigus liituda Saksamaa vabatahtliku kindlustusskeemiga.

| 3. | SGB V köite artikli 47 lõike 1 ja SGB VII köite artikli 47 lõike 1 ning Saksamaa kindlustusseadustiku (Reichsversicherungsordnung) artikli 200 lõike 2 alusel rahaliste hüvitiste andmine kindlustatud isikutele, kes elavad teises liikmesriigis, arvutatakse Saksamaa kindlustusskeemides välja hüvitiste summa määramiseks kasutatav netopalk, justkui kindlustatud isik elaks Saksamaal, välja arvatud juhul, kui kindlustatud isik taotleb, et hüvitise summa määrataks kindlaks tema poolt tegelikult saadava netopalga alusel. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Teiste liikmesriikide kodanikud, kelle elukoht või tavapärane asukoht on väljaspool Saksamaad ning kes täidavad Saksamaa pensionikindlustusskeemi üldtingimusi, võivad vabatahtlikke sissemakseid teha ainult juhul, kui nad on varem olnud Saksamaa pensionikindlustusskeemi kaudu vabatahtlikult või kohustuslikult kindlustatud; see kehtib ka kodakondsuseta isikute ja pagulaste kohta, kelle elukoht või tavapärane asukoht on teises liikmesriigis. |
| --- | --- |

4.

| 5. | SGB VI köite artiklist 253 tulenev arvestusperiood (pauschale Anrechnungszeit) määratakse vaid Saksamaa perioodide põhjal. |
| --- | --- |

5.

SGB VI köite artiklist 253 tulenev arvestusperiood (pauschale Anrechnungszeit) määratakse vaid Saksamaa perioodide põhjal.

| 6. | 31. detsembril 1991 kehtinud Saksamaa pensioniõigusaktide kohaldamisel
  pensioni ümberarvutamiseks
  kohaldatakse Saksamaa asendusperioodide (Ersatzzeiten) arvessevõtmisel üksnes ║ Saksamaa seaduseid. |
| --- | --- |

6.

31. detsembril 1991 kehtinud Saksamaa pensioniõigusaktide kohaldamisel
  pensioni ümberarvutamiseks
  kohaldatakse Saksamaa asendusperioodide (Ersatzzeiten) arvessevõtmisel üksnes ║ Saksamaa seaduseid.

| 7. | Olenemata välisriigi pensionide seaduse (Fremdrentengesetz) paragrahvist 2, kohaldatakse käesoleva määruse kohaldamisel jätkuvalt Saksamaa õigusakte tööõnnetuste ja kutsehaiguste kohta, mille eest on ette nähtud hüvitis seaduse alusel, mis käsitleb välisriigi pensione ja hüvitisi seoses kindlustusperioodidega, mida saab krediteerida seaduse kohaselt, mis käsitleb välisriigi pensione ümberasustatud isikute ja pagulaste seaduse (Bundesvertriebenengesetz) paragrahvi 1 lõigetes 2 ja 3 nimetatud territooriumidel. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Käesoleva määruse artikli 52 lõike 1 punkti b alapunktis i osutatud vabakutseliste pensioniskeemide teoreetilise suuruse arvutamiseks võtab pädev asutus iga mis tahes muu liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud kindlustusaasta suhtes aluseks keskmise iga-aastase õiguse saada pensioni, mis on välja teenitud pädeva asutuse koosseisus maksude tasumise kaudu. |
| --- | --- |

8.

F.   EESTI

Vanemahüvitise arvestamisel arvestatakse, et teistes liikmesriikides kui Eesti töötamise perioodidel maksti keskmiselt sama palju sotsiaalmaksu kui Eestis töötamise perioodil, millega need liidetakse. Kui isik on vaatlusaastal töötanud ainult ühes teises liikmesriigis, siis arvutatakse hüvitist vaatlusaasta ja lapsepuhkuse vahepeal Eestis keskmiselt makstud sotsiaalmaksu põhjal.

G.   KREEKA

| 1. | Seadust nr 1469/84, mis käsitleb Kreeka kodanike ja Kreeka päritoluga muude riikide kodanike vabatahtlikku liitumist pensionikindlustusskeemiga, kohaldatakse teiste liikmesriikide kodanike, kodakondsuseta isikute ja pagulaste suhtes juhul, kui asjaomased isikud on sõltumata nende elamis- või viibimiskohast varem olnud kohustuslikult või vabatahtlikult Kreeka pensionikindlustusskeemi liikmed. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Olenemata käesoleva määruse artikli 5 punktist a ja seaduse nr 1140/81 artiklist 34, on isikul, kes saab teise liikmesriigi õigusaktide alusel tööõnnetuste või kutsehaigustega seotud pensioni, õigus taotleda põllumajandusliku kindlustusskeemi raames kohaldatavate õigusaktide alusel kohustuslikku kindlustust seoses selliste tegevusaladega, mis kuuluvad kõnealuste õigusaktide kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

2.

H.   HISPAANIA

▐

| 1. | Käesoleva määruse
  artikli 52 lõike 1 punkti b alapunkti i
  rakendamisel võetakse töötajal pensioniikka või kohustuslikku pensioniikka jõudmisest puudujäävaid aastaid, mis on sätestatud riikliku pensioni saajaid käsitleva seaduse (Ley de clases pasivas del Estado) konsolideeritud
  versiooni
  artikli 31
  lõikes 4 tegelike riigi teenistuses oldud aastatena
  arvesse ainult juhul, kui selle
  sündmuse
  ajal, mille alusel tuleb maksta invaliidsuspensioni või toitjakaotuspensioni, oli hüvitise saaja hõlmatud Hispaania riigiteenistujate eriskeemiga või tegevusega, mille suhtes seda skeemi kohaldatakse,
  või kui sündmuse ajal, mille alusel tuleb maksta pensioni, täitis hüvitise saaja tööülesannet, mille korral oleks olnud nõutav asjaomase isiku kuulumine riigiteenistujate, relvajõudude ja kohtustruktuuri eriskeemi, kui tööülesandeid oleks täidetud Hispaanias
  . |
| --- | --- |

1.

Käesoleva määruse
  artikli 52 lõike 1 punkti b alapunkti i
  rakendamisel võetakse töötajal pensioniikka või kohustuslikku pensioniikka jõudmisest puudujäävaid aastaid, mis on sätestatud riikliku pensioni saajaid käsitleva seaduse (Ley de clases pasivas del Estado) konsolideeritud
  versiooni
  artikli 31
  lõikes 4 tegelike riigi teenistuses oldud aastatena
  arvesse ainult juhul, kui selle
  sündmuse
  ajal, mille alusel tuleb maksta invaliidsuspensioni või toitjakaotuspensioni, oli hüvitise saaja hõlmatud Hispaania riigiteenistujate eriskeemiga või tegevusega, mille suhtes seda skeemi kohaldatakse,
  või kui sündmuse ajal, mille alusel tuleb maksta pensioni, täitis hüvitise saaja tööülesannet, mille korral oleks olnud nõutav asjaomase isiku kuulumine riigiteenistujate, relvajõudude ja kohtustruktuuri eriskeemi, kui tööülesandeid oleks täidetud Hispaanias
  .

| 2. | a) | Vastavalt artikli 56 lõike 1 punktile c arvutatakse Hispaania hüvitise teoreetiline suurus kindlustatu tegelike sissemaksete põhjal aastate jooksul, mis vahetult eelnesid Hispaania sotsiaalkindlustusele viimase sissemakse tasumisele. Kui pensioni põhisumma arvutamisel tuleb arvesse võtta teiste liikmesriikide õigusaktide kohaselt täitunud kindlustus- või elamisperioode, siis kasutatakse eelnimetatud perioodide osas neile vaatlusperioodidele ajaliselt võimalikult lähedalseisvaid Hispaania sissemakseid, tarbijahinnaindeksi arengut arvestades. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Vastavalt artikli 56 lõike 1 punktile c arvutatakse Hispaania hüvitise teoreetiline suurus kindlustatu tegelike sissemaksete põhjal aastate jooksul, mis vahetult eelnesid Hispaania sotsiaalkindlustusele viimase sissemakse tasumisele. Kui pensioni põhisumma arvutamisel tuleb arvesse võtta teiste liikmesriikide õigusaktide kohaselt täitunud kindlustus- või elamisperioode, siis kasutatakse eelnimetatud perioodide osas neile vaatlusperioodidele ajaliselt võimalikult lähedalseisvaid Hispaania sissemakseid, tarbijahinnaindeksi arengut arvestades.

| ║ b) | Saadud pensionisummat suurendatakse suurendamiste ja ümberhindamiste summa võrra, mida arvutatakse samaliigiliste pensionite puhul iga järgneva aasta eest. |
| --- | --- |

║ b)

Saadud pensionisummat suurendatakse suurendamiste ja ümberhindamiste summa võrra, mida arvutatakse samaliigiliste pensionite puhul iga järgneva aasta eest.

| 3. | Teistes liikmesriikides täitunud perioode, mis tuleb arvutada avalike teenistujate, relvajõudude ja kohtustruktuuri eriskeemide kohaselt, käsitletakse käesoleva määruse artikli 56 kohaldamisel samal viisil nagu Hispaania avaliku teenistuja ajaliselt lähimaid täitunud perioode. |
| --- | --- |

3.

Teistes liikmesriikides täitunud perioode, mis tuleb arvutada avalike teenistujate, relvajõudude ja kohtustruktuuri eriskeemide kohaselt, käsitletakse käesoleva määruse artikli 56 kohaldamisel samal viisil nagu Hispaania avaliku teenistuja ajaliselt lähimaid täitunud perioode.

| 4. | Sotsiaalkindlustuse üldseaduse teises üleminekusättes nimetatud eal põhinevaid täiendavaid summasid kohaldatakse käesoleva määruse kõigi hüvitisesaajate suhtes, kes on teinud makseid oma nimele Hispaania õigusaktide kohaselt enne 1. jaanuari 1967; käesoleva määruse artikli 5 kohaldamisel ei ole võimalik käsitleda teises liikmesriigis enne nimetatud kuupäeva krediteeritud kindlustust samaväärsena Hispaanias tehtud sissemaksetega üksnes sellel eesmärgil. Kuupäevale 1. jaanuar 1967 vastav kuupäev on 1. august 1970 meremeeste eriskeemi korral ja 1. aprill 1969 söekaevandajate sotsiaalkindlustuse eriskeemi korral. |
| --- | --- |

4.

I.   PRANTSUSMAA

| 1. | Teiste liikmesriikide kodanikud, kelle elukoht või tavapärane asukoht on väljaspool Prantsusmaad ning kes täidavad Prantsusmaa pensionikindlustusskeemi üldtingimusi, võivad sellesse vabatahtlikke sissemakseid teha ainult juhul, kui nad on varem olnud vabatahtlikult või kohustuslikult kindlustatud Prantsusmaa pensionikindlustusskeemis; see kehtib ka kodakondsuseta isikute ja pagulaste kohta, kelle elukoht või tavapärane asukoht on teises liikmesriigis. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Isikute puhul, kes saavad Prantsusmaal mitterahalisi hüvitisi vastavalt käesoleva määruse artiklitele 17, 24 või 26 ja kes elavad Prantsusmaa Haut-Rhin'i, Bas-Rhin'i või Moselle'i departemangus, hõlmavad teise liikmesriigi (kes vastutab nende kulude katmise eest) asutuse nimel tagatavad mitterahalised hüvitised nii üldise haiguskindlustusskeemi kui ka Alsace-Moselle'i täiendava kohustusliku kohaliku kindlustusskeemi hüvitisi. |
| --- | --- |

2.

Isikute puhul, kes saavad Prantsusmaal mitterahalisi hüvitisi vastavalt käesoleva määruse artiklitele 17, 24 või 26 ja kes elavad Prantsusmaa Haut-Rhin'i, Bas-Rhin'i või Moselle'i departemangus, hõlmavad teise liikmesriigi (kes vastutab nende kulude katmise eest) asutuse nimel tagatavad mitterahalised hüvitised nii üldise haiguskindlustusskeemi kui ka Alsace-Moselle'i täiendava kohustusliku kohaliku kindlustusskeemi hüvitisi.

| 3. | Käesoleva määruse III jaotise 5 peatüki kohaldamiseks hõlmavad Prantsusmaa õigusaktid, mida kohaldatakse isiku suhtes, kes tegutseb või tegutses varem töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana, nii vanaduspensionikindlustuse põhi- kui ka lisaskeemi(-skeeme), millega asjaomane isik on liitunud. |
| --- | --- |

3.

Käesoleva määruse III jaotise 5 peatüki kohaldamiseks hõlmavad Prantsusmaa õigusaktid, mida kohaldatakse isiku suhtes, kes tegutseb või tegutses varem töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana, nii vanaduspensionikindlustuse põhi- kui ka lisaskeemi(-skeeme), millega asjaomane isik on liitunud.

J.   IIRIMAA

| 1. | Olenemata käesoleva määruse artikli 21 lõikest 2 ja artiklist 62 võetakse
  Iirimaa õigusaktide alusel haigus- või töötushüvitise andmiseks

  kindlustatud isiku ette nähtud nädala keskmise töötasu arvutamisel arvesse kõnealuse kindlustatud isiku asjaomase
  aasta keskmisele nädalapalgale vastav summa iga töönädala eest, mil ta on
  asjaomasel aastal
  olnud teise liikmesriigi õigusaktide kohaselt töötaja. |
| --- | --- |

1.

Olenemata käesoleva määruse artikli 21 lõikest 2 ja artiklist 62 võetakse
  Iirimaa õigusaktide alusel haigus- või töötushüvitise andmiseks

  kindlustatud isiku ette nähtud nädala keskmise töötasu arvutamisel arvesse kõnealuse kindlustatud isiku asjaomase
  aasta keskmisele nädalapalgale vastav summa iga töönädala eest, mil ta on
  asjaomasel aastal
  olnud teise liikmesriigi õigusaktide kohaselt töötaja.

| 2. | Käesoleva määruse artikli 46 kohaldamisel, kui asjaomane isik on tema suhtes teise liikmesriigi õigusaktide kohaldamisel töövõimetu ja see lõpeb invaliidsusega, siis Iirimaa võtab
  2005. aasta
  sotsiaalhoolekandeseaduse (Social Welfare Consolidation Act)

  artikli 118
  lõike 1 punkti a alusel arvesse kõik perioodid, mil teda seoses töövõimetusele järgnenud invaliidsusega
  oleks peetud
  vastavalt Iiri õigusaktidele töövõimetuks. |
| --- | --- |

2.

Käesoleva määruse artikli 46 kohaldamisel, kui asjaomane isik on tema suhtes teise liikmesriigi õigusaktide kohaldamisel töövõimetu ja see lõpeb invaliidsusega, siis Iirimaa võtab
  2005. aasta
  sotsiaalhoolekandeseaduse (Social Welfare Consolidation Act)

  artikli 118
  lõike 1 punkti a alusel arvesse kõik perioodid, mil teda seoses töövõimetusele järgnenud invaliidsusega
  oleks peetud
  vastavalt Iiri õigusaktidele töövõimetuks.

K.   ITAALIA

Puudub ║

L.   KÜPROS

Artiklite 6, 51 ja 61 sätete kohaldamiseks määratletakse Küprose õigusaktides iga 6. oktoobril 1980 või pärast seda algav kindlustusnädal jagades asjaomase perioodi kõik sotsiaalkindlustusmaksualused tulud asjaomasel sissemakseteaastal sotsiaalmaksuga maksustatava põhipalga nädalase määraga, eeldades et nii saadud nädalate arv ei ületa asjaomase perioodi kalendrinädalate arvu.

