# Euroopa Liidu C 306/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2009.306.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 306 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide16. detsember 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2009.306.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 306

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide16. detsember 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | 454. istungjärk 10.–11. juunil 2009 |
| 2009/C 306/01 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Atlandi-ülesed suhted ELi ja Põhja-Ameerika riikide vahel lennutranspordi sektoris – tõeline õigusnormide lähendamine (ettevalmistav arvamus) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

454. istungjärk 10.–11. juunil 2009

2009/C 306/01

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Atlandi-ülesed suhted ELi ja Põhja-Ameerika riikide vahel lennutranspordi sektoris – tõeline õigusnormide lähendamine (ettevalmistav arvamus)

1

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | 454. istungjärk 10.–11. juunil 2009 |
| 2009/C 306/02 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele Tööstusomandi õiguste strateegia EuroopasKOM(2008) 465 lõplik | 7 |
| 2009/C 306/03 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule Rahvusvahelist teadus- ja tehnoloogiakoostööd käsitlev Euroopa strateegiline raamistikKOM(2008) 588 lõplik | 13 |
| 2009/C 306/04 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ (inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) seoses retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta üldsusele antava teabegaKOM(2008) 663 lõplik – 2008/0256 (COD) | 18 |
| 2009/C 306/05 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse inimtervishoius kasutatavate ravimite ohutuse järelevalve osas määrust (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa RavimiametKOM(2008) 664 lõplik – 2008/0257 (COD) | 22 |
| 2009/C 306/06 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse ravimiohutuse järelevalve osas direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohtaKOM(2008) 665 lõplik – 2008/0260 (COD) | 28 |
| 2009/C 306/07 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004 (milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet) seoses retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta üldsusele antava teabegaKOM(2008) 662 lõplik – 2008/0255 (COD) | 33 |
| 2009/C 306/08 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes (uuestisõnastamine) KOM(2008) 809 lõplik – 2008/0240 (COD) | 36 |
| 2009/C 306/09 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv elektri- ja elektroonikaseadmete romude kohtaKOM(2008) 810 lõplik – 2008/0241 (COD) | 39 |
| 2009/C 306/10 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa Liidu strateegia väljatöötamine sissetungivate liikide suhtesKOM(2008) 789 lõplik | 42 |
| 2009/C 306/11 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa mere- ja merendusuuringute strateegia: Euroopa teadusruumi ühtne raamistik ookeanide ja merede säästva kasutamise toetuseksKOM(2008) 534 lõplik | 46 |
| 2009/C 306/12 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Roheline raamat: Turvalise, säästva ja konkurentsivõimelise Euroopa energiavõrgu suunasKOM(2008) 782 lõplik/2 | 51 |
| 2009/C 306/13 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu direktiiv (Euratom), millega luuakse ühenduse tuumaohutuse raamistikKOM(2008) 790 lõplik – 2008/0231 (CNS) | 56 |
| 2009/C 306/14 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv siirdamiseks ettenähtud inimelundite kvaliteedi- ja ohutusstandardite kohtaKOM(2008) 818 lõplik – 2008/0238 (COD) | 64 |
| 2009/C 306/15 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest töölKOM(2009) 71 lõplik/2 – 2006/0222 (COD) | 68 |
| 2009/C 306/16 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Tööhõive tippkohtumise tulemused | 70 |
| 2009/C 306/17 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, arvete esitamist käsitlevate eeskirjade osasKOM(2009) 21 lõplik – 2009/0009 (CNS) | 76 |
| 2009/C 306/18 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv loodusliku linnustiku kaitse kohta (kodifitseeritud versioon) KOM(2009) 129 lõplik – 2009/0043 (COD) | 79 |
| 2009/C 306/19 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas (kodifitseeritud versioon) KOM(2009) 113 lõplik – 2009/0037 (COD) | 80 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

454. istungjärk 10.–11. juunil 2009

2009/C 306/02

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele Tööstusomandi õiguste strateegia EuroopasKOM(2008) 465 lõplik

KOM(2008) 465 lõplik

7

2009/C 306/03

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule Rahvusvahelist teadus- ja tehnoloogiakoostööd käsitlev Euroopa strateegiline raamistikKOM(2008) 588 lõplik

KOM(2008) 588 lõplik

13

2009/C 306/04

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ (inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) seoses retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta üldsusele antava teabegaKOM(2008) 663 lõplik – 2008/0256 (COD)

KOM(2008) 663 lõplik – 2008/0256 (COD)

18

2009/C 306/05

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse inimtervishoius kasutatavate ravimite ohutuse järelevalve osas määrust (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa RavimiametKOM(2008) 664 lõplik – 2008/0257 (COD)

KOM(2008) 664 lõplik – 2008/0257 (COD)

22

2009/C 306/06

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse ravimiohutuse järelevalve osas direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohtaKOM(2008) 665 lõplik – 2008/0260 (COD)

KOM(2008) 665 lõplik – 2008/0260 (COD)

28

2009/C 306/07

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004 (milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet) seoses retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta üldsusele antava teabegaKOM(2008) 662 lõplik – 2008/0255 (COD)

KOM(2008) 662 lõplik – 2008/0255 (COD)

33

2009/C 306/08

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes (uuestisõnastamine) KOM(2008) 809 lõplik – 2008/0240 (COD)

KOM(2008) 809 lõplik – 2008/0240 (COD)

36

2009/C 306/09

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv elektri- ja elektroonikaseadmete romude kohtaKOM(2008) 810 lõplik – 2008/0241 (COD)

KOM(2008) 810 lõplik – 2008/0241 (COD)

39

2009/C 306/10

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa Liidu strateegia väljatöötamine sissetungivate liikide suhtesKOM(2008) 789 lõplik

KOM(2008) 789 lõplik

42

2009/C 306/11

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa mere- ja merendusuuringute strateegia: Euroopa teadusruumi ühtne raamistik ookeanide ja merede säästva kasutamise toetuseksKOM(2008) 534 lõplik

KOM(2008) 534 lõplik

46

2009/C 306/12

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Roheline raamat: Turvalise, säästva ja konkurentsivõimelise Euroopa energiavõrgu suunasKOM(2008) 782 lõplik/2

KOM(2008) 782 lõplik/2

51

2009/C 306/13

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu direktiiv (Euratom), millega luuakse ühenduse tuumaohutuse raamistikKOM(2008) 790 lõplik – 2008/0231 (CNS)

KOM(2008) 790 lõplik – 2008/0231 (CNS)

56

2009/C 306/14

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv siirdamiseks ettenähtud inimelundite kvaliteedi- ja ohutusstandardite kohtaKOM(2008) 818 lõplik – 2008/0238 (COD)

KOM(2008) 818 lõplik – 2008/0238 (COD)

64

2009/C 306/15

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest töölKOM(2009) 71 lõplik/2 – 2006/0222 (COD)

KOM(2009) 71 lõplik/2 – 2006/0222 (COD)

68

2009/C 306/16

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Tööhõive tippkohtumise tulemused

70

2009/C 306/17

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, arvete esitamist käsitlevate eeskirjade osasKOM(2009) 21 lõplik – 2009/0009 (CNS)

KOM(2009) 21 lõplik – 2009/0009 (CNS)

76

2009/C 306/18

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv loodusliku linnustiku kaitse kohta (kodifitseeritud versioon) KOM(2009) 129 lõplik – 2009/0043 (COD)

KOM(2009) 129 lõplik – 2009/0043 (COD)

79

2009/C 306/19

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas (kodifitseeritud versioon) KOM(2009) 113 lõplik – 2009/0037 (COD)

KOM(2009) 113 lõplik – 2009/0037 (COD)

80

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

454. istungjärk 10.–11. juunil 2009

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 306/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 306/1

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Atlandi-ülesed suhted ELi ja Põhja-Ameerika riikide vahel lennutranspordi sektoris – tõeline õigusnormide lähendamine” (ettevalmistav arvamus)

2009/C 306/01

15. detsembril 2008 palus Euroopa Liidu eesistujariik Tšehhi Vabariik vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel koostada ettevalmistav arvamus järgmises küsimuses:

„Atlandi-ülesed suhted ELi ja Põhja-Ameerika riikide vahel lennutranspordi sektoris – tõeline õigusnormide lähendamine”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon võttis arvamuse vastu 20. mail 2009. aastal. Raportöör oli Jacek KRAWCZYK.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 454. istungjärgul 10.–11. juunil 2009 (11. juuni istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 143, vastu hääletas 3, erapooletuks jäi 2.

1.   Kokkuvõte

Kokkuvõte

| 1.1 | Euroopa Liidu ja Põhja-Ameerika vaheline ühendus on reisijate kontinentidevahelises õhuveos kindlalt kõige olulisem. 2007. aastal transporditi enam kui 60 miljonit reisijat ja enam kui 3,1 miljonit tonni kaupa. See muudab kõnealuse ühenduse kindlalt kõige olulisemaks lennuliikluse vooks maailma eri piirkondade vahel. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Liidu ja Põhja-Ameerika vaheline ühendus on reisijate kontinentidevahelises õhuveos kindlalt kõige olulisem. 2007. aastal transporditi enam kui 60 miljonit reisijat ja enam kui 3,1 miljonit tonni kaupa. See muudab kõnealuse ühenduse kindlalt kõige olulisemaks lennuliikluse vooks maailma eri piirkondade vahel.

| 1.2 | Euroopa Liit ja Kanada ning Euroopa Liit ja USA on alustanud läbirääkimisi avatud lennunduspiirkonna (open aviation area) loomiseks. Avatud lennunduspiirkond annab mõlemale osapoolele lennuliikluses täieliku vabaduse. |
| --- | --- |

1.2

Euroopa Liit ja Kanada ning Euroopa Liit ja USA on alustanud läbirääkimisi avatud lennunduspiirkonna (open aviation area) loomiseks. Avatud lennunduspiirkond annab mõlemale osapoolele lennuliikluses täieliku vabaduse.

open aviation area

| 1.3 | 30. aprillil 2007 allkirjastas komisjon ulatusliku esimese etapi lennutranspordilepingu (esimese etapi kokkulepe) Ameerika Ühendriikidega. |
| --- | --- |

1.3

30. aprillil 2007 allkirjastas komisjon ulatusliku esimese etapi lennutranspordilepingu (esimese etapi kokkulepe) Ameerika Ühendriikidega.

| 1.3.1 | Kuigi esimese etapi kokkulepe oli äärmiselt edukas, ei suudetud täita selle peamist eesmärki – luua avatud lennunduspiirkond. |
| --- | --- |

1.3.1

Kuigi esimese etapi kokkulepe oli äärmiselt edukas, ei suudetud täita selle peamist eesmärki – luua avatud lennunduspiirkond.

| 1.4 | 30. märtsil 2009 võttis transpordinõukogu poliitilise seisukoha, millega kiideti heaks Euroopa Liidu ja Kanada vahelise lepingu allkirjastamine. 6. mail 2009 toimunud Euroopa Liidu ja Kanada tippkohtumisel Prahas lepiti kokku lepingu lõplikus tekstis. |
| --- | --- |

1.4

30. märtsil 2009 võttis transpordinõukogu poliitilise seisukoha, millega kiideti heaks Euroopa Liidu ja Kanada vahelise lepingu allkirjastamine. 6. mail 2009 toimunud Euroopa Liidu ja Kanada tippkohtumisel Prahas lepiti kokku lepingu lõplikus tekstis.

| 1.4.1 | Euroopa Liidu ja Kanada leping on Euroopa Liidu esimene leping, millega saavutatakse turgude täielik avamine nii liiklusõiguste kui ka investeeringute osas. Samas jõutakse enneolematule tasemele ka õigusnormide lähendamise ning ametiasutuste koostöö vallas. |
| --- | --- |

1.4.1

Euroopa Liidu ja Kanada leping on Euroopa Liidu esimene leping, millega saavutatakse turgude täielik avamine nii liiklusõiguste kui ka investeeringute osas. Samas jõutakse enneolematule tasemele ka õigusnormide lähendamise ning ametiasutuste koostöö vallas.

| 1.4.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab Euroopa Liidu ja Kanada lennutranspordilepingut kui esimest lepingut, milles järgitakse täielikult Euroopa Liidu välispoliitika uut arengusuunda kooskõlas nõukogu 2005. aasta järeldustega. |
| --- | --- |

1.4.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab Euroopa Liidu ja Kanada lennutranspordilepingut kui esimest lepingut, milles järgitakse täielikult Euroopa Liidu välispoliitika uut arengusuunda kooskõlas nõukogu 2005. aasta järeldustega.

| 1.4.3 | Komitee toetab kindlalt komisjoni püüdlust saavutada sarnaseid tulemusi Euroopa Liidu ja USA läbirääkimiste teises voorus. |
| --- | --- |

1.4.3

Komitee toetab kindlalt komisjoni püüdlust saavutada sarnaseid tulemusi Euroopa Liidu ja USA läbirääkimiste teises voorus.

| 1.5 | 2008. aastal alanud Euroopa Liidu ja USA teise vooru läbirääkimised peavad esimese etapi kokkuleppe artikli 21 kohaselt hõlmama järgmisi, ühele või mõlemale lepinguosalisele esmatähtsaid küsimusi: liiklusõiguste täiendav liberaliseerimine, täiendavad välisinvesteeringute võimalused, keskkonnameetmete ja infrastruktuuripiirangute mõju liiklusõiguste kohaldamisele, juurdepääsu laiendamine valitsuse rahastatud lennutranspordile ja õhusõidukite varustamine meeskonnaga. Euroopa sidusrühmad ootavad, et teise etapi kokkulepe lähendaks õigusnorme veelgi. |
| --- | --- |

1.5

2008. aastal alanud Euroopa Liidu ja USA teise vooru läbirääkimised peavad esimese etapi kokkuleppe artikli 21 kohaselt hõlmama järgmisi, ühele või mõlemale lepinguosalisele esmatähtsaid küsimusi: liiklusõiguste täiendav liberaliseerimine, täiendavad välisinvesteeringute võimalused, keskkonnameetmete ja infrastruktuuripiirangute mõju liiklusõiguste kohaldamisele, juurdepääsu laiendamine valitsuse rahastatud lennutranspordile ja õhusõidukite varustamine meeskonnaga. Euroopa sidusrühmad ootavad, et teise etapi kokkulepe lähendaks õigusnorme veelgi.

| 1.5.1 | Komitee meenutab, et aeg on ülitähtis ning et Euroopa Liidu ja USA volitatud esindajad peaksid alustama läbirääkimisi nii pea kui praktiliselt võimalik. Kui 2010. aasta novembriks märkimisväärset edu ei saavutada, võib Euroopa Liit otsustada peatada USA lennuettevõtjatele antud teatud õigused. |
| --- | --- |

1.5.1

Komitee meenutab, et aeg on ülitähtis ning et Euroopa Liidu ja USA volitatud esindajad peaksid alustama läbirääkimisi nii pea kui praktiliselt võimalik. Kui 2010. aasta novembriks märkimisväärset edu ei saavutada, võib Euroopa Liit otsustada peatada USA lennuettevõtjatele antud teatud õigused.

| 1.5.2 | Erilist tähelepanu tuleks pöörata läbirääkimiste teises voorus olulisel kohal olevatele tööjõuküsimustele. Töötajate toetus on väga oluline. Komitee julgustab 2009. aasta juunis Brüsselis toimuvat teist tööjõu foorumit andma konkreetseid soovitusi olulistes sotsiaalküsimustes. |
| --- | --- |

1.5.2

Erilist tähelepanu tuleks pöörata läbirääkimiste teises voorus olulisel kohal olevatele tööjõuküsimustele. Töötajate toetus on väga oluline. Komitee julgustab 2009. aasta juunis Brüsselis toimuvat teist tööjõu foorumit andma konkreetseid soovitusi olulistes sotsiaalküsimustes.

| 1.5.3 | Avatud lennunduspiirkonna elluviimine suurendab liiklust Euroopa Liidu ja USA vahel, mis võib kaasa tuua mõningaid negatiivseid keskkonnamõjusid. Komitee soovitab komisjonil koostada võimaliku lepingu strateegilise keskkonnamõju analüüsi. |
| --- | --- |

1.5.3

Avatud lennunduspiirkonna elluviimine suurendab liiklust Euroopa Liidu ja USA vahel, mis võib kaasa tuua mõningaid negatiivseid keskkonnamõjusid. Komitee soovitab komisjonil koostada võimaliku lepingu strateegilise keskkonnamõju analüüsi.

| 1.6 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee prioriteedid teise etapi kokkuleppe osas: tuleks määratleda avatud lennunduspiirkonna järgmised olulised elemendid:






  — | omandiõigusele ja kontrollile kohalduvate piirangute kaotamine; |
| --- | --- | --- |

1.6

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee prioriteedid teise etapi kokkuleppe osas: tuleks määratleda avatud lennunduspiirkonna järgmised olulised elemendid:

—

omandiõigusele ja kontrollile kohalduvate piirangute kaotamine;

| — | kõigi diskrimineerivate turutavade kaotamine; |
| --- | --- |

—

kõigi diskrimineerivate turutavade kaotamine;

| — | ettevõtete loomise õigus, et võimaldada piiriüleseid ühinemisi, ülevõtmisi ja turule sisenemist; |
| --- | --- |

—

ettevõtete loomise õigus, et võimaldada piiriüleseid ühinemisi, ülevõtmisi ja turule sisenemist;

| — | õigusalane koostöö ja õigusnormide lähendamine mõistlikult suures ulatuses; |
| --- | --- |

—

õigusalane koostöö ja õigusnormide lähendamine mõistlikult suures ulatuses;

| — | Euroopa Liidu kodanike selliste ebavajalike reisitakistuste kaotamine, mis tulenevad USA kohaldatavatest ülemäärastest julgestusmeetmetest. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu kodanike selliste ebavajalike reisitakistuste kaotamine, mis tulenevad USA kohaldatavatest ülemäärastest julgestusmeetmetest.

| 1.7 | Komitee julgustab Atlandi-ülest majandusnõukogu toetama teise vooru läbirääkimisi, seades need oluliseks poliitiliseks prioriteediks ja võimaldades konsultatsioone Atlandi-ülese töövõtjate dialoogi, Atlandi-ülese keskkonnadialoogi ning teiste Atlandi-ülese majandusnõukoguga ametlikult seotud dialoogide kaudu. |
| --- | --- |

1.7

Komitee julgustab Atlandi-ülest majandusnõukogu toetama teise vooru läbirääkimisi, seades need oluliseks poliitiliseks prioriteediks ja võimaldades konsultatsioone Atlandi-ülese töövõtjate dialoogi, Atlandi-ülese keskkonnadialoogi ning teiste Atlandi-ülese majandusnõukoguga ametlikult seotud dialoogide kaudu.

| 1.8 | Euroopa Liidu ja Kanada lennunduskokkulepe peaks olema Euroopa Liidu ja USA teise etapi kokkuleppe võrdlusalus. Muutused on võimalikud – see on Euroopa Liidu ja Kanada läbirääkimiste keskne sõnum. |
| --- | --- |

1.8

Euroopa Liidu ja Kanada lennunduskokkulepe peaks olema Euroopa Liidu ja USA teise etapi kokkuleppe võrdlusalus. Muutused on võimalikud – see on Euroopa Liidu ja Kanada läbirääkimiste keskne sõnum.

2.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| 2.1 | Reisijate kontinentidevahelist õhuvedu käsitlevate Eurostati andmete kohaselt on Euroopa Liidu ja Põhja-Ameerika vaheline ühendus kindlalt kõige olulisem. 2007. aastal transporditi enam kui 60 miljonit reisijat (5,6 % rohkem kui 2006. aastal; 22,3 % 27-liikmelise Euroopa Liidu välisest reisijateveost). |
| --- | --- |

2.1

Reisijate kontinentidevahelist õhuvedu käsitlevate Eurostati andmete kohaselt on Euroopa Liidu ja Põhja-Ameerika vaheline ühendus kindlalt kõige olulisem. 2007. aastal transporditi enam kui 60 miljonit reisijat (5,6 % rohkem kui 2006. aastal; 22,3 % 27-liikmelise Euroopa Liidu välisest reisijateveost).

| 2.2 | Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni (IATA) andmetel suurenes reisijatevedu Põhja-Ameerika ja Euroopa (k.a Venemaa) vahelisel Põhja-Atlandi marsruudil 2007. aastal 7,6 %, ulatudes 57,3 miljoni reisijani (2006. aastaga võrreldes). See muudab kõnealuse marsruudi kindlalt kõige olulisemaks lennuliikluse vooks maailma eri piirkondade vahel. |
| --- | --- |

2.2

Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni (IATA) andmetel suurenes reisijatevedu Põhja-Ameerika ja Euroopa (k.a Venemaa) vahelisel Põhja-Atlandi marsruudil 2007. aastal 7,6 %, ulatudes 57,3 miljoni reisijani (2006. aastaga võrreldes). See muudab kõnealuse marsruudi kindlalt kõige olulisemaks lennuliikluse vooks maailma eri piirkondade vahel.

| 2.3 | 2007. aastal transporditi Põhja-Ameerika ja Euroopa vahel üle 3,1 miljoni tonni kaupa, mis tähendab, et tegu on ühega maailma kolmest peamisest transpordimarsruudist. |
| --- | --- |

2.3

2007. aastal transporditi Põhja-Ameerika ja Euroopa vahel üle 3,1 miljoni tonni kaupa, mis tähendab, et tegu on ühega maailma kolmest peamisest transpordimarsruudist.

| 2.4 | Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide lennundusturu suuruse põhjused on geograafilised, kultuurilised ja majanduslikud. 2007. aastal moodustas ainuüksi Euroopa Liidu ja USA osakaal 40 % maailmakaubanduse ja 60 % välismaiste otseinvesteeringute kogumahust. Lennundus on kahtlemata kaasa aidanud maailma suurimate kaubandus- ja investeerimissuhete arengule. Ka Euroopa Liidu ja Kanada vahelised suhted on väga tugevad (Euroopa Liit on suuruselt teine otseinvesteeringute tegija Kanadas). |
| --- | --- |

2.4

Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide lennundusturu suuruse põhjused on geograafilised, kultuurilised ja majanduslikud. 2007. aastal moodustas ainuüksi Euroopa Liidu ja USA osakaal 40 % maailmakaubanduse ja 60 % välismaiste otseinvesteeringute kogumahust. Lennundus on kahtlemata kaasa aidanud maailma suurimate kaubandus- ja investeerimissuhete arengule. Ka Euroopa Liidu ja Kanada vahelised suhted on väga tugevad (Euroopa Liit on suuruselt teine otseinvesteeringute tegija Kanadas).

| 2.5 | Euroopa Liidu ja Põhja-Ameerika ulatuslikke majandussuhteid toetab tihenev õigusalane koostöö. 2007. aastal loodud Atlandi-ülene majandusnõukogu on kõrgetasemeline foorum Euroopa Liidu ja USA aruteludele strateegilistes majandusküsimustes, mille eesmärk on õigusnormide ulatuslikum lähendamine ning kaubanduse ja investeerimise tõhustamine. Käimas on esialgsed läbirääkimised Euroopa Liidu ja Kanada ulatusliku kaubanduskokkuleppe võimaliku sõlmimise üle. |
| --- | --- |

2.5

Euroopa Liidu ja Põhja-Ameerika ulatuslikke majandussuhteid toetab tihenev õigusalane koostöö. 2007. aastal loodud Atlandi-ülene majandusnõukogu on kõrgetasemeline foorum Euroopa Liidu ja USA aruteludele strateegilistes majandusküsimustes, mille eesmärk on õigusnormide ulatuslikum lähendamine ning kaubanduse ja investeerimise tõhustamine. Käimas on esialgsed läbirääkimised Euroopa Liidu ja Kanada ulatusliku kaubanduskokkuleppe võimaliku sõlmimise üle.

| 2.6 | Kõnealuse õigusliku ja majandusliku koostöö kontekstis alustasid Euroopa Liit ja Kanada ning Euroopa Liit ja USA läbirääkimisi avatud lennunduspiirkonna loomiseks. Komisjoni tellimusel enne praegust kriisi läbiviidud uurimusest nähtus, et Euroopa Liidu ja USA avatud lennunduspiirkond võiks esimese viie aasta jooksul suurendada nende piirkondade vahel reisivate inimeste arvu enam kui 25 miljoni reisija võrra, tuues tarbijatele kasu enam kui 15 miljardi euro ulatuses ning luues 80 000 uut töökohta Euroopa Liidus ja USAs järgmistel põhjustel:






  — | kaoksid tegevuspiirangud (mis eksisteerivad kahepoolsete lennuteenuse kokkulepete puhul); |
| --- | --- | --- |

2.6

Kõnealuse õigusliku ja majandusliku koostöö kontekstis alustasid Euroopa Liit ja Kanada ning Euroopa Liit ja USA läbirääkimisi avatud lennunduspiirkonna loomiseks. Komisjoni tellimusel enne praegust kriisi läbiviidud uurimusest nähtus, et Euroopa Liidu ja USA avatud lennunduspiirkond võiks esimese viie aasta jooksul suurendada nende piirkondade vahel reisivate inimeste arvu enam kui 25 miljoni reisija võrra, tuues tarbijatele kasu enam kui 15 miljardi euro ulatuses ning luues 80 000 uut töökohta Euroopa Liidus ja USAs järgmistel põhjustel:

—

kaoksid tegevuspiirangud (mis eksisteerivad kahepoolsete lennuteenuse kokkulepete puhul);

| — | lennuettevõtjate parem koostöö muutuks tugevamate liitude kaudu lihtsamaks; |
| --- | --- |

—

lennuettevõtjate parem koostöö muutuks tugevamate liitude kaudu lihtsamaks;

| — | lennuettevõtjate kulud väheneks tänu suurenevale konkurentsisurvele. |
| --- | --- |

—

lennuettevõtjate kulud väheneks tänu suurenevale konkurentsisurvele.

| 2.6.1 | Avatud lennunduspiirkonna elluviimine suurendab liiklust Euroopa Liidu ja USA vahel. See võib kaasa tuua mõningad negatiivsed keskkonnamõjud, nt heitkoguste, jäätmetekke ja müra suurenemise. Nende ja teiste keskkonnaküsimustega on minevikus tegeldud, ent mitte väga edukalt. |
| --- | --- |

2.6.1

Avatud lennunduspiirkonna elluviimine suurendab liiklust Euroopa Liidu ja USA vahel. See võib kaasa tuua mõningad negatiivsed keskkonnamõjud, nt heitkoguste, jäätmetekke ja müra suurenemise. Nende ja teiste keskkonnaküsimustega on minevikus tegeldud, ent mitte väga edukalt.

| 2.7 | Avatud lennunduspiirkond annab mõlemale osapoolele lennuliikluses täieliku vabaduse, kaovad välismaiste organisatsioonide investeerimispiirangud ning võimalik on rentida õhusõidukeid koos meeskonnaga mittediskrimineerivatel ja läbipaistvatel tingimustel. Avatud lennunduspiirkond tähendab üldist pühendumist õigusnormide lähendamisele ning õhutranspordi ohutust, lennundusjulgestust ja keskkonnakaitset puudutavate standardite ühtlustamisele. |
| --- | --- |

2.7

Avatud lennunduspiirkond annab mõlemale osapoolele lennuliikluses täieliku vabaduse, kaovad välismaiste organisatsioonide investeerimispiirangud ning võimalik on rentida õhusõidukeid koos meeskonnaga mittediskrimineerivatel ja läbipaistvatel tingimustel. Avatud lennunduspiirkond tähendab üldist pühendumist õigusnormide lähendamisele ning õhutranspordi ohutust, lennundusjulgestust ja keskkonnakaitset puudutavate standardite ühtlustamisele.

3.   Euroopa Liidu ja USA läbirääkimiste esimene voor

Euroopa Liidu ja USA läbirääkimiste esimene voor

| 3.1 | Komisjon alustas läbirääkimisi Euroopa Liidu ja USA lennunduskokkuleppe üle 5. juunil 2003 transpordinõukogult saadud volituse alusel. |
| --- | --- |

3.1

Komisjon alustas läbirääkimisi Euroopa Liidu ja USA lennunduskokkuleppe üle 5. juunil 2003 transpordinõukogult saadud volituse alusel.

| 3.2 | 30. aprillil 2007 allkirjastas komisjon Ameerika Ühendriikidega ulatusliku esimese etapi lennutranspordilepingu (esimese etapi kokkulepe), mida on kohaldatud alates 30. märtsist 2008. Leping asendas liikmesriikide ja USA vahel sõlmitud kehtivad kahepoolsed lepingud. |
| --- | --- |

3.2

30. aprillil 2007 allkirjastas komisjon Ameerika Ühendriikidega ulatusliku esimese etapi lennutranspordilepingu (esimese etapi kokkulepe), mida on kohaldatud alates 30. märtsist 2008. Leping asendas liikmesriikide ja USA vahel sõlmitud kehtivad kahepoolsed lepingud.

| 3.3 | Euroopa Liidu ja USA lennutranspordilepingu põhielemendid on järgmised:






  3.3.1 | Juurdepääs turule







  — | nn ühenduse vedaja käsitus võimaldab Euroopa Liidu lennuettevõtjatel lennata USAsse Euroopa Liidu mistahes punktist; |
| --- | --- | --- | --- |

3.3

Euroopa Liidu ja USA lennutranspordilepingu põhielemendid on järgmised:

3.3.1

Juurdepääs turule

Juurdepääs turule

—

nn ühenduse vedaja käsitus võimaldab Euroopa Liidu lennuettevõtjatel lennata USAsse Euroopa Liidu mistahes punktist;

| — | kõigi piirangute kaotamine Euroopa Liidu ja USA vahelistelt rahvusvahelistelt marsruutidelt; |
| --- | --- |

—

kõigi piirangute kaotamine Euroopa Liidu ja USA vahelistelt rahvusvahelistelt marsruutidelt;

| — | kõigi piirangute kaotamine kõigi Euroopa Liidu ja USA vaheliste marsruutide hinnakujunduselt; |
| --- | --- |

—

kõigi piirangute kaotamine kõigi Euroopa Liidu ja USA vaheliste marsruutide hinnakujunduselt;

| — | piiramatu koodijagamine Euroopa Liidu, USA ja kolmandate riikide lennuettevõtjate vahel; |
| --- | --- |

—

piiramatu koodijagamine Euroopa Liidu, USA ja kolmandate riikide lennuettevõtjate vahel;

| — | Euroopa Liidu lennuettevõtjatele uute võimaluste loomine õhusõiduki väljarentimiseks koos meeskonnaga USA lennuettevõtjatele kasutamiseks rahvusvahelistel marsruutidel USA ja mis tahes kolmanda riigi vahel; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu lennuettevõtjatele uute võimaluste loomine õhusõiduki väljarentimiseks koos meeskonnaga USA lennuettevõtjatele kasutamiseks rahvusvahelistel marsruutidel USA ja mis tahes kolmanda riigi vahel;

| 3.3.2 | Õigusalane koostöö







  — | lennundusjulgestus: USA aktsepteeris Euroopa Liidu nõudmist, mille kohaselt peab ta arvesse võtma kõiki Euroopa Liidus juba rakendatavaid julgestusmeetmeid; |
| --- | --- | --- |

3.3.2

Õigusalane koostöö

Õigusalane koostöö

—

lennundusjulgestus: USA aktsepteeris Euroopa Liidu nõudmist, mille kohaselt peab ta arvesse võtma kõiki Euroopa Liidus juba rakendatavaid julgestusmeetmeid;

| — | ohutus: konsultatsioonimenetlused ohutusega seotud probleemide korral ja Euroopa Liidu tasandil ohutusega seotud kohustuste arendamise tunnustamine; |
| --- | --- |

—

ohutus: konsultatsioonimenetlused ohutusega seotud probleemide korral ja Euroopa Liidu tasandil ohutusega seotud kohustuste arendamise tunnustamine;

| — | ühiskomitee: luuakse ühiskomitee, mis vastutaks lepingu tõlgendamise ja rakendamisega seotud küsimuste lahendamise eest, sh sotsiaalsed küsimused; |
| --- | --- |

—

ühiskomitee: luuakse ühiskomitee, mis vastutaks lepingu tõlgendamise ja rakendamisega seotud küsimuste lahendamise eest, sh sotsiaalsed küsimused;

| — | konkurents: kohustus edendada ühilduvaid õiguslikke lähenemisviise; |
| --- | --- |

—

konkurents: kohustus edendada ühilduvaid õiguslikke lähenemisviise;

| — | valitsuse subsiidiumid ja toetused: tunnistatakse, et valitsuse subsiidiumid võivad moonutada konkurentsi; ühiskomitee peaks pidama arvestust kahe osapoole tõstatatud küsimuste kohta; |
| --- | --- |

—

valitsuse subsiidiumid ja toetused: tunnistatakse, et valitsuse subsiidiumid võivad moonutada konkurentsi; ühiskomitee peaks pidama arvestust kahe osapoole tõstatatud küsimuste kohta;

| — | keskkonnakaitse: tunnistatakse, et USA lennuettevõtjate lennukikütust võib liikmesriikide vahelistel marsruutidel maksustada juhul, kui kaks liikmesriiki kasutavad ühenduse õigusaktidest tulenevat õigust mitte rakendada kehtivat maksuvabastust; |
| --- | --- |

—

keskkonnakaitse: tunnistatakse, et USA lennuettevõtjate lennukikütust võib liikmesriikide vahelistel marsruutidel maksustada juhul, kui kaks liikmesriiki kasutavad ühenduse õigusaktidest tulenevat õigust mitte rakendada kehtivat maksuvabastust;

| 3.3.3 | Omandiõigus ja kontroll







  — | USA lennuettevõtjad: tagatised seoses Euroopa Liidu kodanikele lubatava osalusprotsendiga, sh võimalus ületada 50 % kogukapitalist; Euroopa Liidust USA lennuettevõtetesse tehtavate investeeringutega seotud tehingute õiglase ja viivitamatu arvestamise tagamine; |
| --- | --- | --- |

3.3.3

Omandiõigus ja kontroll

Omandiõigus ja kontroll

—

USA lennuettevõtjad: tagatised seoses Euroopa Liidu kodanikele lubatava osalusprotsendiga, sh võimalus ületada 50 % kogukapitalist; Euroopa Liidust USA lennuettevõtetesse tehtavate investeeringutega seotud tehingute õiglase ja viivitamatu arvestamise tagamine;

| — | ELi lennuettevõtjad: õigus piirata USA investeeringuid Euroopa Liidu lennuettevõtetesse vastastikkuse põhimõttel 25 %-ni hääleõiguslikust kapitalist; USA aktsepteerib mis tahes ELi lennuettevõtjat, mida omavad või kontrollivad Euroopa Liidu või Euroopa ühise lennunduspiirkonna kodanikud; |
| --- | --- |

—

ELi lennuettevõtjad: õigus piirata USA investeeringuid Euroopa Liidu lennuettevõtetesse vastastikkuse põhimõttel 25 %-ni hääleõiguslikust kapitalist; USA aktsepteerib mis tahes ELi lennuettevõtjat, mida omavad või kontrollivad Euroopa Liidu või Euroopa ühise lennunduspiirkonna kodanikud;

| — | kolmandate riikide lennuettevõtjad: USA aktsepteerib ühepoolselt Euroopa Liidu omandiõigust ja/või kontrolli mis tahes lennuettevõtja suhtes Euroopa majanduspiirkonnas, Euroopa ühises lennunduspiirkonnas ja 18 Aafrika riigis; |
| --- | --- |

—

kolmandate riikide lennuettevõtjad: USA aktsepteerib ühepoolselt Euroopa Liidu omandiõigust ja/või kontrolli mis tahes lennuettevõtja suhtes Euroopa majanduspiirkonnas, Euroopa ühises lennunduspiirkonnas ja 18 Aafrika riigis;

| 3.3.4 | Muud küsimused







  — | maapealne teenindamine: traditsioonilised sätted tagavad juurdepääsu maapealsete teenuste kasutamisele; |
| --- | --- | --- |

3.3.4

Muud küsimused

Muud küsimused

—

maapealne teenindamine: traditsioonilised sätted tagavad juurdepääsu maapealsete teenuste kasutamisele;

| — | äritegevuse küsimused: sätted, mis on seotud näiteks õigusega luua esindusi, pidada personali ja värvata müügiagente teise lepinguosalise territooriumil; |
| --- | --- |

—

äritegevuse küsimused: sätted, mis on seotud näiteks õigusega luua esindusi, pidada personali ja värvata müügiagente teise lepinguosalise territooriumil;

| — | arvutipõhised broneerimissüsteemid: USA on aktsepteerinud sätteid, mis tagavad Euroopa arvutipõhise broneerimissüsteemi pakkujatele õiguse tegutseda USAs. Selles osas peab USA aga veel võtma kohustusi WTO GATS-lepingu kontekstis. |
| --- | --- |

—

arvutipõhised broneerimissüsteemid: USA on aktsepteerinud sätteid, mis tagavad Euroopa arvutipõhise broneerimissüsteemi pakkujatele õiguse tegutseda USAs. Selles osas peab USA aga veel võtma kohustusi WTO GATS-lepingu kontekstis.

| 3.4 | Esimese etapi kokkulepe oli oluline samm avatud lennunduspiirkonna loomise suunas. Sellega loodi õigusalase koostöö olulised põhimõtted ning moodustati ühiskomitee edusammude jälgimiseks. Kokkulepe aitas kaasa teatud tõkete kaotamisele turule juurdepääsul. |
| --- | --- |

3.4

Esimese etapi kokkulepe oli oluline samm avatud lennunduspiirkonna loomise suunas. Sellega loodi õigusalase koostöö olulised põhimõtted ning moodustati ühiskomitee edusammude jälgimiseks. Kokkulepe aitas kaasa teatud tõkete kaotamisele turule juurdepääsul.

| 3.5 | Kuigi esimene etapp oli äärmiselt edukas, ei suudetud täita selle peamist eesmärki – luua avatud lennunduspiirkond. Eelkõige puudub esimese etapi kokkuleppes tasakaal turule juurdepääsu osas. See tähendab, et USA lennuettevõtjatele on antud piiramatud viienda vabaduse liiklusõigused Euroopa Liidus, ilma et Euroopa Liidu lennuettevõtjatel oleksid samad õigused USA turul (viienda vabaduse liiklusõigused annavad lennuettevõtjatele õiguse teostada lende oma koduriigist teise lepinguosalise territooriumile ja edasi kolmandatesse riikidesse). Teatud turutavad eelistavad endiselt USA lennuettevõtjaid (nt Fly America programm). Kokkulepe lubab USA investoritel omada ka suuremat osa Euroopa Liidu lennuettevõtete hääleõiguslikest aktsiatest (49 %) kui Euroopa Liidu investoritel USA lennuettevõtete puhul (25 %). |
| --- | --- |

3.5

Kuigi esimene etapp oli äärmiselt edukas, ei suudetud täita selle peamist eesmärki – luua avatud lennunduspiirkond. Eelkõige puudub esimese etapi kokkuleppes tasakaal turule juurdepääsu osas. See tähendab, et USA lennuettevõtjatele on antud piiramatud viienda vabaduse liiklusõigused Euroopa Liidus, ilma et Euroopa Liidu lennuettevõtjatel oleksid samad õigused USA turul (viienda vabaduse liiklusõigused annavad lennuettevõtjatele õiguse teostada lende oma koduriigist teise lepinguosalise territooriumile ja edasi kolmandatesse riikidesse). Teatud turutavad eelistavad endiselt USA lennuettevõtjaid (nt Fly America programm). Kokkulepe lubab USA investoritel omada ka suuremat osa Euroopa Liidu lennuettevõtete hääleõiguslikest aktsiatest (49 %) kui Euroopa Liidu investoritel USA lennuettevõtete puhul (25 %).

| 3.6 | Lepinguosalised leppisid kokku selles, et läbirääkimiste teine voor algab 60 päeva pärast esimese etapi kokkuleppe jõustumist. |
| --- | --- |

3.6

Lepinguosalised leppisid kokku selles, et läbirääkimiste teine voor algab 60 päeva pärast esimese etapi kokkuleppe jõustumist.

4.   Euroopa Liidu ja Kanada lennutranspordileping

Euroopa Liidu ja Kanada lennutranspordileping

| 4.1 | Pärast esimese etapi kokkuleppe sõlmimist Ameerika Ühendriikidega sai komisjon 2007. aasta oktoobri algul nõukogult volitused läbirääkimiste alustamiseks Euroopa Liidu ja Kanada lennutranspordilepingu sõlmimiseks. Pärast nelja läbirääkimiste vooru ning järgides 2008. aastal Quebecis toimunud Euroopa Liidu ja Kanada tippkohtumisel saadud juhiseid, alustas komisjon 30. novembril 2008. aastal Euroopa Liidu ja Kanada lennunduskokkuleppe projekti koostamist. 30. märtsil 2009 võttis transpordinõukogu poliitilise seisukoha, millega kiideti heaks Euroopa Liidu ja Kanada vahelise lepingu allkirjastamine. 6. mail 2009 toimunud Euroopa Liidu ja Kanada tippkohtumisel Prahas lepiti kokku lepingu lõplikus tekstis. |
| --- | --- |

4.1

Pärast esimese etapi kokkuleppe sõlmimist Ameerika Ühendriikidega sai komisjon 2007. aasta oktoobri algul nõukogult volitused läbirääkimiste alustamiseks Euroopa Liidu ja Kanada lennutranspordilepingu sõlmimiseks. Pärast nelja läbirääkimiste vooru ning järgides 2008. aastal Quebecis toimunud Euroopa Liidu ja Kanada tippkohtumisel saadud juhiseid, alustas komisjon 30. novembril 2008. aastal Euroopa Liidu ja Kanada lennunduskokkuleppe projekti koostamist. 30. märtsil 2009 võttis transpordinõukogu poliitilise seisukoha, millega kiideti heaks Euroopa Liidu ja Kanada vahelise lepingu allkirjastamine. 6. mail 2009 toimunud Euroopa Liidu ja Kanada tippkohtumisel Prahas lepiti kokku lepingu lõplikus tekstis.

| 4.2 | Lepinguprojekti põhiosad on järgmised:






  4.2.1 | Õigusalane koostöö






  — | ühekordne julgestuskontroll ja tihe koostöö; |
| --- | --- | --- | --- |

4.2

Lepinguprojekti põhiosad on järgmised:

4.2.1

Õigusalane koostöö

—

ühekordne julgestuskontroll ja tihe koostöö;

| — | suur rõhk keskkonnakoostööl: lepinguosalised tunnistavad keskkonnakoostöö ja meetmete võtmise vabaduse tähtsust; |
| --- | --- |

—

suur rõhk keskkonnakoostööl: lepinguosalised tunnistavad keskkonnakoostöö ja meetmete võtmise vabaduse tähtsust;

| — | lepinguosalised tunnistavad selgelt sotsiaalküsimuste olulisust; koostöö sotsiaalküsimustes toimub ühiskomitee vahedusel; |
| --- | --- |

—

lepinguosalised tunnistavad selgelt sotsiaalküsimuste olulisust; koostöö sotsiaalküsimustes toimub ühiskomitee vahedusel;

| — | ühiskomitee roll lepingu rakendamise jälgimisel; |
| --- | --- |

—

ühiskomitee roll lepingu rakendamise jälgimisel;

| — | ohutusstandardite vastastikune tunnustamine ja tihe koostöö; |
| --- | --- |

—

ohutusstandardite vastastikune tunnustamine ja tihe koostöö;

| — | kaubandusmehhanismid, mis võimaldavad võtta meetmeid diskrimineerimise ja ebaõiglase kohtlemise korral. |
| --- | --- |

—

kaubandusmehhanismid, mis võimaldavad võtta meetmeid diskrimineerimise ja ebaõiglase kohtlemise korral.

| 4.2.2 | Liiklusõigused ja investeeringud: lepinguga nähakse ette liiklusõiguste piirangute järkjärguline kaotamine ning investeerimisvõimaluste ja kontrollisüsteemi loomine neljas etapis.






  — | Esimese etapis kaotatakse kõik liiklusele kehtivad piirangud Euroopa Liidu ja Kanada vahel. |
| --- | --- | --- |

4.2.2

Liiklusõigused ja investeeringud: lepinguga nähakse ette liiklusõiguste piirangute järkjärguline kaotamine ning investeerimisvõimaluste ja kontrollisüsteemi loomine neljas etapis.

—

Esimese etapis kaotatakse kõik liiklusele kehtivad piirangud Euroopa Liidu ja Kanada vahel.

| — | Teises etapis avab Kanada investeerimisvõimaluse oma lennuettevõtetesse kuni 49 % ulatuses, misjärel saavad Kanada lennuettevõtjad täiendavad liiklusõigused. |
| --- | --- |

—

Teises etapis avab Kanada investeerimisvõimaluse oma lennuettevõtetesse kuni 49 % ulatuses, misjärel saavad Kanada lennuettevõtjad täiendavad liiklusõigused.

| — | Kolmandas etapis lubavad mõlemad lepinguosalised rajada teisel osapoolel lennuettevõtteid oma territooriumil. Lennuettevõtjad saavad õiguse teostada lende oma koduriigist teise lepinguosalise territooriumile ja edasi kolmandatesse riikidesse (täielikud viienda vabaduse liiklusõigused). |
| --- | --- |

—

Kolmandas etapis lubavad mõlemad lepinguosalised rajada teisel osapoolel lennuettevõtteid oma territooriumil. Lennuettevõtjad saavad õiguse teostada lende oma koduriigist teise lepinguosalise territooriumile ja edasi kolmandatesse riikidesse (täielikud viienda vabaduse liiklusõigused).

| — | Neljandas etapis on lepinguosalistel õigus omada ja kontrollida 100 % ulatuses teise lepinguosalise lennuettevõtet ning kabotaaži õigus. |
| --- | --- |

—

Neljandas etapis on lepinguosalistel õigus omada ja kontrollida 100 % ulatuses teise lepinguosalise lennuettevõtet ning kabotaaži õigus.

| 4.3 | Euroopa Liidu ja Kanada leping on Euroopa Liidu esimene leping, millega saavutatakse turgude täielik avamine nii liiklusõiguste kui ka investeeringute osas. Samas jõutakse enneolematule tasemele ka õigusnormide lähendamise ning ametiasutuste koostöö vallas. |
| --- | --- |

4.3

Euroopa Liidu ja Kanada leping on Euroopa Liidu esimene leping, millega saavutatakse turgude täielik avamine nii liiklusõiguste kui ka investeeringute osas. Samas jõutakse enneolematule tasemele ka õigusnormide lähendamise ning ametiasutuste koostöö vallas.

| 4.4 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab Euroopa Liidu ja Kanada lennutranspordilepingut kui esimest lepingut, milles järgitakse täielikult Euroopa Liidu välispoliitika uut arengusuunda kooskõlas nõukogu 2005. aasta järeldustega. |
| --- | --- |

4.4

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab Euroopa Liidu ja Kanada lennutranspordilepingut kui esimest lepingut, milles järgitakse täielikult Euroopa Liidu välispoliitika uut arengusuunda kooskõlas nõukogu 2005. aasta järeldustega.

| 4.5 | Komitee toetab kindlalt komisjoni püüdlust saavutada sarnaseid tulemusi Euroopa Liidu ja USA läbirääkimiste teises voorus. |
| --- | --- |

4.5

Komitee toetab kindlalt komisjoni püüdlust saavutada sarnaseid tulemusi Euroopa Liidu ja USA läbirääkimiste teises voorus.

5.   Euroopa Liidu ja USA läbirääkimiste teine voor

Euroopa Liidu ja USA läbirääkimiste teine voor

| 5.1 | Teise vooru läbirääkimised peavad esimese etapi kokkuleppe artikli 21 kohaselt hõlmama järgmisi, ühele või mõlemale lepinguosalisele esmatähtsaid küsimusi:






  — | liiklusõiguste täiendav liberaliseerimine; |
| --- | --- | --- |

5.1

Teise vooru läbirääkimised peavad esimese etapi kokkuleppe artikli 21 kohaselt hõlmama järgmisi, ühele või mõlemale lepinguosalisele esmatähtsaid küsimusi:

—

liiklusõiguste täiendav liberaliseerimine;

| — | täiendavad välisinvesteeringute võimalused; |
| --- | --- |

—

täiendavad välisinvesteeringute võimalused;

| — | keskkonnameetmete ja infrastruktuuripiirangute mõju liiklusõiguste kohaldamisele; |
| --- | --- |

—

keskkonnameetmete ja infrastruktuuripiirangute mõju liiklusõiguste kohaldamisele;

| — | juurdepääsu laiendamine valitsuse rahastatud lennutranspordile; |
| --- | --- |

—

juurdepääsu laiendamine valitsuse rahastatud lennutranspordile;

| — | õhusõidukite varustamine meeskonnaga. |
| --- | --- |

—

õhusõidukite varustamine meeskonnaga.

| 5.2 | Konsultatsiooniprotsessist nähtuvalt ootavad Euroopa sidusrühmad, et teise etapi kokkulepe lähendaks õigusnorme veelgi. |
| --- | --- |

5.2

Konsultatsiooniprotsessist nähtuvalt ootavad Euroopa sidusrühmad, et teise etapi kokkulepe lähendaks õigusnorme veelgi.

| 5.3 | Osapooled võivad teises etapis teha suuremaid edusamme järgmistes esimeses etapis käivitatud koostöövaldkondades:






  — | lennujulgestusalane koostöö: selles valdkonnas on vajalikud täiendavad meetmed, et saavutada kummagi poole julgestusmeetmete täielik vastastikune tunnustamine; |
| --- | --- | --- |

5.3

Osapooled võivad teises etapis teha suuremaid edusamme järgmistes esimeses etapis käivitatud koostöövaldkondades:

—

lennujulgestusalane koostöö: selles valdkonnas on vajalikud täiendavad meetmed, et saavutada kummagi poole julgestusmeetmete täielik vastastikune tunnustamine;

| — | ohutus: kokku on lepitud Euroopa Liidu ja USA lepingu eraldi projektis, ent see viibib USA kahtluste tõttu välismaiste remonditöökodade ning Euroopa Lennundusohutusameti lõivude ja maksude osas; |
| --- | --- |

—

ohutus: kokku on lepitud Euroopa Liidu ja USA lepingu eraldi projektis, ent see viibib USA kahtluste tõttu välismaiste remonditöökodade ning Euroopa Lennundusohutusameti lõivude ja maksude osas;

| — | keskkond: mõlemad osapooled peavad teises etapis uurima keskkonnaküsimuste oluliselt suurema ühtlustamise võimalusi; |
| --- | --- |

—

keskkond: mõlemad osapooled peavad teises etapis uurima keskkonnaküsimuste oluliselt suurema ühtlustamise võimalusi;

| — | konkurents: täiendavad edusammud on väga olulised, ent nende saavutamine võib osutuda keeruliseks, kuna Euroopa Liidus ja USAs kehtivad erinevad menetlused; |
| --- | --- |

—

konkurents: täiendavad edusammud on väga olulised, ent nende saavutamine võib osutuda keeruliseks, kuna Euroopa Liidus ja USAs kehtivad erinevad menetlused;

| — | ühiskomitee: esimese etapi kokkuleppe kogemuste valguses tuleks ühiskomiteele anda suuremad volitused võtta meetmeid õigusalastes küsimustes, mis on seotud selliste teemadega nagu äritegevus või valitsuse subsiidiumid ja toetused. |
| --- | --- |

—

ühiskomitee: esimese etapi kokkuleppe kogemuste valguses tuleks ühiskomiteele anda suuremad volitused võtta meetmeid õigusalastes küsimustes, mis on seotud selliste teemadega nagu äritegevus või valitsuse subsiidiumid ja toetused.

6.   Tööjõuküsimused

Tööjõuküsimused

| 6.1 | Erilist tähelepanu tuleks pöörata läbirääkimiste teises voorus olulisel kohal olevatele tööjõu küsimustele. Eelkõige tuleks põhjalikumalt hinnata 2008. aastal Washingtonis toimunud paljulubavat Euroopa Liidu ja USA lennundusfoorumit teemal „Liberaliseerimine ja tööjõud: minevik, olevik ja tulevik”. Foorumi tulemusi tuleks võimalikult suures ulatuses arvesse võtta sellistes valdkondades nagu kollektiivlepingud, individuaalsed lepinguõigused, tööaeg, kutseõpe, sotsiaalhüvitised ja ametiühingute esindatus. |
| --- | --- |

6.1

Erilist tähelepanu tuleks pöörata läbirääkimiste teises voorus olulisel kohal olevatele tööjõu küsimustele. Eelkõige tuleks põhjalikumalt hinnata 2008. aastal Washingtonis toimunud paljulubavat Euroopa Liidu ja USA lennundusfoorumit teemal „Liberaliseerimine ja tööjõud: minevik, olevik ja tulevik”. Foorumi tulemusi tuleks võimalikult suures ulatuses arvesse võtta sellistes valdkondades nagu kollektiivlepingud, individuaalsed lepinguõigused, tööaeg, kutseõpe, sotsiaalhüvitised ja ametiühingute esindatus.

| 6.2 | Komitee julgustab 2009. aasta juunis Brüsselis toimuvat teist tööjõu foorumit andma konkreetseid soovitusi, mis käsitlevad olulisi avatud lennunduspiirkonna tulevase elluviimisega seotud sotsiaalküsimusi. Töötajate toetamine/toetus on teise vooru läbirääkimiste edukuse seisukohalt väga oluline. |
| --- | --- |

6.2

Komitee julgustab 2009. aasta juunis Brüsselis toimuvat teist tööjõu foorumit andma konkreetseid soovitusi, mis käsitlevad olulisi avatud lennunduspiirkonna tulevase elluviimisega seotud sotsiaalküsimusi. Töötajate toetamine/toetus on teise vooru läbirääkimiste edukuse seisukohalt väga oluline.

| 6.3 | Teise vooru läbirääkimistesse tuleks kaasata Atlandi-ülene töövõtjate dialoog. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuses teemal „Atlandi-ülesed suhted: kuidas parandada kodanikuühiskonna osalemist” (1) väljendati kindlat toetust Atlandi-ülese töövõtjate dialoogi taasloomisele Euroopa Liidu ja USA institutsioonilise dialoogi osana. Samuti soovitas komitee laiendada Atlandi-ülese majandusnõukogu nõuanderühma, kaasates sellesse Atlandiülese töövõtjate dialoogi ja Atlandi-ülese keskkonnadialoogi. |
| --- | --- |

6.3

Teise vooru läbirääkimistesse tuleks kaasata Atlandi-ülene töövõtjate dialoog. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuses teemal „Atlandi-ülesed suhted: kuidas parandada kodanikuühiskonna osalemist” (1) väljendati kindlat toetust Atlandi-ülese töövõtjate dialoogi taasloomisele Euroopa Liidu ja USA institutsioonilise dialoogi osana. Samuti soovitas komitee laiendada Atlandi-ülese majandusnõukogu nõuanderühma, kaasates sellesse Atlandiülese töövõtjate dialoogi ja Atlandi-ülese keskkonnadialoogi.

1

7.   Ajakava probleem

Ajakava probleem

| 7.1 | Esimese etapi kokkuleppe osapooled leppisid kokku teise vooru läbirääkimiste ajakavas, mis on järgmine:






  — | etapp (mai 2008 – märts 2009): läbirääkimiste alustamine; |
| --- | --- | --- |

7.1

Esimese etapi kokkuleppe osapooled leppisid kokku teise vooru läbirääkimiste ajakavas, mis on järgmine:

—

etapp (mai 2008 – märts 2009): läbirääkimiste alustamine;

| — | etapp (märts 2009 – november 2010): USA valitsuse funktsionaalse otsuse sõnastamine õiguste võimaliku peatamise kohta; |
| --- | --- |

—

etapp (märts 2009 – november 2010): USA valitsuse funktsionaalse otsuse sõnastamine õiguste võimaliku peatamise kohta;

| — | etapp (november 2010 – märts 2012): otsus liiklusõiguste võimaliku peatamise kohta – võimalik rakendamine märtsis 2012. |
| --- | --- |

—

etapp (november 2010 – märts 2012): otsus liiklusõiguste võimaliku peatamise kohta – võimalik rakendamine märtsis 2012.

| 7.2 | Kui 2010. aasta novembriks märkimisväärset edu ei saavutada, võib Euroopa Liit otsustada peatada USA lennuettevõtjatele antud teatud õigused. Komitee meenutab, et aeg on ülitähtis ning Euroopa Liidu ja USA volitatud esindajad peaksid alustama läbirääkimisi nii pea kui praktiliselt võimalik. |
| --- | --- |

7.2

Kui 2010. aasta novembriks märkimisväärset edu ei saavutada, võib Euroopa Liit otsustada peatada USA lennuettevõtjatele antud teatud õigused. Komitee meenutab, et aeg on ülitähtis ning Euroopa Liidu ja USA volitatud esindajad peaksid alustama läbirääkimisi nii pea kui praktiliselt võimalik.

8.   Komitee prioriteedid teise etapi kokkuleppe osas

Komitee prioriteedid teise etapi kokkuleppe osas

| 8.1 | Teise etapi kokkuleppes tuleks määratleda avatud lennunduspiirkonna järgmised olulised elemendid:






  — | piirangute kaotamine Euroopa Liidu ja USA investorite osalemiselt Euroopa Liidu ja USA lennuettevõtete omamises ja kontrollimises. Praeguste piirangute kaotamine oleks täielikult kooskõlas Euroopa Liidu ja USA 2007. aasta aprilli tippkohtumisel sõlmitud raamlepinguga, mis kutsus üles kaotama mittevajalikud investeerimistõkked Euroopa Liidu ja USA vahel; |
| --- | --- | --- |

8.1

Teise etapi kokkuleppes tuleks määratleda avatud lennunduspiirkonna järgmised olulised elemendid:

—

piirangute kaotamine Euroopa Liidu ja USA investorite osalemiselt Euroopa Liidu ja USA lennuettevõtete omamises ja kontrollimises. Praeguste piirangute kaotamine oleks täielikult kooskõlas Euroopa Liidu ja USA 2007. aasta aprilli tippkohtumisel sõlmitud raamlepinguga, mis kutsus üles kaotama mittevajalikud investeerimistõkked Euroopa Liidu ja USA vahel;

| — | kõigi diskrimineerivate turutavade, eelkõige Fly America programmi kaotamine; |
| --- | --- |

—

kõigi diskrimineerivate turutavade, eelkõige Fly America programmi kaotamine;

| — | ettevõtete loomise õigus, et võimaldada piiriüleseid ühinemisi, ülevõtmisi ja turule sisenemist; |
| --- | --- |

—

ettevõtete loomise õigus, et võimaldada piiriüleseid ühinemisi, ülevõtmisi ja turule sisenemist;

| — | õigusalane koostöö ja õigusnormide lähendamine mõistlikult suures ulatuses; |
| --- | --- |

—

õigusalane koostöö ja õigusnormide lähendamine mõistlikult suures ulatuses;

| — | esimese etapi kokkuleppe rakendamisest tulenevate tööjõuküsimuste käsitlemine; |
| --- | --- |

—

esimese etapi kokkuleppe rakendamisest tulenevate tööjõuküsimuste käsitlemine;

| — | Euroopa Liidu kodanike selliste ebavajalike reisitakistuste kaotamine, mis tulenevad USA kohaldatavatest ülemäärastest julgestusmeetmetest. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu kodanike selliste ebavajalike reisitakistuste kaotamine, mis tulenevad USA kohaldatavatest ülemäärastest julgestusmeetmetest.

| 8.2 | Teise vooru läbirääkimistele tuleb nende olulisuse tõttu omistada suurimat võimalikku tähelepanu, lisades need Atlandi-ülese majandusnõukogu päevakorda. Komitee julgustab Atlandi-ülest majandusnõukogu toetama teise vooru läbirääkimisi, seades need oluliseks poliitiliseks prioriteediks ja võimaldades konsultatsioone Atlandi-ülese töövõtjate dialoogi ja teiste Atlandi-ülese majandusnõukoguga ametlikult seotud dialoogide kaudu. |
| --- | --- |

8.2

Teise vooru läbirääkimistele tuleb nende olulisuse tõttu omistada suurimat võimalikku tähelepanu, lisades need Atlandi-ülese majandusnõukogu päevakorda. Komitee julgustab Atlandi-ülest majandusnõukogu toetama teise vooru läbirääkimisi, seades need oluliseks poliitiliseks prioriteediks ja võimaldades konsultatsioone Atlandi-ülese töövõtjate dialoogi ja teiste Atlandi-ülese majandusnõukoguga ametlikult seotud dialoogide kaudu.

| 8.3 | Komitee soovitab komisjonil koostada (läbirääkimiste teise vooru algul) keskkonnamõju strateegilise analüüsi. Strateegiline mõjuanalüüs, milles määratletakse võimalikud tagajärjed keskkonnale, aitaks neid negatiivseid mõjusid kõrvaldada või minimeerida kogu Euroopa Liidu ja USA vaheliste läbirääkimiste vältel. |
| --- | --- |

8.3

Komitee soovitab komisjonil koostada (läbirääkimiste teise vooru algul) keskkonnamõju strateegilise analüüsi. Strateegiline mõjuanalüüs, milles määratletakse võimalikud tagajärjed keskkonnale, aitaks neid negatiivseid mõjusid kõrvaldada või minimeerida kogu Euroopa Liidu ja USA vaheliste läbirääkimiste vältel.

| 8.4 | Euroopa Liidu ja Kanada lennunduskokkulepe peaks olema Euroopa Liidu ja USA teise etapi kokkulepe võrdlusalus. Muutused on võimalikud – see on Euroopa Liidu ja Kanada läbirääkimiste keskne sõnum. |
| --- | --- |

8.4

Euroopa Liidu ja Kanada lennunduskokkulepe peaks olema Euroopa Liidu ja USA teise etapi kokkulepe võrdlusalus. Muutused on võimalikud – see on Euroopa Liidu ja Kanada läbirääkimiste keskne sõnum.

| 8.5 | Euroopa Liidu ja Kanada lepingu edukal rakendamisel ning Euroopa Liidu ja USA teise vooru läbirääkimiste edukal lõpuleviimisel võib olla positiivne mõju Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika riikide lennutranspordilepingute edasisele arengule. |
| --- | --- |

8.5

Euroopa Liidu ja Kanada lepingu edukal rakendamisel ning Euroopa Liidu ja USA teise vooru läbirääkimiste edukal lõpuleviimisel võib olla positiivne mõju Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika riikide lennutranspordilepingute edasisele arengule.