M.   LÄTI

Puudub ║

N.   LEEDU

Puudub ║

O.   LUXEMBOURG

Puudub ║

P.   UNGARI

Puudub ║

Q.   MALTA

Erisätted riigiteenistujate kohta

| a) | Üksnes määruse artiklite 49 ja 60 kohaldamisel käsitletakse riigiteenistujatena isikuid, kes on võetud tööle relvajõudude seaduse (Malta seadustekogu 220. peatükk), politseiseaduse (Malta seadustekogu 164. peatükk) ja vanglate seaduse (Malta seadustekogu 260. peatükk) alusel. |
| --- | --- |

a)

Üksnes määruse artiklite 49 ja 60 kohaldamisel käsitletakse riigiteenistujatena isikuid, kes on võetud tööle relvajõudude seaduse (Malta seadustekogu 220. peatükk), politseiseaduse (Malta seadustekogu 164. peatükk) ja vanglate seaduse (Malta seadustekogu 260. peatükk) alusel.

| b) | Üksnes käesoleva määruse artikli 1 punkti e mõttes loetakse eespool nimetatud seaduste ja pensionimääruse (Malta seadustekogu 93. peatükk) alusel makstavaid pensioneid „riigiteenistujate eriskeemideks” |
| --- | --- |

b)

Üksnes käesoleva määruse artikli 1 punkti e mõttes loetakse eespool nimetatud seaduste ja pensionimääruse (Malta seadustekogu 93. peatükk) alusel makstavaid pensioneid „riigiteenistujate eriskeemideks”

R.   MADALMAAD

1.   Ravikindlustus

| a) | Käesoleva määruse III jaotise 1. ja 2. peatüki rakendamiseks mitterahaliste hüvitiste osas peetakse Madalmaade õigusaktide kohaselt isikuteks, kellel on õigus saada mitterahalisi hüvitisi:






  i) | isikuid, kes ravikindlustusseaduse (Zorgverzekeringswet) artikli 2 kohaselt on kohustatud võtma ravikindlustajalt kindlustuse, ning |
| --- | --- | --- |

a)

Käesoleva määruse III jaotise 1. ja 2. peatüki rakendamiseks mitterahaliste hüvitiste osas peetakse Madalmaade õigusaktide kohaselt isikuteks, kellel on õigus saada mitterahalisi hüvitisi:

i)

isikuid, kes ravikindlustusseaduse (Zorgverzekeringswet) artikli 2 kohaselt on kohustatud võtma ravikindlustajalt kindlustuse, ning

| ii) | kui nende suhtes juba ei kohaldata punkti i,
  tegevteenistuses olevate sõjaväelaste perekonnaliikmeid, kes elavad teises liikmesriigis, ja
  isikuid, kes elavad teises liikmesriigis ja kellel käesoleva määruse kohaselt on nende asukohariigis õigus saada tervishoiuteenuseid nii, et kulude eest vastutavad Madalmaad. |
| --- | --- |

ii)

kui nende suhtes juba ei kohaldata punkti i,
  tegevteenistuses olevate sõjaväelaste perekonnaliikmeid, kes elavad teises liikmesriigis, ja
  isikuid, kes elavad teises liikmesriigis ja kellel käesoleva määruse kohaselt on nende asukohariigis õigus saada tervishoiuteenuseid nii, et kulude eest vastutavad Madalmaad.

| b) | Isikud, kellele on viidatud artikli 1 lõike a punktis i peavad ravikindlustusseaduse (Zorgverzekeringswet) sätete kohaselt võtma ravikindlustajalt kindlustuse ning artikli 1 lõike a punktis ii viidatud isikud peavad end registreerima ravikindlustusametis (College voor zorgverzekeringen). |
| --- | --- |

b)

Isikud, kellele on viidatud artikli 1 lõike a punktis i peavad ravikindlustusseaduse (Zorgverzekeringswet) sätete kohaselt võtma ravikindlustajalt kindlustuse ning artikli 1 lõike a punktis ii viidatud isikud peavad end registreerima ravikindlustusametis (College voor zorgverzekeringen).

| c) | Ravikindlustusseaduse (Zorgverzekeringswet) ja
  eriravikulusid
  käsitleva
  üldseaduse (Algemene Wet Bijzondere Ziektekosten)
  sissemaksete tasumise vastutust käsitlevaid sätteid kohaldatakse lõike punktis 1a viidatud isikute ja nende pereliikmete suhtes. Pereliikmete puhul tuleb sissemaksed sisse nõuda isikult, kellest tuleneb õigus saada tervishoiuteenuseid,
  millest erandiks on sõjaväelaste pereliikmed, kes elavad teises liikmesriigis ja keda maksustatakse otse
  . |
| --- | --- |

c)

Ravikindlustusseaduse (Zorgverzekeringswet) ja
  eriravikulusid
  käsitleva
  üldseaduse (Algemene Wet Bijzondere Ziektekosten)
  sissemaksete tasumise vastutust käsitlevaid sätteid kohaldatakse lõike punktis 1a viidatud isikute ja nende pereliikmete suhtes. Pereliikmete puhul tuleb sissemaksed sisse nõuda isikult, kellest tuleneb õigus saada tervishoiuteenuseid,
  millest erandiks on sõjaväelaste pereliikmed, kes elavad teises liikmesriigis ja keda maksustatakse otse
  .

| d) | Ravikindlustusseaduse (Zorgverzekeringswet) hilinenud kindlustusevõtmist käsitlevaid sätteid kohaldatakse kui registreerimine ravikindlustusametis (College voor zorgverzekeringen) toimus hilinenult lõike 1 punkti a alapunktis ii nimetatud isikute suhtes mutatis mutandis. |
| --- | --- |

d)

Ravikindlustusseaduse (Zorgverzekeringswet) hilinenud kindlustusevõtmist käsitlevaid sätteid kohaldatakse kui registreerimine ravikindlustusametis (College voor zorgverzekeringen) toimus hilinenult lõike 1 punkti a alapunktis ii nimetatud isikute suhtes mutatis mutandis.

| e) | Isikutel, kellel on mõne teise liikmesriigi õigusaktide kohaselt õigus saada mitterahalisi hüvitisi ning kes elavad või viibivad ajutiselt Madalmaades, on õigus saada mitterahalisi hüvitisi vastavalt poliisile, mida kindlustatud isikul on Madalmaades võimalik saada elamis- või viibimiskohajärgsest asutusest vastavalt ravikindlustusseaduse (Zorgverzekeringswet) artikli 11 lõigetele 1, 2 ja 3 ning artikli 19 lõikele 1, samuti eriravikulude üldkindlustust käsitlevas seaduses (Algemene wet bijzondere ziektekosten) sätestatud mitterahalisi hüvitisi. |
| --- | --- |

e)

Isikutel, kellel on mõne teise liikmesriigi õigusaktide kohaselt õigus saada mitterahalisi hüvitisi ning kes elavad või viibivad ajutiselt Madalmaades, on õigus saada mitterahalisi hüvitisi vastavalt poliisile, mida kindlustatud isikul on Madalmaades võimalik saada elamis- või viibimiskohajärgsest asutusest vastavalt ravikindlustusseaduse (Zorgverzekeringswet) artikli 11 lõigetele 1, 2 ja 3 ning artikli 19 lõikele 1, samuti eriravikulude üldkindlustust käsitlevas seaduses (Algemene wet bijzondere ziektekosten) sätestatud mitterahalisi hüvitisi.

| f) | Artiklite 23–30 kohaldamisel käsitatakse Madalmaade õigusaktide alusel makstavate pensionidena järgmisi hüvitisi
  (lisaks III jaotise 4. ja 5. peatükiga hõlmatud pensionidele)
  :






  — | 6. jaanuari 1966. aasta avaliku teenistuse pensioniseaduse ( ║ Algemene burgerlijke pensioenwet) alusel avalikele teenistujatele ja nende ülalpidamisel olnud isikutele määratud pensionid; |
| --- | --- | --- |

f)

Artiklite 23–30 kohaldamisel käsitatakse Madalmaade õigusaktide alusel makstavate pensionidena järgmisi hüvitisi
  (lisaks III jaotise 4. ja 5. peatükiga hõlmatud pensionidele)
  :

—

6. jaanuari 1966. aasta avaliku teenistuse pensioniseaduse ( ║ Algemene burgerlijke pensioenwet) alusel avalikele teenistujatele ja nende ülalpidamisel olnud isikutele määratud pensionid;

| — | 6. oktoobri 1966. aasta sõjaväepensioniseaduse ( ║ Algemene militaire pensioenwet) alusel sõjaväelastele ja nende ülalpidamisel olnud isikutele määratud pensionid; |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 1966. aasta sõjaväepensioniseaduse ( ║ Algemene militaire pensioenwet) alusel sõjaväelastele ja nende ülalpidamisel olnud isikutele määratud pensionid;

| — | 7. juuni 1972. aasta sõjaväelaste töövõimetushüvitiste seaduse ( ║ Wet arbeidsongeschiktheidsvoorziening militairen) alusel sõjaväelastele määratud töövõimetushüvitised; |
| --- | --- |

—

7. juuni 1972. aasta sõjaväelaste töövõimetushüvitiste seaduse ( ║ Wet arbeidsongeschiktheidsvoorziening militairen) alusel sõjaväelastele määratud töövõimetushüvitised;

| — | 15. veebruari 1967. aasta raudteepensioniseaduse ( ║ Spoorwegpensioenwet) alusel Madalmaade raudtee-ettevõtte (NV Nederlandse Spoorwegen) töötajatele ja nende ülalpidamisel olnud isikutele määratud pensionid; |
| --- | --- |

—

15. veebruari 1967. aasta raudteepensioniseaduse ( ║ Spoorwegpensioenwet) alusel Madalmaade raudtee-ettevõtte (NV Nederlandse Spoorwegen) töötajatele ja nende ülalpidamisel olnud isikutele määratud pensionid;

| — | Madalmaade raudtee-ettevõtte töötingimusi reguleeriva määruse (Reglement Dienstvoorwaarden Nederlandse Spoorwegen) alusel määratud pensionid; |
| --- | --- |

—

Madalmaade raudtee-ettevõtte töötingimusi reguleeriva määruse (Reglement Dienstvoorwaarden Nederlandse Spoorwegen) alusel määratud pensionid;

| — | enne pensioniiga (65 aastat) pensionile jäänud isikutele määratud hüvitised endistele töötajatele vanaduses sissetuleku tagava pensioniskeemi alusel või hüvitised, mida makstakse enneaegse tööturult lahkumise korral riigiskeemi või kollektiivlepingu alusel 55-aastastele või vanematele isikutele ▐ ; |
| --- | --- |

—

enne pensioniiga (65 aastat) pensionile jäänud isikutele määratud hüvitised endistele töötajatele vanaduses sissetuleku tagava pensioniskeemi alusel või hüvitised, mida makstakse enneaegse tööturult lahkumise korral riigiskeemi või kollektiivlepingu alusel 55-aastastele või vanematele isikutele ▐ ;

| — | hüvitised, mis on määratud sõjaväelastele ja avalikele teenistujatele koondamise, väljateenitud aastate pensioni ja ennetähtaegselt pensionile jäämise korral kohaldatava skeemi alusel. |
| --- | --- |

—

hüvitised, mis on määratud sõjaväelastele ja avalikele teenistujatele koondamise, väljateenitud aastate pensioni ja ennetähtaegselt pensionile jäämise korral kohaldatava skeemi alusel.

| g) | Käesoleva määruse III jaotise 1. ja 2. peatüki kohaldamiseks loetakse Madalmaade skeemis sätestatud kahjunõueteta tagasimakse tervishoiuteenuste piiratud kasutamise korral sularahas makstavaks haigushüvitiseks. |
| --- | --- |

g)

Käesoleva määruse III jaotise 1. ja 2. peatüki kohaldamiseks loetakse Madalmaade skeemis sätestatud kahjunõueteta tagasimakse tervishoiuteenuste piiratud kasutamise korral sularahas makstavaks haigushüvitiseks.

▐

2.   Madalmaade üldise vanaduskindlustuse seaduse (Algemene Ouderdomswet – AOW) kohaldamine

| a) | ║ AOW ║ artikli 13 lõikes 1 osutatud vähendamist ei kohaldata 1. jaanuarile 1957 eelnenud kalendriaastate suhtes, mille jooksul hüvitisesaaja, kes ei vasta tingimustele, mis võimaldaksid käsitleda selliseid aastaid kindlustusperioodina:






  — | elas 15. ja 65. eluaasta vahel Madalmaade territooriumil või |
| --- | --- | --- |

a)

║ AOW ║ artikli 13 lõikes 1 osutatud vähendamist ei kohaldata 1. jaanuarile 1957 eelnenud kalendriaastate suhtes, mille jooksul hüvitisesaaja, kes ei vasta tingimustele, mis võimaldaksid käsitleda selliseid aastaid kindlustusperioodina:

—

elas 15. ja 65. eluaasta vahel Madalmaade territooriumil või

| — | teises liikmesriigis elades töötas ta Madalmaades tööandja juures, kes oli asutatud Madalmaades, või |
| --- | --- |

—

teises liikmesriigis elades töötas ta Madalmaades tööandja juures, kes oli asutatud Madalmaades, või

| — | töötas teises liikmesriigis ajavahemikel, mida Madalmaade sotsiaalkindlustussüsteemis käsitletakse kindlustusperioodina. |
| --- | --- |

—

töötas teises liikmesriigis ajavahemikel, mida Madalmaade sotsiaalkindlustussüsteemis käsitletakse kindlustusperioodina.

Erandina AOW artiklist 7 loetakse pensioniõiguslikuks igaüks, kes elas või töötas Madalmaades kooskõlas eelnimetatud tingimustega üksnes enne 1. jaanuari 1957.

| b) | AOW artikli 13 lõikes 1 osutatud vähendamist ei kohaldata 2. augustile 1989 eelnenud kalendriaastate suhtes, mille jooksul abielus olev või olnud isik ei olnud teise liikmesriigi kui Madalmaade elanikuna oma 15. ja 65. eluaasta vahel eelnimetatud õigusaktide alusel kindlustatud, kui need kalendriaastad langevad kokku kõnealuse isiku abikaasal nimetatud õigusaktide alusel täitunud kindlustusperioodidega või kalendriaastatega, mida tuleb arvesse võtta lõike 2 punkti a kohaldamisel, tingimusel et nad olid sellistel perioodidel abielus.
  Erandina AOW artiklist 7 loetakse sellist isikut pensioniõiguslikuks. |
| --- | --- |

b)

AOW artikli 13 lõikes 1 osutatud vähendamist ei kohaldata 2. augustile 1989 eelnenud kalendriaastate suhtes, mille jooksul abielus olev või olnud isik ei olnud teise liikmesriigi kui Madalmaade elanikuna oma 15. ja 65. eluaasta vahel eelnimetatud õigusaktide alusel kindlustatud, kui need kalendriaastad langevad kokku kõnealuse isiku abikaasal nimetatud õigusaktide alusel täitunud kindlustusperioodidega või kalendriaastatega, mida tuleb arvesse võtta lõike 2 punkti a kohaldamisel, tingimusel et nad olid sellistel perioodidel abielus.

Erandina AOW artiklist 7 loetakse sellist isikut pensioniõiguslikuks.

| c) | AOW artikli 13 lõikes 2 osutatud vähendamist ei kohaldata 1. jaanuarile 1957 eelnenud kalendriaastate või nende osade suhtes, mille jooksul pensionäri abikaasa, kes ei vasta tingimustele, mis võimaldaksid käsitleda selliseid aastaid kindlustusperioodina:






  — | elas 15. ja 65. eluaasta vahel Madalmaade territooriumil või |
| --- | --- | --- |

c)

AOW artikli 13 lõikes 2 osutatud vähendamist ei kohaldata 1. jaanuarile 1957 eelnenud kalendriaastate või nende osade suhtes, mille jooksul pensionäri abikaasa, kes ei vasta tingimustele, mis võimaldaksid käsitleda selliseid aastaid kindlustusperioodina:

—

elas 15. ja 65. eluaasta vahel Madalmaade territooriumil või

| — | teises liikmesriigis elades töötas ta Madalmaades tööandja juures, kes oli asutatud Madalmaades, või |
| --- | --- |

—

teises liikmesriigis elades töötas ta Madalmaades tööandja juures, kes oli asutatud Madalmaades, või

| — | töötas teises liikmesriigis ajavahemikel, mida Madalmaade sotsiaalkindlustussüsteemis käsitletakse kindlustusperioodidena. |
| --- | --- |

—

töötas teises liikmesriigis ajavahemikel, mida Madalmaade sotsiaalkindlustussüsteemis käsitletakse kindlustusperioodidena.

| d) | AOW artikli 13 lõikes 2 osutatud vähendamist ei kohaldata 2. augustile 1989 eelnenud kalendriaastate suhtes, mille jooksul pensionäri abikaasa ei olnud teise liikmesriigi kui Madalmaade elanikuna oma 15. ja 65. eluaasta vahel eelnimetatud õigusaktide alusel kindlustatud, kui need kalendriaastad langevad kokku pensionäril nimetatud õigusaktide alusel täitunud kindlustusperioodidega või kalendriaastatega, mida tuleb arvesse võtta lõike 2 punkti a kohaldamisel, tingimusel et nad olid sellistel perioodidel abielus. |
| --- | --- |

d)

AOW artikli 13 lõikes 2 osutatud vähendamist ei kohaldata 2. augustile 1989 eelnenud kalendriaastate suhtes, mille jooksul pensionäri abikaasa ei olnud teise liikmesriigi kui Madalmaade elanikuna oma 15. ja 65. eluaasta vahel eelnimetatud õigusaktide alusel kindlustatud, kui need kalendriaastad langevad kokku pensionäril nimetatud õigusaktide alusel täitunud kindlustusperioodidega või kalendriaastatega, mida tuleb arvesse võtta lõike 2 punkti a kohaldamisel, tingimusel et nad olid sellistel perioodidel abielus.

| e) | Lõike 2 punkte a, b, c ja d ei kohaldata perioodide suhtes, mis langevad kokku:






  — | perioodidega, mida võib võtta arvesse pensioniõiguste arvutamisel teise liikmesriigi kui Madalmaade vanaduskindlustuse õigusaktide alusel, või |
| --- | --- | --- |

e)

Lõike 2 punkte a, b, c ja d ei kohaldata perioodide suhtes, mis langevad kokku:

—

perioodidega, mida võib võtta arvesse pensioniõiguste arvutamisel teise liikmesriigi kui Madalmaade vanaduskindlustuse õigusaktide alusel, või

| — | perioodidega, mille jooksul asjaomane isik on saanud selliste õigusaktide alusel vanaduspensioni. |
| --- | --- |

—

perioodidega, mille jooksul asjaomane isik on saanud selliste õigusaktide alusel vanaduspensioni.