9.   Võimaliku kokkuleppe rahvusvahelised aspektid

Võimaliku kokkuleppe rahvusvahelised aspektid

| 9.1 | Kahe osapoole – Euroopa Liidu ja USA – turgude kaalu tõttu võib leping avada uue, Chicago-järgse ajajärgu lennunduses. |
| --- | --- |

9.1

Kahe osapoole – Euroopa Liidu ja USA – turgude kaalu tõttu võib leping avada uue, Chicago-järgse ajajärgu lennunduses.

| 9.2 | Luues õigusnormide lähendamise ja avatuse nn oaasi, mis on avatud ka uutele ettevõtjatele, võib Euroopa Liidu ja USA leping asendada 1944. aastal sõlmitud Chicago konventsiooni, laienedes ka teistele sarnaselt mõtlevatele riikidele, julgustades lõpptulemusena järjest enam riike läbi vaatama oma poliitikat, et saada kasu kõnealuse lepingu põhimõtetest. |
| --- | --- |

9.2

Luues õigusnormide lähendamise ja avatuse nn oaasi, mis on avatud ka uutele ettevõtjatele, võib Euroopa Liidu ja USA leping asendada 1944. aastal sõlmitud Chicago konventsiooni, laienedes ka teistele sarnaselt mõtlevatele riikidele, julgustades lõpptulemusena järjest enam riike läbi vaatama oma poliitikat, et saada kasu kõnealuse lepingu põhimõtetest.

Brüssel, 11. juuni 2009

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Mario SEPI

---

(1)  ELT C 228, 22.9.2009, lk 32.

1

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

454. istungjärk 10.–11. juunil 2009

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 306/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 306/7

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Tööstusomandi õiguste strateegia Euroopas””

KOM(2008) 465 lõplik

2009/C 306/02

16. juulil 2008 otsustas komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Tööstusomandi õiguste strateegia Euroopas” ”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 19. mail 2009. Raportöör oli Daniel RETUREAU.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 454. istungjärgul 10.–11. juunil 2009. aastal (10. juuni istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 98, vastu hääletas 3, erapooletuks jäi 1.

1.   Kokkuvõte komitee järeldustest

Kokkuvõte komitee järeldustest

| 1.1 | Komitee toetab komisjoni ettepanekut ühenduse tööstusomandi strateegia kohta ja kordab mõnda, juba varasemates arvamustes käsitletud punkti. |
| --- | --- |

1.1

Komitee toetab komisjoni ettepanekut ühenduse tööstusomandi strateegia kohta ja kordab mõnda, juba varasemates arvamustes käsitletud punkti.

| 1.2 | Esiteks kutsub komitee liikmesriike üles strateegiat toetama, seda nii tulevase ühenduse patendi kui ka käimasolevate rahvusvaheliste läbirääkimiste osas, eriti Ülemaailmses Intellektuaalomandi Organisatsioonis (WIPO). Kodanikuühiskond, kes tunneb muret pikaajalise arengu pärast ning ootab tõhusaid ja praktilisi järeldusi, mis vähendaks oluliselt patendi saamise ja haldamise kulusid, ei kiida heaks käimasolevaid arutelusid patendimaksude jaotuse kohta, mis pidurdavad jätkuvalt ühenduse patendi vastuvõtmist. |
| --- | --- |

1.2

Esiteks kutsub komitee liikmesriike üles strateegiat toetama, seda nii tulevase ühenduse patendi kui ka käimasolevate rahvusvaheliste läbirääkimiste osas, eriti Ülemaailmses Intellektuaalomandi Organisatsioonis (WIPO). Kodanikuühiskond, kes tunneb muret pikaajalise arengu pärast ning ootab tõhusaid ja praktilisi järeldusi, mis vähendaks oluliselt patendi saamise ja haldamise kulusid, ei kiida heaks käimasolevaid arutelusid patendimaksude jaotuse kohta, mis pidurdavad jätkuvalt ühenduse patendi vastuvõtmist.

| 1.3 | Komitee rõhutab eelkõige vajadust lihtsustada juurdepääsu tööstusomandi õigustele, tõhustada õiguste kaitset ning võidelda enamasti maffia toodetud võltsingute vastu, mis on koormaks majandusele ja ettevõtetele ning võivad olla tarbijatele tõsiseks ohuks (nt ravimid, mänguasjad, kodumasinad jne). |
| --- | --- |

1.3

Komitee rõhutab eelkõige vajadust lihtsustada juurdepääsu tööstusomandi õigustele, tõhustada õiguste kaitset ning võidelda enamasti maffia toodetud võltsingute vastu, mis on koormaks majandusele ja ettevõtetele ning võivad olla tarbijatele tõsiseks ohuks (nt ravimid, mänguasjad, kodumasinad jne).

| 1.4 | Selleks on vaja tõhusamat vaidluste lahendamise süsteemi, liikmesriikide kohtute lõplike otsuste liiklemist (välisriigi kohtuotsuse ametliku tunnustamise vajaduse tühistamine), tihedamat ja hästi korraldatud koostööd politsei- ja tolliküsimustes. |
| --- | --- |

1.4

Selleks on vaja tõhusamat vaidluste lahendamise süsteemi, liikmesriikide kohtute lõplike otsuste liiklemist (välisriigi kohtuotsuse ametliku tunnustamise vajaduse tühistamine), tihedamat ja hästi korraldatud koostööd politsei- ja tolliküsimustes.

| 1.5 | Kui organiseeritud kodanikuühiskond kaasataks aktiivsemalt rahvusvahelistesse läbirääkimistesse, siis oleks võimalik tugevdada Euroopa läbirääkijate seisukohti ja toetada säästva tehnoloogia arendamiseks tehnosiiret kõige vähem arenenud riikidesse. |
| --- | --- |

1.5

Kui organiseeritud kodanikuühiskond kaasataks aktiivsemalt rahvusvahelistesse läbirääkimistesse, siis oleks võimalik tugevdada Euroopa läbirääkijate seisukohti ja toetada säästva tehnoloogia arendamiseks tehnosiiret kõige vähem arenenud riikidesse.

2.   Komisjoni ettepanekud

Komisjoni ettepanekud

| 2.1 | Teatises käsitletakse Euroopa strateegiat tööstusomandi valdkonnas, arvestades selle järjest suurema olulisusega väärtuse loomisel ja innovatsioonis ning rolli tööstuse arengus, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks. |
| --- | --- |

2.1

Teatises käsitletakse Euroopa strateegiat tööstusomandi valdkonnas, arvestades selle järjest suurema olulisusega väärtuse loomisel ja innovatsioonis ning rolli tööstuse arengus, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks.

| 2.2 | Kui enamus immateriaalsest tööstusomandist kuulub ühenduse ühtlustatud kaitse alla, ei ole see nii ühe olulise omandi – leiutiste patentide puhul. Kuigi on olemas Müncheni konventsioonile tuginev üleeuroopaline süsteem, puudub selle süsteemi raames ühtlustatud kohtusüsteem ja ka ühtne kohtupraktika riiklikes kohtutes patendiõiguse valdkonnas. Üleeuroopalist patenti peetakse praegu liiga kalliks, eelkõige kõikidesse asjaomastesse keeltesse tõlkimise kulude tõttu. |
| --- | --- |

2.2

Kui enamus immateriaalsest tööstusomandist kuulub ühenduse ühtlustatud kaitse alla, ei ole see nii ühe olulise omandi – leiutiste patentide puhul. Kuigi on olemas Müncheni konventsioonile tuginev üleeuroopaline süsteem, puudub selle süsteemi raames ühtlustatud kohtusüsteem ja ka ühtne kohtupraktika riiklikes kohtutes patendiõiguse valdkonnas. Üleeuroopalist patenti peetakse praegu liiga kalliks, eelkõige kõikidesse asjaomastesse keeltesse tõlkimise kulude tõttu.

| 2.3 | Londoni leping, mille eesmärk on vähendada tõlkekulusid, jõustus 1. mail 2008. aastal, kuid keeleküsimused ja summa, mis tuleb maksta riiklikele tööstusomandi ametitele, takistavad jätkuvalt lõpliku lahenduse leidmist. |
| --- | --- |

2.3

Londoni leping, mille eesmärk on vähendada tõlkekulusid, jõustus 1. mail 2008. aastal, kuid keeleküsimused ja summa, mis tuleb maksta riiklikele tööstusomandi ametitele, takistavad jätkuvalt lõpliku lahenduse leidmist.

| 2.4 | Komisjon leiab, et viimasel ajal on ühenduse patendi väljatöötamisel tehtud suuri edusamme, võimaldades sel moel luua sidusa süsteemi, et kaitsta immateriaalset tööstusomandit, vastavalt komisjoni nõukogule esitatud soovitusele, algatada läbirääkimised sellise kokkuleppe vastuvõtmiseks, millega luuakse patendivaidluste lahendamise ühtlustatud süsteem (1). |
| --- | --- |

2.4

Komisjon leiab, et viimasel ajal on ühenduse patendi väljatöötamisel tehtud suuri edusamme, võimaldades sel moel luua sidusa süsteemi, et kaitsta immateriaalset tööstusomandit, vastavalt komisjoni nõukogule esitatud soovitusele, algatada läbirääkimised sellise kokkuleppe vastuvõtmiseks, millega luuakse patendivaidluste lahendamise ühtlustatud süsteem (1).

1

| 2.5 | Komisjoni arvates peaks „Intellektuaalomandi süsteem [...] jätkuvalt toimima innovatsiooni esilekutsujana ja andma panuse Lissaboni strateegiasse tervikuna.” Lõpuks esitatakse teatises ülevaade meetmetest, mis võivad viia Euroopa tööstusomandi süsteemini, mis lihtsustaks mh võitlust võltsingute vastu. |
| --- | --- |

2.5

Komisjoni arvates peaks „Intellektuaalomandi süsteem [...] jätkuvalt toimima innovatsiooni esilekutsujana ja andma panuse Lissaboni strateegiasse tervikuna.” Lõpuks esitatakse teatises ülevaade meetmetest, mis võivad viia Euroopa tööstusomandi süsteemini, mis lihtsustaks mh võitlust võltsingute vastu.

3.   Komitee märkused

Komitee märkused

| 3.1 | Teatis kuulub ettepanekute, arutelude ja analüüside hulka, mida on viimastel aastatel, pärast Luxembourgi konventsiooni läbikukkumist 1970. aastate algul, ühenduse patendisüsteemi silmas pidades edasi arendatud. Komitee on alati toetanud ühenduse patendi loomist ning seetõttu on tal vaid hea meel viimasel ajal tehtud suurte edusammude üle. |
| --- | --- |

3.1

Teatis kuulub ettepanekute, arutelude ja analüüside hulka, mida on viimastel aastatel, pärast Luxembourgi konventsiooni läbikukkumist 1970. aastate algul, ühenduse patendisüsteemi silmas pidades edasi arendatud. Komitee on alati toetanud ühenduse patendi loomist ning seetõttu on tal vaid hea meel viimasel ajal tehtud suurte edusammude üle.

| 3.2 | Lingvistilised argumendid, millele mõned liikmesriigid viitasid selleks, et komisjoni ettepanekuid mitte aktsepteerida, ei ole komiteed kunagi veennud. Komitee on veendunud selles, et tööstusomandi küsimused kuuluvad eraõiguse ning ametlike keelte küsimus iga riigi konstitutsiooniõiguse valdkonda ning see ei peaks põhimõtteliselt puudutama eralepinguid või - vaidlusi ega takistama immateriaalse tööstusomandi õiguse kohaldamist ühenduse tasandil. |
| --- | --- |

3.2

Lingvistilised argumendid, millele mõned liikmesriigid viitasid selleks, et komisjoni ettepanekuid mitte aktsepteerida, ei ole komiteed kunagi veennud. Komitee on veendunud selles, et tööstusomandi küsimused kuuluvad eraõiguse ning ametlike keelte küsimus iga riigi konstitutsiooniõiguse valdkonda ning see ei peaks põhimõtteliselt puudutama eralepinguid või - vaidlusi ega takistama immateriaalse tööstusomandi õiguse kohaldamist ühenduse tasandil.

| 3.3 | Väljaspool juriidilist ja poliitilist arutelu peaks esiplaanil olema siiski Euroopa majanduse, ettevõtete, leiutajate ja vaieldamatult omandiõiguste omanike huvid, et toetada väärtuste ja töökohtade loomist, eriti väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes, kes on kõige kaitsetumad oma tööstusomandi kaitsmisel piraatluse ja võltsimise eest. Komitee järjestikused arvamused patentide, võltsimise vastu võitlemise (2) ja ühenduse patendi kohta (3) kehtivad jätkuvalt ning nendes räägitakse suurest ühiskondlikust nõudlusest töökohtade ja tööstuse arengu järele. |
| --- | --- |

3.3

Väljaspool juriidilist ja poliitilist arutelu peaks esiplaanil olema siiski Euroopa majanduse, ettevõtete, leiutajate ja vaieldamatult omandiõiguste omanike huvid, et toetada väärtuste ja töökohtade loomist, eriti väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes, kes on kõige kaitsetumad oma tööstusomandi kaitsmisel piraatluse ja võltsimise eest. Komitee järjestikused arvamused patentide, võltsimise vastu võitlemise (2) ja ühenduse patendi kohta (3) kehtivad jätkuvalt ning nendes räägitakse suurest ühiskondlikust nõudlusest töökohtade ja tööstuse arengu järele.

2

3

| 3.4 | Kõnealust teatist tuleks käsitleda täiendina teatisele KOM(2007) 165 lõplik Euroopa patendisüsteemi edendamise kohta. |
| --- | --- |

3.4

Kõnealust teatist tuleks käsitleda täiendina teatisele KOM(2007) 165 lõplik Euroopa patendisüsteemi edendamise kohta.

3.5   Muutuv innovatsioonikeskkond

Muutuv innovatsioonikeskkond

| 3.5.1 | Komitee toetab komisjoni analüüsi innovatsiooni järjest suurema tähtsuse kohta konkurentsieelise saavutamisel teadmistepõhises majanduskeskkonnas. Teadmussiire riiklike teadusasutuste ja ettevõtete vahel ning erasektori teadus- ja arendustegevuses on Euroopa konkurentsivõimelisuse jaoks väga oluline. Komiteele pakub suurt huvi üleskutse luua Euroopa teadmussiirde raamistik ja ta toetab eelkõige ettepanekut määratleda ja kohaldada ühtselt patendiõiguste rikkumiste puhul teadustöö suhtes tehtavaid erandeid. |
| --- | --- |

3.5.1

Komitee toetab komisjoni analüüsi innovatsiooni järjest suurema tähtsuse kohta konkurentsieelise saavutamisel teadmistepõhises majanduskeskkonnas. Teadmussiire riiklike teadusasutuste ja ettevõtete vahel ning erasektori teadus- ja arendustegevuses on Euroopa konkurentsivõimelisuse jaoks väga oluline. Komiteele pakub suurt huvi üleskutse luua Euroopa teadmussiirde raamistik ja ta toetab eelkõige ettepanekut määratleda ja kohaldada ühtselt patendiõiguste rikkumiste puhul teadustöö suhtes tehtavaid erandeid.

| 3.5.2 | See ühenduse raamistik peaks võimaldama alusuuringuid, teadus- ja arendustegevust ning uuenduslike rakenduste loomist paremini siduda, tõhustada kõikide sidusrühmade õiguste jõustamist, järgides samas alusuuringute sõltumatust, kuna sageli on võimatu ette näha praktilist rakendust teadusprogrammidele, mis ei saa seetõttu juhinduda ainult tööstusliku rakendamise nõudlusest. Lisaks sellele on teadustegevus teadmistepõhise majanduskeskkonna ja Lissaboni strateegia põhialus. |
| --- | --- |

3.5.2

See ühenduse raamistik peaks võimaldama alusuuringuid, teadus- ja arendustegevust ning uuenduslike rakenduste loomist paremini siduda, tõhustada kõikide sidusrühmade õiguste jõustamist, järgides samas alusuuringute sõltumatust, kuna sageli on võimatu ette näha praktilist rakendust teadusprogrammidele, mis ei saa seetõttu juhinduda ainult tööstusliku rakendamise nõudlusest. Lisaks sellele on teadustegevus teadmistepõhise majanduskeskkonna ja Lissaboni strateegia põhialus.

| 3.5.3 | Sellise lähenemisviisi järgi peaksid liikmesriigid jätkuvalt lähtuma „Parema õigusloome” programmist ja teised sidusrühmad (leiutajad, ülikoolid ja teaduskeskused, ettevõtted ja lõppkasutajad) peaksid saama teha teadlikke valikuid tööstusomandi õiguste haldamisel. |
| --- | --- |

3.5.3

Sellise lähenemisviisi järgi peaksid liikmesriigid jätkuvalt lähtuma „Parema õigusloome” programmist ja teised sidusrühmad (leiutajad, ülikoolid ja teaduskeskused, ettevõtted ja lõppkasutajad) peaksid saama teha teadlikke valikuid tööstusomandi õiguste haldamisel.

3.6   Tööstusomandi õiguste kvaliteet

Tööstusomandi õiguste kvaliteet

| 3.6.1 | Komitee on nõus seisukohaga, et Euroopa tööstusomandi süsteem peab innustama teadustegevust, innovatsiooni, teadmiste ja tehnoloogia levitamist, kuna see võimaldab uusi uuringuid ja rakendusi. |
| --- | --- |

3.6.1

Komitee on nõus seisukohaga, et Euroopa tööstusomandi süsteem peab innustama teadustegevust, innovatsiooni, teadmiste ja tehnoloogia levitamist, kuna see võimaldab uusi uuringuid ja rakendusi.

3.7   Patendid

Patendid

| 3.7.1 | Samal ajal tuleks ühenduse patendiga lihtsustada juurdepääsu tööstusomandile ja takistada patentide kasutust kaitsesüsteemi kuritarvitamise eesmärgil patenditrollide abil, mille puhul kasutatakse halva kvaliteediga patente (ristviited, kattumised, taotluste liiga keeruline või isegi mõistetamatu sõnastus), et võtta üle kellegi teise leiutis. Nii takistatakse uute patenditaotluste esitamist või võidakse tekitada segadust, mis viib lõpuks konkurentsireeglite rikkumise, õigusruumi ummistamise, teabe moonutamise ning leiutiste uudsuse kontrollimise kahjustamiseni. |
| --- | --- |

3.7.1

Samal ajal tuleks ühenduse patendiga lihtsustada juurdepääsu tööstusomandile ja takistada patentide kasutust kaitsesüsteemi kuritarvitamise eesmärgil patenditrollide abil, mille puhul kasutatakse halva kvaliteediga patente (ristviited, kattumised, taotluste liiga keeruline või isegi mõistetamatu sõnastus), et võtta üle kellegi teise leiutis. Nii takistatakse uute patenditaotluste esitamist või võidakse tekitada segadust, mis viib lõpuks konkurentsireeglite rikkumise, õigusruumi ummistamise, teabe moonutamise ning leiutiste uudsuse kontrollimise kahjustamiseni.

| 3.7.2 | Ühenduse patent tuleks anda vaid tõelistele leiutistele, millega on tehtud tõeline tehnoloogiline edusamm ja mida saab tõenäoliselt tegelikes tööstusrakendustes kasutada. Tõelise leiutustasemeta taotlusi füüsika valdkonnas ei tohiks vastu võtta ja toetama peaks täiendavate patendipuulide loomist, et julgustada patentide mitmesugust rakendust. Taotlused peaksid rangelt vastama leiutisega tehtavatele tehnilisele uuendusele. Neid peaks patendi kasutuse ja patendiomanike konflikti korral kitsalt tõlgendama. |
| --- | --- |

3.7.2

Ühenduse patent tuleks anda vaid tõelistele leiutistele, millega on tehtud tõeline tehnoloogiline edusamm ja mida saab tõenäoliselt tegelikes tööstusrakendustes kasutada. Tõelise leiutustasemeta taotlusi füüsika valdkonnas ei tohiks vastu võtta ja toetama peaks täiendavate patendipuulide loomist, et julgustada patentide mitmesugust rakendust. Taotlused peaksid rangelt vastama leiutisega tehtavatele tehnilisele uuendusele. Neid peaks patendi kasutuse ja patendiomanike konflikti korral kitsalt tõlgendama.

| 3.7.3 | Taotluste kvaliteedi parandamiseks on väga oluline ekspertiisi ja tegevusjuhise kasutamine, kuna ei tohi unustada, et patendiomanikel on suhteliselt pikaks ajaks ainuõigused. See on vastutasu avaldamise eest, mis võimaldab teadmisi levitada ja leiutisi reprodutseerida, et innustada tööstust esitama litsentsitaotlusi. |
| --- | --- |

3.7.3

Taotluste kvaliteedi parandamiseks on väga oluline ekspertiisi ja tegevusjuhise kasutamine, kuna ei tohi unustada, et patendiomanikel on suhteliselt pikaks ajaks ainuõigused. See on vastutasu avaldamise eest, mis võimaldab teadmisi levitada ja leiutisi reprodutseerida, et innustada tööstust esitama litsentsitaotlusi.

| 3.7.4 | Komitee arvates on patendi kvaliteet peamine tagatis litsentsitaotlejate jaoks ja uuenduslike rakenduste toetamiseks. Komitee toetab seega komisjoni ettepanekuid kõnealuses valdkonnas, sealhulgas neid, mis seonduvad patentide uurimise teadusliku ja tehnilise kvaliteedi tähtsusega, liikmesriikide ja Euroopa hindajate koostööga ning kvalifitseeritud hindajate töölevõtmisega, kes on ühenduse ekspertteadmiste alus tehnoloogia ja rakenduste valdkonnas. Hindajad ja teised kõrge kvalifikatsiooniga eksperdid moodustavad peamise inimressursi, mis on väga oluline ühenduse patendi kvaliteedi jaoks. Komisjon peaks selle küsimusega rohkem tegelema, et tagada parimatele ekspertidele taotlejate ja tööstuse huvides kvaliteedi uurimiseks vajalikud eetilised ja materiaalsed tingimused. |
| --- | --- |

3.7.4

Komitee arvates on patendi kvaliteet peamine tagatis litsentsitaotlejate jaoks ja uuenduslike rakenduste toetamiseks. Komitee toetab seega komisjoni ettepanekuid kõnealuses valdkonnas, sealhulgas neid, mis seonduvad patentide uurimise teadusliku ja tehnilise kvaliteedi tähtsusega, liikmesriikide ja Euroopa hindajate koostööga ning kvalifitseeritud hindajate töölevõtmisega, kes on ühenduse ekspertteadmiste alus tehnoloogia ja rakenduste valdkonnas. Hindajad ja teised kõrge kvalifikatsiooniga eksperdid moodustavad peamise inimressursi, mis on väga oluline ühenduse patendi kvaliteedi jaoks. Komisjon peaks selle küsimusega rohkem tegelema, et tagada parimatele ekspertidele taotlejate ja tööstuse huvides kvaliteedi uurimiseks vajalikud eetilised ja materiaalsed tingimused.

| 3.7.5 | Komisjon teeb ettepaneku, et liikmesriigid, mis annavad patente ilma eelneva analüüsi ja seega ka tagatiseta, peaksid mõtlema nende väljastavate patentide kvaliteedi üle. Sellega seoses on komitee seisukohal, et mõnel keerulisel ja ebaselgel juhul tuleks nendes riikides kasutada riiklike või välisriikide hindajate või ekspertide ekspertteadmisi, et parandada väljastavate riiklike patentide kvaliteeti. |
| --- | --- |

3.7.5

Komisjon teeb ettepaneku, et liikmesriigid, mis annavad patente ilma eelneva analüüsi ja seega ka tagatiseta, peaksid mõtlema nende väljastavate patentide kvaliteedi üle. Sellega seoses on komitee seisukohal, et mõnel keerulisel ja ebaselgel juhul tuleks nendes riikides kasutada riiklike või välisriikide hindajate või ekspertide ekspertteadmisi, et parandada väljastavate riiklike patentide kvaliteeti.

| 3.7.6 | Patendiametid peavad samuti rangelt jälgima seda, et patente ei anta sellistes valdkondades, mis ei ole Müncheni konventsiooni järgi patenditavad: tarkvara ja meetodid, algoritmid või inimkeha osad, nagu geenid vmt (4), mis on patenditamatud teaduslikud avastused. |
| --- | --- |

3.7.6

Patendiametid peavad samuti rangelt jälgima seda, et patente ei anta sellistes valdkondades, mis ei ole Müncheni konventsiooni järgi patenditavad: tarkvara ja meetodid, algoritmid või inimkeha osad, nagu geenid vmt (4), mis on patenditamatud teaduslikud avastused.

4

| 3.7.7 | Kui ühenduse patendi kehtivusaeg on teoreetiliselt 20 aastat (intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (TRIPS) järgi), siis info- ja sidetehnoloogia valdkonnas on patendi keskmine kehtivusaeg tegelikult 5–6 aastat ning ravimite puhul 20–25 aastat ehk patendi keskmine kehtivusaeg on tavapäraselt 10–12 aastat. Kasulike mudelite tegelik kehtivusaeg on veelgi lühem. |
| --- | --- |

3.7.7

Kui ühenduse patendi kehtivusaeg on teoreetiliselt 20 aastat (intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (TRIPS) järgi), siis info- ja sidetehnoloogia valdkonnas on patendi keskmine kehtivusaeg tegelikult 5–6 aastat ning ravimite puhul 20–25 aastat ehk patendi keskmine kehtivusaeg on tavapäraselt 10–12 aastat. Kasulike mudelite tegelik kehtivusaeg on veelgi lühem.

3.8   Kaubamärgid

Kaubamärgid

| 3.8.1 | Komitee toetab komisjoni ettepanekut teha põhjalik uurimus ühenduse kaubamärgisüsteemi kohta ning kutsub üles koostöö arendamisele Euroopa ameti ja riiklike ametite vahel. |
| --- | --- |

3.8.1

Komitee toetab komisjoni ettepanekut teha põhjalik uurimus ühenduse kaubamärgisüsteemi kohta ning kutsub üles koostöö arendamisele Euroopa ameti ja riiklike ametite vahel.

3.9   Muud õigused

Muud õigused

| 3.9.1 | Komitee toetab samuti esitatud hinnangut taimesortide valdkonnas, mida ei tohiks segi ajada geneetiliselt muundatud organismidega (GMO). Komitee toetab kavandatavat avalikku arutelu kaitstud geograafilise tähise kasutuselevõtu võimaluse kohta tüüpiliste mittepõllumajanduslike toodete puhul. |
| --- | --- |

3.9.1

Komitee toetab samuti esitatud hinnangut taimesortide valdkonnas, mida ei tohiks segi ajada geneetiliselt muundatud organismidega (GMO). Komitee toetab kavandatavat avalikku arutelu kaitstud geograafilise tähise kasutuselevõtu võimaluse kohta tüüpiliste mittepõllumajanduslike toodete puhul.

| 3.9.2 | Komitee jälgib tähelepanelikult kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste – põllumajandustoodete ja piiritusjookide kaitstud märgiste – korraldust. Ta on seisukohal, et need kaitstud märgised võiksid hõlmata ka mõnesid tüüpilisi toiduks mittekasutatavaid tooteid, näiteks käsitöönduslikud tooted, ning soovib samuti, et ka teised terminid rõhutaksid toodete väärtust, näiteks nende mahepõllumajanduslikkust või jätkusuutlikkust, mis esineksid samuti nimetuste märgistel, vastavalt vajadusele, isegi siis, kui need omadused ei ole tingimata kõnealuste nimetuste andmise tingimuseks. |
| --- | --- |

3.9.2

Komitee jälgib tähelepanelikult kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste – põllumajandustoodete ja piiritusjookide kaitstud märgiste – korraldust. Ta on seisukohal, et need kaitstud märgised võiksid hõlmata ka mõnesid tüüpilisi toiduks mittekasutatavaid tooteid, näiteks käsitöönduslikud tooted, ning soovib samuti, et ka teised terminid rõhutaksid toodete väärtust, näiteks nende mahepõllumajanduslikkust või jätkusuutlikkust, mis esineksid samuti nimetuste märgistel, vastavalt vajadusele, isegi siis, kui need omadused ei ole tingimata kõnealuste nimetuste andmise tingimuseks.

| 3.9.3 | Autode varuosade järelturu puhul, mida komisjon soovib liberaliseerida, märgib komitee teatavat vastuolu liberaliseerimispoliitika ja disainilahenduste kaitse vahel. Komitee võttis siiski vastu arvamuse, mis toetab seda suunitlust; (5) Samas tuleb juhtida tähelepanu asjaolule, et tegemist on ainuõiguste põhimõtte mõjutamisega ning et autotootjatel on teatud aja jooksul originaalvaruosade tagamise kohustus, mis ei kehti teiste tootjate puhul. Loogiliselt võttes tuleks järgida kohutusliku litsentsi ja sama materjali kasutamise põhimõtet, kui osad kuuluvad sõiduki põhikonstruktsiooni. |
| --- | --- |

3.9.3

Autode varuosade järelturu puhul, mida komisjon soovib liberaliseerida, märgib komitee teatavat vastuolu liberaliseerimispoliitika ja disainilahenduste kaitse vahel. Komitee võttis siiski vastu arvamuse, mis toetab seda suunitlust; (5) Samas tuleb juhtida tähelepanu asjaolule, et tegemist on ainuõiguste põhimõtte mõjutamisega ning et autotootjatel on teatud aja jooksul originaalvaruosade tagamise kohustus, mis ei kehti teiste tootjate puhul. Loogiliselt võttes tuleks järgida kohutusliku litsentsi ja sama materjali kasutamise põhimõtet, kui osad kuuluvad sõiduki põhikonstruktsiooni.

5

4.   Tööstusomandi õigused ja konkurents

Tööstusomandi õigused ja konkurents

| 4.1 | Komitee ühineb Esimese Astme Kohtu seisukohaga, vastavalt millele on üha sagedamini esinevates olukordades, mida põhjustab mõnedest riikidest pärit madala kvaliteediga patentide levimine, parim lahendus teatud kehtivate õiguste vaheliste vasturääkivuste puhul rakendada õiguste kuritarvitamise teooriat. Selle tulemuseks peaks olema tõeline kohustusliku litsentsi põhimõte, mis võiks väljenduda lihtsas eelduses, mille kohaselt tuleb litsents väljastada mõistliku hinna eest võrdsetel ja mittediskrimineerivatel tingimustel. Igal juhul ei tohiks kehtivate täitmisele pööratavate patentidena tunnustada välisriigis väljastatud patente valdkondades, mida ei reguleeri ühenduse õigusaktid, või mis on väga madala kvaliteediga. |
| --- | --- |

4.1

Komitee ühineb Esimese Astme Kohtu seisukohaga, vastavalt millele on üha sagedamini esinevates olukordades, mida põhjustab mõnedest riikidest pärit madala kvaliteediga patentide levimine, parim lahendus teatud kehtivate õiguste vaheliste vasturääkivuste puhul rakendada õiguste kuritarvitamise teooriat. Selle tulemuseks peaks olema tõeline kohustusliku litsentsi põhimõte, mis võiks väljenduda lihtsas eelduses, mille kohaselt tuleb litsents väljastada mõistliku hinna eest võrdsetel ja mittediskrimineerivatel tingimustel. Igal juhul ei tohiks kehtivate täitmisele pööratavate patentidena tunnustada välisriigis väljastatud patente valdkondades, mida ei reguleeri ühenduse õigusaktid, või mis on väga madala kvaliteediga.

| 4.2 | Komisjon on seisukohal, et standardite kehtestamine aitab kaasa parema tööstuskeskkonna loomisele ning komitee arvates tuleks VKEde ja tarbijate jaoks vajalikku standardite kehtestamist läbi viia avatult ja läbipaistvalt. Komitee toetab seisukohta, mille kohaselt sellise olulise patenditud tehnoloogia omanik, millest saab seejärel standard, saab oma patendi eest liiga suurt tulu, kui ta varjab patenti standardite kehtestamisele eelneva nõustamisprotsessi vältel. Sellise käitumise korral tuleks rakendada karistussüsteemi. |
| --- | --- |

4.2

Komisjon on seisukohal, et standardite kehtestamine aitab kaasa parema tööstuskeskkonna loomisele ning komitee arvates tuleks VKEde ja tarbijate jaoks vajalikku standardite kehtestamist läbi viia avatult ja läbipaistvalt. Komitee toetab seisukohta, mille kohaselt sellise olulise patenditud tehnoloogia omanik, millest saab seejärel standard, saab oma patendi eest liiga suurt tulu, kui ta varjab patenti standardite kehtestamisele eelneva nõustamisprotsessi vältel. Sellise käitumise korral tuleks rakendada karistussüsteemi.

| 4.3 | Tulevasel ühenduse patendil peab olema kõrgem kvaliteedi tase, vastavalt komisjoni kehtestatud kriteeriumidele Euroopa strateegia jaoks, ja patendikohtusüsteem, eelkõige selleks, et vältida patendi salakaitsmist ja teisi konkurentsimoonutusi, mis kõige sagedamini põhinevad halva kvaliteediga patentidel. Halvad patendid tõukavad välja head. |
| --- | --- |

4.3

Tulevasel ühenduse patendil peab olema kõrgem kvaliteedi tase, vastavalt komisjoni kehtestatud kriteeriumidele Euroopa strateegia jaoks, ja patendikohtusüsteem, eelkõige selleks, et vältida patendi salakaitsmist ja teisi konkurentsimoonutusi, mis kõige sagedamini põhinevad halva kvaliteediga patentidel. Halvad patendid tõukavad välja head.

| 4.4 | Komitee tervitab huviga ettepanekut koostada uuring tööstusomandi õiguste ja standardite omavaheliste seoste kohta innovatsiooni edendamisel; komitee osaleb samuti kavandataval konsultatsioonil standardite kehtestamise kohta info- ja sidetehnoloogia valdkonnas, mis osaliselt hõlmab seda omavahelist seost. |
| --- | --- |

4.4

Komitee tervitab huviga ettepanekut koostada uuring tööstusomandi õiguste ja standardite omavaheliste seoste kohta innovatsiooni edendamisel; komitee osaleb samuti kavandataval konsultatsioonil standardite kehtestamise kohta info- ja sidetehnoloogia valdkonnas, mis osaliselt hõlmab seda omavahelist seost.

| 4.5 | Kuna arendamisel on uued ja keerukad tehnoloogiad, kus ühe toote tootmisel kasutatakse mitmeid avastusi, leiutusi ja patente, tekib vajadus koostööstrateegia järele, näiteks ristlitsentside süsteemide või patendipuulidega. Tuleb tagada tasakaal asjaomaste sidusrühmade vahel, et vältida võimalikke konkurentsimoonutusi ja nn väikeste leiutajate õiguste kahjustamist võrreldes selliste suurte ettevõtete väga mahukate patendiportfooliotega, millest mõned võtavad igal aastal info- ja sidetehnoloogia valdkonnas tuhandeid uusi patente. |
| --- | --- |

4.5

Kuna arendamisel on uued ja keerukad tehnoloogiad, kus ühe toote tootmisel kasutatakse mitmeid avastusi, leiutusi ja patente, tekib vajadus koostööstrateegia järele, näiteks ristlitsentside süsteemide või patendipuulidega. Tuleb tagada tasakaal asjaomaste sidusrühmade vahel, et vältida võimalikke konkurentsimoonutusi ja nn väikeste leiutajate õiguste kahjustamist võrreldes selliste suurte ettevõtete väga mahukate patendiportfooliotega, millest mõned võtavad igal aastal info- ja sidetehnoloogia valdkonnas tuhandeid uusi patente.

5.   Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd)

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd)

| 5.1 | Rahvusvahelisel turul on VKEdel ja väga väikestel ettevõtetel (6) suuri raskusi, et kaitsta oma kaubamärke ja patente, juhul kui nad neid omavad, kuna paljud neist on kaasatud alltöövõtu protsessi. Kuid paljud ettevõtted ei julge võtta patenti, sageli puuduva teabe tõttu või hirmust süsteemi ees, mis on teatavasti keeruline ja kulukas. Mõnikord esineb teatud riikides antud ainuõigustest möödahiilimist toodete võltsimise teel teistes riikides, kus patendiomaniku õigused ei ole kaitstud. |
| --- | --- |

5.1

Rahvusvahelisel turul on VKEdel ja väga väikestel ettevõtetel (6) suuri raskusi, et kaitsta oma kaubamärke ja patente, juhul kui nad neid omavad, kuna paljud neist on kaasatud alltöövõtu protsessi. Kuid paljud ettevõtted ei julge võtta patenti, sageli puuduva teabe tõttu või hirmust süsteemi ees, mis on teatavasti keeruline ja kulukas. Mõnikord esineb teatud riikides antud ainuõigustest möödahiilimist toodete võltsimise teel teistes riikides, kus patendiomaniku õigused ei ole kaitstud.

6

| 5.2 | Seega piirdutakse sageli ärisaladustega, kuid toodete keemilise analüüsi või tööstusspionaaži arengu tõttu ei ole need saladused alati hästi kaitstud. Näiteks ei ole lõhnaõlide tootmisel kasutatud patente, kuna oleks tulnud avaldada koostisosade keemiline valem. Arvestades praeguste keemilise analüüsi meetoditega, ei paku sellised ärisaladused tänapäeval enam kaitset. Õigusaktide abil tuleks sisse viia asjaomane kaitse keerulistele toodetele, kasutades selleks näiteks teatud liiki autoriõigusi. |
| --- | --- |

5.2

Seega piirdutakse sageli ärisaladustega, kuid toodete keemilise analüüsi või tööstusspionaaži arengu tõttu ei ole need saladused alati hästi kaitstud. Näiteks ei ole lõhnaõlide tootmisel kasutatud patente, kuna oleks tulnud avaldada koostisosade keemiline valem. Arvestades praeguste keemilise analüüsi meetoditega, ei paku sellised ärisaladused tänapäeval enam kaitset. Õigusaktide abil tuleks sisse viia asjaomane kaitse keerulistele toodetele, kasutades selleks näiteks teatud liiki autoriõigusi.

| 5.3 | Tõrksus võtta patenti, isegi kui on tegemist üksnes patendi võtmise ja kehtiva Euroopa patendi uuendamise eest võetava tasuga, takistab omakorda tehnoloogiasiiret, kuna huvitatud investoritel ei õnnestu saada litsentsi; see on Euroopa majanduse jaoks kaotus. Seega tuleb toetada VKEsid ning väga väikeseid ettevõtteid ja mikroettevõtteid ning julgustada neid kasutama tööstusomandi õigusi ja rakendama neid sellistes majandusstrateegiates, mis kaasavad patente omavaid ettevõtteid, kes tegutsevad samas tegevusvaldkonnas, ning rakendama sel eesmärgil leiutisi, mis hõlmavad mitmeid avastusi. Igal juhul on tööstusomandi patendi omanik paremas olukorras selleks, et tekitada investorites huvi või saada laenu oma tegevuse arendamiseks. |
| --- | --- |

5.3

Tõrksus võtta patenti, isegi kui on tegemist üksnes patendi võtmise ja kehtiva Euroopa patendi uuendamise eest võetava tasuga, takistab omakorda tehnoloogiasiiret, kuna huvitatud investoritel ei õnnestu saada litsentsi; see on Euroopa majanduse jaoks kaotus. Seega tuleb toetada VKEsid ning väga väikeseid ettevõtteid ja mikroettevõtteid ning julgustada neid kasutama tööstusomandi õigusi ja rakendama neid sellistes majandusstrateegiates, mis kaasavad patente omavaid ettevõtteid, kes tegutsevad samas tegevusvaldkonnas, ning rakendama sel eesmärgil leiutisi, mis hõlmavad mitmeid avastusi. Igal juhul on tööstusomandi patendi omanik paremas olukorras selleks, et tekitada investorites huvi või saada laenu oma tegevuse arendamiseks.

| 5.4 | Nagu komitee on juba sageli selgitanud, vajab Euroopa tööstus mõistliku hinnaga kvaliteetseid patente, mis kehtiksid kõigis ELi riikides ning mis suudaksid innustada siseturu arengut. |
| --- | --- |

5.4

Nagu komitee on juba sageli selgitanud, vajab Euroopa tööstus mõistliku hinnaga kvaliteetseid patente, mis kehtiksid kõigis ELi riikides ning mis suudaksid innustada siseturu arengut.

| 5.5 | Samuti oleks vaja kiiret vaidluste lahendamise süsteemi, mis ei oleks kulukas, ning tuleks innustada vahendustegevust, et lahendada mõningaid konflikte. Vahekohus on samuti üks alternatiiv. Patentide kohtusüsteem peab olema spetsialiseerunud, kergelt juurdepääsetav ja toimima kiirelt, et majandust mitte tõkestada. |
| --- | --- |

5.5

Samuti oleks vaja kiiret vaidluste lahendamise süsteemi, mis ei oleks kulukas, ning tuleks innustada vahendustegevust, et lahendada mõningaid konflikte. Vahekohus on samuti üks alternatiiv. Patentide kohtusüsteem peab olema spetsialiseerunud, kergelt juurdepääsetav ja toimima kiirelt, et majandust mitte tõkestada.

| 5.6 | Tegemist on avaliku huvi küsimustega ning raske on mõista seda, miks nad on nii pikka aega kõrvale jäänud. On tõsi, et väga suurtel ettevõtetel on võimalus võtta patente praeguse süsteemi juures ning luua Euroopa Patendiametile ja selle liikmeks olevatele riiklikele ametitele suuri sissetulekuid. Kuid süsteemi eesmärk pole see; eesmärk on toetada uuendustegevust ja tööstuse arengut ettevõtete heaks ja luua uusi kõrget kvalifikatsiooni nõudvaid töökohti, isegi kui on vaja teha kulutusi tõhususe jaoks ja laiendada patentide väljastamist uuenduslikele ettevõtetele ja üksikisikutele. |
| --- | --- |

5.6

Tegemist on avaliku huvi küsimustega ning raske on mõista seda, miks nad on nii pikka aega kõrvale jäänud. On tõsi, et väga suurtel ettevõtetel on võimalus võtta patente praeguse süsteemi juures ning luua Euroopa Patendiametile ja selle liikmeks olevatele riiklikele ametitele suuri sissetulekuid. Kuid süsteemi eesmärk pole see; eesmärk on toetada uuendustegevust ja tööstuse arengut ettevõtete heaks ja luua uusi kõrget kvalifikatsiooni nõudvaid töökohti, isegi kui on vaja teha kulutusi tõhususe jaoks ja laiendada patentide väljastamist uuenduslikele ettevõtetele ja üksikisikutele.

| 5.7 | Komitee on veendunud, et inimestel, kes ühes ettevõttes panustavad otseselt uuendustegevusse ja patentide võtmisse, peaks olema õigus ühele osale sissetulekust, mida nende leiutised loovad (palgalise leiutaja ehk „work for hire” probleem); nii on see mõnedes riikides, kuid seda tava peaks levitama, et anda rohkem tõuget uuendustegevusele. |
| --- | --- |

5.7

Komitee on veendunud, et inimestel, kes ühes ettevõttes panustavad otseselt uuendustegevusse ja patentide võtmisse, peaks olema õigus ühele osale sissetulekust, mida nende leiutised loovad (palgalise leiutaja ehk „work for hire” probleem); nii on see mõnedes riikides, kuid seda tava peaks levitama, et anda rohkem tõuget uuendustegevusele.

6.   Intellektuaalomandi õiguste jõustamine

Intellektuaalomandi õiguste jõustamine

| 6.1 | Komitee on juba väljendanud oma seisukohta üksikasjalikult erinevates arvamustes intellektuaalomandi õiguste jõustamise ning piraatluse ja võltsimise vastase võitluse kohta, eelkõige oma ühes arvamuses (7), millele ta eelkõige viitab. |
| --- | --- |

6.1

Komitee on juba väljendanud oma seisukohta üksikasjalikult erinevates arvamustes intellektuaalomandi õiguste jõustamise ning piraatluse ja võltsimise vastase võitluse kohta, eelkõige oma ühes arvamuses (7), millele ta eelkõige viitab.

7

| 6.2 | Riigid, kes on väljastanud „intellektuaalomandi” tunnistuse, peavad jõustama nende antud ainuõigused, hoolimata õiguste kuritarvitamise ärahoidmise üldisest põhimõttest. Võltsimine põhjustab suurt kahju uuenduslike ettevõtete majanduslikele huvidele, samuti nagu ühenduse tööstuse mainele ning toob kaasa tõsiseid ohte tarbijatele. Pealegi on VKEdel raske ennast ise kaitsta. Neil on vaja konkreetset abi. |
| --- | --- |

6.2

Riigid, kes on väljastanud „intellektuaalomandi” tunnistuse, peavad jõustama nende antud ainuõigused, hoolimata õiguste kuritarvitamise ärahoidmise üldisest põhimõttest. Võltsimine põhjustab suurt kahju uuenduslike ettevõtete majanduslikele huvidele, samuti nagu ühenduse tööstuse mainele ning toob kaasa tõsiseid ohte tarbijatele. Pealegi on VKEdel raske ennast ise kaitsta. Neil on vaja konkreetset abi.

| 6.3 | Õigusloome, kohtusüsteemi ja tollikontrolli kvaliteet ELi piiridel on peamise tähtsusega võltsingute vastu võitlemisel. |
| --- | --- |

6.3

Õigusloome, kohtusüsteemi ja tollikontrolli kvaliteet ELi piiridel on peamise tähtsusega võltsingute vastu võitlemisel.

| 6.4 | Komitee toetab seega I Brüsseli määruse ranget jõustamist ning õigus- ja tollialase koostöö arendamist sellel eesmärgil. Ühe liikmesriigi kohtu lõplikke otsuseid tuleks teistes liikmesriikides aktsepteerida ilma välisriigi kohtuotsuse ametliku tunnustamise vajaduseta. |
| --- | --- |

6.4

Komitee toetab seega I Brüsseli määruse ranget jõustamist ning õigus- ja tollialase koostöö arendamist sellel eesmärgil. Ühe liikmesriigi kohtu lõplikke otsuseid tuleks teistes liikmesriikides aktsepteerida ilma välisriigi kohtuotsuse ametliku tunnustamise vajaduseta.

| 6.5 | Nagu komitee on juba oma varasemates arvamustes öelnud, peaks vastavalt ühenduse õigusele komisjoni toetatavat nulltolerantsi tööstusomandi õiguste ja autoriõiguste rikkumise korral kohaldama seaduserikkujatele, kes toodavad võltsinguid või koopiaid kaubanduslikul eesmärgil. Tööstusomandi kaitset ei saa teostada vahendeid valimata. Sihikule tuleks võtta võltsingud suurtootjate ja maffia tasandil, et teha lõpp tööstusele, mis takistab majanduskasvu ja tööhõivet liikmesriikides. |
| --- | --- |

6.5

Nagu komitee on juba oma varasemates arvamustes öelnud, peaks vastavalt ühenduse õigusele komisjoni toetatavat nulltolerantsi tööstusomandi õiguste ja autoriõiguste rikkumise korral kohaldama seaduserikkujatele, kes toodavad võltsinguid või koopiaid kaubanduslikul eesmärgil. Tööstusomandi kaitset ei saa teostada vahendeid valimata. Sihikule tuleks võtta võltsingud suurtootjate ja maffia tasandil, et teha lõpp tööstusele, mis takistab majanduskasvu ja tööhõivet liikmesriikides.

| 6.6 | Haridusel ja teabel on samuti esmatähtis roll tarbijate jaoks, kuna nad peavad teadma millistes tingimustes on võltsingud toodetud, nt kas on kasutatud laste või sunnitööd. Tarbijaid tuleb hoiatada ohtudest, mis võivad kaasneda mõnede toodete ostmisega, nt ravimite ostmisega veebilehtedelt, kus pakutakse peamiselt võltsinguid, mis võivad ohustada tervist. |
| --- | --- |

6.6

Haridusel ja teabel on samuti esmatähtis roll tarbijate jaoks, kuna nad peavad teadma millistes tingimustes on võltsingud toodetud, nt kas on kasutatud laste või sunnitööd. Tarbijaid tuleb hoiatada ohtudest, mis võivad kaasneda mõnede toodete ostmisega, nt ravimite ostmisega veebilehtedelt, kus pakutakse peamiselt võltsinguid, mis võivad ohustada tervist.

7.   Rahvusvaheline mõõde

Rahvusvaheline mõõde

| 7.1 | Rahvusvahelisel tasandil on hädavajalik levitada strateegiat, mille eesmärk on tõhustada tööstusomandi õiguste jõustamist nii Euroopas kui kolmandates riikides, et võidelda võltsingute ja piraatluse vastu. Samal ajal peaks Euroopa tegema jõupingutusi selleks, et innustada arengumaadesse suunatud jätkusuutliku tehnoloogia siiret. |
| --- | --- |

7.1

Rahvusvahelisel tasandil on hädavajalik levitada strateegiat, mille eesmärk on tõhustada tööstusomandi õiguste jõustamist nii Euroopas kui kolmandates riikides, et võidelda võltsingute ja piraatluse vastu. Samal ajal peaks Euroopa tegema jõupingutusi selleks, et innustada arengumaadesse suunatud jätkusuutliku tehnoloogia siiret.

| 7.2 | Rahvusvahelised lepingud kaubamärkide, patentide või autoriõiguste kohta toimivad vanade lepinguõiguse eeskirjade järgi (Viini konventsioon). Komitee tunneb kahetsust läbipaistvuse puudumise üle. Küsimus ei ole üksnes parimate ekspertide kaasamises riiklikesse delegatsioonidesse, vaid ka Euroopa lähenemisviisi vastuvõtmises, eelkõige kaitstud patentide kvaliteedinõuete puhul. Tuleks suuremal määral kaasata kodanikühiskonda ja selle organisatsioone sellistesse läbirääkimistesse, et Euroopa Liidu majanduspartnerid teaksid, et Euroopa delegatsioonidel on suur toetus, mis põhineb eelnevatel konsultatsioonidel ja aastaid kestvatel põhjalikel jätkuvatel läbirääkimistel. |
| --- | --- |

7.2

Rahvusvahelised lepingud kaubamärkide, patentide või autoriõiguste kohta toimivad vanade lepinguõiguse eeskirjade järgi (Viini konventsioon). Komitee tunneb kahetsust läbipaistvuse puudumise üle. Küsimus ei ole üksnes parimate ekspertide kaasamises riiklikesse delegatsioonidesse, vaid ka Euroopa lähenemisviisi vastuvõtmises, eelkõige kaitstud patentide kvaliteedinõuete puhul. Tuleks suuremal määral kaasata kodanikühiskonda ja selle organisatsioone sellistesse läbirääkimistesse, et Euroopa Liidu majanduspartnerid teaksid, et Euroopa delegatsioonidel on suur toetus, mis põhineb eelnevatel konsultatsioonidel ja aastaid kestvatel põhjalikel jätkuvatel läbirääkimistel.

| 7.3 | Säästva arengu ja rahvusvahelise koostöö kriteeriumid selle eesmärgi saavutamisel peaksid olema määrava tähtsusega ülemaailmses majandusruumis. Kõigi läbirääkimiste eesmärk peaks olema selliste lahenduste levitamine, mis vastaksid kodanike ja asjaomaste sidusrühmade ootustele. |
| --- | --- |

7.3

Säästva arengu ja rahvusvahelise koostöö kriteeriumid selle eesmärgi saavutamisel peaksid olema määrava tähtsusega ülemaailmses majandusruumis. Kõigi läbirääkimiste eesmärk peaks olema selliste lahenduste levitamine, mis vastaksid kodanike ja asjaomaste sidusrühmade ootustele.

8.   Lõppmärkused

Lõppmärkused

| 8.1 | Komitee toetab komisjoni strateegiat mõningase reservatsiooniga, tehes mõned eelnevalt kirjeldatud ettepanekud |
| --- | --- |

8.1

Komitee toetab komisjoni strateegiat mõningase reservatsiooniga, tehes mõned eelnevalt kirjeldatud ettepanekud

| 8.2 | Komitee on igati teadlik takistustest ja raskustest, mis kerkivad esile keerukate ja kulukate reformide puhul, kuid on veendunud, et jätkusuutlik majanduskasv toob endaga kaasa maksutulu, mida Euroopa kaitsesüsteem võiks luua. |
| --- | --- |

8.2

Komitee on igati teadlik takistustest ja raskustest, mis kerkivad esile keerukate ja kulukate reformide puhul, kuid on veendunud, et jätkusuutlik majanduskasv toob endaga kaasa maksutulu, mida Euroopa kaitsesüsteem võiks luua.

| 8.3 | Ühenduse patent annaks uut hoogu uuenduslikesse tehnoloogiatesse tehtavatele investeeringutele. |
| --- | --- |

8.3

Ühenduse patent annaks uut hoogu uuenduslikesse tehnoloogiatesse tehtavatele investeeringutele.

| 8.4 | Selles valdkonnas toetab komitee jätkuvalt kõiki konkreetseid ELi algatusi, mille eesmärk on tõhustada kehtivat õigust, konfliktide lahendamist, kaitsta intellektuaalomandi omanikke võitluses maffiaorganisatsioonidega, kes kannavad vastutust võltsimise eest. Komitee rõhutab veelkord, kui oluline on leida kiiresti need lahendused, mida ettevõtted ja kodanikud oodatavad juba pikki aastaid. |
| --- | --- |

8.4

Selles valdkonnas toetab komitee jätkuvalt kõiki konkreetseid ELi algatusi, mille eesmärk on tõhustada kehtivat õigust, konfliktide lahendamist, kaitsta intellektuaalomandi omanikke võitluses maffiaorganisatsioonidega, kes kannavad vastutust võltsimise eest. Komitee rõhutab veelkord, kui oluline on leida kiiresti need lahendused, mida ettevõtted ja kodanikud oodatavad juba pikki aastaid.

Brüssel, 10. juuni 2009

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Mario SEPI

---

(1)  SEK(2009) 330 lõplik, 20.3.2009.

1

(2)  EÜT C 116, 28.4.1999, lk 35 (raportöör: Henri Malosse) ja EÜT C 221, 7.8.2001, lk 20 (raportöör: Henri Malosse).

2

(3)  EÜT C 155, 29.5.2001, lk 80 (raportöör: J. Simpson) ja ELT C 112, 30.4.2004, lk 76 ja lk 81 (raportöör: Daniel Retureau).

3

(4)  Koos biotehnoloogia direktiiviga (direktiiv 98/44/EÜ) sisse viidud väikese muudatusega seoses teatud isoleeritud geenidega.

4

(5)  ELT C 286, 17.11.2005, lk 8 (raportöör: Virgilio Ranocchiari).

5

(6)  Väga väikesed ettevõtted ja mikroettevõtted.

6

(7)  ELT C 116, 28.4.1999, lk 35 (raportöör: Henri Malosse).

7

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 306/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 306/13

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Rahvusvahelist teadus- ja tehnoloogiakoostööd käsitlev Euroopa strateegiline raamistik””

KOM(2008) 588 lõplik

2009/C 306/03

24. septembril 2008 otsustas komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule: rahvusvahelist teadus- ja tehnoloogiakoostööd käsitlev Euroopa strateegiline raamistik”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 19. mail 2009. Raportöör oli Gerd WOLF.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 454. istungjärgul 10.–11. juunil 2009 (11. juuni istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 111, erapooletuks jäi 1.

1.   Kokkuvõte ja soovitused

Kokkuvõte ja soovitused

| 1.1 | Rahvusvaheline teaduskoostöö avaldab ulatuslikku ja eranditult positiivset mõju asjaomaste osapoolte teaduslik-tehnilistele edusammudele ja samuti rahvastevahelisele üksteisemõistmisele. See kehtib mitte ainult Euroopa teadusruumis, vaid ka ülemaailmsel tasandil. |
| --- | --- |

1.1

Rahvusvaheline teaduskoostöö avaldab ulatuslikku ja eranditult positiivset mõju asjaomaste osapoolte teaduslik-tehnilistele edusammudele ja samuti rahvastevahelisele üksteisemõistmisele. See kehtib mitte ainult Euroopa teadusruumis, vaid ka ülemaailmsel tasandil.

| 1.2 | Seega tervitab komitee komisjoni teatist ja nõustub teatise põhimõtteliste eesmärkidega. Samuti tervitab ja toetab komitee konkurentsivõime nõukogu 2. detsembri 2008. aasta vastavaid otsuseid (1) ja sealset otsust kõrgetasemelise töörühma asutamise kohta (CRESTi eriotstarbeline koosseis). |
| --- | --- |

1.2

Seega tervitab komitee komisjoni teatist ja nõustub teatise põhimõtteliste eesmärkidega. Samuti tervitab ja toetab komitee konkurentsivõime nõukogu 2. detsembri 2008. aasta vastavaid otsuseid (1) ja sealset otsust kõrgetasemelise töörühma asutamise kohta (CRESTi eriotstarbeline koosseis).

1

| 1.3 | Komitee toetab komisjoni tema püüdlustes jõuda liikmesriikidevahelise kooskõlastatud tegevuseni, mille eesmärk on sõlmida rahvusvahelised raamkokkulepped ning siduda rahvusvahelise koostöö temaatilised raskuspunktid asjakohaselt teadusprogrammide ühisesse kavandamisse ning teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse 8. raamprogrammi ettevalmistamisse. |
| --- | --- |

1.3

Komitee toetab komisjoni tema püüdlustes jõuda liikmesriikidevahelise kooskõlastatud tegevuseni, mille eesmärk on sõlmida rahvusvahelised raamkokkulepped ning siduda rahvusvahelise koostöö temaatilised raskuspunktid asjakohaselt teadusprogrammide ühisesse kavandamisse ning teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse 8. raamprogrammi ettevalmistamisse.

| 1.4 | Seejuures on ühelt poolt tegu näiteks teadlaste liikuvust või intellektuaalomandi kokkuleppeid puudutavate põhimõtteliste küsimustega, teiselt poolt aga omaalgatuse edendamise ja teaduskonverentside kui teadmiste jagamise ja teabevahetuse platvormide toetamise ning Euroopa teadusruumi atraktiivsuse suurendamise vajadusega. |
| --- | --- |

1.4

Seejuures on ühelt poolt tegu näiteks teadlaste liikuvust või intellektuaalomandi kokkuleppeid puudutavate põhimõtteliste küsimustega, teiselt poolt aga omaalgatuse edendamise ja teaduskonverentside kui teadmiste jagamise ja teabevahetuse platvormide toetamise ning Euroopa teadusruumi atraktiivsuse suurendamise vajadusega.

| 1.5 | Komitee arvates on komisjonil, ka subsidiaarsuse mõistes, oluline roll suuri teaduslik-tehnilisi infrastruktuure käsitlevate rahvusvaheliste kokkulepete kontekstis. Nimelt ületavad nendega seotud kulud (ehitus ja käitlemine) ja nende kasutamiseks tehtavad jõupingutused tavaliselt üksiku liikmesriigi võimalused, mistõttu on tegemist tüüpilise ülesandega ühenduse tasandi jaoks. Seoses sellega toetab komitee ka eesmärki püüelda rahvusvaheliste teadusuuringute infrastruktuuride loomise poole (nagu rahvusvahelise katsetermotuumareaktori (ITER) projekti puhul juba tehtud) või selle poole, et rahvusvahelised partnerid osaleksid Euroopa teaduse infrastruktuurides. |
| --- | --- |

1.5

Komitee arvates on komisjonil, ka subsidiaarsuse mõistes, oluline roll suuri teaduslik-tehnilisi infrastruktuure käsitlevate rahvusvaheliste kokkulepete kontekstis. Nimelt ületavad nendega seotud kulud (ehitus ja käitlemine) ja nende kasutamiseks tehtavad jõupingutused tavaliselt üksiku liikmesriigi võimalused, mistõttu on tegemist tüüpilise ülesandega ühenduse tasandi jaoks. Seoses sellega toetab komitee ka eesmärki püüelda rahvusvaheliste teadusuuringute infrastruktuuride loomise poole (nagu rahvusvahelise katsetermotuumareaktori (ITER) projekti puhul juba tehtud) või selle poole, et rahvusvahelised partnerid osaleksid Euroopa teaduse infrastruktuurides.

| 1.6 | Komitee toetab komisjoni ettepanekut tõsta esile info- ja sidetehnoloogiat kui rahvusvahelise koostöö küsimust ning soovitab samas sisse viia uue kategooria „info- ja sidetehnoloogia teadus- ja uurimistegevuses”. Lisaks soovitab komitee omistada võrreldavat tähtsust ka muudele olulistele ülemaailmsetele teemadele nagu energia, kliima, keskkond ja tervis. See tohiks aga viia selleni, et muud teemad ja eelkõige alusuuringud jäetakse rahvusvahelise koostöö rakendusalast välja. |
| --- | --- |

1.6

Komitee toetab komisjoni ettepanekut tõsta esile info- ja sidetehnoloogiat kui rahvusvahelise koostöö küsimust ning soovitab samas sisse viia uue kategooria „info- ja sidetehnoloogia teadus- ja uurimistegevuses”. Lisaks soovitab komitee omistada võrreldavat tähtsust ka muudele olulistele ülemaailmsetele teemadele nagu energia, kliima, keskkond ja tervis. See tohiks aga viia selleni, et muud teemad ja eelkõige alusuuringud jäetakse rahvusvahelise koostöö rakendusalast välja.

| 1.7 | Komitee toonitab, et rahvusvahelise koostöö edukus sõltub otsustaval määral Euroopa teadusruumi atraktiivsusest ning Euroopa ülikoolide ja teadusasutuste tulemuslikkusest. Selleks vajalikud meetmed on Lissaboni strateegia võtmeelemendid. Valitseva finants- ja majanduskriisi valguses on seega veelgi olulisem rakendada antitsüklilist poliitikat ning kasutada kõiki rahalisi ja struktuurilisi vahendeid, et muuta Euroopa teadusruum ja selle alused, sealhulgas rahvusvaheline mõõde, tugevamaks ja atraktiivsemaks. |
| --- | --- |

1.7

Komitee toonitab, et rahvusvahelise koostöö edukus sõltub otsustaval määral Euroopa teadusruumi atraktiivsusest ning Euroopa ülikoolide ja teadusasutuste tulemuslikkusest. Selleks vajalikud meetmed on Lissaboni strateegia võtmeelemendid. Valitseva finants- ja majanduskriisi valguses on seega veelgi olulisem rakendada antitsüklilist poliitikat ning kasutada kõiki rahalisi ja struktuurilisi vahendeid, et muuta Euroopa teadusruum ja selle alused, sealhulgas rahvusvaheline mõõde, tugevamaks ja atraktiivsemaks.