Teise liikmesriigi süsteemi kohaseid vabatahtliku kindlustuse perioode ei võeta käesoleva sätte kohaldamisel arvesse.

| f) | Lõike 2 punktides a, b, c ja d osutatud sätteid kohaldatakse üksnes juhul, kui asjaomane isik on elanud kuus aastat ühe või mitme liikmesriigi territooriumil pärast 59-aastaseks saamist, ja üksnes seni, kuni kõnealune isik elab ühes neist liikmesriikidest. |
| --- | --- |

f)

Lõike 2 punktides a, b, c ja d osutatud sätteid kohaldatakse üksnes juhul, kui asjaomane isik on elanud kuus aastat ühe või mitme liikmesriigi territooriumil pärast 59-aastaseks saamist, ja üksnes seni, kuni kõnealune isik elab ühes neist liikmesriikidest.

| g) | Erandina AOW 4. peatükist võib igaüks, kes elab teises liikmesriigis kui Madalmaad ja kelle abikaasa on vastavalt Madalmaade õigusaktidele kindlustatud kohustusliku kindlustusskeemi alusel, võtta nimetatud õigusaktide alusel vabatahtliku kindlustuse perioodideks, mil tema abikaasa on kohustuslikult kindlustatud.
  Nimetatud luba ei kaota kehtivust, kui abikaasa kohustuslik kindlustus lõpeb tema surma tõttu ja kui tema lesk saab üksnes pensioni ║ toitja ülalpidamisel olnud isikute üldkindlustuse seaduse (Algemene nabestaandenwet) alusel.

  Igal juhul kaotab vabatahtliku kindlustuse luba kehtivuse kuupäeval, mil isik saab 65-aastaseks.
  Vabatahtliku kindlustuse eest tasutavad sissemaksed määratakse kindlaks vastavalt AOW vabatahtliku kindlustuse sissemaksete kindlaksmääramise sätetele. Kui vabatahtlik kindlustus järgneb ║ punktis 2b viidatud kindlustusperioodile, siis määratakse sissemaksed vastavalt AOW kohustusliku kindlustuse sissemaksete kindlaksmääramise sätetele tingimusel, et arvessevõetavat sissetulekut loetakse Madalmaades saaduks. |
| --- | --- |

g)

Erandina AOW 4. peatükist võib igaüks, kes elab teises liikmesriigis kui Madalmaad ja kelle abikaasa on vastavalt Madalmaade õigusaktidele kindlustatud kohustusliku kindlustusskeemi alusel, võtta nimetatud õigusaktide alusel vabatahtliku kindlustuse perioodideks, mil tema abikaasa on kohustuslikult kindlustatud.

Nimetatud luba ei kaota kehtivust, kui abikaasa kohustuslik kindlustus lõpeb tema surma tõttu ja kui tema lesk saab üksnes pensioni ║ toitja ülalpidamisel olnud isikute üldkindlustuse seaduse (Algemene nabestaandenwet) alusel.

Igal juhul kaotab vabatahtliku kindlustuse luba kehtivuse kuupäeval, mil isik saab 65-aastaseks.

Vabatahtliku kindlustuse eest tasutavad sissemaksed määratakse kindlaks vastavalt AOW vabatahtliku kindlustuse sissemaksete kindlaksmääramise sätetele. Kui vabatahtlik kindlustus järgneb ║ punktis 2b viidatud kindlustusperioodile, siis määratakse sissemaksed vastavalt AOW kohustusliku kindlustuse sissemaksete kindlaksmääramise sätetele tingimusel, et arvessevõetavat sissetulekut loetakse Madalmaades saaduks.

| h) | ║ Punktis 2g viidatud luba ei pea andma kellelegi, kes on kindlustatud teise liikmesriigi pensione ja toitjakaotushüvitisi käsitlevate õigusaktide kohaselt. |
| --- | --- |

h)

║ Punktis 2g viidatud luba ei pea andma kellelegi, kes on kindlustatud teise liikmesriigi pensione ja toitjakaotushüvitisi käsitlevate õigusaktide kohaselt.

| i) | Igaüks, kes tahab võtta vabatahtlikku kindlustust ║ punkti 2g kohaselt, peab seda taotlema sotsiaalkindlustuspangas (Sociale Verzekeringsbank) mitte hiljem kui ühe aasta jooksul osalustingimuste täitumise kuupäevast alates. |
| --- | --- |

i)

Igaüks, kes tahab võtta vabatahtlikku kindlustust ║ punkti 2g kohaselt, peab seda taotlema sotsiaalkindlustuspangas (Sociale Verzekeringsbank) mitte hiljem kui ühe aasta jooksul osalustingimuste täitumise kuupäevast alates.

| j) | Artikli 52 lõike 1 punkti b kohaldamisel võetakse kindlustusperioodidena arvesse vaid 15. eluaasta järel vastavalt AOWle täitunud kindlustusperioode. |
| --- | --- |

j)

Artikli 52 lõike 1 punkti b kohaldamisel võetakse kindlustusperioodidena arvesse vaid 15. eluaasta järel vastavalt AOWle täitunud kindlustusperioode.

3.   Lahkunu sugulasi käsitleva üldseaduse (Algemene nabestaandenwet – ANW) kohaldamine

▐

| a) | Kui lesel on
  ANW artikli 51 lõike 3
  alusel õigus saada toitjakaotuspensioni, siis tuleb pensioni arvutada vastavalt
  käesoleva määruse
  artikli 52 lõike 1 punktile b.
  Nimetatud sätete kohaldamisel tunnustatakse Madalmaade õigusaktide alusel täitunud kindlustusperioodidena ka enne 1. oktoobrit 1959 täitunud kindlustusperioode, kui nende perioodide jooksul kindlustatud isik pärast 15. aastaseks saamist:






  — | elas Madalmaades või |
| --- | --- | --- |

a)

Kui lesel on
  ANW artikli 51 lõike 3
  alusel õigus saada toitjakaotuspensioni, siis tuleb pensioni arvutada vastavalt
  käesoleva määruse
  artikli 52 lõike 1 punktile b.

Nimetatud sätete kohaldamisel tunnustatakse Madalmaade õigusaktide alusel täitunud kindlustusperioodidena ka enne 1. oktoobrit 1959 täitunud kindlustusperioode, kui nende perioodide jooksul kindlustatud isik pärast 15. aastaseks saamist:

—

elas Madalmaades või

| — | teises liikmesriigis elades töötas ta Madalmaades tööandja juures, kes oli asutatud Madalmaades, või |
| --- | --- |

—

teises liikmesriigis elades töötas ta Madalmaades tööandja juures, kes oli asutatud Madalmaades, või

| — | töötas teises liikmesriigis ajavahemikel, mida Madalmaade sotsiaalkindlustussüsteemis käsitletakse kindlustusperioodina. |
| --- | --- |

—

töötas teises liikmesriigis ajavahemikel, mida Madalmaade sotsiaalkindlustussüsteemis käsitletakse kindlustusperioodina.

| b) | Arvesse ei võeta lõike 3 punkti b alusel arvestatavaid perioode, mis langevad kokku kohustusliku kindlustuse perioodidega, mis on täitunud teise liikmesriigi õigusaktide alusel toitjakaotuspensionide kohta. |
| --- | --- |

b)

Arvesse ei võeta lõike 3 punkti b alusel arvestatavaid perioode, mis langevad kokku kohustusliku kindlustuse perioodidega, mis on täitunud teise liikmesriigi õigusaktide alusel toitjakaotuspensionide kohta.

| c) | Artikli 52 lõike 1 punkti b kohaldamisel võetakse kindlustusperioodidena arvesse vaid 15. eluaasta järel vastavalt Madalmaade õigusaktidele täitunud kindlustusperioode. |
| --- | --- |

c)

Artikli 52 lõike 1 punkti b kohaldamisel võetakse kindlustusperioodidena arvesse vaid 15. eluaasta järel vastavalt Madalmaade õigusaktidele täitunud kindlustusperioode.

| d) | Erandina ANW artikli 63a lõikest 1 võib isikul, kes elab teises liikmesriigis kui Madalmaad ja kelle abikaasa on ANW alusel kohustuslikult kindlustatud, lubada võtta nimetatud õigusaktide alusel vabatahtliku kindlustuse, tingimusel et selline kindlustus on ... juba alanud, kuid ainult perioodideks, mil tema abikaasa on kohustuslikult kindlustatud. Nimetatud luba kaotab kehtivuse alates kuupäevast, mil abikaasa kohustuslik kindlustus lõpeb vastavalt ANWle, v.a juhul kui abikaasa kohustuslik kindlustus lõpeb tema surma tõttu ja lesk saab pensioni üksnes vastavalt ANWle.
  Iga juhul kaotab vabatahtliku kindlustuse luba kehtivuse kuupäeval, mil isik saab 65-aastaseks.
  Vabatahtliku kindlustuse eest tasutavad sissemaksed määratakse kindlaks vastavalt ANW vabatahtliku kindlustuse sissemaksete kindlaksmääramise sätetele. Kui vabatahtlik kindlustus järgneb lõike 2 punktis b viidatud kindlustusperioodile, siis määratakse sissemaksed vastavalt ANW kohustusliku kindlustuse sissemaksete kindlaksmääramise sätetele, tingimusel et arvessevõetavat sissetulekut loetakse Madalmaades saaduks. |
| --- | --- |

d)

Erandina ANW artikli 63a lõikest 1 võib isikul, kes elab teises liikmesriigis kui Madalmaad ja kelle abikaasa on ANW alusel kohustuslikult kindlustatud, lubada võtta nimetatud õigusaktide alusel vabatahtliku kindlustuse, tingimusel et selline kindlustus on ... juba alanud, kuid ainult perioodideks, mil tema abikaasa on kohustuslikult kindlustatud. Nimetatud luba kaotab kehtivuse alates kuupäevast, mil abikaasa kohustuslik kindlustus lõpeb vastavalt ANWle, v.a juhul kui abikaasa kohustuslik kindlustus lõpeb tema surma tõttu ja lesk saab pensioni üksnes vastavalt ANWle.

Iga juhul kaotab vabatahtliku kindlustuse luba kehtivuse kuupäeval, mil isik saab 65-aastaseks.

Vabatahtliku kindlustuse eest tasutavad sissemaksed määratakse kindlaks vastavalt ANW vabatahtliku kindlustuse sissemaksete kindlaksmääramise sätetele. Kui vabatahtlik kindlustus järgneb lõike 2 punktis b viidatud kindlustusperioodile, siis määratakse sissemaksed vastavalt ANW kohustusliku kindlustuse sissemaksete kindlaksmääramise sätetele, tingimusel et arvessevõetavat sissetulekut loetakse Madalmaades saaduks.

4.   Töövõimetust käsitlevate Madalmaade õigusaktide kohaldamine.

▐

| a) | Kui asjaomasel isikul on
  käesoleva määruse artikli 51 lõikest 3
  tulenevalt õigus saada Madalmaade invaliidsushüvitist, siis tuleb artikli 52 lõike 1 punktis b hüvitise arvutamiseks viidatud summa määrata:








  i) | kui töövõimetuse tekkimise eel isik viimati tegutses töötajana artikli 1 punktis a määratletud tähenduses vastavalt
  :






  — | töövõimetusseaduse (Wet op arbeidsongeschiktheidsverzekering – WAO) sätetele, kui töövõimetus tekkis enne 1. jaanuari 2004, või |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Kui asjaomasel isikul on
  käesoleva määruse artikli 51 lõikest 3
  tulenevalt õigus saada Madalmaade invaliidsushüvitist, siis tuleb artikli 52 lõike 1 punktis b hüvitise arvutamiseks viidatud summa määrata:

i)

kui töövõimetuse tekkimise eel isik viimati tegutses töötajana artikli 1 punktis a määratletud tähenduses vastavalt
  :

—

töövõimetusseaduse (Wet op arbeidsongeschiktheidsverzekering – WAO) sätetele, kui töövõimetus tekkis enne 1. jaanuari 2004, või

| — | töö ja sissetuleku seadusele (Wet Werk en inkomen naar arbeidsvermogen – WIA), kui töövõimetus tekkis pärast 1. jaanuari 2004. |
| --- | --- |

—

töö ja sissetuleku seadusele (Wet Werk en inkomen naar arbeidsvermogen – WIA), kui töövõimetus tekkis pärast 1. jaanuari 2004.

| ii) | kui enne töövõimetuse tekkimist tegutses asjaomane isik viimati füüsilisest isikust ettevõtjana artikli 1 punktis b määratletud tähenduses, vastavalt füüsilisest isikust ettevõtja töövõimetusseaduse (Wet arbeidsongeschiktheidsverzekering zelfstandigen – WAZ) sätetele, kui töövõimetus tekkis enne 1. augusti 2004
  . |
| --- | --- |

ii)

kui enne töövõimetuse tekkimist tegutses asjaomane isik viimati füüsilisest isikust ettevõtjana artikli 1 punktis b määratletud tähenduses, vastavalt füüsilisest isikust ettevõtja töövõimetusseaduse (Wet arbeidsongeschiktheidsverzekering zelfstandigen – WAZ) sätetele, kui töövõimetus tekkis enne 1. augusti 2004
  .

| b) | Vastavalt WAOle,
  WIAle
  või WAZile hüvitist arvutades, peavad Madalmaade asutused arvestama:






  — | enne 1. juulit 1967 Madalmaades täitunud palgatöö perioode ja nendega võrdsustatud perioode; |
| --- | --- | --- |

b)

Vastavalt WAOle,
  WIAle
  või WAZile hüvitist arvutades, peavad Madalmaade asutused arvestama:

—

enne 1. juulit 1967 Madalmaades täitunud palgatöö perioode ja nendega võrdsustatud perioode;

| — | WAO alusel täitunud kindlustusperioode; |
| --- | --- |

—

WAO alusel täitunud kindlustusperioode;

| — | pärast 15. eluaastat asjaomasel isikul vastavalt
  üldisele töövõimetusseadusele (Algemene Arbeidsongeschiktheidswet – AAW)
  täitunud kindlustusperioode, kui need ei lange kokku WAO alusel täitunud kindlustusperioodidega; |
| --- | --- |

—

pärast 15. eluaastat asjaomasel isikul vastavalt
  üldisele töövõimetusseadusele (Algemene Arbeidsongeschiktheidswet – AAW)
  täitunud kindlustusperioode, kui need ei lange kokku WAO alusel täitunud kindlustusperioodidega;

| — | WAZi alusel täitunud kindlustusperioode; |
| --- | --- |

—

WAZi alusel täitunud kindlustusperioode;

| — | WIA alusel täitunud kindlustusperioode. |
| --- | --- |

—

WIA alusel täitunud kindlustusperioode.

▐

S.   AUSTRIA

| 1. | Pensionikindlustuse kindlustusperioodide omandamise tähenduses peetakse
  teises liikmesriigis koolis või võrreldavas haridusasutuses käimist ▐ samaväärseks koolis või võrreldavas haridusasutuses käimisega vastavalt üldise sotsiaalkindlustusseaduse (Allgemeines Sozialversicherungsgesetz – ASVG) artikli 227 lõike 1 punktile 1 ja artikli 228 lõike 1 punktile 3, kaubandus- ja ärialal tegutsevate isikute sotsiaalkindlustusseaduse, (Gewerbliches Sozialversicherungsgesetz – GSVG) artikli 116 lõikele 7 ja talupidajate sotsiaalkindlustusseaduse (Bauern-Sozialversicherungsgesetz – BSGV) artikli 107 lõikele 7, kui asjaomase isiku suhtes kohaldati millalgi Austria õigust, kuna ta tegutses töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana ning ASVG artikli 227 lõikes 3, GSVG artikli 116 lõikes 9 ja BSGV artikli 107 lõikes 9 sätestatud
  eraldi
  sissemaksed on
  pensionikindlustuse kindlustusperioodide omandamise tähenduses
  tasutud.
  ▐ |
| --- | --- |

1.

Pensionikindlustuse kindlustusperioodide omandamise tähenduses peetakse
  teises liikmesriigis koolis või võrreldavas haridusasutuses käimist ▐ samaväärseks koolis või võrreldavas haridusasutuses käimisega vastavalt üldise sotsiaalkindlustusseaduse (Allgemeines Sozialversicherungsgesetz – ASVG) artikli 227 lõike 1 punktile 1 ja artikli 228 lõike 1 punktile 3, kaubandus- ja ärialal tegutsevate isikute sotsiaalkindlustusseaduse, (Gewerbliches Sozialversicherungsgesetz – GSVG) artikli 116 lõikele 7 ja talupidajate sotsiaalkindlustusseaduse (Bauern-Sozialversicherungsgesetz – BSGV) artikli 107 lõikele 7, kui asjaomase isiku suhtes kohaldati millalgi Austria õigust, kuna ta tegutses töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana ning ASVG artikli 227 lõikes 3, GSVG artikli 116 lõikes 9 ja BSGV artikli 107 lõikes 9 sätestatud
  eraldi
  sissemaksed on
  pensionikindlustuse kindlustusperioodide omandamise tähenduses
  tasutud.

▐

| 2. | Määruse artikli 52 lõike 1 punktis b nimetatud pro rata hüvitise arvutamisel ei arvestata Austria õigusaktidest tulenevaid lisakindlustuse sissemaksete erikasvu ja kaevurite lisahüvitist. Nendel juhtudel suurendatakse asjakohastel juhtudel ilma eelnimetatud sissemakseteta arvutatud pro rata hüvitist vähendamata lisakindlustuse sissemaksete erikasvu ja kaevurite lisahüvitise võrra. |
| --- | --- |

2.