2.   Komisjoni teatis

Komisjoni teatis

| 2.1 | Käesolevas teatises esitatakse rahvusvahelist teadus- ja tehnoloogiakoostööd käsitlev Euroopa strateegiline raamistik, mille eesmärk on:






  — | tugevdada liikmesriikide ja Euroopa ühenduse selliste meetmete koordineerimist, mille eesmärk on täiustada olulisemate rahvusvaheliste partneritega tehtavat strateegilist teadus- ja tehnoloogiakoostööd ning soodustada mõttevahetust infoühiskonna üle; |
| --- | --- | --- |

2.1

Käesolevas teatises esitatakse rahvusvahelist teadus- ja tehnoloogiakoostööd käsitlev Euroopa strateegiline raamistik, mille eesmärk on:

—

tugevdada liikmesriikide ja Euroopa ühenduse selliste meetmete koordineerimist, mille eesmärk on täiustada olulisemate rahvusvaheliste partneritega tehtavat strateegilist teadus- ja tehnoloogiakoostööd ning soodustada mõttevahetust infoühiskonna üle;

| — | luua täiendav sünergia ametiasutuste, tööstussektori ja kodanikuühiskonna vahel, et tõhustada ELi meetmeid kõnealustes poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

—

luua täiendav sünergia ametiasutuste, tööstussektori ja kodanikuühiskonna vahel, et tõhustada ELi meetmeid kõnealustes poliitikavaldkondades;

| — | hõlbustada juurdepääsu teadmistele, vahenditele ja turgudele kogu maailmas; |
| --- | --- |

—

hõlbustada juurdepääsu teadmistele, vahenditele ja turgudele kogu maailmas;

| — | mõjutada positiivselt teadus- ja tehnoloogiavaldkonna üleilmset arendamist vahendite ühendamisega; |
| --- | --- |

—

mõjutada positiivselt teadus- ja tehnoloogiavaldkonna üleilmset arendamist vahendite ühendamisega;

| — | parandada rahvusvahelise teadustöö raamtingimusi; |
| --- | --- |

—

parandada rahvusvahelise teadustöö raamtingimusi;

| — | hõlbustada Euroopa teadlaste ja ülikoolide koostööd maailma parimate teadlastega ja maailma parima teadusalase infrastruktuuri kasutamist; |
| --- | --- |

—

hõlbustada Euroopa teadlaste ja ülikoolide koostööd maailma parimate teadlastega ja maailma parima teadusalase infrastruktuuri kasutamist;

| — | tugevdada Euroopa tööstuse üleilmset positsiooni elektroonilise kommunikatsiooni ja muu kõrgtehnoloogia valdkonnas. |
| --- | --- |

—

tugevdada Euroopa tööstuse üleilmset positsiooni elektroonilise kommunikatsiooni ja muu kõrgtehnoloogia valdkonnas.

| 2.2 | Käesolev teatis tuleneb nõukogu 2008. aasta veebruari järeldustest ja on üks komisjoni viiest Euroopa teadusruumi tulevikku käsitlevast algatusest. Kavandatav raamistik soodustab kogu maailmas teadmiste vaba liikumist (mis on n-ö Euroopa Liidu viies põhivabadus), aitab Euroopa teadustööd ja tehnoloogiaarendust paremini esile tuua ning aitab levitada Euroopa info- ja sidetehnoloogiavaldkonna oskusteavet. |
| --- | --- |

2.2

Käesolev teatis tuleneb nõukogu 2008. aasta veebruari järeldustest ja on üks komisjoni viiest Euroopa teadusruumi tulevikku käsitlevast algatusest. Kavandatav raamistik soodustab kogu maailmas teadmiste vaba liikumist (mis on n-ö Euroopa Liidu viies põhivabadus), aitab Euroopa teadustööd ja tehnoloogiaarendust paremini esile tuua ning aitab levitada Euroopa info- ja sidetehnoloogiavaldkonna oskusteavet.

| 2.3 | Seejuures on oluline teadlaste liikuvus. |
| --- | --- |

2.3

Seejuures on oluline teadlaste liikuvus.

| 2.4 | Koostöö teaduse kõrgtasemel olevate partneritega erineb koostööst riikidega, kes alles rajavad oma teaduse aluseid, kuid mõlemat tüüpi koostöö on vajalik. |
| --- | --- |

2.4

Koostöö teaduse kõrgtasemel olevate partneritega erineb koostööst riikidega, kes alles rajavad oma teaduse aluseid, kuid mõlemat tüüpi koostöö on vajalik.

| 2.5 | Algatatakse teadus- ja tehnoloogiaalane poliitiline dialoog riikidega, kes on ilmutanud konkreetset huvi seitsmenda raamprogrammiga liitumise vastu. |
| --- | --- |

2.5

Algatatakse teadus- ja tehnoloogiaalane poliitiline dialoog riikidega, kes on ilmutanud konkreetset huvi seitsmenda raamprogrammiga liitumise vastu.

| 2.6 | Kuna suurima osa riiklikest vahenditest rahastatud teadus- ja arendustegevuse toetustest eraldavad liikmesriigid, saab Euroopa Liit ainult liikmesriikide ja Euroopa ühenduse partnerluse tugevdamise kaudu rahvusvahelisele koostööle tõhusalt kaasa aidata. |
| --- | --- |

2.6

Kuna suurima osa riiklikest vahenditest rahastatud teadus- ja arendustegevuse toetustest eraldavad liikmesriigid, saab Euroopa Liit ainult liikmesriikide ja Euroopa ühenduse partnerluse tugevdamise kaudu rahvusvahelisele koostööle tõhusalt kaasa aidata.

3.   Komitee märkused

Komitee märkused

| 3.1 | Sissejuhatav märkus. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee viitas juba oma 2000. aasta arvamuses (2) komisjoni teatise kohta teemal „Euroopa teadusruumi suunas” loodusteadusliku uurimistöö erilisele eripärale, nimelt: „Tema metoodika ja sellega seotud teaduslik terminoloogia on kõigil rahvastel ja rahvustel samad. Niisiis on olemas vaid üks (loodus-)teaduslik maailmakultuur ja üks (loodus-) teaduslik terminikeel ning sellega seotud ühised väärtushinnangud. Vaid seeläbi on võimalik rahvusvaheline teadmistevahetus ja ülemaailmne koostöö.” |
| --- | --- |

3.1

Sissejuhatav märkus. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee viitas juba oma 2000. aasta arvamuses (2) komisjoni teatise kohta teemal „Euroopa teadusruumi suunas” loodusteadusliku uurimistöö erilisele eripärale, nimelt: „Tema metoodika ja sellega seotud teaduslik terminoloogia on kõigil rahvastel ja rahvustel samad. Niisiis on olemas vaid üks (loodus-)teaduslik maailmakultuur ja üks (loodus-) teaduslik terminikeel ning sellega seotud ühised väärtushinnangud. Vaid seeläbi on võimalik rahvusvaheline teadmistevahetus ja ülemaailmne koostöö.”

Sissejuhatav märkus

2

| 3.2 | Lähteolukord. Õnneks tehakse paljudes liikmesriikides juba aastakümneid mitmekülgset rahvusvahelist – st Euroopa Liidu piiridest väljapoole ulatuvat – koostööd teaduse ja tehnika vallas. Koostöö toimub nii ettevõtete (nn ülemaailmsed osalejad) kui ka riiklikult rahastatavate teadusasutuste ja nende uurimisrühmade vahel. Olulist rolli mängib seejuures ka erinevate teaduslik-tehniliste erialaliitude (3) ja spetsiaalsete rahvusvaheliste organisatsioonide (nt Rahvusvaheline Energiaagentuur IEA, (4) Maailma Terviseorganisatsioon WHO, Rahvusvahelise Puhta Füüsika ja Rakendusfüüsika Liit IUPAP, Rahvusvaheline Kliimamuutuste Töörühm IPCC, Euroopa Kosmoseagentuur ESA ja Euroopa Tuumauuringute Organisatsioon CERN) katalüütiline mõju. Üldiselt on senised kogemused näidanud, et riigid, kes tegelevad sellealase koostöö ja avatud teadmistevahetusega, saavad sellest keskpikas ja pikas perspektiivis ka kultuurilist ja majanduslikku kasu. |
| --- | --- |

3.2

Lähteolukord. Õnneks tehakse paljudes liikmesriikides juba aastakümneid mitmekülgset rahvusvahelist – st Euroopa Liidu piiridest väljapoole ulatuvat – koostööd teaduse ja tehnika vallas. Koostöö toimub nii ettevõtete (nn ülemaailmsed osalejad) kui ka riiklikult rahastatavate teadusasutuste ja nende uurimisrühmade vahel. Olulist rolli mängib seejuures ka erinevate teaduslik-tehniliste erialaliitude (3) ja spetsiaalsete rahvusvaheliste organisatsioonide (nt Rahvusvaheline Energiaagentuur IEA, (4) Maailma Terviseorganisatsioon WHO, Rahvusvahelise Puhta Füüsika ja Rakendusfüüsika Liit IUPAP, Rahvusvaheline Kliimamuutuste Töörühm IPCC, Euroopa Kosmoseagentuur ESA ja Euroopa Tuumauuringute Organisatsioon CERN) katalüütiline mõju. Üldiselt on senised kogemused näidanud, et riigid, kes tegelevad sellealase koostöö ja avatud teadmistevahetusega, saavad sellest keskpikas ja pikas perspektiivis ka kultuurilist ja majanduslikku kasu.

Lähteolukord

3

4

| 3.3 | Põhimõtteline heakskiit. Seega nõustub komitee teatise põhimõtteliste eesmärkidega: ülemaailmne rahvusvaheline koostöö säästab vahendeid ja kiirendab uute teadmiste levitamist. Üldiselt avaldab koostöö ulatuslikku ja eranditult positiivset mõju teaduslik-tehnilistele edusammudele ja samuti rahvastevahelisele mõistmisele. Samuti aitab koostöö eelkõige kaasa heade suhete loomisele Euroopa Liidu naaberriikidega. Samas ei tohi koostöö saada eesmärgiks omaette, kuna see nõuab täiendavaid kulutusi, mida tuleb iga kord põhjendada oodatava lisaväärtusega. |
| --- | --- |

3.3

Põhimõtteline heakskiit. Seega nõustub komitee teatise põhimõtteliste eesmärkidega: ülemaailmne rahvusvaheline koostöö säästab vahendeid ja kiirendab uute teadmiste levitamist. Üldiselt avaldab koostöö ulatuslikku ja eranditult positiivset mõju teaduslik-tehnilistele edusammudele ja samuti rahvastevahelisele mõistmisele. Samuti aitab koostöö eelkõige kaasa heade suhete loomisele Euroopa Liidu naaberriikidega. Samas ei tohi koostöö saada eesmärgiks omaette, kuna see nõuab täiendavaid kulutusi, mida tuleb iga kord põhjendada oodatava lisaväärtusega.

Põhimõtteline heakskiit

| 3.4 | Konkurentsi ja koostöö vastasmõju. Ka siin arutusel olev rahvusvaheline teadus- ja arengukoostöö on seotud konkurentsi ja koostöö vastasmõjuga (5). Samal ajal kui konkurentsiaspektid alusuuringute vallas piirduvad peaasjalikult teaduslikele saavutustele prioriteetide seadmise ja sellega seotud maine küsimustega, omandavad konkurentsiküsimused ka majanduslikku osatähtsust, kuna teadus- ja arendustegevuse tulemused toodavad turukõlbulikke protsesse ja tooteid, mis toovad kaasa majanduslikke eeliseid. |
| --- | --- |

3.4

Konkurentsi ja koostöö vastasmõju. Ka siin arutusel olev rahvusvaheline teadus- ja arengukoostöö on seotud konkurentsi ja koostöö vastasmõjuga (5). Samal ajal kui konkurentsiaspektid alusuuringute vallas piirduvad peaasjalikult teaduslikele saavutustele prioriteetide seadmise ja sellega seotud maine küsimustega, omandavad konkurentsiküsimused ka majanduslikku osatähtsust, kuna teadus- ja arendustegevuse tulemused toodavad turukõlbulikke protsesse ja tooteid, mis toovad kaasa majanduslikke eeliseid.

Konkurentsi ja koostöö vastasmõju

5

| 3.5 | Omaalgatuse ja liikuvuse toetamine ja tunnustamine. Rahvusvahelise koostöö olulisimad algatajad ja osapooled on teadurid (teadlased ja insenerid) ise. Seetõttu tuleb edendada ja tunnustada nende omaalgatust ja liikuvust, milleks on vajalik nii isiklik toetus kui ka liikuvuse toetamine meetmetega, millesarnaseid on Euroopa teadusruumis osaliselt juba võetud või mille poole veel püüeldakse. |
| --- | --- |

3.5

Omaalgatuse ja liikuvuse toetamine ja tunnustamine. Rahvusvahelise koostöö olulisimad algatajad ja osapooled on teadurid (teadlased ja insenerid) ise. Seetõttu tuleb edendada ja tunnustada nende omaalgatust ja liikuvust, milleks on vajalik nii isiklik toetus kui ka liikuvuse toetamine meetmetega, millesarnaseid on Euroopa teadusruumis osaliselt juba võetud või mille poole veel püüeldakse.

Omaalgatuse ja liikuvuse toetamine ja tunnustamine

| 3.6 | Rahvusvaheliste erialakonverentside ja teaduslik-tehniliste erialaliitude toetamine. Erialakonverentsid on oluline foorum tulemuste levitamiseks ja hindamiseks, teadmiste- ja mõttevahetuseks, koostööalgatuste käivitamiseks ning uute ja parandatud kontseptsioonide arendamiseks. Seesuguseid konverentse korraldavad tavaliselt tüüpiliste kodanikuühiskonna organisatsioonidena asjaomased teaduslik-tehnilised erialaliidud. Seetõttu soovitab komitee nende saavutusi rohkem arvestada ja tunnustada ning nende jõupingutusi teadmiste levitamisel, tulemuste hindamisel ja teadustegevuse kooskõlastamisel rohkem kasutada ja innustada (6). |
| --- | --- |

3.6

Rahvusvaheliste erialakonverentside ja teaduslik-tehniliste erialaliitude toetamine. Erialakonverentsid on oluline foorum tulemuste levitamiseks ja hindamiseks, teadmiste- ja mõttevahetuseks, koostööalgatuste käivitamiseks ning uute ja parandatud kontseptsioonide arendamiseks. Seesuguseid konverentse korraldavad tavaliselt tüüpiliste kodanikuühiskonna organisatsioonidena asjaomased teaduslik-tehnilised erialaliidud. Seetõttu soovitab komitee nende saavutusi rohkem arvestada ja tunnustada ning nende jõupingutusi teadmiste levitamisel, tulemuste hindamisel ja teadustegevuse kooskõlastamisel rohkem kasutada ja innustada (6).

Rahvusvaheliste erialakonverentside ja teaduslik-tehniliste erialaliitude toetamine

6

| 3.7 | Omaalgatusliku organiseerumise toetamine tunnustamine. Üksikute teadlaste kõrval on eelkõige teadusasutused ja ülikoolid need, kes oma erialal valitud partnerasutustega rahvusvahelist koostööd ette valmistavad, lepinguliselt määratlevad ja arendavad. Sageli toimub see koostöö mitmel rindel ja on väga mitmekülgne. See väärib innustust ja toetust eelkõige piisavalt järjekindlate ja usaldusväärsete õiguslike, rahaliste ja personali puudutavate raamtingimuste loomise kaudu. |
| --- | --- |

3.7

Omaalgatusliku organiseerumise toetamine tunnustamine. Üksikute teadlaste kõrval on eelkõige teadusasutused ja ülikoolid need, kes oma erialal valitud partnerasutustega rahvusvahelist koostööd ette valmistavad, lepinguliselt määratlevad ja arendavad. Sageli toimub see koostöö mitmel rindel ja on väga mitmekülgne. See väärib innustust ja toetust eelkõige piisavalt järjekindlate ja usaldusväärsete õiguslike, rahaliste ja personali puudutavate raamtingimuste loomise kaudu.

Omaalgatusliku organiseerumise toetamine tunnustamine

| 3.8 | Täiendavad toetusmeetmed. Eelnimetatud meetmete lihtsustamisel või ettevalmistamisel on kasulikud, kui mitte tungivalt vajalikud Euroopast väljaspool asuvate kolmandate riikidega sõlmitavad raamkokkulepped liikmesriikide valitsuste tasandil. Komitee arvates peitub selles olulisim koordineeriv ülesanne, nimelt tagada rahvusvahelise teadus- ja arengukoostöö tegemisel – kasutades nii Euroopa kui ka riiklikke vahendeid – poliitikavaldkondade (teaduspoliitika, aga ka naabruspoliitika, arengupoliitika, tööstus- ja majanduspoliitika) sidusus kolmandate riikidega. |
| --- | --- |

3.8

Täiendavad toetusmeetmed. Eelnimetatud meetmete lihtsustamisel või ettevalmistamisel on kasulikud, kui mitte tungivalt vajalikud Euroopast väljaspool asuvate kolmandate riikidega sõlmitavad raamkokkulepped liikmesriikide valitsuste tasandil. Komitee arvates peitub selles olulisim koordineeriv ülesanne, nimelt tagada rahvusvahelise teadus- ja arengukoostöö tegemisel – kasutades nii Euroopa kui ka riiklikke vahendeid – poliitikavaldkondade (teaduspoliitika, aga ka naabruspoliitika, arengupoliitika, tööstus- ja majanduspoliitika) sidusus kolmandate riikidega.

Täiendavad toetusmeetmed

| 3.9 | Euroopa Komisjoni roll. Samas kui komitee ühelt poolt toonitab, et teadusorganisatsioonid ja ettevõtted peavad nende jaoks kõne alla tulevad rahvusvahelise koostöö elemendid ja programmid omal vastutusel ette valmistama ja välja kujundama, näeb komitee teiselt poolt olulisi riiklikke ja ühenduse ülesandeid, mis puudutavad üldisi põhimõtteid. Kõnealused ülesanded peaksid keskenduma näiteks järgmistele teemadele, mida peaksid partneritena arutama Euroopa Komisjon ja liikmesriigid:






  — | liikuvust puudutavad teemad nagu viisaküsimused, maksuküsimused, isiklik õiguskaitse, kindlustused, pensioniõigus jne. Seejuures on esmatähtis kindlustada Euroopa teadustöö ja teadlaste huve, ent eesmärk on ka jõuda sümmeetrilise korralduseni rahvusvaheliste partneritega; |
| --- | --- | --- |

3.9

Euroopa Komisjoni roll. Samas kui komitee ühelt poolt toonitab, et teadusorganisatsioonid ja ettevõtted peavad nende jaoks kõne alla tulevad rahvusvahelise koostöö elemendid ja programmid omal vastutusel ette valmistama ja välja kujundama, näeb komitee teiselt poolt olulisi riiklikke ja ühenduse ülesandeid, mis puudutavad üldisi põhimõtteid. Kõnealused ülesanded peaksid keskenduma näiteks järgmistele teemadele, mida peaksid partneritena arutama Euroopa Komisjon ja liikmesriigid:

Euroopa Komisjoni roll

—

liikuvust puudutavad teemad nagu viisaküsimused, maksuküsimused, isiklik õiguskaitse, kindlustused, pensioniõigus jne. Seejuures on esmatähtis kindlustada Euroopa teadustöö ja teadlaste huve, ent eesmärk on ka jõuda sümmeetrilise korralduseni rahvusvaheliste partneritega;

| — | Euroopa Liitu mittekuuluvate riikide – eelkõige ELi naaberriikide – võimalik liitumine teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse 7. raamprogrammi ning asjaomaste vastastikuste juurdepääsu kokkulepetega; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liitu mittekuuluvate riikide – eelkõige ELi naaberriikide – võimalik liitumine teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse 7. raamprogrammi ning asjaomaste vastastikuste juurdepääsu kokkulepetega;

| — | teadustöös ja arendustegevuses (7) intellektuaalomandi kaitset (8) puudutavate rahvusvaheliste kokkulepete põhimõttelised küsimused. Siin ilmneb jällegi Euroopa kitsaskoht, mis on seotud ühenduse patendi ja uudsussoodustuse puudumisega; |
| --- | --- |

—

teadustöös ja arendustegevuses (7) intellektuaalomandi kaitset (8) puudutavate rahvusvaheliste kokkulepete põhimõttelised küsimused. Siin ilmneb jällegi Euroopa kitsaskoht, mis on seotud ühenduse patendi ja uudsussoodustuse puudumisega;

7

8

| — | kolmandatest riikidest pärit töörühmade koostöö toetamine teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse raamprogrammist rahastatud projektide osas ja Euroopa Liidu töörühmade vastav koostöö kolmandate riikide poolt rahastatud projektide osas. Juurdepääsukorra vastav kohandamine; |
| --- | --- |

—

kolmandatest riikidest pärit töörühmade koostöö toetamine teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse raamprogrammist rahastatud projektide osas ja Euroopa Liidu töörühmade vastav koostöö kolmandate riikide poolt rahastatud projektide osas. Juurdepääsukorra vastav kohandamine;

| — | teadusprogrammide ühise kavandamise algatuse raames tegutsemine selles suunas, et liikmesriigid eraldaksid rahvusvaheliseks koostööks piisavaid toetusvahendeid; |
| --- | --- |

—

teadusprogrammide ühise kavandamise algatuse raames tegutsemine selles suunas, et liikmesriigid eraldaksid rahvusvaheliseks koostööks piisavaid toetusvahendeid;

| — | kõnealuste eesmärkide kooskõlastamine 8. raamprogrammi ettevalmistamise ja väljatöötamisega. Rahvusvahelise koostöö tugevdamine juba kasutatavate meetmete edasise täiustamise ja vajadusel uute meetmete ettevalmistamise kaudu. |
| --- | --- |

—

kõnealuste eesmärkide kooskõlastamine 8. raamprogrammi ettevalmistamise ja väljatöötamisega. Rahvusvahelise koostöö tugevdamine juba kasutatavate meetmete edasise täiustamise ja vajadusel uute meetmete ettevalmistamise kaudu.

| 3.10 | Teatise põhisisu. Seoses sellega on komitee seisukohal, et komisjoni teatise põhisõnum on juhtida nõukogu ja parlamendi tähelepanu rahvusvahelise koostöö aina suurenevale tähtsusele. Samuti on eesmärk jõuda liikmesriikide ja ühenduse vahelise kooskõlastatud tegevuseni, et sõlmida rahvusvahelised raamkokkulepped. Uurida tuleb ka rahvusvahelise koostöö temaatilisi ja piirkondlikke raskuspunkte ning neid teadusprogrammide ühisel kavandamisel ja 8. raamprogrammi ettevalmistustes kohaselt arvesse võtta. |
| --- | --- |

3.10

Teatise põhisisu. Seoses sellega on komitee seisukohal, et komisjoni teatise põhisõnum on juhtida nõukogu ja parlamendi tähelepanu rahvusvahelise koostöö aina suurenevale tähtsusele. Samuti on eesmärk jõuda liikmesriikide ja ühenduse vahelise kooskõlastatud tegevuseni, et sõlmida rahvusvahelised raamkokkulepped. Uurida tuleb ka rahvusvahelise koostöö temaatilisi ja piirkondlikke raskuspunkte ning neid teadusprogrammide ühisel kavandamisel ja 8. raamprogrammi ettevalmistustes kohaselt arvesse võtta.

Teatise põhisisu

| 3.11 | Euroopa teadusuuringute infrastruktuur. Komitee arvates peaks komisjon, ka subsidiaarsuse mõistes, mängima tugevamat ja vahetumat rolli rahvusvahelises koostöös Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri kuuluvate suuremahuliste seadmete ja projektide osas, kuna nendega seotud kulud (ehitus ja käitlemine) ja nende kasutamiseks tehtavad jõupingutused ületavad tavaliselt üksiku liikmesriigi võimalused. Eelkõige kehtib see nende komisjoni poolt toetatavate ja koordineeritud programmide kohta, kus Euroopa Liit esineb otsese partnerina (nt ITERi termotuumasünteesi programm) või kus komisjon võtab olulise koordineeriva rolli, nagu näiteks Euroopa teadustöö infrastruktuure käsitleva strateegiafoorum (9) (ESFRI) ja sellest tulenevad täiendavad meetmed. Komitee toetab seega eelkõige komisjoni poolt sõnastatud eesmärki, milleks on „teadusprobleemide lahendamine ülemaailmsete teaduse infrastruktuuride kaudu”. See võib puudutada ka rahvusvaheliste partnerite osalemist Euroopa teadusuuringute infrastruktuuris. Seejuures tuleb silmas pidada ka geograafilist aspekti ja olemasolevat teaduslikku potentsiaali. |
| --- | --- |

3.11

Euroopa teadusuuringute infrastruktuur. Komitee arvates peaks komisjon, ka subsidiaarsuse mõistes, mängima tugevamat ja vahetumat rolli rahvusvahelises koostöös Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri kuuluvate suuremahuliste seadmete ja projektide osas, kuna nendega seotud kulud (ehitus ja käitlemine) ja nende kasutamiseks tehtavad jõupingutused ületavad tavaliselt üksiku liikmesriigi võimalused. Eelkõige kehtib see nende komisjoni poolt toetatavate ja koordineeritud programmide kohta, kus Euroopa Liit esineb otsese partnerina (nt ITERi termotuumasünteesi programm) või kus komisjon võtab olulise koordineeriva rolli, nagu näiteks Euroopa teadustöö infrastruktuure käsitleva strateegiafoorum (9) (ESFRI) ja sellest tulenevad täiendavad meetmed. Komitee toetab seega eelkõige komisjoni poolt sõnastatud eesmärki, milleks on „teadusprobleemide lahendamine ülemaailmsete teaduse infrastruktuuride kaudu”. See võib puudutada ka rahvusvaheliste partnerite osalemist Euroopa teadusuuringute infrastruktuuris. Seejuures tuleb silmas pidada ka geograafilist aspekti ja olemasolevat teaduslikku potentsiaali.

Euroopa teadusuuringute infrastruktuur

9

| 3.12 | Rahvusvahelise koostöö strateegiafoorum – CREST. Komitee tervitab ja toetab asjaolu, et konkurentsivõime nõukogu 14. novembri 2008. aasta ettevalmistava soovituse ning sellele soovitusele vastava 2. detsembri 2008. aasta otsuse (10) kohaselt loodi rahvusvahelise teaduslik-tehnilise koostöö strateegiafoorum (CRESTi eriotstarbeline koosseis). Komitee tervitab ja toetab ka vastavaid eesmärke, nimelt:






  — | pikaajalist partnerlust Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide vahel, et paremini kooskõlastada rahvusvahelise teaduslik-tehnilise koostöö eesmärke, vahendeid ja tegevusi. Siia kuulub ka ulatuslikum rahvusvaheline koostöö teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse raamprogrammis; |
| --- | --- | --- |

3.12

Rahvusvahelise koostöö strateegiafoorum – CREST. Komitee tervitab ja toetab asjaolu, et konkurentsivõime nõukogu 14. novembri 2008. aasta ettevalmistava soovituse ning sellele soovitusele vastava 2. detsembri 2008. aasta otsuse (10) kohaselt loodi rahvusvahelise teaduslik-tehnilise koostöö strateegiafoorum (CRESTi eriotstarbeline koosseis). Komitee tervitab ja toetab ka vastavaid eesmärke, nimelt:

Rahvusvahelise koostöö strateegiafoorum – CREST

10

—

pikaajalist partnerlust Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide vahel, et paremini kooskõlastada rahvusvahelise teaduslik-tehnilise koostöö eesmärke, vahendeid ja tegevusi. Siia kuulub ka ulatuslikum rahvusvaheline koostöö teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse raamprogrammis;

| — | Euroopa teadusruumi rahvusvahelise mõõtme edasiarendamist; |
| --- | --- |

—

Euroopa teadusruumi rahvusvahelise mõõtme edasiarendamist;

| — | kolmandate riikidega seotud tegevuse ja positsiooni kooskõlastamist, et rahvusvahelistes komisjonides Euroopa eest ühisel häälel kõneleda. |
| --- | --- |

—

kolmandate riikidega seotud tegevuse ja positsiooni kooskõlastamist, et rahvusvahelistes komisjonides Euroopa eest ühisel häälel kõneleda.

| 3.13 | Euroopa teadusruumi rahvusvaheline mõõde. Komitee toonitab eelkõige Euroopa teadusruumi rahvusvahelist mõõdet. Siia kuulub tugevdatud koostöö liikmesriikide vahel (11) nn muutuva geomeetria põhimõttel, (12) samuti teadus- ja arendustegevuse kooskõlastamine rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

3.13

Euroopa teadusruumi rahvusvaheline mõõde. Komitee toonitab eelkõige Euroopa teadusruumi rahvusvahelist mõõdet. Siia kuulub tugevdatud koostöö liikmesriikide vahel (11) nn muutuva geomeetria põhimõttel, (12) samuti teadus- ja arendustegevuse kooskõlastamine rahvusvahelisel tasandil.

Euroopa teadusruumi rahvusvaheline mõõde

11

12

| 3.14 | Humanitaar- ja loodusteaduste lähenemine. Komitee soovitab, et lisaks puhtalt teaduslik-tehnilisele rahvusvahelisele koostööle kaasatakse koostöösse ka valdkonnad, millel on tuntavad seosed humanitaarteaduste ja nendega seotud eetiliste küsimustega. |
| --- | --- |

3.14

Humanitaar- ja loodusteaduste lähenemine. Komitee soovitab, et lisaks puhtalt teaduslik-tehnilisele rahvusvahelisele koostööle kaasatakse koostöösse ka valdkonnad, millel on tuntavad seosed humanitaarteaduste ja nendega seotud eetiliste küsimustega.

Humanitaar- ja loodusteaduste lähenemine

| 3.15 | Teatise puudused. Siiski väljendab komitee kahetsust, et teatises ei viidata piisaval määral arvukatele juba eksisteerivatele koostöövormidele ja lepingutele (vt punkt 3.2) ja nende algatajatele või vahenditele. Seetõttu võib teatise mitteteadlikel lugejatel tekkida liiga negatiivne pilt lähteolukorrast. Lisaks sellele peaks edasine tegevus tuginema juba saadud kogemustele ning paremini tuleks kasutada kõiki, nt erialaliitude algatusi. |
| --- | --- |

3.15

Teatise puudused. Siiski väljendab komitee kahetsust, et teatises ei viidata piisaval määral arvukatele juba eksisteerivatele koostöövormidele ja lepingutele (vt punkt 3.2) ja nende algatajatele või vahenditele. Seetõttu võib teatise mitteteadlikel lugejatel tekkida liiga negatiivne pilt lähteolukorrast. Lisaks sellele peaks edasine tegevus tuginema juba saadud kogemustele ning paremini tuleks kasutada kõiki, nt erialaliitude algatusi.

Teatise puudused

4.   Konkreetsed märkused

Konkreetsed märkused

4.1   Teemade valiku aspektid

Teemade valiku aspektid

| 4.1.1. | Info- ja sidetehnoloogia, sealhulgas „info- ja sidetehnoloogia teadus- ja uurimistegevuses”. Rahvusvahelise koostöö seisukohalt eriti oluliste teemade hulgast tõstab komisjon esile info- ja sidetehnoloogiat kui teaduse ja tööstuse olulist valdkonnaülest tehnoloogiat, mille eesmärk on muu hulgas Euroopa sellealase oskusteabe ülemaailmne levitamine. Komitee toetab seda täielikult. Samas juhib komitee tähelepanu sellele, et info- ja sidetehnoloogia teemat ei tohi käsitleda liiga kitsalt, vaid see peaks hõlmama kogu valdkonda alates erinevate normide ühtlustamisest ja teabevahetuse võrgustikest kuni superarvutite ja nende järjest keerulisema tarkvarani. Sest teadusarvutuste (13) ulatuslikust teadusharust (k.a GRIDi tehnoloogiad ja pilvandmetöötlus) on vahepeal saanud teaduslik-tehnilise metoodika väga oluline täiendav sammas. Tõenäoliselt parim viis selle saavutamiseks on alavaldkonna „info- ja sidetehnoloogia teadus- ja uurimistegevuses” sisseviimine. Lisaks juhib komitee tähelepanu sellele, et just siin võib koostöö rahvusvaheliste partnerriikide töörühmadega osutuda eriti kasulikuks. |
| --- | --- |

4.1.1.

Info- ja sidetehnoloogia, sealhulgas „info- ja sidetehnoloogia teadus- ja uurimistegevuses”. Rahvusvahelise koostöö seisukohalt eriti oluliste teemade hulgast tõstab komisjon esile info- ja sidetehnoloogiat kui teaduse ja tööstuse olulist valdkonnaülest tehnoloogiat, mille eesmärk on muu hulgas Euroopa sellealase oskusteabe ülemaailmne levitamine. Komitee toetab seda täielikult. Samas juhib komitee tähelepanu sellele, et info- ja sidetehnoloogia teemat ei tohi käsitleda liiga kitsalt, vaid see peaks hõlmama kogu valdkonda alates erinevate normide ühtlustamisest ja teabevahetuse võrgustikest kuni superarvutite ja nende järjest keerulisema tarkvarani. Sest teadusarvutuste (13) ulatuslikust teadusharust (k.a GRIDi tehnoloogiad ja pilvandmetöötlus) on vahepeal saanud teaduslik-tehnilise metoodika väga oluline täiendav sammas. Tõenäoliselt parim viis selle saavutamiseks on alavaldkonna „info- ja sidetehnoloogia teadus- ja uurimistegevuses” sisseviimine. Lisaks juhib komitee tähelepanu sellele, et just siin võib koostöö rahvusvaheliste partnerriikide töörühmadega osutuda eriti kasulikuks.

Info- ja sidetehnoloogia, sealhulgas „info- ja sidetehnoloogia teadus- ja uurimistegevuses”

13

| 4.1.2. | Energia, kliima, keskkond ja tervis. Ent samal ajal on ka teisi ülemaailmselt olulisi teemaderinge, näiteks energia- ja kliimaküsimused, keskkonna- ja terviseuuringud. Ka need teemad peaksid pakutud strateegias saama teenitud tähelepanu. |
| --- | --- |

4.1.2.

Energia, kliima, keskkond ja tervis. Ent samal ajal on ka teisi ülemaailmselt olulisi teemaderinge, näiteks energia- ja kliimaküsimused, keskkonna- ja terviseuuringud. Ka need teemad peaksid pakutud strateegias saama teenitud tähelepanu.

Energia, kliima, keskkond ja tervis

| 4.1.3. | Avatus täiendavateks teemadeks. On küll õige, et üksikud küsimused ja teemad – praegu näiteks energia ja kliima – näivad teatud hetkel eriti olulised ja pakilised, ja et oluline on samuti kontsentreerida nappe vahendeid. Ent uute teadmiste ettearvamatuse ning nende tehniliseks rakendamiseks vajaliku ajakava tõttu soovitab komitee rahvusvaheliste raamkokkulepete puhul teemade valikut eelnevalt mitte piirata, vaid tulevaste aktuaalsete probleemide jaoks avatuna hoida. Rahvusvaheline koostöö on olulise tähtsusega ka alusuuringute puhul. |
| --- | --- |

4.1.3.

Avatus täiendavateks teemadeks. On küll õige, et üksikud küsimused ja teemad – praegu näiteks energia ja kliima – näivad teatud hetkel eriti olulised ja pakilised, ja et oluline on samuti kontsentreerida nappe vahendeid. Ent uute teadmiste ettearvamatuse ning nende tehniliseks rakendamiseks vajaliku ajakava tõttu soovitab komitee rahvusvaheliste raamkokkulepete puhul teemade valikut eelnevalt mitte piirata, vaid tulevaste aktuaalsete probleemide jaoks avatuna hoida. Rahvusvaheline koostöö on olulise tähtsusega ka alusuuringute puhul.

Avatus täiendavateks teemadeks

| 4.1.4. | Alusuuringud. Komitee meenutab alusuuringute otsustavat tähtsust nende loodusseaduste avastamisel, mille põhjal on välja töötatud peaaegu kõik kaasaegsed tehnoloogiad ja tehtud meditsiinilised avastused. Komitee soovitab nende läbiviimiseks konsulteerida ka Euroopa Teadusnõukoguga. |
| --- | --- |

4.1.4.

Alusuuringud. Komitee meenutab alusuuringute otsustavat tähtsust nende loodusseaduste avastamisel, mille põhjal on välja töötatud peaaegu kõik kaasaegsed tehnoloogiad ja tehtud meditsiinilised avastused. Komitee soovitab nende läbiviimiseks konsulteerida ka Euroopa Teadusnõukoguga.

Alusuuringud

| 4.2 | Euroopa omahuvi ja erinevad kategooriad. Juba Euroopa enda huvides tuleks selgelt eristada rahvusvahelise koostöö eri kategooriad, nimelt:






  — | liitumine Euroopa Liidu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse raamprogrammiga. Siin toetab komitee kavatsust raamprogrammiga juba liitunud ELi naaberriikide (nt Norra ja Šveits) kõrval sõlmida assotsiatsioonileping eelkõige nt Venemaa või ka (14) Ukrainaga; |
| --- | --- | --- |

4.2

Euroopa omahuvi ja erinevad kategooriad. Juba Euroopa enda huvides tuleks selgelt eristada rahvusvahelise koostöö eri kategooriad, nimelt:

Euroopa omahuvi ja erinevad kategooriad

—

liitumine Euroopa Liidu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse raamprogrammiga. Siin toetab komitee kavatsust raamprogrammiga juba liitunud ELi naaberriikide (nt Norra ja Šveits) kõrval sõlmida assotsiatsioonileping eelkõige nt Venemaa või ka (14) Ukrainaga;

14

| — | eriti oluline on koostöö kõrgelt arenenud, ent mitte vahetute naaberriikidega, st kvaliteetsete õppeasutuste ja kõrgelt arenenud teadus- ja arenguinfrastruktuuriga riikidega, nagu USA ja Jaapan, järjest enam ka Hiina, Brasiilia ja India; |
| --- | --- |

—

eriti oluline on koostöö kõrgelt arenenud, ent mitte vahetute naaberriikidega, st kvaliteetsete õppeasutuste ja kõrgelt arenenud teadus- ja arenguinfrastruktuuriga riikidega, nagu USA ja Jaapan, järjest enam ka Hiina, Brasiilia ja India;

| — | koostöö teiste riikidega, mille puhul on kõige olulisem realiseerida, edendada ja vastastikust huvi silmas pidades kasutada olemasolevat andepotentsiaali. |
| --- | --- |

—

koostöö teiste riikidega, mille puhul on kõige olulisem realiseerida, edendada ja vastastikust huvi silmas pidades kasutada olemasolevat andepotentsiaali.

| 4.3 | Keelteküsimus – probleem, aga mitte tabuteema. Rahvusvaheline teaduskeel on inglise keel. Seetõttu on Euroopa Liidu riikidel, kus inglise keel on kas emakeel või kus enamik teadus- ja arendustegevuse vallas tegutsejaid seda hästi valdab, loomulik eelis tudengite kui rahvusvahelise koostöö tulevaste otsustajate meelitamisel ja teadustulemuste vahetusel. Teised liikmesriigid peaksid tegema jõupingutusi, et samuti leida sobivaid lahendusi, mis on kasulikud neile ja Euroopa teadusruumile. |
| --- | --- |

4.3

Keelteküsimus – probleem, aga mitte tabuteema. Rahvusvaheline teaduskeel on inglise keel. Seetõttu on Euroopa Liidu riikidel, kus inglise keel on kas emakeel või kus enamik teadus- ja arendustegevuse vallas tegutsejaid seda hästi valdab, loomulik eelis tudengite kui rahvusvahelise koostöö tulevaste otsustajate meelitamisel ja teadustulemuste vahetusel. Teised liikmesriigid peaksid tegema jõupingutusi, et samuti leida sobivaid lahendusi, mis on kasulikud neile ja Euroopa teadusruumile.

Keelteküsimus – probleem, aga mitte tabuteema

| 4.4 | Liikuvus ja nn ajude äravoolu vältimine. Teadustöötajate, st teadlaste, õppejõudude ja tudengiteliikuvus on teadmiste jagamise ja koostöö oluline eeldus. Praeguseks on see samuti peaaegu tavapärane eeldus edasiviivale isiklikule karjäärile teadustöö vallas. Liikuvus võib aga kaasa tuua selle, et ühe riigi andekaimad liiguvad pikaajaliselt sinna, kus on parimad ja atraktiivsemad teadustöö tingimused ja isiklikud arenguvõimalused. See on probleem nii Euroopa Liidu jaoks suhetes naaberriikidega ja nt USAga, kui ka ELi üksikute liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

4.4

Liikuvus ja nn ajude äravoolu vältimine. Teadustöötajate, st teadlaste, õppejõudude ja tudengiteliikuvus on teadmiste jagamise ja koostöö oluline eeldus. Praeguseks on see samuti peaaegu tavapärane eeldus edasiviivale isiklikule karjäärile teadustöö vallas. Liikuvus võib aga kaasa tuua selle, et ühe riigi andekaimad liiguvad pikaajaliselt sinna, kus on parimad ja atraktiivsemad teadustöö tingimused ja isiklikud arenguvõimalused. See on probleem nii Euroopa Liidu jaoks suhetes naaberriikidega ja nt USAga, kui ka ELi üksikute liikmesriikide vahel.

Liikuvus ja nn ajude äravoolu vältimine

| 4.5 | Võimaluste pakkumine. Kuna liikuvust ei tohi mingil juhul piirata ja andekate noorte arenguvõimalusi takistada, on Euroopa Liidus vajalik, et kõik liikmesriigid ja ka ühendus püüdleks oma teaduspoliitikas selle poole – kasutades selleks eelkõige struktuurifondide vahendeid –, et arendada tippkeskusi ja/või teisi atraktiivseid mudeleid ja jõuda tasakaaluni soovitud liikuvusvoos (ajude ringlus). |
| --- | --- |

4.5

Võimaluste pakkumine. Kuna liikuvust ei tohi mingil juhul piirata ja andekate noorte arenguvõimalusi takistada, on Euroopa Liidus vajalik, et kõik liikmesriigid ja ka ühendus püüdleks oma teaduspoliitikas selle poole – kasutades selleks eelkõige struktuurifondide vahendeid –, et arendada tippkeskusi ja/või teisi atraktiivseid mudeleid ja jõuda tasakaaluni soovitud liikuvusvoos (ajude ringlus).

Võimaluste pakkumine

| 4.6 | Euroopa atraktiivsuse suurendamine – Euroopa teadusruum. See puudutab ka Euroopa Liidu kui terviku suhet tema rahvusvaheliste partneritega. Rahvusvahelise koostöö edukuse seisukohalt ja vastavate kokkulepete sõlmimisel Euroopa Liidu läbirääkimiste positsiooni silmas pidades on otsustav Euroopa Liidus elluviidava teadustöö ja arendustegevuse atraktiivsus, sh ELi õppeasutuste/ülikoolide, infrastruktuuride atraktiivsus ja teadlaste isiklikud karjäärivõimalused. Seetõttu on Euroopa teadusruumi tugevdamine üks mõjusamaid meetmeid ka selliste eesmärkide täitmisel nagu ajude äravoolu vältimine Euroopa Liidust, kogu maailma parimate teadlaste meelitamine Euroopasse ning võimalus rahvusvaheliste kokkulepete puhul kaasa rääkida tugevalt positsioonilt. |
| --- | --- |

4.6

Euroopa atraktiivsuse suurendamine – Euroopa teadusruum. See puudutab ka Euroopa Liidu kui terviku suhet tema rahvusvaheliste partneritega. Rahvusvahelise koostöö edukuse seisukohalt ja vastavate kokkulepete sõlmimisel Euroopa Liidu läbirääkimiste positsiooni silmas pidades on otsustav Euroopa Liidus elluviidava teadustöö ja arendustegevuse atraktiivsus, sh ELi õppeasutuste/ülikoolide, infrastruktuuride atraktiivsus ja teadlaste isiklikud karjäärivõimalused. Seetõttu on Euroopa teadusruumi tugevdamine üks mõjusamaid meetmeid ka selliste eesmärkide täitmisel nagu ajude äravoolu vältimine Euroopa Liidust, kogu maailma parimate teadlaste meelitamine Euroopasse ning võimalus rahvusvaheliste kokkulepete puhul kaasa rääkida tugevalt positsioonilt.

Euroopa atraktiivsuse suurendamine – Euroopa teadusruum

| 4.7 | Lissaboni strateegia, praegune kriis ja antitsükliline poliitika. Rahvusvahelise koostöö edukus sõltub seega otsustaval määral Euroopa teadusruumi atraktiivsusest ning Euroopa ülikoolide ja teadusasutuste tulemuslikkusest. Selleks vajalikud meetmed on Lissaboni strateegia võtmeelemendid. Valitseva finants- ja majanduskriisi valguses on seega veelgi olulisem rakendada antitsüklilist poliitikat ning kasutada kõiki rahalisi ja struktuurilisi meetmeid, et muuta Euroopa teadusruum ja selle alused, sealhulgas rahvusvaheline mõõde, tugevamaks ja atraktiivsemaks. Samal ajal kutsub komitee komisjoni ja liikmesriike üles tasakaalustatud värbamispoliitika abil ennetama noori kõrgkoolide lõpetajaid ähvardavat töötust, mis võib tuleneda teadus- ja arendustegevuse kokkutõmbamisest eraettevõtluses (15). |
| --- | --- |

4.7

Lissaboni strateegia, praegune kriis ja antitsükliline poliitika. Rahvusvahelise koostöö edukus sõltub seega otsustaval määral Euroopa teadusruumi atraktiivsusest ning Euroopa ülikoolide ja teadusasutuste tulemuslikkusest. Selleks vajalikud meetmed on Lissaboni strateegia võtmeelemendid. Valitseva finants- ja majanduskriisi valguses on seega veelgi olulisem rakendada antitsüklilist poliitikat ning kasutada kõiki rahalisi ja struktuurilisi meetmeid, et muuta Euroopa teadusruum ja selle alused, sealhulgas rahvusvaheline mõõde, tugevamaks ja atraktiivsemaks. Samal ajal kutsub komitee komisjoni ja liikmesriike üles tasakaalustatud värbamispoliitika abil ennetama noori kõrgkoolide lõpetajaid ähvardavat töötust, mis võib tuleneda teadus- ja arendustegevuse kokkutõmbamisest eraettevõtluses (15).

Lissaboni strateegia, praegune kriis ja antitsükliline poliitika

15

Brüssel, 11. juuni 2009

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Mario SEPI

---

(1)  Brüsselis 2. detsembril 2008 toimunud konkurentsivõime nõukogu 2891. koosoleku järeldused rahvusvahelist teadus- ja tehnoloogiakoostööd käsitleva Euroopa partnerluse kohta.

1

(2)  EÜT C 204/5.70, 18.7.2000.

2

(3)  Teadusharude alusel klassifitseeritud riiklikke, Euroopa ja rahvusvahelisi erialaliite rahastatakse valdavalt liikmete liikmemaksust ja seega on tegu organiseeritud kodanikuühiskonna tüüpiliste esindajatega.

3

(4)  Nn Implementing Agreements (rakenduslepingud).

4

Implementing Agreements

(5)  Vt ELT C 218, 11.9.2009, lk 8.

5

(6)  Tsitaat EMSK arvamusest „Euroopa teadusruum: uued perspektiivid”, punkt 3.10.1, ELT C 44, 16.2.2008, lk 1.

6

(7)  Vt ELT C 218, 11.9.2009, lk 8.

7

(8)  Mõeldud ei ole siiski piirata kokkuleppe sõlmimise õigust, mis peab muu hulgas lähtuma partnerite eelteadmiste ja oskuste tasakaalust või tasakaalutusest.

8

(9)  Vt ELT C 182, 4.8.2009, lk 40.

9

(10)  Brüsselis 2. detsembril 2008 toimunud konkurentsivõime nõukogu 2891. koosoleku järeldused rahvusvahelist teadus- ja tehnoloogiakoostööd käsitleva Euroopa partnerluse kohta.

10

(11)  ELT C 182, 4.8.2009, lk 40.

11

(12)  Mõistega „muutuv geomeetria” kirjeldatakse üksikute liikmesriikide koostöö ja/või osalemise võimalust erinevas koosseisus (vt ka konsolideeritud lepingute artiklit 169).

12

(13)  Sageli nimetatakse seda ka simulatsiooniteaduseks või arvuliseks modelleerimiseks. Kõnealuse meetodiga on võimalik uurida ülikeerulisi küsimusi, mis varem ei olnud võimalik ühegi süstemaatilise uuringuga.

13

(14)  Tegu on komitee soovitusega, mis läheb kaugemale komisjoni vastavast ettepanekust.

14

(15)  Vt CESE 864/2009, punkt 1.7 (Euroopa Liidu Teatajas veel avaldamata).

15

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 306/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 306/18

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ (inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) seoses retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta üldsusele antava teabega”

KOM(2008) 663 lõplik – 2008/0256 (COD)

2009/C 306/04

23. jaanuaril 2009. aastal otsustas Euroopa Liidu Nõukogu vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 95 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ (inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) seoses retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta üldsusele antava teabega”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 19. mail 2009. Raportöör oli Renate HEINISCH.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 454. istungjärgul 10.–11. juunil 2009 (10. juuni istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 94, erapooletuks jäi 4.

1.   Järeldused ja soovitused

Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Komitee võtab teadmiseks komisjoni püüdlused parandada üldsusele antavat teavet retsepti alusel väljastatavate ravimite kohta ja rõhutab oma kriitikat ettepanekus sisalduvate teatavate vaieldavate punktide kohta. Ühtne õigusraamistik tuleks kasuks õiguskindluse ja õigusliku selguse seisukohalt ühenduses. Komitee seab kahtluse alla direktiivi ettepaneku KOM(2008) 663 põhimõtte, mille eesmärk on anda ravimitööstusele luba teavitada patsiente otse. |
| --- | --- |

1.1

Komitee võtab teadmiseks komisjoni püüdlused parandada üldsusele antavat teavet retsepti alusel väljastatavate ravimite kohta ja rõhutab oma kriitikat ettepanekus sisalduvate teatavate vaieldavate punktide kohta. Ühtne õigusraamistik tuleks kasuks õiguskindluse ja õigusliku selguse seisukohalt ühenduses. Komitee seab kahtluse alla direktiivi ettepaneku KOM(2008) 663 põhimõtte, mille eesmärk on anda ravimitööstusele luba teavitada patsiente otse.

| 1.2 | Samuti leiab komitee, et olulised erinevused eeskirjades, mis kehtivad eri liikmesriikides ravimite väljakirjutamisel ja väljastamisel, takistavad heal tasemel ja kergelt mõistetava teabe levitamist ravimite kohta. Seega kutsub komitee komisjoni üles andma jätkuvalt oma panuse ravimite väljakirjutamise ja väljastamise eeskirjade ühtlustamisse. |
| --- | --- |

1.2

Samuti leiab komitee, et olulised erinevused eeskirjades, mis kehtivad eri liikmesriikides ravimite väljakirjutamisel ja väljastamisel, takistavad heal tasemel ja kergelt mõistetava teabe levitamist ravimite kohta. Seega kutsub komitee komisjoni üles andma jätkuvalt oma panuse ravimite väljakirjutamise ja väljastamise eeskirjade ühtlustamisse.

| 1.3 | Igal kodanikul (patsiendil) on õigus saada põhjalikku ja arusaadavat teavet oma emakeeles. See kehtib ka internetis leiduva teabe kohta seoses retsepti alusel väljastatavate ravimitega. Kõnealune teave peab olema seotud vastava haigusega, st patsiendile tuleb koos ravimi kohta antava teabega anda teavet ka haiguse kohta, mida selle ravimiga ravitakse (1). Demograafilisi muutusi silmas pidades tuleb luua eelkõige teabekanaleid eakamatele patsientidele (2). |
| --- | --- |

1.3

Igal kodanikul (patsiendil) on õigus saada põhjalikku ja arusaadavat teavet oma emakeeles. See kehtib ka internetis leiduva teabe kohta seoses retsepti alusel väljastatavate ravimitega. Kõnealune teave peab olema seotud vastava haigusega, st patsiendile tuleb koos ravimi kohta antava teabega anda teavet ka haiguse kohta, mida selle ravimiga ravitakse (1). Demograafilisi muutusi silmas pidades tuleb luua eelkõige teabekanaleid eakamatele patsientidele (2).

1

2

| 1.4 | Komitee teeb ettepaneku luua sõltumatu asutus, mis jagaks teavet lisaks müügiloa omanikele. Nimetatud sõltumatul asutusel oleks võimalus teavitada erinevate tootjate ravimitest, millel on üks ja sama näidustus. Komitee soovitab seega direktiivi ettepanekut vastavalt täiendada ja lisada säte kõnealuste sõltumatute asutuste loomise kohta. |
| --- | --- |

1.4

Komitee teeb ettepaneku luua sõltumatu asutus, mis jagaks teavet lisaks müügiloa omanikele. Nimetatud sõltumatul asutusel oleks võimalus teavitada erinevate tootjate ravimitest, millel on üks ja sama näidustus. Komitee soovitab seega direktiivi ettepanekut vastavalt täiendada ja lisada säte kõnealuste sõltumatute asutuste loomise kohta.

| 1.5 | Veebilehed peavad vastavalt direktiivi ettepaneku artikli 100h lõikele 1 olema eelnevalt riiklike asutuste poolt registreeritud. See kindlustaks avalike huvide tagamise ka internetis ja lihtsustaks seda. |
| --- | --- |

1.5

Veebilehed peavad vastavalt direktiivi ettepaneku artikli 100h lõikele 1 olema eelnevalt riiklike asutuste poolt registreeritud. See kindlustaks avalike huvide tagamise ka internetis ja lihtsustaks seda.

| 1.6 | Reklaami ja teavitamise eristamine on mõningatel juhtudel raske, selged piirid puuduvad. Komitee on seisukohal, et kõnealuses direktiivis tuleb määratleda lubatud teave kvaliteedikriteeriumide abil: objektiivne, sõltumatu, võrdlev ja arusaadav teave, ootamata komisjoni koostatavaid „suuniseid”. |
| --- | --- |

1.6

Reklaami ja teavitamise eristamine on mõningatel juhtudel raske, selged piirid puuduvad. Komitee on seisukohal, et kõnealuses direktiivis tuleb määratleda lubatud teave kvaliteedikriteeriumide abil: objektiivne, sõltumatu, võrdlev ja arusaadav teave, ootamata komisjoni koostatavaid „suuniseid”.

| 1.7 | Komitee arvates ei tohi teavet teaduslike ravisse mitte sekkuvate uuringute kohta lugeda üldsusele levitatavaks teabeks ning nõuab, et vastavad lõigud ettepanekust välja jäetaks. |
| --- | --- |

1.7

Komitee arvates ei tohi teavet teaduslike ravisse mitte sekkuvate uuringute kohta lugeda üldsusele levitatavaks teabeks ning nõuab, et vastavad lõigud ettepanekust välja jäetaks.

| 1.8 | Tervisealased trükised ei ole retsepti alusel väljastatavaid ravimeid puudutava teabe jaoks sobiv sidekanal. Need kujutavad endast nn pealesunnitud teavet, kuid direktiivis tuleks piirduda teabega, mida patsient ise aktiivselt otsib. Seetõttu tuleks direktiivi ettepanekust välja jätta soovitus teabe levitamise kohta tervisealaste trükiste kaudu. Veebileht internetis võib olla sobiv teabekanal, kuid uues artiklis 100c punktis b tuleks mainida, et tegemist on internetiportaalidega, mis levitavad teavet üksnes nende ravimite kohta, mis on saanud Euroopa ravimiagentuuri ja riikide agentuuride heakskiidu. |
| --- | --- |

1.8

Tervisealased trükised ei ole retsepti alusel väljastatavaid ravimeid puudutava teabe jaoks sobiv sidekanal. Need kujutavad endast nn pealesunnitud teavet, kuid direktiivis tuleks piirduda teabega, mida patsient ise aktiivselt otsib. Seetõttu tuleks direktiivi ettepanekust välja jätta soovitus teabe levitamise kohta tervisealaste trükiste kaudu. Veebileht internetis võib olla sobiv teabekanal, kuid uues artiklis 100c punktis b tuleks mainida, et tegemist on internetiportaalidega, mis levitavad teavet üksnes nende ravimite kohta, mis on saanud Euroopa ravimiagentuuri ja riikide agentuuride heakskiidu.

| 1.9 | Direktiivi ettepanekus puudutatakse ka vajadust ametlikult lubatud teabe, eelkõige infolehe loetavuse parandamise järele. Komitee toetab neid püüdlusi ka sõltumata kõnealusest direktiivi ettepanekust. Patsiente tuleb põhjalikult ja arusaadavalt teavitada, eelkõige ravimite kõrvalmõjudest ja patsiendi tervist tervikuna mõjutavatest teguritest. Komitee kutsub ka üles võimaldama arstidele ja tervishoiutöötajatele vastavat täiendkoolitust. |
| --- | --- |

1.9

Direktiivi ettepanekus puudutatakse ka vajadust ametlikult lubatud teabe, eelkõige infolehe loetavuse parandamise järele. Komitee toetab neid püüdlusi ka sõltumata kõnealusest direktiivi ettepanekust. Patsiente tuleb põhjalikult ja arusaadavalt teavitada, eelkõige ravimite kõrvalmõjudest ja patsiendi tervist tervikuna mõjutavatest teguritest. Komitee kutsub ka üles võimaldama arstidele ja tervishoiutöötajatele vastavat täiendkoolitust.

| 1.10 | Komitee kutsub liikmesriike üles kõnealuse direktiivi jõustumise ajaks aegsasti looma tööstusest sõltumatut internetiportaali, mille kaudu saaks levitada teavet retsepti alusel väljastatavate ravimite kohta. Liikmesriikides tuleks selleks korraldada konverentse ja foorumeid koostöös patsientide organisatsioonide ja sotsiaalkindlustusega, sealhulgas täiendavate tervisekindlustustega. |
| --- | --- |

1.10

Komitee kutsub liikmesriike üles kõnealuse direktiivi jõustumise ajaks aegsasti looma tööstusest sõltumatut internetiportaali, mille kaudu saaks levitada teavet retsepti alusel väljastatavate ravimite kohta. Liikmesriikides tuleks selleks korraldada konverentse ja foorumeid koostöös patsientide organisatsioonide ja sotsiaalkindlustusega, sealhulgas täiendavate tervisekindlustustega.

| 1.11 | Komitee kutsub peadirektoraate üles teavitama patsiente võimalustest ja ohtudest, mis kaasnevad internetipäringute abil saadava teabega ravimite kohta. |
| --- | --- |

1.11

Komitee kutsub peadirektoraate üles teavitama patsiente võimalustest ja ohtudest, mis kaasnevad internetipäringute abil saadava teabega ravimite kohta.

| 1.12 | Komitee toetab direktiivi ettepaneku artiklis 100g toodud teavitamise kontrollimeetodeid. Seal, kus näib olevat vajadus teabe eelneva kontrolli järele, tuleks see ka läbi viia. Kui aga teabe sisu on vastava ametkonna poolt juba heaks kiidetud või on leitud mõni teine samaväärselt sobiv ja tõhus järelevalvemehhanism, siis ei ole eelnev kontroll vajalik. Liikmesriikidele tuleb anda võimalus otsustada, kas nende territooriumil eksisteerib mehhanism, mis tagab samaväärse ja sobiva järelevalve. Komitee leiab, et artikliga 100g reguleeritakse antud küsimust tasakaalustatud viisil. |
| --- | --- |

1.12

Komitee toetab direktiivi ettepaneku artiklis 100g toodud teavitamise kontrollimeetodeid. Seal, kus näib olevat vajadus teabe eelneva kontrolli järele, tuleks see ka läbi viia. Kui aga teabe sisu on vastava ametkonna poolt juba heaks kiidetud või on leitud mõni teine samaväärselt sobiv ja tõhus järelevalvemehhanism, siis ei ole eelnev kontroll vajalik. Liikmesriikidele tuleb anda võimalus otsustada, kas nende territooriumil eksisteerib mehhanism, mis tagab samaväärse ja sobiva järelevalve. Komitee leiab, et artikliga 100g reguleeritakse antud küsimust tasakaalustatud viisil.

| 1.13 | Patsientide ja tervishoiutöötajate – eelkõige arstide ja apteekrite – vaheline suhtlus on endiselt ülimalt prioriteetne. Patsientide isiklik nõustamine tervishoiutöötajate poolt on retsepti alusel väljastatavate ravimitega ohutu ümberkäimise seisukohalt vältimatu. |
| --- | --- |

1.13

Patsientide ja tervishoiutöötajate – eelkõige arstide ja apteekrite – vaheline suhtlus on endiselt ülimalt prioriteetne. Patsientide isiklik nõustamine tervishoiutöötajate poolt on retsepti alusel väljastatavate ravimitega ohutu ümberkäimise seisukohalt vältimatu.