Määruse artikli 52 lõike 1 punktis b nimetatud pro rata hüvitise arvutamisel ei arvestata Austria õigusaktidest tulenevaid lisakindlustuse sissemaksete erikasvu ja kaevurite lisahüvitist. Nendel juhtudel suurendatakse asjakohastel juhtudel ilma eelnimetatud sissemakseteta arvutatud pro rata hüvitist vähendamata lisakindlustuse sissemaksete erikasvu ja kaevurite lisahüvitise võrra.

| 3. | Kui artikli 6 alusel on täitunud Austria pensionikindlustusskeemi asendusperioodid, kuid neid ei saa ║ ASVG ║ artiklite 238 ja 239, ║ GSVG ║ artiklite 122 ja 123 ning ║ BSGV ║ artiklite 113 ja 114 kohaselt arvutamisel aluseks võtta, siis tuleb arvutamisel aluseks võtta lapsehooldusperioodid vastavalt ASVG artiklile 239, GSVG artiklile 123 ning BSVG artiklile 114.
  ▐ |
| --- | --- |

3.

Kui artikli 6 alusel on täitunud Austria pensionikindlustusskeemi asendusperioodid, kuid neid ei saa ║ ASVG ║ artiklite 238 ja 239, ║ GSVG ║ artiklite 122 ja 123 ning ║ BSGV ║ artiklite 113 ja 114 kohaselt arvutamisel aluseks võtta, siis tuleb arvutamisel aluseks võtta lapsehooldusperioodid vastavalt ASVG artiklile 239, GSVG artiklile 123 ning BSVG artiklile 114.

▐

T.   POOLA.

Puudub ║

U.   PORTUGAL

Puudub ║

V.
     
  RUMEENIA

Puudub

W.   SLOVEENIA

Puudub ║

X.   SLOVAKKIA

Puudub ║

Y.   SOOME

▐

| 1. | Soome rahvapensioni õiguse määratlemiseks ja selle suuruse arvutamiseks artiklite 52–54 alusel käsitletakse teiste liikmesriikide õigusaktide alusel saadud pensione samamoodi nagu Soome õigusaktide alusel saadud pensione. |
| --- | --- |

1.

Soome rahvapensioni õiguse määratlemiseks ja selle suuruse arvutamiseks artiklite 52–54 alusel käsitletakse teiste liikmesriikide õigusaktide alusel saadud pensione samamoodi nagu Soome õigusaktide alusel saadud pensione.

| 2. | Kohaldades artikli 52 lõike 1 punkti b alapunkti i arvestusliku perioodi töötasu arvutamiseks Soome töötasust sõltuva pensioniseaduse alusel, kui isikul on pensionikindlustusperioode täitunud mõnes teises liikmesriigis töötajana või füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise ajal ning need on osa Soome õigusaktide kohasest arvestusperioodist, on arvestusliku perioodi töötasu võrdne Soomes arvestusperioodi jooksul väljateenitud kogutuluga, jagatuna Soome kindlustusperioodide kuude arvuga arvestusperioodi jooksul. |
| --- | --- |

2.

Kohaldades artikli 52 lõike 1 punkti b alapunkti i arvestusliku perioodi töötasu arvutamiseks Soome töötasust sõltuva pensioniseaduse alusel, kui isikul on pensionikindlustusperioode täitunud mõnes teises liikmesriigis töötajana või füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise ajal ning need on osa Soome õigusaktide kohasest arvestusperioodist, on arvestusliku perioodi töötasu võrdne Soomes arvestusperioodi jooksul väljateenitud kogutuluga, jagatuna Soome kindlustusperioodide kuude arvuga arvestusperioodi jooksul.

Z.   ROOTSI

| 1. | Kui artikli 67 sätete alusel makstakse lapsehoolduspuhkuse toetust mittetöötavale perekonnaliikmele, siis makstakse seda tasemel, mis vastab madalaimale või põhitasemele. |
| --- | --- |

1.

Kui artikli 67 sätete alusel makstakse lapsehoolduspuhkuse toetust mittetöötavale perekonnaliikmele, siis makstakse seda tasemel, mis vastab madalaimale või põhitasemele.

| 2. | Lapsehoolduspuhkuse toetuse arvutamiseks riigi kindlustusseaduse (Lag (1962:381) om allmän försäkrings) 4. peatüki alusel isikutele, kellel on õigus saada tööl põhinevat lapsehoolduspuhkuse toetust, kohaldatakse järgmist:



  vanema puhul, kelle sissetulekust sõltuv haigushüvitis arvutatakse Rootsis tasustatavast tööst saadava sissetuleku põhjal, on nõue, et ta oleks olnud kindlustatud miinimumtasemest kõrgema haigushüvitise saamiseks vähemalt 240 järjestikust päeva enne lapse sündi, rahuldatud, kui ta on nimetatud perioodi jooksul saanud mõnes teises liikmesriigis tasustatavast tööst sissetulekut, mis vastab miinimumtasemest kõrgemale kindlustusele. |
| --- | --- |

2.

vanema puhul, kelle sissetulekust sõltuv haigushüvitis arvutatakse Rootsis tasustatavast tööst saadava sissetuleku põhjal, on nõue, et ta oleks olnud kindlustatud miinimumtasemest kõrgema haigushüvitise saamiseks vähemalt 240 järjestikust päeva enne lapse sündi, rahuldatud, kui ta on nimetatud perioodi jooksul saanud mõnes teises liikmesriigis tasustatavast tööst sissetulekut, mis vastab miinimumtasemest kõrgemale kindlustusele.

| 3. | Käesoleva määruse kindlustusperioodide
  või elamisperioodide
  liitmist käsitlevaid sätteid ei kohaldata Rootsi õigusaktide üleminekusätete suhtes, mis käsitlevad õigust tagada pension 1937. aastal või enne seda sündinud isikutele, kes on Rootsis elanud teatava aja enne pensionitaotluse esitamist (seadus 2000:798). |
| --- | --- |

3.

Käesoleva määruse kindlustusperioodide
  või elamisperioodide
  liitmist käsitlevaid sätteid ei kohaldata Rootsi õigusaktide üleminekusätete suhtes, mis käsitlevad õigust tagada pension 1937. aastal või enne seda sündinud isikutele, kes on Rootsis elanud teatava aja enne pensionitaotluse esitamist (seadus 2000:798).

| 4. | Nominaalse sissetuleku arvutamiseks seoses
  sissetulekust
  sõltuva haigushüvitise ja
  sissetulekust
  sõltuva
  tegevushüvitisega
  seoses riigi kindlustusseaduse (Lag (1962:381) om allmän försäkrings) 8. peatüki alusel kohaldatakse järgmist:






  a) | kui kindlustatud isiku suhtes on arvestusperioodi jooksul tulenevalt tegevusest töövõtjana või füüsilisest isikust ettevõtjana kohaldatud ka ühe või mitme muu liikmesriigi õigusakte, loetakse asjaomas(t)es liikmesriigis/liikmesriikides saadud sissetulek samaväärseks kindlustatud isiku keskmise brutotuluga Rootsis seal arvestusperioodil viibitud aja jooksul, jagades Rootsis saadud sissetuleku selle kogumiseks kulunud
  aastate
  arvuga; |
| --- | --- | --- |

4.

Nominaalse sissetuleku arvutamiseks seoses
  sissetulekust
  sõltuva haigushüvitise ja
  sissetulekust
  sõltuva
  tegevushüvitisega
  seoses riigi kindlustusseaduse (Lag (1962:381) om allmän försäkrings) 8. peatüki alusel kohaldatakse järgmist:

a)

kui kindlustatud isiku suhtes on arvestusperioodi jooksul tulenevalt tegevusest töövõtjana või füüsilisest isikust ettevõtjana kohaldatud ka ühe või mitme muu liikmesriigi õigusakte, loetakse asjaomas(t)es liikmesriigis/liikmesriikides saadud sissetulek samaväärseks kindlustatud isiku keskmise brutotuluga Rootsis seal arvestusperioodil viibitud aja jooksul, jagades Rootsis saadud sissetuleku selle kogumiseks kulunud
  aastate
  arvuga;

| b) | kui hüvitised arvutatakse artikli 46 kohaselt ning isikud ei ole Rootsis kindlustatud, määratakse arvestusperiood vastavalt eelnimetatud seaduse 8. peatüki lõigetele 2 ja 8 nii, nagu oleks asjaomane isik Rootsis kindlustatud. Kui asjaomasel isikul ei ole nimetatud perioodil pensioni kogumiseks vajalikku sissetulekut vastavalt
  sissetulekul põhineva
  vanaduspensioni seadusele (1998:674), lubatakse arvestusperioodi lugema hakata varasemast ajast, kui kindlustatud isikul oli
  sissetulek tasustatavast tegevusest
  Rootsis ▐. |
| --- | --- |

b)

kui hüvitised arvutatakse artikli 46 kohaselt ning isikud ei ole Rootsis kindlustatud, määratakse arvestusperiood vastavalt eelnimetatud seaduse 8. peatüki lõigetele 2 ja 8 nii, nagu oleks asjaomane isik Rootsis kindlustatud. Kui asjaomasel isikul ei ole nimetatud perioodil pensioni kogumiseks vajalikku sissetulekut vastavalt
  sissetulekul põhineva
  vanaduspensioni seadusele (1998:674), lubatakse arvestusperioodi lugema hakata varasemast ajast, kui kindlustatud isikul oli
  sissetulek tasustatavast tegevusest
  Rootsis ▐.

| 5. | a) | Nominaalse
  pensionivara
  arvutamiseks
  sissetulekul põhineva
  toitjakaotuspensioni saamiseks (seadus 2000:461), kui ei ole täidetud Rootsi õigusaktide nõue pensioniõiguse olemaolu kohta kindlustatud isiku surmale vahetult eelneva vähemalt kolme aasta jooksul viiest (arvestusperiood), võetakse arvesse ka muudes liikmesriikides täitunud kindlustusperioodid nii, nagu need oleksid täitunud Rootsis. Teistes liikmesriikides täitunud kindlustusperioode käsitatakse lähtudes keskmisest Rootsi baaspensionist. Kui asjaomasel isikul on pensioniosakuid Rootsis vaid ühe aasta väärtuses, loetakse iga muu liikmesriigi kindlustusperiood samaväärseks. |
| --- | --- | --- |

5.

a)

Nominaalse
  pensionivara
  arvutamiseks
  sissetulekul põhineva
  toitjakaotuspensioni saamiseks (seadus 2000:461), kui ei ole täidetud Rootsi õigusaktide nõue pensioniõiguse olemaolu kohta kindlustatud isiku surmale vahetult eelneva vähemalt kolme aasta jooksul viiest (arvestusperiood), võetakse arvesse ka muudes liikmesriikides täitunud kindlustusperioodid nii, nagu need oleksid täitunud Rootsis. Teistes liikmesriikides täitunud kindlustusperioode käsitatakse lähtudes keskmisest Rootsi baaspensionist. Kui asjaomasel isikul on pensioniosakuid Rootsis vaid ühe aasta väärtuses, loetakse iga muu liikmesriigi kindlustusperiood samaväärseks.

| b) | Nominaalsete pensioniosakute arvutamiseks 1. jaanuaril 2003 või hiljem surmaga seotud lesepensioni saamiseks, kui ei ole täidetud Rootsi õigusaktide nõue pensioniosakute olemaolu kohta kindlustatud isiku surmale vahetult eelneva vähemalt kahe aasta eest neljast (arvestusperiood) ning kindlustusperioodid täitusid arvestusperioodil mõnes muus liikmesriigis, käsitatakse neid aastaid samadel pensioniosakutel põhinevaina nagu Rootsi aasta puhul. |
| --- | --- |

b)

Nominaalsete pensioniosakute arvutamiseks 1. jaanuaril 2003 või hiljem surmaga seotud lesepensioni saamiseks, kui ei ole täidetud Rootsi õigusaktide nõue pensioniosakute olemaolu kohta kindlustatud isiku surmale vahetult eelneva vähemalt kahe aasta eest neljast (arvestusperiood) ning kindlustusperioodid täitusid arvestusperioodil mõnes muus liikmesriigis, käsitatakse neid aastaid samadel pensioniosakutel põhinevaina nagu Rootsi aasta puhul.

ÜHENDKUNINGRIIK

| 1. | Kui vastavalt Ühendkuningriigi õigusaktidele võib isikul olla õigus saada väljateenitud pensioni juhul, kui:






  a) | endise abikaasa tasutud sissemakseid võetakse arvesse, nagu oleksid need asjaomase isiku enda sissemaksed, või |
| --- | --- | --- |

1.

Kui vastavalt Ühendkuningriigi õigusaktidele võib isikul olla õigus saada väljateenitud pensioni juhul, kui:

a)

endise abikaasa tasutud sissemakseid võetakse arvesse, nagu oleksid need asjaomase isiku enda sissemaksed, või

| b) | nimetatud isiku abikaasa või endine abikaasa vastab sissemaksetingimustele, |
| --- | --- |

b)

nimetatud isiku abikaasa või endine abikaasa vastab sissemaksetingimustele,

siis tingimusel, et abikaasa või endine abikaasa tegutses töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana, kelle suhtes kehtisid kahe või enama liikmesriigi õigusaktid, kohaldatakse määruse III jaotise 5. peatüki sätteid, et määrata kindlaks õigused Ühendkuningriigi õigusaktide alusel. Sellisel juhul tõlgendatakse nimetatud 5. peatüki viiteid „kindlustusperioodidele” viidetena kindlustusperioodidele, mis on täitunud:

| i) | abikaasal või endisel abikaasal, kui nõude on esitanud:






  — | abielunaine või |
| --- | --- | --- |

i)

abikaasal või endisel abikaasal, kui nõude on esitanud:

—

abielunaine või

| — | isik, kelle abielu on lõppenud muul põhjusel kui abikaasa surm, või |
| --- | --- |

—

isik, kelle abielu on lõppenud muul põhjusel kui abikaasa surm, või

| ii) | endisel abikaasal, kui nõude on esitanud:






  — | lesestunud mees, kellel vahetult enne pensioniiga ei ole õigust saada lesestunud lapsevanema toetust; või |
| --- | --- | --- |

ii)

endisel abikaasal, kui nõude on esitanud:

—

lesestunud mees, kellel vahetult enne pensioniiga ei ole õigust saada lesestunud lapsevanema toetust; või

| — | lesestunud naine, kellel vahetult enne pensioniiga ei ole õigust saada lesestunud ema toetust, lesestunud lapsevanema toetust või lesepensioni, või kellel on ainult õigus saada vastavalt artikli 52 lõike 1 punktile b arvestatud vanadusega seotud lesepensioni, ning seetõttu tähendab „vanadusega seotud lesepension” vastavalt 1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksude ja hüvitiste seaduse jaotisele 39(4) lesepensioni maksmist vähendatud määral. |
| --- | --- |

—

lesestunud naine, kellel vahetult enne pensioniiga ei ole õigust saada lesestunud ema toetust, lesestunud lapsevanema toetust või lesepensioni, või kellel on ainult õigus saada vastavalt artikli 52 lõike 1 punktile b arvestatud vanadusega seotud lesepensioni, ning seetõttu tähendab „vanadusega seotud lesepension” vastavalt 1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksude ja hüvitiste seaduse jaotisele 39(4) lesepensioni maksmist vähendatud määral.

| 2. | Käesoleva määruse
  artikli 6 kohaldamisel hooldustoetust, hooldajatoetust ja invaliidi ülalpidamistoetust reguleerivate sätete suhtes võetakse teise liikmesriigi kui Ühendkuningriik territooriumil täitunud töötamis-, füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise või elamisperioodi arvesse niivõrd, kui see on vajalik täitmaks
  nõutavate
  Ühendkuningriigis viibimise
  perioodide
  tingimust, enne kuupäeva, mil esmakordselt tekib õigus saada kõnealust toetust. |
| --- | --- |

2.

Käesoleva määruse
  artikli 6 kohaldamisel hooldustoetust, hooldajatoetust ja invaliidi ülalpidamistoetust reguleerivate sätete suhtes võetakse teise liikmesriigi kui Ühendkuningriik territooriumil täitunud töötamis-, füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise või elamisperioodi arvesse niivõrd, kui see on vajalik täitmaks
  nõutavate
  Ühendkuningriigis viibimise
  perioodide
  tingimust, enne kuupäeva, mil esmakordselt tekib õigus saada kõnealust toetust.

| 3. | Käesoleva määruse artikli 7 kohaldamisel käsitatakse teise liikmesriigi territooriumil viibivat
  iga Ühendkuningriigi
  õigusaktide alusel
  invaliidsus-, vanadus- või toitjakaotuspensioni või tööõnnetus- või kutsehaiguspensioni või matusetoetuse
  saajat nii, nagu tema elukoht oleks kõnealuse
  teise liikmesriigi territooriumil. |
| --- | --- |

3.

Käesoleva määruse artikli 7 kohaldamisel käsitatakse teise liikmesriigi territooriumil viibivat
  iga Ühendkuningriigi
  õigusaktide alusel
  invaliidsus-, vanadus- või toitjakaotuspensioni või tööõnnetus- või kutsehaiguspensioni või matusetoetuse
  saajat nii, nagu tema elukoht oleks kõnealuse
  teise liikmesriigi territooriumil.

| 4. | Artikli 46 kohaldamisel, kui asjaomasel isikul on invaliidsusega lõppev töövõimetus ajal, kui tema suhtes kehtivad teise liikmesriigi õigusaktid, võtab Ühendkuningriik 1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja hüvitiste seaduse (Social Security Contributions and Benefits Act 1992) paragrahvi 30A (5) alusel arvesse kõiki perioode, mille jooksul isik on töövõimetuse tõttu saanud:







  a) | rahalisi haigushüvitisi või nende asemel palka |
| --- | --- | --- |

4.