2.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| 2.1 | Kõnealuse direktiivi ettepaneku eesmärk on luua müügiloa omanikele selge raamistik retsepti alusel väljastatavate ravimite kohta üldsusele teabe andmiseks, et parandada kõnealuste ravimite mõistlikku kasutamist. |
| --- | --- |

2.1

Kõnealuse direktiivi ettepaneku eesmärk on luua müügiloa omanikele selge raamistik retsepti alusel väljastatavate ravimite kohta üldsusele teabe andmiseks, et parandada kõnealuste ravimite mõistlikku kasutamist.

| 2.2 | Soovitakse tagada esitatava teabe kõrge kvaliteet, rakendades selleks kogu ühenduses ühtseid selgelt määratletud standardeid. |
| --- | --- |

2.2

Soovitakse tagada esitatava teabe kõrge kvaliteet, rakendades selleks kogu ühenduses ühtseid selgelt määratletud standardeid.

| 2.3 | Kavas on lubada esitada teavet kanalite kaudu, mis on suunatud eri patsiendirühmade vajadustele ja võimalustele. |
| --- | --- |

2.3

Kavas on lubada esitada teavet kanalite kaudu, mis on suunatud eri patsiendirühmade vajadustele ja võimalustele.

| 2.4 | Müügiloa omanikele on kavas anda luba esitada arusaadaval viisil objektiivset ja reklaamiga mitte seotud teavet ravimite ohtude ja kasulikkuse kohta. |
| --- | --- |

2.4

Müügiloa omanikele on kavas anda luba esitada arusaadaval viisil objektiivset ja reklaamiga mitte seotud teavet ravimite ohtude ja kasulikkuse kohta.

| 2.5 | Kavas on kehtestada järelevalve- ja rakendusmeetmed, mis tagavad, et teabe andjad vastavad kvaliteedikriteeriumidele, vältides samas üleliigsest bürokraatiat. |
| --- | --- |

2.5

Kavas on kehtestada järelevalve- ja rakendusmeetmed, mis tagavad, et teabe andjad vastavad kvaliteedikriteeriumidele, vältides samas üleliigsest bürokraatiat.

3.   Kontekst

Kontekst

| 3.1 | Direktiivis 2001/83/EÜ (3) (inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) sätestatakse ühtlustatud raamistik ravimite reklaamimiseks ühenduse tasandil. Direktiiviga keelatakse retsepti alusel väljastatavate ravimite reklaam üldsusele. Kõnealune direktiiv ei sisalda siiski üksikasjalikke sätteid ravimiinfo kohta, vaid viitab üksnes sellele, et teatavad teavitustegevused on reklaami suhtes kohaldatavate sätete täitmise kohustusest vabastatud. |
| --- | --- |

3.1

Direktiivis 2001/83/EÜ (3) (inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) sätestatakse ühtlustatud raamistik ravimite reklaamimiseks ühenduse tasandil. Direktiiviga keelatakse retsepti alusel väljastatavate ravimite reklaam üldsusele. Kõnealune direktiiv ei sisalda siiski üksikasjalikke sätteid ravimiinfo kohta, vaid viitab üksnes sellele, et teatavad teavitustegevused on reklaami suhtes kohaldatavate sätete täitmise kohustusest vabastatud.

3

| 3.2 | Direktiivi 2001/83/EÜ (4) alusel võeti 20. detsembril 2007 vastu komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule seoses aruandega, mis käsitleb kehtivat tava patsientide teavitamisel ravimitest, ning esitati see Euroopa Parlamendile ja nõukogule (5). Aruandest selgub, et teabe kättesaadavust käsitlevad eeskirjad ja tavad erinevad liikmesriigiti märkimisväärselt. Teatavates liikmesriikides kohaldatakse väga rangeid eeskirju, samal ajal kui teistes lubatakse edastada mitmesugust reklaamiga mitte seotud teavet. |
| --- | --- |

3.2

Direktiivi 2001/83/EÜ (4) alusel võeti 20. detsembril 2007 vastu komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule seoses aruandega, mis käsitleb kehtivat tava patsientide teavitamisel ravimitest, ning esitati see Euroopa Parlamendile ja nõukogule (5). Aruandest selgub, et teabe kättesaadavust käsitlevad eeskirjad ja tavad erinevad liikmesriigiti märkimisväärselt. Teatavates liikmesriikides kohaldatakse väga rangeid eeskirju, samal ajal kui teistes lubatakse edastada mitmesugust reklaamiga mitte seotud teavet.

4

5

4.   Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| 4.1 | Ettepanekus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ (inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) seoses retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta üldsusele antava teabega nähakse ette, et teatud teave jäetakse ravimite reklaami puudutavast sättest (jaotis VIII) välja ja teavet retsepti alusel väljastatavate ravimite kohta käsitletakse uues jaotises VIIIa. |
| --- | --- |

4.1

Ettepanekus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ (inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) seoses retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta üldsusele antava teabega nähakse ette, et teatud teave jäetakse ravimite reklaami puudutavast sättest (jaotis VIII) välja ja teavet retsepti alusel väljastatavate ravimite kohta käsitletakse uues jaotises VIIIa.

| 4.2 | Müügiloa omaniku poolt retsepti alusel väljastatavate lubatud ravimite kohta üldsusele või üksikisikutele antava teabe liigid on sätestatud direktiivi ettepaneku artiklis 100b. Nende hulka kuulub näiteks kokkuvõte ravimi omadustest, markeeringust ja pakendi infolehest pädeva ametiasutuse poolt heaks kiidetud vormis. Peale selle peab olema lubatud ravimeid puudutav teave ravisse mitte sekkuvate teaduslike uuringute kohta. |
| --- | --- |

4.2

Müügiloa omaniku poolt retsepti alusel väljastatavate lubatud ravimite kohta üldsusele või üksikisikutele antava teabe liigid on sätestatud direktiivi ettepaneku artiklis 100b. Nende hulka kuulub näiteks kokkuvõte ravimi omadustest, markeeringust ja pakendi infolehest pädeva ametiasutuse poolt heaks kiidetud vormis. Peale selle peab olema lubatud ravimeid puudutav teave ravisse mitte sekkuvate teaduslike uuringute kohta.

| 4.3 | Vastavat teavet on lubatud levitada vaid tervisealaste trükiste, ravimite veebilehtede ja kirjalike vastuste teel üksikisikute esitatud teabepäringutele (artikkel 100c). |
| --- | --- |

4.3

Vastavat teavet on lubatud levitada vaid tervisealaste trükiste, ravimite veebilehtede ja kirjalike vastuste teel üksikisikute esitatud teabepäringutele (artikkel 100c).

| 4.4 | Artikkel 100d sisaldab teabe üldisi kvaliteedinõudeid ning andmeid, mida teave peab sisaldama. |
| --- | --- |

4.4

Artikkel 100d sisaldab teabe üldisi kvaliteedinõudeid ning andmeid, mida teave peab sisaldama.

| 4.5 | Artikkel 100g käsitleb teabe kontrollimist puudutavaid sätteid. Meetodid põhinevad teabe kontrollimisel enne selle avaldamist, välja arvatud juhul, kui pädev ametiasutus on teabe sisu juba heaks kiitnud või kui on välja töötatud asjakohane mehhanism, millega tagatakse piisav ja tõhus järelevalve samaväärsel tasemel. |
| --- | --- |

4.5

Artikkel 100g käsitleb teabe kontrollimist puudutavaid sätteid. Meetodid põhinevad teabe kontrollimisel enne selle avaldamist, välja arvatud juhul, kui pädev ametiasutus on teabe sisu juba heaks kiitnud või kui on välja töötatud asjakohane mehhanism, millega tagatakse piisav ja tõhus järelevalve samaväärsel tasemel.

| 4.6 | Retsepti alusel väljastatavate ravimite kohta teavet sisaldavad veebilehed peavad olema registreeritud ega tohi olla seotud internetitelevisiooniga. |
| --- | --- |

4.6

Retsepti alusel väljastatavate ravimite kohta teavet sisaldavad veebilehed peavad olema registreeritud ega tohi olla seotud internetitelevisiooniga.

5.   Üldised märkused

Üldised märkused

| 5.1 | Komisjoni püüdlused parandada üldsusele antavat teavet retsepti alusel väljastatavate ravimite kohta tekitavad mitmeid küsimusi, kuna sellega antakse ravimitööstusele luba patsiente otse teavitada. |
| --- | --- |

5.1

Komisjoni püüdlused parandada üldsusele antavat teavet retsepti alusel väljastatavate ravimite kohta tekitavad mitmeid küsimusi, kuna sellega antakse ravimitööstusele luba patsiente otse teavitada.

| 5.2 | Lisaks laiale üldsusele jagatava teabe reguleerimisele on vaja toetavaid meetmeid, eriti silmas pidades edastatava teabe kättesaadavust ja arusaadavust. Eelkõige on vaja arvesse võtta demograafilisi muutusi, millega seoses õpetatakse neile arusaadaval viisil interneti võimalusi kasutama ka eakamad inimesed ja muud spetsiifiliste teabevajadustega rühmad. |
| --- | --- |

5.2

Lisaks laiale üldsusele jagatava teabe reguleerimisele on vaja toetavaid meetmeid, eriti silmas pidades edastatava teabe kättesaadavust ja arusaadavust. Eelkõige on vaja arvesse võtta demograafilisi muutusi, millega seoses õpetatakse neile arusaadaval viisil interneti võimalusi kasutama ka eakamad inimesed ja muud spetsiifiliste teabevajadustega rühmad.

| 5.3 | Siiski tekib direktiivi ettepanekut rakendades ka probleem, et ravimitel on eri liikmesriikides erinev staatus. See tingib olukorra, kus mingit ravimit on ühes liikmesriigis lubatud reklaamida, kuid teises liikmesriigis tohib sellest teavitada vaid direktiivi ettepanekus sätestatud viisil. Seega jäävad püsima erinevused eri liikmesriikides kättesaadava teabe vahel. |
| --- | --- |

5.3

Siiski tekib direktiivi ettepanekut rakendades ka probleem, et ravimitel on eri liikmesriikides erinev staatus. See tingib olukorra, kus mingit ravimit on ühes liikmesriigis lubatud reklaamida, kuid teises liikmesriigis tohib sellest teavitada vaid direktiivi ettepanekus sätestatud viisil. Seega jäävad püsima erinevused eri liikmesriikides kättesaadava teabe vahel.

| 5.4 | Direktiivi ettepanekus võetakse arvesse ka Euroopa Liidu kodanike suurenevat huvi olemasolevaid ravimeid ja ravivõimalusi puudutava teabe vastu. Patsiendid tunnevad tervishoiuteenuste tarbimisel suuremat vastutust, neil on ennetavam lähenemisviis ning nad otsivad ravimite ja raviviiside kohta üha rohkem teavet. Nn teadlik tarbija on aga siiski ideaalkujutlus. |
| --- | --- |

5.4

Direktiivi ettepanekus võetakse arvesse ka Euroopa Liidu kodanike suurenevat huvi olemasolevaid ravimeid ja ravivõimalusi puudutava teabe vastu. Patsiendid tunnevad tervishoiuteenuste tarbimisel suuremat vastutust, neil on ennetavam lähenemisviis ning nad otsivad ravimite ja raviviiside kohta üha rohkem teavet. Nn teadlik tarbija on aga siiski ideaalkujutlus.

| 5.5 | Järjest enam kodanikke otsib internetist teavet retsepti alusel väljastatavate ravimite kohta. Interneti suurenevat osatähtsust tuleb arvesse võtta, käsitledes internetti olulise teabekanalina, mis vahendab kodanikele teavet ravimite kohta. Sellega seoses tuleb arvestada, et interneti võimaluste paremat kasutamist tuleb võimaldada ka elanikkonnarühmadele, kes on seda teabekanalit siiani vaid piiratud määral kasutanud (vt punkt 5.2). |
| --- | --- |

5.5

Järjest enam kodanikke otsib internetist teavet retsepti alusel väljastatavate ravimite kohta. Interneti suurenevat osatähtsust tuleb arvesse võtta, käsitledes internetti olulise teabekanalina, mis vahendab kodanikele teavet ravimite kohta. Sellega seoses tuleb arvestada, et interneti võimaluste paremat kasutamist tuleb võimaldada ka elanikkonnarühmadele, kes on seda teabekanalit siiani vaid piiratud määral kasutanud (vt punkt 5.2).

| 5.6 | Vajadus luua ühenduse raamistik retsepti alusel väljastatavaid ravimeid puudutavale teabele tuleneb ka asjaolust, et internetis on saadaval küsitava kvaliteediga teavet. Tuleb tagada kõrgekvaliteedilise teabe kättesaadavus. Registreeritud veebilehed peavad vastavalt ettepaneku artikli 100h punktile 5 olema vastavalt tähistatud, et kodanikud saaksid neid kahtlastest pakkumistest eristada. |
| --- | --- |

5.6

Vajadus luua ühenduse raamistik retsepti alusel väljastatavaid ravimeid puudutavale teabele tuleneb ka asjaolust, et internetis on saadaval küsitava kvaliteediga teavet. Tuleb tagada kõrgekvaliteedilise teabe kättesaadavus. Registreeritud veebilehed peavad vastavalt ettepaneku artikli 100h punktile 5 olema vastavalt tähistatud, et kodanikud saaksid neid kahtlastest pakkumistest eristada.

| 5.7 | Kuna teabe hulka, mida retsepti alusel väljastatavate ravimite müügiloa omanik tohib levitada, kuulub ka infoleht, toetab komitee sõltumatult ettepanekus sisalduvatest püüdlustest infolehe loetavuse parandamise eesmärki. Seda võib saavutada ka patsientide organisatsioonide osalusel. Komitee soovitab luua selle teemaga tegelemiseks töörühm. |
| --- | --- |

5.7

Kuna teabe hulka, mida retsepti alusel väljastatavate ravimite müügiloa omanik tohib levitada, kuulub ka infoleht, toetab komitee sõltumatult ettepanekus sisalduvatest püüdlustest infolehe loetavuse parandamise eesmärki. Seda võib saavutada ka patsientide organisatsioonide osalusel. Komitee soovitab luua selle teemaga tegelemiseks töörühm.

| 5.8 | Komitee teeb ettepaneku luua sõltumatu asutus, mis jagaks teavet lisaks müügiloa omanikele. Need sõltumatud asutused võiksid teavitada erinevate müügilubade omanike pakutavatest ravimitest ja esitleda näiteks ka erinevaid ravimeid ühe ja sama näidustusega (eriti geneerilisi ravimeid). |
| --- | --- |

5.8

Komitee teeb ettepaneku luua sõltumatu asutus, mis jagaks teavet lisaks müügiloa omanikele. Need sõltumatud asutused võiksid teavitada erinevate müügilubade omanike pakutavatest ravimitest ja esitleda näiteks ka erinevaid ravimeid ühe ja sama näidustusega (eriti geneerilisi ravimeid).

6.   Konkreetsed märkused

Konkreetsed märkused

| 6.1 | Komitee toetab avaliku reklaami keelu säilitamist retsepti alusel väljastatavate ravimite suhtes. |
| --- | --- |

6.1

Komitee toetab avaliku reklaami keelu säilitamist retsepti alusel väljastatavate ravimite suhtes.

| 6.2 | Direktiivi ettepanekus lähtutakse sellest, et pädeva ametiasutuse poolt heaks kiidetud teavet nagu nt ravimi omaduste kokkuvõtet, markeeringut ja infolehte pädeva asutuse poolt heaks kiidetud vormis ning pädeva asutuse koostatud hindamisaruande üldsusele kättesaadavat versiooni tuleb lugeda teabeks, mitte reklaamiks. Komitee toetab seda seisukohta. Vastav teave tuleb teha üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

6.2

Direktiivi ettepanekus lähtutakse sellest, et pädeva ametiasutuse poolt heaks kiidetud teavet nagu nt ravimi omaduste kokkuvõtet, markeeringut ja infolehte pädeva asutuse poolt heaks kiidetud vormis ning pädeva asutuse koostatud hindamisaruande üldsusele kättesaadavat versiooni tuleb lugeda teabeks, mitte reklaamiks. Komitee toetab seda seisukohta. Vastav teave tuleb teha üldsusele kättesaadavaks.

| 6.3 | Kui punktis 6.2 nimetatud kriteeriumid esitatakse teisiti kui ametlikult heaks kiidetud vormis, siis tuleb tagada, et peetakse kinni artiklis 100d nimetatud kvaliteedikriteeriumitest. Artikli 100b punktis b tuleks selguse huvides viidata selgesõnaliselt artikli 100d nõuetele. Nõue esitada ametlikult heaks kiidetud teavet teises vormis tuleneb asjaolust, et hetkel on ametlikult heaks kiidetud teave nagu nt infoleht ja erialane teave patsientide jaoks osaliselt raskesti loetavad. Komitee toetab seega oma soovitust muuta see ametlikult heaks kiidetud vormis esitatud teave loetavamaks ja arusaadavamaks (vrd punkt 5.7). |
| --- | --- |

6.3

Kui punktis 6.2 nimetatud kriteeriumid esitatakse teisiti kui ametlikult heaks kiidetud vormis, siis tuleb tagada, et peetakse kinni artiklis 100d nimetatud kvaliteedikriteeriumitest. Artikli 100b punktis b tuleks selguse huvides viidata selgesõnaliselt artikli 100d nõuetele. Nõue esitada ametlikult heaks kiidetud teavet teises vormis tuleneb asjaolust, et hetkel on ametlikult heaks kiidetud teave nagu nt infoleht ja erialane teave patsientide jaoks osaliselt raskesti loetavad. Komitee toetab seega oma soovitust muuta see ametlikult heaks kiidetud vormis esitatud teave loetavamaks ja arusaadavamaks (vrd punkt 5.7).

| 6.4 | Komitee ei poolda ravisse mitte sekkuvaid teaduslikke uuringuid puudutava teabe levitamist üldsusele. On kaheldav, kas patsient on võimeline teavet ravisse mitte sekkuvate teaduslike uuringute kohta õigesti hindama ja sellest endale vajalikke järeldusi tegema. See ei sõltu ka nimetatud teabe kvaliteedist. Vastavatest uuringutest peaksid endiselt teavitama tervishoiutöötajad üksikjuhtumite kaupa. |
| --- | --- |

6.4

Komitee ei poolda ravisse mitte sekkuvaid teaduslikke uuringuid puudutava teabe levitamist üldsusele. On kaheldav, kas patsient on võimeline teavet ravisse mitte sekkuvate teaduslike uuringute kohta õigesti hindama ja sellest endale vajalikke järeldusi tegema. See ei sõltu ka nimetatud teabe kvaliteedist. Vastavatest uuringutest peaksid endiselt teavitama tervishoiutöötajad üksikjuhtumite kaupa.

| 6.5 | Tervisealased trükised ei ole sobiv sidekanal retsepti alusel väljastatavaid ravimeid puudutava teabe jaoks. Juba tervisealaste trükiste mõiste ise on mitmetähenduslik, nii et ühene tõlgendamine eri liikmesriikides on küsitav. Peale selle tekib sedalaadi levitamise puhul küsimus, kas ei ületata piiri patsiendi poolt taotletud teabe („pull” information) ja aktiivselt patsiendile pakutava teabe („push” information) vahel, kuna tervisealast trükist omandades ei pruugi patsient otsida sihipäraselt teavet mingi kindla ravimi kohta (6). |
| --- | --- |

6.5

Tervisealased trükised ei ole sobiv sidekanal retsepti alusel väljastatavaid ravimeid puudutava teabe jaoks. Juba tervisealaste trükiste mõiste ise on mitmetähenduslik, nii et ühene tõlgendamine eri liikmesriikides on küsitav. Peale selle tekib sedalaadi levitamise puhul küsimus, kas ei ületata piiri patsiendi poolt taotletud teabe („pull” information) ja aktiivselt patsiendile pakutava teabe („push” information) vahel, kuna tervisealast trükist omandades ei pruugi patsient otsida sihipäraselt teavet mingi kindla ravimi kohta (6).

6

| 6.6 | Veebilehed peavad vastavalt direktiivi ettepaneku artikli 100h lõikele 1 olema eelnevalt riiklike asutuste poolt registreeritud. See kindlustaks avalike huvide tagamise ka internetis ja lihtsustaks seda. |
| --- | --- |

6.6

Veebilehed peavad vastavalt direktiivi ettepaneku artikli 100h lõikele 1 olema eelnevalt riiklike asutuste poolt registreeritud. See kindlustaks avalike huvide tagamise ka internetis ja lihtsustaks seda.

| 6.7 | Registreerimiskulud peaksid vastama mõistlikule bürokraatiakoormusele nii asutuse kui ka tööstuse poolt vaadates. |
| --- | --- |

6.7

Registreerimiskulud peaksid vastama mõistlikule bürokraatiakoormusele nii asutuse kui ka tööstuse poolt vaadates.

| 6.8 | On mõistlik, et teave peab sisaldama viidet sellele, et kui patsient vajab kättesaadavale teabele lisaks täpsemat teavet, peab ta pöörduma tervishoiutöötaja poole. Isegi kui retsepti alusel väljastatavaid ravimeid puudutava teabe jagamisel võetakse arvesse patsientide suurenenud teabevajadust ja teadliku tarbija muutuvat profiili, siis ei pruugi käesoleva direktiivi ettepaneku kohaselt edastatav teave asendada tervishoiutöötajate poolset teavitamist üksikjuhtumitel. |
| --- | --- |

6.8

On mõistlik, et teave peab sisaldama viidet sellele, et kui patsient vajab kättesaadavale teabele lisaks täpsemat teavet, peab ta pöörduma tervishoiutöötaja poole. Isegi kui retsepti alusel väljastatavaid ravimeid puudutava teabe jagamisel võetakse arvesse patsientide suurenenud teabevajadust ja teadliku tarbija muutuvat profiili, siis ei pruugi käesoleva direktiivi ettepaneku kohaselt edastatav teave asendada tervishoiutöötajate poolset teavitamist üksikjuhtumitel.

| 6.9 | Komitee toetab direktiivi ettepaneku artiklis 100g toodud teavitamise kontrollimeetodeid. Seal, kus näib olevat vajadus teabe eelneva kontrolli järele, tuleks see ka läbi viia. Kui aga teabe sisu on vastava ametkonna poolt juba heaks kiidetud või on leitud mõni teine samaväärselt sobiv ja tõhus järelevalvemehhanism, siis ei ole eelnev kontroll vajalik. Liikmesriikidele tuleb anda võimalus otsustada, kas nende territooriumil eksisteerib mehhanism, mis tagab samaväärse ja sobiva järelevalve. Komitee leiab, et artikliga 100g reguleeritakse antud küsimust tasakaalustatud viisil. |
| --- | --- |

6.9

Komitee toetab direktiivi ettepaneku artiklis 100g toodud teavitamise kontrollimeetodeid. Seal, kus näib olevat vajadus teabe eelneva kontrolli järele, tuleks see ka läbi viia. Kui aga teabe sisu on vastava ametkonna poolt juba heaks kiidetud või on leitud mõni teine samaväärselt sobiv ja tõhus järelevalvemehhanism, siis ei ole eelnev kontroll vajalik. Liikmesriikidele tuleb anda võimalus otsustada, kas nende territooriumil eksisteerib mehhanism, mis tagab samaväärse ja sobiva järelevalve. Komitee leiab, et artikliga 100g reguleeritakse antud küsimust tasakaalustatud viisil.

| 6.10 | Komitee toetab ettepaneku artikli 100g lõikes 2 sätestatud suuniste koostamist teabe kohta, mida on lubatud edastada vastavalt sellele jaotisele. Nimetatud suunistes ja neis sisalduvas toimimisjuhendis saab täpsustada piiri keelatud reklaami ja lubatud teabe vahel. See on vajalik, kuna abstraktne ja üldine eristamine nn üldise määratluse vormis ei ole võimalik. |
| --- | --- |

6.10

Komitee toetab ettepaneku artikli 100g lõikes 2 sätestatud suuniste koostamist teabe kohta, mida on lubatud edastada vastavalt sellele jaotisele. Nimetatud suunistes ja neis sisalduvas toimimisjuhendis saab täpsustada piiri keelatud reklaami ja lubatud teabe vahel. See on vajalik, kuna abstraktne ja üldine eristamine nn üldise määratluse vormis ei ole võimalik.

| 6.11 | Komitee peab positiivseks veebilehtede internetitelevisiooniga sidumise keeldu ning teabe edastamise keeldu televisiooni ja raadio kaudu. |
| --- | --- |

6.11

Komitee peab positiivseks veebilehtede internetitelevisiooniga sidumise keeldu ning teabe edastamise keeldu televisiooni ja raadio kaudu.

Brüssel, 10. juuni 2009

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Mario SEPI

---

(1)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivpatsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius”, C 175, 28.7.2009, lk 116.

1

(2)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Eakate vajadustega arvestamine”, ELT C 77, 31.3.2009, lk 115.

2

(3)  ELT L 311, 28.11.2001, lk 67, viimati muudetud direktiiviga 2008/29/EÜ (ELT L 81, 20.3.2008, lk 51).

3

(4)  Rakendatud koos direktiiviga 2004/27/EÜ (ELT L 136, 30.4.2004, lk 34).

4

(5)  KOM(2007) 862 lõplik.

5

(6)  Eelkõige siis, kui tervisealase trükise puhul on tegemist mõne ajakirja lisaga.

6

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 306/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 306/22

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse inimtervishoius kasutatavate ravimite ohutuse järelevalve osas määrust (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet”

KOM(2008) 664 lõplik – 2008/0257 (COD)

2009/C 306/05

23. jaanuaril 2009. aastal otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 95 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse inimtervishoius kasutatavate ravimite ohutuse järelevalve osas määrust (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 19. mail 2009. Raportöör oli Sylvia GAUCI.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 454. istungjärgul 10.–11. juunil 2009 (10. juuni istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 92 ja erapooletuks jäi 3.

1.   Järeldused ja soovitused

Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab heaks komisjoni kavatsuse parandada ravimiohutuse järelevalve süsteemi, suurendades järelevalvemenetluse tugevdamise kaudu turu järelevalvet, määratledes põhivastutajate selged rollid ja ülesanded ning tagades ELi otsustusprotsessi läbipaistvuse. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab heaks komisjoni kavatsuse parandada ravimiohutuse järelevalve süsteemi, suurendades järelevalvemenetluse tugevdamise kaudu turu järelevalvet, määratledes põhivastutajate selged rollid ja ülesanded ning tagades ELi otsustusprotsessi läbipaistvuse.

| 1.2 | Komitee soovitab tungivalt, et uues reguleerivas raamistikus asetataks patsient ELi õigusaktides kesksele kohale, kehtestades selles valdkonnas piisavad ühtlustatud eeskirjad, et tagada vähemalt pikas perspektiivis ELi kodanikele kogu ELis võrdne juurdepääs asjakohasele teabele ning täielik juurdepääs ohututele, uuenduslikele ja kättesaadavatele ravimitele mõistliku hinnaga Euroopa Majanduspiirkonna turu kõigis osades. |
| --- | --- |

1.2

Komitee soovitab tungivalt, et uues reguleerivas raamistikus asetataks patsient ELi õigusaktides kesksele kohale, kehtestades selles valdkonnas piisavad ühtlustatud eeskirjad, et tagada vähemalt pikas perspektiivis ELi kodanikele kogu ELis võrdne juurdepääs asjakohasele teabele ning täielik juurdepääs ohututele, uuenduslikele ja kättesaadavatele ravimitele mõistliku hinnaga Euroopa Majanduspiirkonna turu kõigis osades.

| 1.3 | Seega toetab komitee praeguse olukorra märkimisväärset muutmist, võttes arvesse, et liikmesriikide ravimialaste õigus-, regulatiiv- ja haldusnormide erinevused mõjutavad oluliselt patsiente ning võivad takistada ühendusesisest kaubandust ja mõjutada siseturu nõuetekohast toimimist. |
| --- | --- |

1.3

Seega toetab komitee praeguse olukorra märkimisväärset muutmist, võttes arvesse, et liikmesriikide ravimialaste õigus-, regulatiiv- ja haldusnormide erinevused mõjutavad oluliselt patsiente ning võivad takistada ühendusesisest kaubandust ja mõjutada siseturu nõuetekohast toimimist.

| 1.4 | Seega rõhutab komitee, kui oluline on patsientide kaasamine ravimiohutuse järelevalvesse, sh võimalus anda otse teada arvatavatest kõrvaltoimetest: tervishoiualast vastutust tuleks jagada üha enam patsientidega, kes näitavad aktiivsemalt üles huvi oma tervise ja selle eest hoolitsemise võimaluste suhtes ning samuti vastastikuse teabevahetuse, sh interneti asjakohase kasutuse osas. |
| --- | --- |

1.4

Seega rõhutab komitee, kui oluline on patsientide kaasamine ravimiohutuse järelevalvesse, sh võimalus anda otse teada arvatavatest kõrvaltoimetest: tervishoiualast vastutust tuleks jagada üha enam patsientidega, kes näitavad aktiivsemalt üles huvi oma tervise ja selle eest hoolitsemise võimaluste suhtes ning samuti vastastikuse teabevahetuse, sh interneti asjakohase kasutuse osas.

| 1.5 | Komitee toetab sidusrühmade ülesannete ja vastutusalade selgitamist ja kodifitseerimist. Sidusrühmade hulka kuuluvad liikmesriikide pädevad asutused, EMEA (sh EMEA komiteed), Euroopa Komisjon ja müügiloa omanikud, sh nende pädev isik ravimiohutuse alal, ning patsiendid. Komitee leiab, et ettepanekutega lisatud uued elemendid ei tohiks seada kahtluse alla ega nõrgestada kohalikul tasandil olemas olevaid struktuure ja korda, eelkõige seda, mis puudutab patsiente ja tervishoiutöötajaid. See eeldab, et kiire ja läbipaistva menetlusega tagatakse võrreldavate andmete ühised parameetrid. |
| --- | --- |

1.5

Komitee toetab sidusrühmade ülesannete ja vastutusalade selgitamist ja kodifitseerimist. Sidusrühmade hulka kuuluvad liikmesriikide pädevad asutused, EMEA (sh EMEA komiteed), Euroopa Komisjon ja müügiloa omanikud, sh nende pädev isik ravimiohutuse alal, ning patsiendid. Komitee leiab, et ettepanekutega lisatud uued elemendid ei tohiks seada kahtluse alla ega nõrgestada kohalikul tasandil olemas olevaid struktuure ja korda, eelkõige seda, mis puudutab patsiente ja tervishoiutöötajaid. See eeldab, et kiire ja läbipaistva menetlusega tagatakse võrreldavate andmete ühised parameetrid.

| 1.6 | Komitee kiidab heaks, et EMEA raames luuakse uus ravimiohutuse järelevalve komitee praeguse ravimiohutuse järelevalve töörühma asemel, ning usub, et selle komitee loomise tulemusel hakkab ELi süsteem toimima paremini ja kiiremini, eeldusel, et teiste olemasolevate komiteede ülesanded, menetlused ja suhted on paremini määratletud. |
| --- | --- |

1.6

Komitee kiidab heaks, et EMEA raames luuakse uus ravimiohutuse järelevalve komitee praeguse ravimiohutuse järelevalve töörühma asemel, ning usub, et selle komitee loomise tulemusel hakkab ELi süsteem toimima paremini ja kiiremini, eeldusel, et teiste olemasolevate komiteede ülesanded, menetlused ja suhted on paremini määratletud.

| 1.7 | Ravimiohutuse järelevalvet puudutavate andmete kogumist EudraVigilance'i andmebaasi ja andmete haldamist tuleb toetada uute inim- ja finantsressurssidega, et andmebaasist saaks ühtne interaktiivne punkt ravimite ohutusteabe kiireks vastuvõtuks ja jagamiseks ning tõhus andmehaldussüsteem. Üldsuse usalduse võitmise eeldus on läbipaistev ja kasutajasõbralik poliitika, millega tagatakse, et andmed oleksid interaktiivselt kättesaadavad kõigile sidusrühmadele, eelkõige patsientidele. Seejuures tuleb järgida andmekaitset ja konfidentsiaalsust. |
| --- | --- |

1.7

Ravimiohutuse järelevalvet puudutavate andmete kogumist EudraVigilance'i andmebaasi ja andmete haldamist tuleb toetada uute inim- ja finantsressurssidega, et andmebaasist saaks ühtne interaktiivne punkt ravimite ohutusteabe kiireks vastuvõtuks ja jagamiseks ning tõhus andmehaldussüsteem. Üldsuse usalduse võitmise eeldus on läbipaistev ja kasutajasõbralik poliitika, millega tagatakse, et andmed oleksid interaktiivselt kättesaadavad kõigile sidusrühmadele, eelkõige patsientidele. Seejuures tuleb järgida andmekaitset ja konfidentsiaalsust.

| 1.8 | Komitee rõhutab lihtsustatud menetluste tähtsust väikese ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE) jaoks ning kutsub üles optimeerima nn VKEde bürood, mis pakub mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele finants- ja haldusabi. |
| --- | --- |

1.8

Komitee rõhutab lihtsustatud menetluste tähtsust väikese ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE) jaoks ning kutsub üles optimeerima nn VKEde bürood, mis pakub mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele finants- ja haldusabi.

| 1.9 | Kuna rahvusvahelised turud laienevad ja ettevõtted tegutsevad üha rahvusvahelisemalt, soovitab komitee edendada liikmesriikide ja ühenduse tasandi tegevuse koordineerimist nii Euroopa kui ka rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

1.9

Kuna rahvusvahelised turud laienevad ja ettevõtted tegutsevad üha rahvusvahelisemalt, soovitab komitee edendada liikmesriikide ja ühenduse tasandi tegevuse koordineerimist nii Euroopa kui ka rahvusvahelisel tasandil.

| 1.10 | Komitee teeb ettepaneku, et EMEA esitaks 5 aasta jooksul Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komiteele sõltumatu välishinnangu, milles hinnatakse EMEA saavutusi vastavalt uuele määrusele ja tööprogrammidele ning töötavasid, samuti kõnealuse ettepanekuga loodava uue mehhanismi mõju ja Eudravigilance'i andmebaasi interaktiivset toimimist. |
| --- | --- |

1.10

Komitee teeb ettepaneku, et EMEA esitaks 5 aasta jooksul Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komiteele sõltumatu välishinnangu, milles hinnatakse EMEA saavutusi vastavalt uuele määrusele ja tööprogrammidele ning töötavasid, samuti kõnealuse ettepanekuga loodava uue mehhanismi mõju ja Eudravigilance'i andmebaasi interaktiivset toimimist.