Artikli 46 kohaldamisel, kui asjaomasel isikul on invaliidsusega lõppev töövõimetus ajal, kui tema suhtes kehtivad teise liikmesriigi õigusaktid, võtab Ühendkuningriik 1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja hüvitiste seaduse (Social Security Contributions and Benefits Act 1992) paragrahvi 30A (5) alusel arvesse kõiki perioode, mille jooksul isik on töövõimetuse tõttu saanud:

a)

rahalisi haigushüvitisi või nende asemel palka

| b) | invaliidsusega lõppenud töövõimetuse hüvitisi III jaotise 4. ja 5. peatükis määratletud tähenduses |
| --- | --- |

b)

invaliidsusega lõppenud töövõimetuse hüvitisi III jaotise 4. ja 5. peatükis määratletud tähenduses

teise liikmesriigi õigusaktide alusel, nagu need oleksid vastavalt 1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja hüvitiste seaduse (Social Security Contributions and Benefits Act 1992) paragrahvidele 30A (1)-(4) makstud lühiajalise töövõimetuse perioodid.

| 5. | Artikli 46 kohaldamisel võetakse arvesse üksnes perioode, millal isik oli töövõimetu Ühendkuningriigi õigusaktides määratletud tähenduses. |
| --- | --- |

5.

Artikli 46 kohaldamisel võetakse arvesse üksnes perioode, millal isik oli töövõimetu Ühendkuningriigi õigusaktides määratletud tähenduses.

| 6. | a) | Sissetulekuteguri arvutamisel (määramaks kindlaks õigust saada hüvitisi Ühendkuningriigi õigusaktide alusel teise liikmesriigi õigusaktide alusel töötajana tegutsetud iga töönädala eest, mis algas vastava tulumaksuaasta jooksul Ühendkuningriigi õigusaktides määratletud tähenduses) peetakse asjaomast isikut sissemakseid tasunuks palgatöötajana või sissetuleku saajana, millelt on makstud sissemakseid sissetuleku põhjal, mis võrdub kahe kolmandikuga selle aasta ülemisest tulupiirist. |
| --- | --- | --- |

6.

a)

Sissetulekuteguri arvutamisel (määramaks kindlaks õigust saada hüvitisi Ühendkuningriigi õigusaktide alusel teise liikmesriigi õigusaktide alusel töötajana tegutsetud iga töönädala eest, mis algas vastava tulumaksuaasta jooksul Ühendkuningriigi õigusaktides määratletud tähenduses) peetakse asjaomast isikut sissemakseid tasunuks palgatöötajana või sissetuleku saajana, millelt on makstud sissemakseid sissetuleku põhjal, mis võrdub kahe kolmandikuga selle aasta ülemisest tulupiirist.

| b) | Artikli 52 lõike 1 punkti b alapunkti ii kohaldamisel:







  i) | kui mõnel tulumaksuaastal, mis on alanud 6. aprillil 1975 või hiljem, on töötajana tegutsenud isikul täitunud kindlustus-, töötamis- või elamisperioodid üksnes muus liikmesriigis kui Ühendkuningriik ja eelnimetatud lõike 6 punkti a kohaldamisest tulenevalt arvestatakse seda aastat tingimusi täitva aastana Ühendkuningriigi õigusaktides määratletud tähenduses artikli 52 lõike 1 punkti b alapunkti i kohaldamisel, loetakse ta sel aastal kindlustatuks 52 nädala jooksul nimetatud teises liikmesriigis; |
| --- | --- | --- |

b)

Artikli 52 lõike 1 punkti b alapunkti ii kohaldamisel:

i)

kui mõnel tulumaksuaastal, mis on alanud 6. aprillil 1975 või hiljem, on töötajana tegutsenud isikul täitunud kindlustus-, töötamis- või elamisperioodid üksnes muus liikmesriigis kui Ühendkuningriik ja eelnimetatud lõike 6 punkti a kohaldamisest tulenevalt arvestatakse seda aastat tingimusi täitva aastana Ühendkuningriigi õigusaktides määratletud tähenduses artikli 52 lõike 1 punkti b alapunkti i kohaldamisel, loetakse ta sel aastal kindlustatuks 52 nädala jooksul nimetatud teises liikmesriigis;

| ii) | kui mõnda tulumaksuaastat, mis on alanud 6. aprillil 1975 või hiljem, ei loeta tingimusi täitvaks aastaks Ühendkuningriigi õigusaktides määratletud tähenduses artikli 52 lõike 1 punkti b alapunkti i kohaldamisel, ei võeta arvesse ühtki sel aastal täitunud kindlustus-, töötamis- või elamisperioodi. |
| --- | --- |

ii)

kui mõnda tulumaksuaastat, mis on alanud 6. aprillil 1975 või hiljem, ei loeta tingimusi täitvaks aastaks Ühendkuningriigi õigusaktides määratletud tähenduses artikli 52 lõike 1 punkti b alapunkti i kohaldamisel, ei võeta arvesse ühtki sel aastal täitunud kindlustus-, töötamis- või elamisperioodi.

| c) | Sissetulekuteguri konverteerimisel kindlustusperioodideks jagatakse vastaval tulumaksuaastal Ühendkuningriigi õigusaktides määratletud tähenduses saadud sissetulekutegur selle aasta madalaima tulupiiriga. Tulemus väljendatakse täisarvuna, komakohti ei võeta arvesse. Niimoodi arvutatud suurust käsitletakse esindavana Ühendkuningriigi õigusaktide alusel sel aastal täitunud kindlustusnädalate arvu tingimusel, et selline arv ei ületa nädalate arvu, mille jooksul sel aastal kõnealuse isiku suhtes nimetatud õigusaktid kehtisid.” |
| --- | --- |

c)

Sissetulekuteguri konverteerimisel kindlustusperioodideks jagatakse vastaval tulumaksuaastal Ühendkuningriigi õigusaktides määratletud tähenduses saadud sissetulekutegur selle aasta madalaima tulupiiriga. Tulemus väljendatakse täisarvuna, komakohti ei võeta arvesse. Niimoodi arvutatud suurust käsitletakse esindavana Ühendkuningriigi õigusaktide alusel sel aastal täitunud kindlustusnädalate arvu tingimusel, et selline arv ei ületa nädalate arvu, mille jooksul sel aastal kõnealuse isiku suhtes nimetatud õigusaktid kehtisid.”

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/259 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/259

---

Kolmapäev, 9. juuli 2008Määruse (EÜ) nr 883/2004 kohaldamisala laiendamine kolmandate riikide kodanikele, keda need sätted ei hõlma *

P6_TA(2008)0350

Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega laiendatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 ja määruse (EÜ) nr [ ...] kohaldamisala kolmandate riikide kodanikele, keda need sätted veel ei hõlma üksnes nende kodakondsuse tõttu (KOM(2007)0439 – C6-0289/2007 – 2007/0152(CNS))

2009/C 294 E/51

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut (KOM(2007)0439);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 63 lõiget 4;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 67, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0289/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A6-0209/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu määrus


  Põhjendus 3 a (uus) |
| | (3 a) | Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtteid, eriti selle artikli 34 lõiget 2. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3 a (uus)

(3 a)

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 a (uus)

| (6 a) | Euroopa Liidu eesmärgiks on kõrgetasemelise sotsiaalse kaitse edendamine ning elatustaseme ja elukvaliteedi tõstmine liikmesriikides. |
| --- | --- |

(6 a)

---

Neljapäev, 10. juuli 2008

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/260 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/260

---

Neljapäev, 10. juuli 2008Viisasid käsitlevad ühised konsulaarjuhised: biomeetria ja viisataotlused ***I

P6_TA(2008)0358

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse viisasid käsitlevaid ühiseid konsulaarjuhiseid diplomaatilistele ja konsulaaresindustele seoses biomeetria kasutuselevõtmisega ning viisataotluste vastuvõtmise ja menetlemise korraldamise sätete lisamisega (KOM(2006)0269 – C6-0166/2006 – 2006/0088(COD))

2009/C 294 E/52

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2006)0269);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 62 punkti 2 alapunkti b alapunkti ii, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0166/2006);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0459/2007),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Neljapäev, 10. juuli 2008P6_TC1-COD(2006)0088

Euroopa parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. juulil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse viisasid käsitlevaid ühiseid konsulaarjuhiseid diplomaatilistele ja konsulaaresindustele seoses biomeetria kasutuselevõtmisega ning viisataotluste vastuvõtmise ja menetlemise korraldamise sätete lisamisega

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkti ii,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ║

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Viisataotleja isiku usaldusväärseks kontrollimiseks ja isikusamasuse tuvastamiseks on vaja töödelda biomeetrilisi andmeid viisainfosüsteemis (VISis), mis on loodud nõukogu ║ otsusega 2004/512/EÜ (2), ja sätestada õiguslik raamistik kõnealuste biomeetriliste tunnuste kohta andmete hõivamiseks. VISi rakendamine nõuab ka viisataotluste vastuvõtmise uut korraldust. |
| --- | --- |

(1)

Viisataotleja isiku usaldusväärseks kontrollimiseks ja isikusamasuse tuvastamiseks on vaja töödelda biomeetrilisi andmeid viisainfosüsteemis (VISis), mis on loodud nõukogu ║ otsusega 2004/512/EÜ (2), ja sätestada õiguslik raamistik kõnealuste biomeetriliste tunnuste kohta andmete hõivamiseks. VISi rakendamine nõuab ka viisataotluste vastuvõtmise uut korraldust.

| (2) | Biomeetriliste tunnuste kaasamine VISi on tähtis samm selliste uute meetodite kasutamise suunas, mis loovad usaldusväärsema seose viisaomaniku ja tema passi vahel, et vältida valede isikuandmete kasutamist. Seepärast peaks viisataotleja isikliku kohaleilmumise nõue – vähemalt esimese taotlemise korral – olema üks põhinõudeid VISis registreeritud biomeetriliste tunnustega viisa väljastamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Biomeetriliste tunnuste kaasamine VISi on tähtis samm selliste uute meetodite kasutamise suunas, mis loovad usaldusväärsema seose viisaomaniku ja tema passi vahel, et vältida valede isikuandmete kasutamist. Seepärast peaks viisataotleja isikliku kohaleilmumise nõue – vähemalt esimese taotlemise korral – olema üks põhinõudeid VISis registreeritud biomeetriliste tunnustega viisa väljastamiseks.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruses (EÜ) nr 767/2008 (mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus))
   (3)

  sätestatakse, et taotlejate sõrmejäljed ja fotod tuleks talletada VISis
  . Käesolevas määruses määratletakse standardid kõnealuste biomeetriliste tunnuste kohta andmete kogumiseks vastavalt Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni asjaomastele eeskirjadele. Koostalitlusvõime tagamiseks ei ole vaja täiendavaid tehnilisi täpsustusi. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruses (EÜ) nr 767/2008 (mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus))
   (3)

  sätestatakse, et taotlejate sõrmejäljed ja fotod tuleks talletada VISis
  . Käesolevas määruses määratletakse standardid kõnealuste biomeetriliste tunnuste kohta andmete kogumiseks vastavalt Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni asjaomastele eeskirjadele. Koostalitlusvõime tagamiseks ei ole vaja täiendavaid tehnilisi täpsustusi.

| (4) | Taotluste vastuvõtmise korra kehtestamisel tuleks arvestada inimväärikust ja isikupuutumatust. Viisataotluste menetlemine peaks toimuma professionaalselt ja lugupidavalt ning see peaks olema proportsionaalne taotletavate eesmärkidega. |
| --- | --- |

(4)

Taotluste vastuvõtmise korra kehtestamisel tuleks arvestada inimväärikust ja isikupuutumatust. Viisataotluste menetlemine peaks toimuma professionaalselt ja lugupidavalt ning see peaks olema proportsionaalne taotletavate eesmärkidega.

| (5) | Viisataotlejate registreerimise lihtsustamiseks ja liikmesriikide kulude vähendamiseks tuleb lisaks olemasolevale esindamist käsitlevale raamistikule kavandada uued korralduslikud võimalused. Esiteks tuleks ühistesse konsulaarjuhistesse lisada selline esindamise võimalus, mis piirdub viisataotluste vastuvõtmise ja biomeetriliste tunnuste registreerimisega |
| --- | --- |

(5)

Viisataotlejate registreerimise lihtsustamiseks ja liikmesriikide kulude vähendamiseks tuleb lisaks olemasolevale esindamist käsitlevale raamistikule kavandada uued korralduslikud võimalused. Esiteks tuleks ühistesse konsulaarjuhistesse lisada selline esindamise võimalus, mis piirdub viisataotluste vastuvõtmise ja biomeetriliste tunnuste registreerimisega

| (6) | Kasutusele tuleks võtta muud võimalused, nagu ühisosakonnad, ühised viisataotluskeskused ja allhanked. Kõnealuste võimaluste jaoks tuleks kehtestada asjaomane õiguslik raamistik, milles arvestatakse eelkõige andmekaitsenõuetega.
  Viisade väljastamise protsessi tervikluse tagamiseks peaks kõik viisade väljastamisega seotud toimingud, sealhulgas biomeetriliste andmete kogumine, toimuma rahvusvahelise õiguse alusel diplomaatilise või konsulaarkaitse all olevates liikmesriigi tööruumides või Euroopa Komisjoni tööruumides, mille puutumatust vastuvõtjariik tunnustab.
  Kehtestatud õiguslikus raamistiku alusel peaksid liikmesriigid saama
  vastavalt käesoleva määrusega kehtestatud tingimustele
  vabalt valida, millist organisatsioonilist struktuuri nad teatavas kolmandas riigis kasutavad. Kõnealuste struktuuride üksikasjaliku kirjelduse peaks avaldama komisjon
  ühisel Schengeni viisaruumi veebisaidil
  . |
| --- | --- |

(6)

Kasutusele tuleks võtta muud võimalused, nagu ühisosakonnad, ühised viisataotluskeskused ja allhanked. Kõnealuste võimaluste jaoks tuleks kehtestada asjaomane õiguslik raamistik, milles arvestatakse eelkõige andmekaitsenõuetega.
  Viisade väljastamise protsessi tervikluse tagamiseks peaks kõik viisade väljastamisega seotud toimingud, sealhulgas biomeetriliste andmete kogumine, toimuma rahvusvahelise õiguse alusel diplomaatilise või konsulaarkaitse all olevates liikmesriigi tööruumides või Euroopa Komisjoni tööruumides, mille puutumatust vastuvõtjariik tunnustab.
  Kehtestatud õiguslikus raamistiku alusel peaksid liikmesriigid saama
  vastavalt käesoleva määrusega kehtestatud tingimustele
  vabalt valida, millist organisatsioonilist struktuuri nad teatavas kolmandas riigis kasutavad. Kõnealuste struktuuride üksikasjaliku kirjelduse peaks avaldama komisjon
  ühisel Schengeni viisaruumi veebisaidil
  .

| (7) | Koostöö korraldamisel peaksid liikmesriigid tagama, et taotleja suunatakse sellesse liikmesriiki, kes vastutab tema taotluse menetlemise eest. |
| --- | --- |

(7)

Koostöö korraldamisel peaksid liikmesriigid tagama, et taotleja suunatakse sellesse liikmesriiki, kes vastutab tema taotluse menetlemise eest.

| (8) | Kuna viisade väljastamine on oma olemuselt avalik-õiguslik ülesanne, peaksid liikmesriigi
  keskasutused
  otsustama
  tellida teatava osa viisataotlusprotsessist allhanke korras väliselt teenuseosutajalt
  ainult siis, kui muud võimalust ei ole ja kui see on piisavalt põhjendatud
  . Kõnealused meetmed tuleks kehtestada täielikus vastavuses viisade väljastamise kesksete põhimõtetega, arvestades andmekaitsenõudeid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta)
   (4). |
| --- | --- |

(8)

Kuna viisade väljastamine on oma olemuselt avalik-õiguslik ülesanne, peaksid liikmesriigi
  keskasutused
  otsustama
  tellida teatava osa viisataotlusprotsessist allhanke korras väliselt teenuseosutajalt
  ainult siis, kui muud võimalust ei ole ja kui see on piisavalt põhjendatud
  . Kõnealused meetmed tuleks kehtestada täielikus vastavuses viisade väljastamise kesksete põhimõtetega, arvestades andmekaitsenõudeid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta)
   (4).

| (9) | Leping, mille liikmesriik sõlmib välise teenuseosutajaga peaks
  täpselt sätestama
  teenuseosutaja
  kohustused, sisaldama sätteid otsese ja täieliku juurdepääsu kohta
  tema
  tööruumidele, teavet taotlejate kohta, konfidentsiaalsusnõuet
  , andmekaitse eeskirjade järgimise nõuet
  ning asjaolusid, tingimusi ja menetlust lepingu peatamiseks või lõpetamiseks.
  Liikmesriigid peaksid võtma asjakohased meetmed, et tagada väliste teenuseosutajatega sõlmitud lepingute jõustatavus. |
| --- | --- |

(9)

Leping, mille liikmesriik sõlmib välise teenuseosutajaga peaks
  täpselt sätestama
  teenuseosutaja
  kohustused, sisaldama sätteid otsese ja täieliku juurdepääsu kohta
  tema
  tööruumidele, teavet taotlejate kohta, konfidentsiaalsusnõuet
  , andmekaitse eeskirjade järgimise nõuet
  ning asjaolusid, tingimusi ja menetlust lepingu peatamiseks või lõpetamiseks.
  Liikmesriigid peaksid võtma asjakohased meetmed, et tagada väliste teenuseosutajatega sõlmitud lepingute jõustatavus.

| (10) | Liikmesriigid peaksid püüdma korraldada viisataotluste vastuvõtmise, biomeetriliste tunnuste registreerimise ja intervjuu nii, et viisataotleja peab viisa saamiseks isiklikult kohale ilmuma ainult ühel korral (ühekordse teeninduse põhimõte). |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriigid peaksid püüdma korraldada viisataotluste vastuvõtmise, biomeetriliste tunnuste registreerimise ja intervjuu nii, et viisataotleja peab viisa saamiseks isiklikult kohale ilmuma ainult ühel korral (ühekordse teeninduse põhimõte).

| (11) | Euroopa andmekaitseinspektor on esitanud arvamuse vastavalt
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  18. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta)

   (5)

  artikli 28 lõikele 2 ja direktiivi
  95/46/EÜ artikli 29
  kohane töörühm vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 30 lõike 1 punktile c. |
| --- | --- |

(11)

Euroopa andmekaitseinspektor on esitanud arvamuse vastavalt
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  18. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta)

   (5)

  artikli 28 lõikele 2 ja direktiivi
  95/46/EÜ artikli 29
  kohane töörühm vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 30 lõike 1 punktile c.

| (12) | Käesoleva määruse kohaldamisel kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes direktiivi 95/46/EÜ. Siiski tuleks selgitada teatavaid aspekte, mis puudutavad eelkõige andmete töötlemise eest vastutamist, andmesubjektide õiguste kaitsmist ja andmekaitse üle teostatavat järelevalvet. |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määruse kohaldamisel kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes direktiivi 95/46/EÜ. Siiski tuleks selgitada teatavaid aspekte, mis puudutavad eelkõige andmete töötlemise eest vastutamist, andmesubjektide õiguste kaitsmist ja andmekaitse üle teostatavat järelevalvet.

| (13) | Liikmesriigid peaksid võimaldama teatavatele taotlejate kategooriatele või kõikidele taotlejatele otsese juurdepääsu oma konsulaaresindustele või diplomaatilistele esindustele inimlikel või muudel põhjustel. |
| --- | --- |

(13)

Liikmesriigid peaksid võimaldama teatavatele taotlejate kategooriatele või kõikidele taotlejatele otsese juurdepääsu oma konsulaaresindustele või diplomaatilistele esindustele inimlikel või muudel põhjustel.

| (14) | Iga järgmise viisataotluse läbivaatamise lihtsustamiseks peaks olema võimalik kopeerida biomeetrilised andmed esimeselt taotluselt
  VIS määruse artiklis 23
  sätestatud
  säilitamisaja algusest 59 kuu
  jooksul. Kui see ajavahemik on möödunud, tuleks andmed biomeetriliste tunnuste kohta uuesti hõivata. |
| --- | --- |

(14)

Iga järgmise viisataotluse läbivaatamise lihtsustamiseks peaks olema võimalik kopeerida biomeetrilised andmed esimeselt taotluselt
  VIS määruse artiklis 23
  sätestatud
  säilitamisaja algusest 59 kuu
  jooksul. Kui see ajavahemik on möödunud, tuleks andmed biomeetriliste tunnuste kohta uuesti hõivata.

| (15) | Biomeetriliste tunnuste kohta andmete hõivamise nõude tõttu ei tohiks kaubanduslikke vahendajaid, nagu reisibüroosid, esimese viisataotluse esitamisel enam kasutada, vaid seda tohiks teha järgmiste taotluste korral. |
| --- | --- |

(15)

Biomeetriliste tunnuste kohta andmete hõivamise nõude tõttu ei tohiks kaubanduslikke vahendajaid, nagu reisibüroosid, esimese viisataotluse esitamisel enam kasutada, vaid seda tohiks teha järgmiste taotluste korral.

| (16) | Viisasid käsitlevaid ühiseid konsulaarjuhiseid diplomaatilistele ja konsulaaresindustele tuleks seepärast muuta. |
| --- | --- |

(16)

Viisasid käsitlevaid ühiseid konsulaarjuhiseid diplomaatilistele ja konsulaaresindustele tuleks seepärast muuta.

| (17) | Komisjon peaks
  kolm
  aastat pärast
  VISi töö käivitamist ja seejärel iga nelja aasta tagant
  esitama
  käesoleva määruse
  rakendamise kohta aruande, kus käsitletakse biomeetriliste tunnuste registreerimise korra rakendamist,
  valitud ICAO standardi sobivust, andmekaitse eeskirjade järgimist, kogemusi väliste teenuseosutajatega, pidades eelkõige silmas biomeetriliste andmete kogumist,
  esimese viisataotluse põhimõtet ning viisataotluste vastuvõtmise ja menetlemise korraldamist.
  Aruanne peaks sisaldama ka VISi määruse artikli 17 lõigete 12, 13 ja 14 ning artikli 50 lõike 4 alusel juhtumeid, mil sõrmejälgi oli võimatu anda või nende andmist ei nõutud juriidilistel põhjustel, võrreldes juhtumitega, mil sõrmejäljed võeti. Aruanne peaks sisaldama teavet juhtumite kohta, mil keelduti viisa andmisest isikule, kellel oli võimatu sõrmejälgi anda. Aruandele tuleks vajaduse korral lisada asjakohased ettepanekud käesoleva määruse muutmiseks. Komisjon peaks aruande edastama Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon peaks
  kolm
  aastat pärast
  VISi töö käivitamist ja seejärel iga nelja aasta tagant
  esitama
  käesoleva määruse
  rakendamise kohta aruande, kus käsitletakse biomeetriliste tunnuste registreerimise korra rakendamist,
  valitud ICAO standardi sobivust, andmekaitse eeskirjade järgimist, kogemusi väliste teenuseosutajatega, pidades eelkõige silmas biomeetriliste andmete kogumist,
  esimese viisataotluse põhimõtet ning viisataotluste vastuvõtmise ja menetlemise korraldamist.
  Aruanne peaks sisaldama ka VISi määruse artikli 17 lõigete 12, 13 ja 14 ning artikli 50 lõike 4 alusel juhtumeid, mil sõrmejälgi oli võimatu anda või nende andmist ei nõutud juriidilistel põhjustel, võrreldes juhtumitega, mil sõrmejäljed võeti. Aruanne peaks sisaldama teavet juhtumite kohta, mil keelduti viisa andmisest isikule, kellel oli võimatu sõrmejälgi anda. Aruandele tuleks vajaduse korral lisada asjakohased ettepanekud käesoleva määruse muutmiseks. Komisjon peaks aruande edastama Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (18) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt viisataotluste vastuvõtmise korraldamist ja menetlemist seoses biomeetriliste andmete lisamisega VISi, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt, ei lähe

  käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamisest vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(18)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt viisataotluste vastuvõtmise korraldamist ja menetlemist seoses biomeetriliste andmete lisamisega VISi, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt, ei lähe

  käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamisest vajalikust kaugemale.

| (19) | Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni põhimõtetest, mida tunnustatakse eelkõige inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsioonis, Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja ÜRO lapse õiguste konventsioonis. |
| --- | --- |

(19)

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni põhimõtetest, mida tunnustatakse eelkõige inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsioonis, Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja ÜRO lapse õiguste konventsioonis.

| (20) | Vastavalt Euroopa Liidu asutamislepingu ja Euroopa Ühenduse asutamislepingu juurde lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklitele 1 ja 2 ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev määrus põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise sätete kohaselt Schengeni acquis'l, otsustab Taani vastavalt nimetatud protokolli artiklile 5 kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on käesoleva määruse vastu võtnud, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses. |
| --- | --- |

(20)

Vastavalt Euroopa Liidu asutamislepingu ja Euroopa Ühenduse asutamislepingu juurde lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklitele 1 ja 2 ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev määrus põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise sätete kohaselt Schengeni acquis'l, otsustab Taani vastavalt nimetatud protokolli artiklile 5 kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on käesoleva määruse vastu võtnud, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.

| (21) | Islandi ja Norra puhul kujutab kõnealune määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis on seotud nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (6) artikli 1 punktis B osutatud valdkonnaga. ║ |
| --- | --- |

(21)

Islandi ja Norra puhul kujutab kõnealune määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis on seotud nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (6) artikli 1 punktis B osutatud valdkonnaga. ║

| (22) | Käesolev määrus kujutab endast Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes)
   (7). Ühendkuningriik ei osale seetõttu käesoleva määruse vastuvõtmises ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(22)

Käesolev määrus kujutab endast Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes)
   (7). Ühendkuningriik ei osale seetõttu käesoleva määruse vastuvõtmises ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (23) | Käesolev määrus kujutab endast Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes)
   (8). Iirimaa ei osale seetõttu käesoleva määruse vastuvõtmises ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(23)

Käesolev määrus kujutab endast Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes)
   (8). Iirimaa ei osale seetõttu käesoleva määruse vastuvõtmises ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (24) | Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu tähenduses, eesmärgiga kaasata viimane nende Schengeni acquis' sätete rakendamisse, kohaldamisse ja edasiarendamisse, mis kuuluvad ║ nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta otsuse 2004/860/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, allakirjutamist ning selle teatud sätete ajutist kohaldamist)
   (9) artikli 4 lõikes 1 osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(24)

Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu tähenduses, eesmärgiga kaasata viimane nende Schengeni acquis' sätete rakendamisse, kohaldamisse ja edasiarendamisse, mis kuuluvad ║ nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta otsuse 2004/860/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, allakirjutamist ning selle teatud sätete ajutist kohaldamist)
   (9) artikli 4 lõikes 1 osutatud valdkonda.

| (25) | Käesolev määrus kujutab endast õigusakti, mis põhineb Schengeni acquis'l või on sellega seotud mõnel muul viisil vastavalt ühinemisakti artikli 3 lõikele 2, |
| --- | --- |

(25)

Käesolev määrus kujutab endast õigusakti, mis põhineb Schengeni acquis'l või on sellega seotud mõnel muul viisil vastavalt ühinemisakti artikli 3 lõikele 2,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Viisasid käsitlevaid ühiseid konsulaarjuhiseid diplomaatilistele ja konsulaaresindustele muudetakse järgmiselt:

| 1) | II osa punkti 1.2 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkti b lisatakse järgmine lõik:
  „Liikmesriik võib esindada ühte või mitut liikmesriiki ka ainult taotluste vastuvõtmisel ja biomeetriliste tunnuste registreerimisel. Samuti kohaldatakse punkti 1.2 alapunktide c ja e asjaomaseid sätteid.
  Kui esindav liikmesriik saab taotluse, loob ta VISis taotluse faili ja sisestab VIS määruse (10) artiklis 9 osutatud andmed. Seejärel teavitab ta esindatava liikmesriigi konsulaaresindust VISi sideinfrastruktuuri abil taotlusest ja VISi tehtud kandest, nagu on sätestatud VIS määruse artiklis 16.
  Toimikute ja andmete vastuvõtmine ja nende edastamine esindatavale konsulaaresindusele toimub vastavalt asjaomastele andmekaitsenõuetele ja turvaeeskirjadele. |
| --- | --- | --- |

1)

II osa punkti 1.2 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkti b lisatakse järgmine lõik:

„Liikmesriik võib esindada ühte või mitut liikmesriiki ka ainult taotluste vastuvõtmisel ja biomeetriliste tunnuste registreerimisel. Samuti kohaldatakse punkti 1.2 alapunktide c ja e asjaomaseid sätteid.
  Kui esindav liikmesriik saab taotluse, loob ta VISis taotluse faili ja sisestab VIS määruse (10) artiklis 9 osutatud andmed. Seejärel teavitab ta esindatava liikmesriigi konsulaaresindust VISi sideinfrastruktuuri abil taotlusest ja VISi tehtud kandest, nagu on sätestatud VIS määruse artiklis 16.
  Toimikute ja andmete vastuvõtmine ja nende edastamine esindatavale konsulaaresindusele toimub vastavalt asjaomastele andmekaitsenõuetele ja turvaeeskirjadele.

| b) | alapunkt d asendatakse järgmisega:
  „Kui ühtne viisa antakse välja alapunktide a ja b kohaselt, peab esindus olema kantud ühtseid viisasid välja andvate esinduste tabelisse, mis on toodud 18. lisas.” |
| --- | --- |

b)

alapunkt d asendatakse järgmisega:

„Kui ühtne viisa antakse välja alapunktide a ja b kohaselt, peab esindus olema kantud ühtseid viisasid välja andvate esinduste tabelisse, mis on toodud 18. lisas.”

| 2) | III osasse lisatakse punkt - 1:


  „
  Viisataotlustega tegelevate töötajate käitumine




  Liikmesriigid tagavad, et kõik viisataotlustega tegelevad töötajad võtavad viisataotlejad viisakalt vastu.




  Kõik töötajad austavad oma tööülesannete täitmisel täielikult taotleja inimväärikust ja isikupuutumatust. Kõik võetavad meetmed on proportsionaalsed taotletud eesmärkidega.




  Oma ülesannete täitmisel väldivad töötajad isikute diskrimineerimist soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel.
  ” |
| --- | --- |

2)

III osasse lisatakse punkt - 1:

„
  Viisataotlustega tegelevate töötajate käitumine

Liikmesriigid tagavad, et kõik viisataotlustega tegelevad töötajad võtavad viisataotlejad viisakalt vastu.

Kõik töötajad austavad oma tööülesannete täitmisel täielikult taotleja inimväärikust ja isikupuutumatust. Kõik võetavad meetmed on proportsionaalsed taotletud eesmärkidega.

Oma ülesannete täitmisel väldivad töötajad isikute diskrimineerimist soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel.
  ”

| 3) | III osa punkt 1 asendatakse järgmisega:
  „1.1   Viisataotlusankeedid – eksemplaride arv
  Ka
  taotlejatelt
  nõutakse ühtse viisataotlusankeedi täitmist. Ühtse viisa taotlus tuleb esitada 16. lisas esitatud ühtlustatud näidisvormil.
  Ankeet tuleb täita vähemalt ühes eksemplaris, et seda saaks kasutada keskasutustega konsulteerimisel. Kui siseriiklik halduskord nõuab, võivad lepinguosalised nõuda taotlust mitmes eksemplaris.
  1.2   Biomeetrilised tunnused
  a)   Liikmesriigid koguvad andmeid biomeetriliste tunnuste kohta, mille hulka kuuluvad viisataotleja näokujutis ja kümme sõrmejälge,
  järgides
  inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsioonis
  , Euroopa Liidu põhiõiguste hartas
  ja ÜRO lapse õiguste konventsioonis
  õigusi.


  Esimese viisataotluse esitamiseks palutakse igal taotlejal
  , kelle kohta ei kehti punktis b osutatud erandid,
  isiklikult kohale ilmuda. Taotluse esitamisel kogutakse andmed järgmiste biomeetriliste tunnuste kohta:






  — | foto, mis skaneeritakse või tehakse viisataotluse esitamise ajal, ja |
| --- | --- | --- |

3)

III osa punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.1   Viisataotlusankeedid – eksemplaride arv

Ka
  taotlejatelt
  nõutakse ühtse viisataotlusankeedi täitmist. Ühtse viisa taotlus tuleb esitada 16. lisas esitatud ühtlustatud näidisvormil.

Ankeet tuleb täita vähemalt ühes eksemplaris, et seda saaks kasutada keskasutustega konsulteerimisel. Kui siseriiklik halduskord nõuab, võivad lepinguosalised nõuda taotlust mitmes eksemplaris.

1.2   Biomeetrilised tunnused

a)   Liikmesriigid koguvad andmeid biomeetriliste tunnuste kohta, mille hulka kuuluvad viisataotleja näokujutis ja kümme sõrmejälge,
  järgides
  inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsioonis
  , Euroopa Liidu põhiõiguste hartas
  ja ÜRO lapse õiguste konventsioonis
  õigusi.

Esimese viisataotluse esitamiseks palutakse igal taotlejal
  , kelle kohta ei kehti punktis b osutatud erandid,
  isiklikult kohale ilmuda. Taotluse esitamisel kogutakse andmed järgmiste biomeetriliste tunnuste kohta:

—

foto, mis skaneeritakse või tehakse viisataotluse esitamise ajal, ja

| — | kümme sõrmejälge, mis võetakse otsevajutusega ja registreeritakse digitaalselt. |
| --- | --- |

—

kümme sõrmejälge, mis võetakse otsevajutusega ja registreeritakse digitaalselt.

Iga järgmise taotluse korral,
  VISi määruse artiklis 23 sätestatud säilitamisaja algusest 59 kuu jooksul,
  kopeeritakse biomeetrilised tunnused esimeselt taotluselt. Pärast nimetatud ajavahemiku möödumist tuleb iga järgmist taotlust käsitleda kui „esimest taotlust”

Fotole ja sõrmejälgedele esitatavad tehnilised nõuded on kooskõlas Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni dokumendi 9303 1. osa (passid) kuuendas väljaandes sätestatud rahvusvaheliste standarditega (11).

Andmeid biomeetriliste tunnuste kohta hõivavad diplomaatiliste või konsulaaresinduste kvalifitseeritud ja nõuetekohaste volitustega töötajad või punktis 1.B nimetatud välised teenuseosutajad nende järelevalve all
  ja vastutusel
  .

Andmeid sisestavad VISi ainult VIS määruse artikli 4 lõikes 1
  osutatud
  nõuetekohaste volitustega konsulaartöötajad
  , tehes seda kooskõlas nimetatud määruse artikliga 5
  .

Liikmesriigid tagavad, et ekslike keeldumiste ja isikusamasuse eksliku tuvastamise vältimiseks kasutatakse täielikult kõiki VIS määruse artiklis 13 sätestatud otsingukriteeriume.

Järelevalvet biomeetriliste tunnuste kogumise üle, sh nende edastamise üle teenuseosutajalt vastutavale konsulaaresindusele, teostatakse vastavalt VIS määruse artiklitele 41 ja 43 ning vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ (12) artiklile 28.

b)   Erandid

Järgmised taotlejad on sõrmejälgede andmise nõudest vabastatud:

| — | alla
  12-aastased
  lapsed; |
| --- | --- |

—

alla
  12-aastased
  lapsed;

| — | isikud, kellelt on füüsiliselt võimatu sõrmejälgi võtta. Kui siiski on võimalik võtta vähem kui kümne sõrme sõrmejäljed, siis need võetakse.
  Liikmesriigid tagavad, et juhuks, kui andmete registreerimine on raskendatud, on olemas sobivad menetlused, mis tagavad asjaomase isiku inimväärikuse. Liikmesriigid tagavad ka, et otsuse sõrmejälgede võtmise võimatuse kohta teevad alati liikmesriigi diplomaatiliste või konsulaaresinduste nõuetekohaste volitustega töötajad. Kui sõrmejälgede võtmine ei ole võimalik ajutiselt, nõutakse taotlejalt sõrmejälgede andmist järgmise taotluse esitamise ajal. Konsulaartöötajatel on õigus küsida täiendavaid selgitusi põhjuste kohta, mis on tinginud sõrmejälgede võtmise ajutise võimatuse. |
| --- | --- |

—

isikud, kellelt on füüsiliselt võimatu sõrmejälgi võtta. Kui siiski on võimalik võtta vähem kui kümne sõrme sõrmejäljed, siis need võetakse.
  Liikmesriigid tagavad, et juhuks, kui andmete registreerimine on raskendatud, on olemas sobivad menetlused, mis tagavad asjaomase isiku inimväärikuse. Liikmesriigid tagavad ka, et otsuse sõrmejälgede võtmise võimatuse kohta teevad alati liikmesriigi diplomaatiliste või konsulaaresinduste nõuetekohaste volitustega töötajad. Kui sõrmejälgede võtmine ei ole võimalik ajutiselt, nõutakse taotlejalt sõrmejälgede andmist järgmise taotluse esitamise ajal. Konsulaartöötajatel on õigus küsida täiendavaid selgitusi põhjuste kohta, mis on tinginud sõrmejälgede võtmise ajutise võimatuse.

Asjaolu, et sõrmejälgi on füüsiliselt võimatu võtta, ei mõjuta viisa andmist ega sellest keeldumist.

Liikmesriik võib ette näha erandid biomeetriliste tunnuste kohta andmete hõivamise nõudest diplomaatilise passi, ameti- või teenistuspassi ja eripassi omanikele.

Kõikidel nimetatud juhtudel tuleb VISis ette näha kanne „ei kohaldata”.

Piiramata III osa punkti 4 kohaldamist, kasutatakse nooremate kui 12-aastaste isikute korral skaneeritud fotosid, mis ei eelda isiklikku kohaleilmumist.

Laste ja eakate inimeste vabastamine sõrmejälgede andmise nõudest ja eriti sõrmejälgede võtmise vanuselised piirangud vaadatakse üle kolm aastat pärast VISi töö käivitamist. Selleks esitab komisjon aruande, milles käsitletakse eelkõige VISi kogemusi seoses 12-aastastelt ja vanematelt lastelt sõrmejälgede võtmise ja kasutamisega ning antakse üksikasjalik tehniline hinnang alla 12-aastastelt lastelt isikusamasuse tuvastamiseks ja isiku kontrollimiseks sõrmejälgede võtmise ja nende kasutamise usaldusväärsuse kohta sellises suuremahulises andmebaasis nagu VIS. Aruanne peab sisaldama sõrmejälgede andmise nõude madalama ja kõrgema vanusepiiri laiendatud mõjuhinnangut, sealhulgas sotsiaalseid, ergonoomilisi ja finantsaspekte.

Aruanne peab sisaldama samasugust hinnangut ka sõrmejälgede võtmise kohta eakatelt isikutelt. Kui aruandes osutatakse olulistele probleemidele sõrmejälgede võtmisel teatud vanusest vanematelt isikutelt, esitab komisjon ettepaneku kehtestada vanuse ülempiir.

Vajaduse korral lisatakse aruandele asjakohased ettepanekud käesoleva määruse muutmise kohta.

| (4) | VII osas: punkt 1 asendatakse järgmisega:
  „1.A   Viisataotluse vastuvõtmise ja menetlemise korraldamine
  Viisataotluse vastuvõtmise ja menetlemise korraldamise eest vastutab liikmesriik.
  Iga viisaosakonna asukoha puhul otsustab liikmesriik, kas ta varustab konsulaaresinduse biomeetriliste tunnuste kohta andmete hõivamiseks/kogumiseks nõutavate vahenditega või teeb koostööd ühe või mitme muu liikmesriigiga, ilma et see piiraks eelpool mainitud esindamise võimalust. Koostöö jaoks luuakse ühisosakonnad või ühine viisataotluskeskus või
  , juhul kui see pole otstarbekas,
  tehakse koostööd väliste partneritega.






  a) | Kui valitakse ühisosakondade võimalus, menetlevad ühe või mitme liikmesriigi diplomaatiliste ja konsulaaresinduste töötajad neile teise liikmesriigi diplomaatilises ja konsulaaresinduses esitatud taotlusi (kaasa arvatud biomeetrilised tunnused), kasutades selle liikmesriigi vastavaid seadmeid. Asjaomased liikmesriigid lepivad kokku ühisosakonna tegutsemise kestuse ja tegevuse lõpetamise tingimused ning ka halduslõivu määra, mida saab liikmesriik, kelle diplomaatilist või konsulaaresindust kasutatakse.
  Taotleja suunatakse selle liikmesriigi juurde, kes vastutab viisataotluse menetlemise eest. |
| --- | --- | --- |

(4)

VII osas: punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.A   Viisataotluse vastuvõtmise ja menetlemise korraldamine

Viisataotluse vastuvõtmise ja menetlemise korraldamise eest vastutab liikmesriik.

Iga viisaosakonna asukoha puhul otsustab liikmesriik, kas ta varustab konsulaaresinduse biomeetriliste tunnuste kohta andmete hõivamiseks/kogumiseks nõutavate vahenditega või teeb koostööd ühe või mitme muu liikmesriigiga, ilma et see piiraks eelpool mainitud esindamise võimalust. Koostöö jaoks luuakse ühisosakonnad või ühine viisataotluskeskus või
  , juhul kui see pole otstarbekas,
  tehakse koostööd väliste partneritega.

a)

Kui valitakse ühisosakondade võimalus, menetlevad ühe või mitme liikmesriigi diplomaatiliste ja konsulaaresinduste töötajad neile teise liikmesriigi diplomaatilises ja konsulaaresinduses esitatud taotlusi (kaasa arvatud biomeetrilised tunnused), kasutades selle liikmesriigi vastavaid seadmeid. Asjaomased liikmesriigid lepivad kokku ühisosakonna tegutsemise kestuse ja tegevuse lõpetamise tingimused ning ka halduslõivu määra, mida saab liikmesriik, kelle diplomaatilist või konsulaaresindust kasutatakse.
  Taotleja suunatakse selle liikmesriigi juurde, kes vastutab viisataotluse menetlemise eest.

| b) | Kui asutatakse ühine viisataotluskeskus, siis paigutatakse
  ühe rahvusvahelise õiguse alusel diplomaatilise või konsulaarkaitse all oleva liikmesriigi või Euroopa Komisjoni
  hoonesse
  , mille puutumatust vastuvõtjariik tunnustab,
  kahe või enama liikmesriigi diplomaatiliste ja konsulaaresinduste töötajad, kes võtavad vastu neile esitatavaid viisataotlusi (kaasa arvatud biomeetrilised tunnused). Taotleja suunatakse selle liikmesriigi juurde, kes vastutab viisataotluse menetlemise eest. Liikmesriigid lepivad kokku koostöö kestuse ja lõpetamise tingimused ning kulude jagamise osalevate liikmesriikide vahel. Üks liikmesriik vastutab lepingute eest, mis on seotud logistikaga ja diplomaatiliste suhetega vastuvõtjariigiga. |
| --- | --- |

b)

Kui asutatakse ühine viisataotluskeskus, siis paigutatakse
  ühe rahvusvahelise õiguse alusel diplomaatilise või konsulaarkaitse all oleva liikmesriigi või Euroopa Komisjoni
  hoonesse
  , mille puutumatust vastuvõtjariik tunnustab,
  kahe või enama liikmesriigi diplomaatiliste ja konsulaaresinduste töötajad, kes võtavad vastu neile esitatavaid viisataotlusi (kaasa arvatud biomeetrilised tunnused). Taotleja suunatakse selle liikmesriigi juurde, kes vastutab viisataotluse menetlemise eest. Liikmesriigid lepivad kokku koostöö kestuse ja lõpetamise tingimused ning kulude jagamise osalevate liikmesriikide vahel. Üks liikmesriik vastutab lepingute eest, mis on seotud logistikaga ja diplomaatiliste suhetega vastuvõtjariigiga.

| c) | koostöö väliste teenuseosutajatega vastavalt punktile 1.B |
| --- | --- |

c)

koostöö väliste teenuseosutajatega vastavalt punktile 1.B

1.B   Koostöö väliste teenuseosutajatega

Kui
  teatavate asjaolude tõttu või
  konsulaaresinduse asukohast tulenevatel põhjustel ei ole otstarbekas varustada konsulaaresindust biomeetriliste tunnuste kohta andmete hõivamiseks/kogumiseks vajalike seadmetega või luua ühisosakonda või ühist taotluskeskust, võib liikmesriik või mitu liikmesriiki ühiselt teha viisataotluste vastuvõtmisel (kaasa arvatud biomeetrilised tunnused) koostööd välise teenuseosutajaga. Sellisel juhul vastutab/vastutavad
  andmete töötlemise ja seega ka lepingu rikkumise ning eelkõige
  andmekaitse eeskirjade kohaldamise eest viisataotluste menetlemisel liikmesriik/liikmesriigid.
  Kõnealused liikmesriigid tagavad, et VII osa punkti 1.B.1 alapunktis b osutatud väline teenuseosutaja tegutseb rahvusvahelise õiguse alusel diplomaatilise või konsulaarkaitse all oleva liikmesriigi või Euroopa Komisjoni tööruumides, mille puutumatust vastuvõtjariik tunnustab, ning et liikmesriigi diplomaatiliste või konsulaaresinduste kvalifitseeritud ja nõuetekohaselt volitatud töötajad on kohal, et väliste teenuseosutajate tegevust hoolikalt kontrollida.

1.B.1 —   Koostöövõimalused väliste teenuseosutajatega

Koostööks väliste teenuseosutajatega on järgmised võimalused:

| a) | väline teenuseosutaja tegutseb kõnekeskusena, pakkudes üldteavet viisa taotlemise nõuete kohta ja vastutades kohtumiste kokkuleppimise süsteemi eest; |
| --- | --- |

a)

väline teenuseosutaja tegutseb kõnekeskusena, pakkudes üldteavet viisa taotlemise nõuete kohta ja vastutades kohtumiste kokkuleppimise süsteemi eest;

| b) | väline teenuseosutaja pakub üldteavet viisa taotlemise nõuete kohta, kogub viisataotlejatelt taotlusi, täiendavaid dokumente ja biomeetrilisi andmeid ja kogub taotluse menetlemise lõivu (nagu on sätestatud VII osa punktis 4 ja 12. lisas), edastab täielikud dokumendid ja andmed selle liikmesriigi diplomaatilisele või konsulaaresindusele, kelle pädevuses on taotluse menetlemine
  ning tagastab menetluse lõpus passi taotlejale või taotleja seaduslikule esindajale. |
| --- | --- |

b)

väline teenuseosutaja pakub üldteavet viisa taotlemise nõuete kohta, kogub viisataotlejatelt taotlusi, täiendavaid dokumente ja biomeetrilisi andmeid ja kogub taotluse menetlemise lõivu (nagu on sätestatud VII osa punktis 4 ja 12. lisas), edastab täielikud dokumendid ja andmed selle liikmesriigi diplomaatilisele või konsulaaresindusele, kelle pädevuses on taotluse menetlemine
  ning tagastab menetluse lõpus passi taotlejale või taotleja seaduslikule esindajale.

1.B.2 —   Liikmesriikide kohustused

Asjaomased liikmesriigid valivad
  kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ
  välise teenuseosutaja, kes suudab tagada
  teenuse kõrge kvaliteedi ning
  kõik tehnilised ja korralduslikud turvameetmed
  , mis on vajalikud
  isikuandmete kaitseks juhusliku või ebaseadusliku hävitamise või juhusliku kaotsimineku, muutmise, lubamatu avalikustamise või juurdepääsu eest ning igasuguse muu võimaliku ebaseadusliku töötlemise eest, eelkõige juhul, kui töötlemine hõlmab nii andmete edastamist võrgu kaudu kui ka toimikute ja andmete vastuvõtmist ja edastamist konsulaaresindusele.

Valides väliseid teenuseosutajaid, kontrollivad liikmesriigi diplomaatilised või konsulaaresindused äriühingu maksevõimet ja usaldusväärsust (kaasa arvatud vajalikke litsentse, kannet äriregistris, äriühingu põhikirja, lepinguid pankadega) ja teevad kindlaks, et puudub huvide konflikt.

Liikmesriikide diplomaatilised või konsulaaresindused tagavad, et valitud äriühingul on vajalik erialane kogemus teabekindlustuse ja andmeturbe valdkonnas. Liikmesriigid peaksid väliste viisasid puudutavate tugiteenuste osutajatega lepingute sõlmimisel järgima parimaid hanketavasid.

Välisele teenuseosutajale ei anta juurdepääsu VISile. Juurdepääs VISile on ainult diplomaatiliste või konsulaaresinduste nõuetekohaste volitustega töötajatel
  üksnes VIS määruses sätestatud eesmärkidel
  .

Asjaomased liikmesriigid sõlmivad välise teenuseosutajaga
  kirjaliku
  lepingu vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artiklile 17. Enne lepingu sõlmimist
  põhjendab
  asjaomase liikmesriigi diplomaatiline või konsulaaresindus
  vastavalt VII osa punktile 1.B lepingu vajadust
  kohaliku konsulaarkoostöö raames teiste liikmesriikide

  diplomaatilistele
  või
  konsulaaresindustele
  ja komisjoni
  delegatsioonile
  .

Lisaks direktiivi 95/46/EÜ artiklis 17 sätestatud kohustustele sisaldab leping ka sätteid, millega:

| a) | määratletakse teenuseosutaja täpsed kohustused; |
| --- | --- |

a)

määratletakse teenuseosutaja täpsed kohustused;

| b) | nõutakse teenuseosutajalt tegutsemist vastutava liikmesriigi juhiste kohaselt ja andmete töötlemist ainult viisataotluse isikuandmete töötlemise eesmärgil vastutava liikmesriigi nimel kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ; |
| --- | --- |

b)

nõutakse teenuseosutajalt tegutsemist vastutava liikmesriigi juhiste kohaselt ja andmete töötlemist ainult viisataotluse isikuandmete töötlemise eesmärgil vastutava liikmesriigi nimel kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ;

| c) | nõutakse teenuseosutajalt taotlejatele
  VIS määruse artikli 37
  kohaselt nõutava teabe edastamist; |
| --- | --- |

c)

nõutakse teenuseosutajalt taotlejatele
  VIS määruse artikli 37
  kohaselt nõutava teabe edastamist;

| d) | nõutakse teenuseosutajalt töötajate nõuetekohast koolitamist ja III osa punktis - 1 sätestatud eeskirjade järgimist; |
| --- | --- |

d)

nõutakse teenuseosutajalt töötajate nõuetekohast koolitamist ja III osa punktis - 1 sätestatud eeskirjade järgimist;

| e) | nõutakse teenuseosutajalt asjakohaste korruptsioonivastaste meetmete võtmist; |
| --- | --- |

e)

nõutakse teenuseosutajalt asjakohaste korruptsioonivastaste meetmete võtmist;

| f) | nõutakse teenuseosutajalt vastutava liikmesriigi viivitamatut teavitamist turvanõuete rikkumisest või muudest probleemidest; |
| --- | --- |

f)

nõutakse teenuseosutajalt vastutava liikmesriigi viivitamatut teavitamist turvanõuete rikkumisest või muudest probleemidest;

| g) | nõutakse teenuseosutajalt andmete väärtarvitamise või loata juurdepääsuga seotud taotlejate kaebuste või teadete registreerimist. Väline teenuseosutaja teavitab viivitamatult vastutava liikmesriigi diplomaatilist või konsulaaresindust ja kooskõlastab nendega tegevust lahenduse leidmiseks. Kaebustega tuleks tegeleda nii, et viisataotlejad saaksid kiiresti selgitava vastuse; |
| --- | --- |

g)

nõutakse teenuseosutajalt andmete väärtarvitamise või loata juurdepääsuga seotud taotlejate kaebuste või teadete registreerimist. Väline teenuseosutaja teavitab viivitamatult vastutava liikmesriigi diplomaatilist või konsulaaresindust ja kooskõlastab nendega tegevust lahenduse leidmiseks. Kaebustega tuleks tegeleda nii, et viisataotlejad saaksid kiiresti selgitava vastuse;

| h) | tagatakse konsulaartöötajatele alati juurdepääs teenuseosutaja ametiruumidesse; |
| --- | --- |

h)

tagatakse konsulaartöötajatele alati juurdepääs teenuseosutaja ametiruumidesse;

| i) | nõutakse teenuseosutajalt
  ja tema personalilt
  konfidentsiaalsusnõuete järgimist
  , ka pärast seda, kui personal on välise teenuseosutaja teenistusest lahkunud või pärast lepingu peatamist või selle lõpetamist
  ; |
| --- | --- |

i)

nõutakse teenuseosutajalt
  ja tema personalilt
  konfidentsiaalsusnõuete järgimist
  , ka pärast seda, kui personal on välise teenuseosutaja teenistusest lahkunud või pärast lepingu peatamist või selle lõpetamist
  ;

| j) | tagatakse andmekaitse eeskirjade järgimine, sealhulgas aruandekohustus, välisauditid, muu hulgas riiklike andmekaitsega tegelevate ametiasutuste poolt läbiviidav regulaarne kohapealne kontroll ning mehhanismide olemasolu töövõtja vastutuse jagamiseks eraelu puutumatuse õigusnormide rikkumise puhul, sealhulgas kohustus maksta hüvitist eraisikutele, kes on teenuseosutaja tegevuse või tegevusetuse tõttu kahju kannatanud; |
| --- | --- |

j)

tagatakse andmekaitse eeskirjade järgimine, sealhulgas aruandekohustus, välisauditid, muu hulgas riiklike andmekaitsega tegelevate ametiasutuste poolt läbiviidav regulaarne kohapealne kontroll ning mehhanismide olemasolu töövõtja vastutuse jagamiseks eraelu puutumatuse õigusnormide rikkumise puhul, sealhulgas kohustus maksta hüvitist eraisikutele, kes on teenuseosutaja tegevuse või tegevusetuse tõttu kahju kannatanud;

| k) | nõutakse teenuseosutajalt lõpetatud toimikute viivitamatut edastamist taotluse menetlemise eest vastutava liikmesriigi diplomaatilisele või konsulaaresindusele ning seda, et pärast edastamist kogutud andmeid ei tohi kopeerida, säilitada ega muul viisil alles hoida; |
| --- | --- |

k)

nõutakse teenuseosutajalt lõpetatud toimikute viivitamatut edastamist taotluse menetlemise eest vastutava liikmesriigi diplomaatilisele või konsulaaresindusele ning seda, et pärast edastamist kogutud andmeid ei tohi kopeerida, säilitada ega muul viisil alles hoida;

| l) | nõutakse, et teenuseosutaja hoiaks ära viisaandmete loata lugemise, kopeerimise, muutmise või kustutamise nende edastamisel teenuseosutajalt taotluse menetlemise eest vastutava liikmesriigi diplomaatilistele või konsulaaresindustele, kasutades eelkõige asjakohast krüpteerimistehnikat; |
| --- | --- |

l)

nõutakse, et teenuseosutaja hoiaks ära viisaandmete loata lugemise, kopeerimise, muutmise või kustutamise nende edastamisel teenuseosutajalt taotluse menetlemise eest vastutava liikmesriigi diplomaatilistele või konsulaaresindustele, kasutades eelkõige asjakohast krüpteerimistehnikat;

| m) | lisatakse lepingu peatamise ja lõpetamise klausel. |
| --- | --- |

m)

lisatakse lepingu peatamise ja lõpetamise klausel.

| n) | lisatakse läbivaatamisklausel, et lepingus kajastuksid parimad kehtivad tavad; |
| --- | --- |

n)

lisatakse läbivaatamisklausel, et lepingus kajastuksid parimad kehtivad tavad;

| o) | nähakse ette käitumisjuhised viisataotluste menetlemise ja biomeetriliste andmete kogumise eest vastutavatele töötajatele, austades maksimaalselt inimväärikust. Kõnealuste ülesannete täitmisel võetavad meetmed peavad olema proportsionaalsed taotletava eesmärgiga. Taotluste menetlemisel väldivad töötajad isikute diskrimineerimist soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel. |
| --- | --- |

o)

nähakse ette käitumisjuhised viisataotluste menetlemise ja biomeetriliste andmete kogumise eest vastutavatele töötajatele, austades maksimaalselt inimväärikust. Kõnealuste ülesannete täitmisel võetavad meetmed peavad olema proportsionaalsed taotletava eesmärgiga. Taotluste menetlemisel väldivad töötajad isikute diskrimineerimist soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel.

Kohaliku konsulaarkoostöö raames koostatakse näidisleping.

Liikmesriigid tagavad, et juhul kui väline teenuseosutaja peatab ootamatult lepingus nõutud teenuste osutamise, on häired viisataotlejate teeninduses minimaalsed.

Asjaomased liikmesriigid
  teevad välise teenuseosutajaga tihedalt koostööd ning
  jälgivad
  tähelepanelikult
  lepingu täitmist, mille hulka kuulub:

| a) | üldine teave, mida teenuseosutaja edastab viisataotlejale; |
| --- | --- |

a)

üldine teave, mida teenuseosutaja edastab viisataotlejale;

| b) | tehnilised ja korralduslikud turvameetmed ning vajalikud tehnilised ja organisatsioonilised meetmed kaitsmaks isikuandmeid juhusliku või ebaseadusliku hävitamise või juhusliku kaotsimineku, muutmise, ebaseadusliku avalikustamise või juurdepääsu eest, eelkõige juhul, kui töötlemine hõlmab andmete edastamist võrgu kaudu või toimikute ja andmete vastuvõtmist ja edastamist
  diplomaatilistes või
  konsulaaresindustes, ning igasuguse muu võimaliku ebaseadusliku töötlemise eest; |
| --- | --- |

b)

tehnilised ja korralduslikud turvameetmed ning vajalikud tehnilised ja organisatsioonilised meetmed kaitsmaks isikuandmeid juhusliku või ebaseadusliku hävitamise või juhusliku kaotsimineku, muutmise, ebaseadusliku avalikustamise või juurdepääsu eest, eelkõige juhul, kui töötlemine hõlmab andmete edastamist võrgu kaudu või toimikute ja andmete vastuvõtmist ja edastamist
  diplomaatilistes või
  konsulaaresindustes, ning igasuguse muu võimaliku ebaseadusliku töötlemise eest;

| c) | biomeetriliste tunnuste kohta andmete hõivamine
  ja edastamine
  ; |
| --- | --- |

c)

biomeetriliste tunnuste kohta andmete hõivamine
  ja edastamine
  ;

| d) | meetmed andmekaitse
  ja andmete turvalisuse
  eeskirjade kohaldamise tagamiseks
  ning korruptsioonivastased meetmed
  . |
| --- | --- |

d)

meetmed andmekaitse
  ja andmete turvalisuse
  eeskirjade kohaldamise tagamiseks
  ning korruptsioonivastased meetmed
  .

Taotleja tasutav lõiv
  ei ületa 12. lisas sätestatud lõivu
  , olenemata sellest, kas liikmesriigid teevad koostööd väliste teenuseosutajatega.

Liikmesriigid tagavad konkreetset viisataotlust menetleva välise teenuseosutaja tuvastamist võimaldava korra kehtestamise.

Asjaomase liikmesriigi konsulaartöötajad pakuvad teenuseosutajale koolitust, mis sisaldab viisataotlejatele asjaomaste teenuste pakkumiseks vajalikke oskusi ja piisavat teavet.

1.B.3 —   Teave

Liikmesriigid ja nende diplomaatilised või konsulaaresindused tagavad, et üldsus saab kogu asjaomase teabe seoses viisa taotlemisega. kaasa arvatud:

| a) | viisa taotlemise kriteeriumid, tingimused ja menetlused; |
| --- | --- |

a)

viisa taotlemise kriteeriumid, tingimused ja menetlused;

| b) | vajaduse korral viis kohtumise kokkuleppimiseks; |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral viis kohtumise kokkuleppimiseks;

| c) | kuhu taotlus esitada (pädev diplomaatiline või konsulaaresindus, ühine viisataotluskeskus või väline teenuseosutaja). |
| --- | --- |

c)

kuhu taotlus esitada (pädev diplomaatiline või konsulaaresindus, ühine viisataotluskeskus või väline teenuseosutaja).

Kõnealune üldsusele suunatud teave tehakse kättesaadavaks ka ühisel Schengeni viisaruumi veebisaidil.

Kõnealune sait luuakse ühise viisapoliitika kohaldamise toetamiseks ja viisamenetlustega tegelemiseks.

1.B.4 —
     
  Teavituskampaania

Liikmesriikide diplomaatiline või konsulaaresindus koostöös komisjoni delegatsiooniga käivitavad veidi enne VISi toimimahakkamist kolmandas riigis kampaania üldsuse teavitamiseks taotletavatest eesmärkidest, VISis talletatavatest andmetest ja sellele juurdepääsu omavatest ametivõimudest ning viisataotlejate õigustest. Sellised kampaaniad viiakse läbi regulaarselt.

1.C   Taotlejatele liikmesriikide diplomaatilistele ja konsulaaresindustele otsese juurdepääsu säilitamine

Sõltumata valitud koostöömeetodist võivad liikmesriigid otsustada säilitada taotlejatele võimaluse otseseks juurdepääsuks diplomaatilise või konsulaaresinduse tööruumidesse, et esitada viisataotlus. Liikmesriik tagab viisataotluste järjepideva vastuvõtmise ja menetlemise teiste liikmesriikide või ükskõik millise välise teenuseosutajaga tehtava koostöö ootamatu lõppemise korral.

1.D   Otsus ja avaldamine

Liikmesriik teavitab komisjoni sellest, kuidas ta kavatseb konsulaaresindustes viisataotlusi vastu võtta ja menetleda. Komisjon tagab teabe asjakohase avaldamise
  ühisel Schengeni viisaruumi veebisaidil
  .

Liikmesriik esitab komisjonile lepingud, mille ta on sõlminud.

1.E
     
  Üldised kohustused

1.E.1
     
  Dokumendid

Liikmesriigi poolt või tema nimel viisa taotlemise käigus vastu võetud mis tahes dokument, andmed või biomeetrilised tunnused loetakse Viini konsulaarsuhete konventsiooni alusel „konsulaardokumendiks” ja neid käsitletakse vastavalt.

1.E.2
     
  Koolitus

Enne biomeetriliste tunnuste kohta andmete kogumiseks loa andmist pakutakse diplomaatilise või konsulaaresinduse töötajatele asjakohast koolitust, et tagada tunnuste sujuv ja professionaalne registreerimine.

1.E.3
     
  Vastutus

Igal isikul või liikmesriigil, kes on kannatanud kahju ebaseadusliku andmete töötlemise või käesoleva määrusega vastuolus oleva tegevuse tagajärjel, on õigus saada hüvitist liikmesriigilt, mis vastutab kannatatud kahju eest. Kõnealune liikmesriik vabastatakse täielikult või osaliselt vastutusest, kui ta tõendab, et ei ole vastutav kahju põhjustanud sündmuse eest.

Eelmises lõigus nimetatud kahju tekitamise eest liikmesriigile esitatavatele hüvitise taotlustele kehtivad kostja liikmesriigi õigussätted.

1.E.4
     
  Karistused

Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et käesoleva määruse mis tahes rikkumise, eelkõige viisa taotlemisel esitatud andmete mis tahes kuritarvitamise eest määratakse vastavalt siseriiklikule õigusele tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused, sealhulgas haldus- ja/või kriminaalkaristused.
  ”

| 5) | VIII osa punkti 5.2 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- | --- |

5)

VIII osa punkti 5.2 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

| b) | pealkirja ja punkti 5.2 alapunkti a vahele lisatakse järgmine lause:
  „Korduvate viisataotluste korral III osa punkti 1.2 tähenduses võivad liikmesriigid lubada oma diplomaatilistel või konsulaaresindustel teha koostööd kaubanduslike vahendajatega (s.t haldusteenuste osutajate, transpordiasutuste või reisibüroode, reisikorraldajate ja jaemüüjatega).” |
| --- | --- |

b)

pealkirja ja punkti 5.2 alapunkti a vahele lisatakse järgmine lause:

„Korduvate viisataotluste korral III osa punkti 1.2 tähenduses võivad liikmesriigid lubada oma diplomaatilistel või konsulaaresindustel teha koostööd kaubanduslike vahendajatega (s.t haldusteenuste osutajate, transpordiasutuste või reisibüroode, reisikorraldajate ja jaemüüjatega).”

Artikkel 2

Komisjon esitab
  kolm aastat pärast VISi töö käivitamist ja seejärel iga nelja aasta tagant
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse kohaldamise kohta aruande
  , mis hõlmab biomeetriliste tunnuste registreerimise korra rakendamist, valitud ICAO standardi sobivust, andmekaitse eeskirjade järgimist, kogemusi väliste teenuseosutajatega, pidades eelkõige silmas biomeetriliste andmete kogumist, esimese viisataotluse põhimõtet ning viisataotluste vastuvõtmise ja menetlemise korraldamist. Aruanne sisaldab ka VIS määruse artikli 17 lõigete 12, 13 ja 14 ning artikli 50 lõike 4 alusel juhtumeid, mil sõrmejälgi oli võimatu anda või nende andmist ei nõutud juriidilistel põhjustel, võrreldes nende juhtumite arvuga, mil sõrmejäljed võeti. Aruanne sisaldab teavet juhtumite kohta, mil keelduti viisa andmisest isikule, kellel oli võimatu sõrmejälgi anda.

Aruandele lisatakse vajaduse korral asjakohased ettepanekud käesoleva määruse muutmiseks.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

║,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi 10. juuli 2008. aasta seisukoht.

1

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2008. aasta seisukoht.

(2)  ELT L 213, 15.6.2004, lk 5.

2

(3)  
  ELT L 218, 13.8.2008, lk 60.

3

ELT L 218, 13.8.2008, lk 60.

(4)  
  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

4

EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

(5)  

  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

5

EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

(6)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

6

(7)  
  EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

7

EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

(8)  
  EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

8

EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

(9)  
  ELT L 370, 17.12.2004, lk 78.

9

ELT L 370, 17.12.2004, lk 78.

(10)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 767/2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus) (ELT L 218, 13.8.2008, lk 60).
  ”

10

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 767/2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus) (ELT L 218, 13.8.2008, lk 60).

(11)  Tehnilised nõuded on samad, mis esitatakse passidele, mida väljastavad oma kodanikele liikmesriigid vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2252/2004 (ELT L 385, 29.12.2004, lk 1)

11

nõukogu

nr

(ELT L 385, 29.12.2004, lk 1)

(12)  

  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.
  ”

12

EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/271 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/271

---

Neljapäev, 10. juuli 2008EÜ ja Mauritaania vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus *

P6_TA(2008)0359

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus protokolli sõlmimise kohta, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. augustist 2008 kuni 31. juulini 2012 (KOM(2008)0243 – C6-0199/2008 – 2008/0093(CNS))

2009/C 294 E/53

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus (KOM(2008)0243);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37 ja artikli 300 lõiget 2;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0199/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7;

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ning arengukomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A6-0278/2008),

| 1. | kiidab heaks ettepaneku võtta vastu nõukogu määrus muudetud kujul ning protokolli sõlmimise; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks ettepaneku võtta vastu nõukogu määrus muudetud kujul ning protokolli sõlmimise;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide ja Mauritaania Islamivabariigi valitsustele ning parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide ja Mauritaania Islamivabariigi valitsustele ning parlamentidele.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu määrus


  Põhjendus 2 a (uus) |
| | (2 a) | Lissaboni lepingu, kui see ratifitseeritakse, jõustumine tooks kaasa tihedama institutsioonidevahelise koostöö, mis peaks eelkõige hõlbustama Euroopa Parlamendi juurdepääsu kogu kalanduskokkuleppeid puudutavale teabele, sealhulgas protokollide üle toimuvate läbirääkimiste ajal. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 a (uus)

(2 a)

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 a (uus)

Artikkel 1 a

Lepingu artikliga 10 ettenähtud ühiskomitee koosolekutel ja selle töös osaleb vaatlejana Euroopa Parlamendi kalanduskomisjoni liige. Kõnealustel koosolekutel võivad osaleda ka lepinguga hõlmatud kalandussektori esindajad.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 a (uus)

Artikkel 4 a

Komisjon edastab Euroopa Parlamendile lepingu artikliga 10 ettenähtud ühiskomitee koosolekute järeldused. Protokolli viimasel kohaldamisaastal ja enne uue lepingu allkirjastamist selle pikendamiseks esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selle kohaldamise kohta.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 b (uus)

Artikkel 4 b

Kooskõlas finantsmääruse (1) artikli 30 lõikega 3 ja Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta resolutsiooni (läbipaistvuse kohta finantsküsimustes) (2) vaimus avaldab komisjon oma veebilehel igal aastal ELi rahalistest vahenditest lõplike abisaajate loetelu.

---

(1)  
  Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1).

(2)  
  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0051.

---

| 3.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 294/273 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 294/273

---

Neljapäev, 10. juuli 2008Majanduskriisist mõjutatud Euroopa kalalaevastik *

P6_TA(2008)0360

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega nähakse ette ajutine erimeede, et edendada majanduskriisi tõttu kannatavate Euroopa Liidu kalalaevastike ümberkorraldamist (KOM(2008)0454 - C6-0270/2008 - 2008/0144(CNS))

2009/C 294 E/54

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0454),

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 36 ja 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0270/2008);

võttes arvesse kodukorra artikleid 51 ja 134;

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---