2.   Sissejuhatavad märkused

Sissejuhatavad märkused

| 2.1 | Ühenduse ühtlustatud eeskirjad inimtervishoius kasutatavate ravimite ohutuse järelevalve kohta on kehtestatud direktiivis 2001/83/EÜ ja määruses EÜ/726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet (EMEA). Määrus puudutab ravimeid, millele komisjon on andnud loa kõnealuses määruses sätestatud tsentraliseeritud menetluse kohaselt. |
| --- | --- |

2.1

Ühenduse ühtlustatud eeskirjad inimtervishoius kasutatavate ravimite ohutuse järelevalve kohta on kehtestatud direktiivis 2001/83/EÜ ja määruses EÜ/726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet (EMEA). Määrus puudutab ravimeid, millele komisjon on andnud loa kõnealuses määruses sätestatud tsentraliseeritud menetluse kohaselt.

| 2.2 | Tootearenduse jooksul teostatav riskihindamine tuleb läbi viia põhjalikult ja hoolikalt, isegi kui kliiniliste uuringute käigus ei ole võimalik kindlaks teha kõiki ohte. Kui toode on juba turule viidud, puutub sellega üldiselt kokku suur hulk patsiente, sh mitme haiguse all kannatavad patsiendid ja samal ajal teiste ravimitega ravitavad patsiendid. Seetõttu on vaatlusandmete põhjal toimuv turustamisjärgne ohutusandmete kogumine ja riskihindamine äärmiselt oluline toote riskiprofiili hindamiseks ja kirjeldamiseks ning teadlike valikute tegemiseks riski minimeerimisel. |
| --- | --- |

2.2

Tootearenduse jooksul teostatav riskihindamine tuleb läbi viia põhjalikult ja hoolikalt, isegi kui kliiniliste uuringute käigus ei ole võimalik kindlaks teha kõiki ohte. Kui toode on juba turule viidud, puutub sellega üldiselt kokku suur hulk patsiente, sh mitme haiguse all kannatavad patsiendid ja samal ajal teiste ravimitega ravitavad patsiendid. Seetõttu on vaatlusandmete põhjal toimuv turustamisjärgne ohutusandmete kogumine ja riskihindamine äärmiselt oluline toote riskiprofiili hindamiseks ja kirjeldamiseks ning teadlike valikute tegemiseks riski minimeerimisel.

| 2.3 | Käesolevas arvamuses käsitleb komitee komisjoni muudatusettepanekuid ainult kõnealusele määrusele; muudatusettepanekuid direktiivile 2001/83/EÜ käsitleb komitee eraldi arvamuses (1). |
| --- | --- |

2.3

Käesolevas arvamuses käsitleb komitee komisjoni muudatusettepanekuid ainult kõnealusele määrusele; muudatusettepanekuid direktiivile 2001/83/EÜ käsitleb komitee eraldi arvamuses (1).

1

| 2.4 | Komitee avaldab suurt toetust praegu kehtiva ühenduse õigusraamistiku märkimisväärsele parandamisele, võttes arvesse, et liikmesriikide ravimialaste õigus-, regulatiiv- ja haldusnormide erinevused võivad takistada ühendusesisest kaubandust ja mõjutada siseturu nõuetekohast toimimist. |
| --- | --- |

2.4

Komitee avaldab suurt toetust praegu kehtiva ühenduse õigusraamistiku märkimisväärsele parandamisele, võttes arvesse, et liikmesriikide ravimialaste õigus-, regulatiiv- ja haldusnormide erinevused võivad takistada ühendusesisest kaubandust ja mõjutada siseturu nõuetekohast toimimist.

| 2.5 | Puudulik kooskõlastus ei laseks liikmesriikidel kasutada parimaid teaduslikke ja meditsiinilisi erialateadmisi ravimite ohutuse hindamiseks ja riski minimeerimiseks. |
| --- | --- |

2.5

Puudulik kooskõlastus ei laseks liikmesriikidel kasutada parimaid teaduslikke ja meditsiinilisi erialateadmisi ravimite ohutuse hindamiseks ja riski minimeerimiseks.

| 2.6 | Komitee on juba varem öelnud, et „äärmiselt suur tähtsus on tugeval ravimijärelevalve süsteemil, ja usub, et olemasolevaid süsteeme tuleb tugevdada. Kõik tervishoiutöötajad, kes on seotud ravimite väljakirjutamise või -jagamisega, aga samuti ka patsiendid, peaksid osalema tõhusas turustamisjärgses jälgimissüsteemis, mida rakendataks kõikide ravimite puhul.” (2) |
| --- | --- |

2.6

Komitee on juba varem öelnud, et „äärmiselt suur tähtsus on tugeval ravimijärelevalve süsteemil, ja usub, et olemasolevaid süsteeme tuleb tugevdada. Kõik tervishoiutöötajad, kes on seotud ravimite väljakirjutamise või -jagamisega, aga samuti ka patsiendid, peaksid osalema tõhusas turustamisjärgses jälgimissüsteemis, mida rakendataks kõikide ravimite puhul.” (2)

2

| 2.7 | Komitee kiidab heaks komisjoni kavatsuse suurendada turu järelevalvet järelevalvemenetluse tugevdamise kaudu, määratledes põhivastutajate selged rollid ja ülesanded ning tagades ravimiohutuse küsimustes ELi otsustusprotsessi läbipaistvuse, et luua meetmed, mida rakendatakse ELis üheti ja täieulatuslikult kõigi asjaomaste toodete suhtes. |
| --- | --- |

2.7

Komitee kiidab heaks komisjoni kavatsuse suurendada turu järelevalvet järelevalvemenetluse tugevdamise kaudu, määratledes põhivastutajate selged rollid ja ülesanded ning tagades ravimiohutuse küsimustes ELi otsustusprotsessi läbipaistvuse, et luua meetmed, mida rakendatakse ELis üheti ja täieulatuslikult kõigi asjaomaste toodete suhtes.

| 2.8 | Tervishoiualast vastutust jagatakse üha enam patsientidega, kes näitavad aktiivsemalt üles huvi oma tervise ja selle eest hoolitsemise võimaluste suhtes. Patsientide kaasamist ravimiohutuse järelevalvesse, sh võimalust anda otse teada arvatavatest kõrvaltoimetest, peetakse oluliseks ning komitee väljendab heameelt, et komisjon pöörab tähelepanu patsiendi kaasamise võimaluste loomisele ja toetamisele igal tasandil. |
| --- | --- |

2.8

Tervishoiualast vastutust jagatakse üha enam patsientidega, kes näitavad aktiivsemalt üles huvi oma tervise ja selle eest hoolitsemise võimaluste suhtes. Patsientide kaasamist ravimiohutuse järelevalvesse, sh võimalust anda otse teada arvatavatest kõrvaltoimetest, peetakse oluliseks ning komitee väljendab heameelt, et komisjon pöörab tähelepanu patsiendi kaasamise võimaluste loomisele ja toetamisele igal tasandil.

| 2.9 | Komitee tunnustab kasu, mida toovad ELi kodanikele ja patsientidele ravimiohutuse järelevalve uued sätted, millega parandatakse juurdepääsu tervishoiu- ja ravimialasele teabele ning tagatakse kvaliteetsete ravimiohutusalaste andmete kogumine proaktiivsel viisil. Ravimiohutuse järelevalvet puudutavate andmete kogumist EudraVigilance'i andmebaasi ning andmete haldamist tuleb toetada uute inim- ja finantsressurssidega, et andmebaasist saaks ühtne interaktiivne punkt inimtervishoius kasutatavate ravimite ohutusteabe vastuvõtuks ja jagamiseks. |
| --- | --- |

2.9

Komitee tunnustab kasu, mida toovad ELi kodanikele ja patsientidele ravimiohutuse järelevalve uued sätted, millega parandatakse juurdepääsu tervishoiu- ja ravimialasele teabele ning tagatakse kvaliteetsete ravimiohutusalaste andmete kogumine proaktiivsel viisil. Ravimiohutuse järelevalvet puudutavate andmete kogumist EudraVigilance'i andmebaasi ning andmete haldamist tuleb toetada uute inim- ja finantsressurssidega, et andmebaasist saaks ühtne interaktiivne punkt inimtervishoius kasutatavate ravimite ohutusteabe vastuvõtuks ja jagamiseks.

| 2.10 | Komitee tegeleb farmaatsiapaketi ettepanekute kõigi aspektidega eraldi arvamustes, mis käsitlevad eri teemasid (3). Sellega seoses peeti Brüsselis esimees Bryan Cassidy juhatusel oluline ja viljakas avalik arutelu, kus osalesid ettevõtete ning riiklike ja ELi organisatsioonide esindajad. |
| --- | --- |

2.10

Komitee tegeleb farmaatsiapaketi ettepanekute kõigi aspektidega eraldi arvamustes, mis käsitlevad eri teemasid (3). Sellega seoses peeti Brüsselis esimees Bryan Cassidy juhatusel oluline ja viljakas avalik arutelu, kus osalesid ettevõtete ning riiklike ja ELi organisatsioonide esindajad.

3

3.   Komisjoni ettepanekud määruse muutmiseks

Komisjoni ettepanekud määruse muutmiseks

| 3.1 | Ettepanekute eesmärk on parandada rahva tervise kaitset ühenduses, tõhustades samal ajal ühtset ravimiturgu ELi ravimiohutuse järelevalve tugevdamise ja ratsionaliseerimise kaudu ja siseriiklike õigusnormide lahknevuste kaotamise teel, et tagada selliste toodete siseturu nõuetekohane toimimine. |
| --- | --- |

3.1

Ettepanekute eesmärk on parandada rahva tervise kaitset ühenduses, tõhustades samal ajal ühtset ravimiturgu ELi ravimiohutuse järelevalve tugevdamise ja ratsionaliseerimise kaudu ja siseriiklike õigusnormide lahknevuste kaotamise teel, et tagada selliste toodete siseturu nõuetekohane toimimine.

| 3.2 | Ettepanekutega tahetakse aidata kaasa ravimite müügilubade andmist, kontrollimist ja järelevalvet reguleeriva ühenduse raamistiku strateegiliste eesmärkide saavutamisele järgmiste vahendite kaudu:






  — | parandada kogu ühenduses rahva tervise kaitset, mis on seotud ravimiohutusega; |
| --- | --- | --- |

3.2

Ettepanekutega tahetakse aidata kaasa ravimite müügilubade andmist, kontrollimist ja järelevalvet reguleeriva ühenduse raamistiku strateegiliste eesmärkide saavutamisele järgmiste vahendite kaudu:

—

parandada kogu ühenduses rahva tervise kaitset, mis on seotud ravimiohutusega;

| — | toetada farmaatsiasektori siseturu saavutusi. |
| --- | --- |

—

toetada farmaatsiasektori siseturu saavutusi.

| 3.3 | Ettepanekute konkreetsemad eesmärgid on järgmised:






  — | määratleda selged rollid, ülesanded ja selged normid, mille alusel rolle täidetakse, ning näha ette Euroopa Komisjoni korrapärased aruanded, ravimiohutuse järelevalve kontrollid ja Euroopa Ravimiameti (EMEA) audit; |
| --- | --- | --- |

3.3

Ettepanekute konkreetsemad eesmärgid on järgmised:

—

määratleda selged rollid, ülesanded ja selged normid, mille alusel rolle täidetakse, ning näha ette Euroopa Komisjoni korrapärased aruanded, ravimiohutuse järelevalve kontrollid ja Euroopa Ravimiameti (EMEA) audit;

| — | ratsionaliseerida ELi otsustusprotsessi, määrata uue EMEA komitee struktuuri loomise ajastus ja EMEA-le suunatud ravimiohutusalaste hinnangutaotluste arv; |
| --- | --- |

—

ratsionaliseerida ELi otsustusprotsessi, määrata uue EMEA komitee struktuuri loomise ajastus ja EMEA-le suunatud ravimiohutusalaste hinnangutaotluste arv;

| — | luua liikmesriikide ravimiohutusalased veebilehed ning käivitada EMEA loodud ELi ohutusalane veebiportaal, et edendada ravimiohutuse valdkonna läbipaistvust ja teabevahetust ning suurendada patsientide ja tervishoiutöötajate hulgas arusaamist ja usaldust neis küsimustes; |
| --- | --- |

—

luua liikmesriikide ravimiohutusalased veebilehed ning käivitada EMEA loodud ELi ohutusalane veebiportaal, et edendada ravimiohutuse valdkonna läbipaistvust ja teabevahetust ning suurendada patsientide ja tervishoiutöötajate hulgas arusaamist ja usaldust neis küsimustes;

| — | tugevdada ettevõtete ravimiohutuse järelevalve süsteeme, vähendades samas nende halduskoormust; |
| --- | --- |

—

tugevdada ettevõtete ravimiohutuse järelevalve süsteeme, vähendades samas nende halduskoormust;

| — | edendada ravimiohutusalast andmebaasi EudraVigilance riskijuhtimise ja struktureeritud andmekogumise kaudu ning perioodilise aruandlusega arvatavate kõrvaltoimete kohta; |
| --- | --- |

—

edendada ravimiohutusalast andmebaasi EudraVigilance riskijuhtimise ja struktureeritud andmekogumise kaudu ning perioodilise aruandlusega arvatavate kõrvaltoimete kohta;

| — | tugevdada liikmesriikide ja ühenduse tasandi tegevuse koordineerimist, et parandada strateegilist teadus- ja tehnoloogiakoostööd uuendustegevuse stimuleerimiseks farmaatsiasektoris seitsmenda raamprogrammi ja innovatiivsete ravimite algatuse kaudu; |
| --- | --- |

—

tugevdada liikmesriikide ja ühenduse tasandi tegevuse koordineerimist, et parandada strateegilist teadus- ja tehnoloogiakoostööd uuendustegevuse stimuleerimiseks farmaatsiasektoris seitsmenda raamprogrammi ja innovatiivsete ravimite algatuse kaudu;

| — | kaasata sidusrühmad ravimiohutuse järelevalvesse; |
| --- | --- |

—

kaasata sidusrühmad ravimiohutuse järelevalvesse;

| — | lihtsustada ühenduse praegusi ravimiohutuse järelevalve menetlusi. |
| --- | --- |

—

lihtsustada ühenduse praegusi ravimiohutuse järelevalve menetlusi.

| 3.4 | Ettepanekutes rõhutatakse, et ravimiameti sooritatavaid ravimiohutuse järelevalve toiminguid tuleks piisaval määral rahastada, võttes tasu müügilubade omanikelt ja kasutades EMEA telemaatika üldkavale suunatud ressursse; ettepanekud avaldavad ka üldist mõju EMEA eelarvele. |
| --- | --- |

3.4

Ettepanekutes rõhutatakse, et ravimiameti sooritatavaid ravimiohutuse järelevalve toiminguid tuleks piisaval määral rahastada, võttes tasu müügilubade omanikelt ja kasutades EMEA telemaatika üldkavale suunatud ressursse; ettepanekud avaldavad ka üldist mõju EMEA eelarvele.

4.   Komitee märkused

Komitee märkused

| 4.1 | Põhimõtteline toetus. Komitee toetab farmaatsiatööstuses siseturu lõpuleviimiseks vajalike ettepanekute põhieesmärke, millega püütakse parandada rahvatervise kaitset, nagu eespool nimetatud. |
| --- | --- |

4.1

Põhimõtteline toetus. Komitee toetab farmaatsiatööstuses siseturu lõpuleviimiseks vajalike ettepanekute põhieesmärke, millega püütakse parandada rahvatervise kaitset, nagu eespool nimetatud.

Põhimõtteline toetus

| 4.1.1 | Uuendatud Lissaboni strateegia taustal rõhutab komitee taas, kui oluline on reguleeriva raamistiku lihtsustamine kodanike, patsientide, ettevõtete ja ühiskonna jaoks, ning toonitab vajadust „töötada välja terviklik lähenemine, mis oleks kasulik nii farmaatsiatööstusele kui ka patsientidele, ja samas ergutada farmaatsiatööstuse jätkuvat arengut kui peamist kaasaaitajat dünaamilise teadmistepõhise, konkurentsivõimelise majanduse tekkele Euroopas” (4). |
| --- | --- |

4.1.1

Uuendatud Lissaboni strateegia taustal rõhutab komitee taas, kui oluline on reguleeriva raamistiku lihtsustamine kodanike, patsientide, ettevõtete ja ühiskonna jaoks, ning toonitab vajadust „töötada välja terviklik lähenemine, mis oleks kasulik nii farmaatsiatööstusele kui ka patsientidele, ja samas ergutada farmaatsiatööstuse jätkuvat arengut kui peamist kaasaaitajat dünaamilise teadmistepõhise, konkurentsivõimelise majanduse tekkele Euroopas” (4).

4

| 4.2 | Selged rollid ja ülesanded. Komitee rõhutab järgmist: „Kõik tervishoiutöötajad, kes on seotud ravimite väljakirjutamise või -jagamisega, aga samuti ka patsiendid, peaksid osalema tõhusas turustamisjärgses jälgimissüsteemis, mida rakendataks kõikide ravimite puhul. See spontaanne teatamissüsteem peaks olema eriti range hiljuti turule tulnud ravimite suhtes (5).” |
| --- | --- |

4.2

Selged rollid ja ülesanded. Komitee rõhutab järgmist: „Kõik tervishoiutöötajad, kes on seotud ravimite väljakirjutamise või -jagamisega, aga samuti ka patsiendid, peaksid osalema tõhusas turustamisjärgses jälgimissüsteemis, mida rakendataks kõikide ravimite puhul. See spontaanne teatamissüsteem peaks olema eriti range hiljuti turule tulnud ravimite suhtes (5).”

Selged rollid ja ülesanded

5

| 4.2.1 | Komitee on veendunud, et praegu kehtivaid norme on võimalik parandada kõigi sidusrühmade osalemisel, sest üks puudustest on turustatavate ravimite eri omaduste ja ohtudega seotud teadmiste või teabe puudumine. |
| --- | --- |

4.2.1

Komitee on veendunud, et praegu kehtivaid norme on võimalik parandada kõigi sidusrühmade osalemisel, sest üks puudustest on turustatavate ravimite eri omaduste ja ohtudega seotud teadmiste või teabe puudumine.

| 4.2.2 | Komitee toetab väga sidusrühmade ülesannete ja vastutusalade selgitamist ja kodifitseerimist. Sidusrühmade hulka kuuluvad liikmesriikide pädevad asutused, EMEA (sh EMEA komiteed), Euroopa Komisjon ja müügiloa omanikud, sh nende pädev isik ravimiohutuse alal. Komitee käsitleb kodifitseerimise valdkonna uusi ettepanekuid eraldi arvamuses. |
| --- | --- |

4.2.2

Komitee toetab väga sidusrühmade ülesannete ja vastutusalade selgitamist ja kodifitseerimist. Sidusrühmade hulka kuuluvad liikmesriikide pädevad asutused, EMEA (sh EMEA komiteed), Euroopa Komisjon ja müügiloa omanikud, sh nende pädev isik ravimiohutuse alal. Komitee käsitleb kodifitseerimise valdkonna uusi ettepanekuid eraldi arvamuses.

| 4.3 | ELi otsustusprotsessi ratsionaliseerimine. Komitee kiidab heaks EMEA raames uue komitee loomise praeguse ravimiohutuse järelevalve töörühma asemel ning leiab, et kogu ELis konkreetselt ravimiohutuse järelevalve küsimustega tegelema hakkav komitee on kogu ELis ohutustaseme ühtlustamise seisukohalt samm õiges suunas. |
| --- | --- |

4.3

ELi otsustusprotsessi ratsionaliseerimine. Komitee kiidab heaks EMEA raames uue komitee loomise praeguse ravimiohutuse järelevalve töörühma asemel ning leiab, et kogu ELis konkreetselt ravimiohutuse järelevalve küsimustega tegelema hakkav komitee on kogu ELis ohutustaseme ühtlustamise seisukohalt samm õiges suunas.

ELi otsustusprotsessi ratsionaliseerimine

| 4.3.1 | Teatud ettepanekute suhtes soovib komitee suuremat selgust ja täpsustamist. See puudutab eelkõige suhet inimtervishoius kasutatavate ravimite alalise komitee (CHMP) ja uue ravimiohutuse järelevalve komitee vahel, patsiendi ja üldsuse kaasamist, sh patsientide kaebused arvatavate kõrvaltoimete kohta, intensiivse jälgimise all olevate ravimite loetelu rolli ning mitteinterventsionaalsete uuringute määratlusi.
  Komitee soovib viidata hiljuti loodud uudsete ravimeetodite komiteele (CAT), mis tegeleb konkreetselt lubade väljastamise ja turustamisjärgsete küsimustega, sh ravimiohutuse järelevalve ning tõhususe ja uudsete ravimite järelkontrolliga, nagu on määratletud määruses (EÜ) 1394/2007. Kõnealune määrus koostati vajadusest asjakohaste eksperditeadmiste järele selliste keeruliste ja spetsialiseeritud toodete hindamiseks. |
| --- | --- |

4.3.1

Teatud ettepanekute suhtes soovib komitee suuremat selgust ja täpsustamist. See puudutab eelkõige suhet inimtervishoius kasutatavate ravimite alalise komitee (CHMP) ja uue ravimiohutuse järelevalve komitee vahel, patsiendi ja üldsuse kaasamist, sh patsientide kaebused arvatavate kõrvaltoimete kohta, intensiivse jälgimise all olevate ravimite loetelu rolli ning mitteinterventsionaalsete uuringute määratlusi.

Komitee soovib viidata hiljuti loodud uudsete ravimeetodite komiteele (CAT), mis tegeleb konkreetselt lubade väljastamise ja turustamisjärgsete küsimustega, sh ravimiohutuse järelevalve ning tõhususe ja uudsete ravimite järelkontrolliga, nagu on määratletud määruses (EÜ) 1394/2007. Kõnealune määrus koostati vajadusest asjakohaste eksperditeadmiste järele selliste keeruliste ja spetsialiseeritud toodete hindamiseks.

| 4.3.2 | Seetõttu seab komitee kahtluse alla, kas üldisel ravimiohutuse järelevalve komiteel on piisavad eksperditeadmised, et reguleerida ravimiohutuse järelevalve küsimusi selliste spetsialiseeritud toodete osas nagu uudsed ravimid. Komitee soovitab, et nende toodete riski ja kasulikkuse vahekorra hindamisel konsulteeritaks uudsete ravimeetodite komitee kaudu inimtervishoius kasutatavate ravimite alalise komiteega. |
| --- | --- |

4.3.2

Seetõttu seab komitee kahtluse alla, kas üldisel ravimiohutuse järelevalve komiteel on piisavad eksperditeadmised, et reguleerida ravimiohutuse järelevalve küsimusi selliste spetsialiseeritud toodete osas nagu uudsed ravimid. Komitee soovitab, et nende toodete riski ja kasulikkuse vahekorra hindamisel konsulteeritaks uudsete ravimeetodite komitee kaudu inimtervishoius kasutatavate ravimite alalise komiteega.

| 4.3.3 | Tulevase uue ravimiohutuse järelevalve komitee panus ohutusanalüüsi tuleks üle vaadata riski ja kasulikkuse vahekorra hindamise üldisemas raamistikus. See ülesanne on inimtervishoius kasutatavate ravimite alalise komitee vastutusalas ja peaks nii ka jääma. |
| --- | --- |

4.3.3

Tulevase uue ravimiohutuse järelevalve komitee panus ohutusanalüüsi tuleks üle vaadata riski ja kasulikkuse vahekorra hindamise üldisemas raamistikus. See ülesanne on inimtervishoius kasutatavate ravimite alalise komitee vastutusalas ja peaks nii ka jääma.

| 4.4 | Patsient esmalt. Patsient peab olema uue kavandatava reguleeriva raamistiku keskmes. Praegu ei ole ELi õigusaktidega selles valdkonnas tagatud piisavad ühtlustatud eeskirjad ning seetõttu ei ole ELi kodanikel võrdset juurdepääsu teabele igal pool ELis. Patsiente tuleb julgustada andma teada kõigi ravimite kõrvaltoimetest otse riiklikule pädevale asutusele, mitte müügiloa omanikele. Komitee toetab patsientidepoolset otsest kaebuste esitamist kui olulist vahendit patsientidele suurema sõnaõiguse andmiseks ja nende kaasamiseks omaenda tervise eest hoolitsemisse. |
| --- | --- |

4.4

Patsient esmalt. Patsient peab olema uue kavandatava reguleeriva raamistiku keskmes. Praegu ei ole ELi õigusaktidega selles valdkonnas tagatud piisavad ühtlustatud eeskirjad ning seetõttu ei ole ELi kodanikel võrdset juurdepääsu teabele igal pool ELis. Patsiente tuleb julgustada andma teada kõigi ravimite kõrvaltoimetest otse riiklikule pädevale asutusele, mitte müügiloa omanikele. Komitee toetab patsientidepoolset otsest kaebuste esitamist kui olulist vahendit patsientidele suurema sõnaõiguse andmiseks ja nende kaasamiseks omaenda tervise eest hoolitsemisse.

Patsient esmalt

| 4.4.1 | On oluline, et avaldataks selge ja läbipaistev ohutusalane teave piktogrammi (6) vormis (mis aitaks tarbijal kohe aru saada, millised on põhjalikult kontrollitud ravimid), perioodiliste ajakohastatud ohutusaruannete järeldused ja soovitused ning ravimite tarbimise alane teave. Seejuures tuleb järgida andmekaitse ja ärihuvide konfidentsiaalsust. EudraVigilance'i andmebaasi tuleb regulaarselt ajakohastada ning patsientidel peab olema sellele lihtne ja täielik juurdepääs. |
| --- | --- |

4.4.1

On oluline, et avaldataks selge ja läbipaistev ohutusalane teave piktogrammi (6) vormis (mis aitaks tarbijal kohe aru saada, millised on põhjalikult kontrollitud ravimid), perioodiliste ajakohastatud ohutusaruannete järeldused ja soovitused ning ravimite tarbimise alane teave. Seejuures tuleb järgida andmekaitse ja ärihuvide konfidentsiaalsust. EudraVigilance'i andmebaasi tuleb regulaarselt ajakohastada ning patsientidel peab olema sellele lihtne ja täielik juurdepääs.

6

| 4.4.2 | Komitee leiab, et patsientide infolehtedel peab olema selgem teave võimalike kõrvaltoimete kohta, pakendi infolehele tuleb lisada ohutusalane teave ning hoiatus intensiivse järelevalve all olevate ravimite korral. Igal juhul tuleb vältida tarbetu teabe esitamist ning teavet tuleb kohandada vastavalt sihtrühma vajadustele ning lisatud peab olema asjakohane internetitugi: sellel teemal esitab komitee eraldi arvamuse (7). |
| --- | --- |

4.4.2

Komitee leiab, et patsientide infolehtedel peab olema selgem teave võimalike kõrvaltoimete kohta, pakendi infolehele tuleb lisada ohutusalane teave ning hoiatus intensiivse järelevalve all olevate ravimite korral. Igal juhul tuleb vältida tarbetu teabe esitamist ning teavet tuleb kohandada vastavalt sihtrühma vajadustele ning lisatud peab olema asjakohane internetitugi: sellel teemal esitab komitee eraldi arvamuse (7).

7

| 4.4.3 | Komitee arvates peab lõppeesmärk olema Euroopa tõhusa ühtse turu lõpuleviimine farmaatsiatoodete valdkonnas vastavalt Euroopa patsientide ja kodanike vajadustele ning huvidele, tagades ohutud, uuenduslikud ja kättesaadavad ravimid, mida patisendid vajavad. See peab toimuma ELi ühtse lähenemisviisi raames, mis vähendaks turu sõltuvust 30 eri riigi valitsuse otsusprotsessidest. |
| --- | --- |

4.4.3

Komitee arvates peab lõppeesmärk olema Euroopa tõhusa ühtse turu lõpuleviimine farmaatsiatoodete valdkonnas vastavalt Euroopa patsientide ja kodanike vajadustele ning huvidele, tagades ohutud, uuenduslikud ja kättesaadavad ravimid, mida patisendid vajavad. See peab toimuma ELi ühtse lähenemisviisi raames, mis vähendaks turu sõltuvust 30 eri riigi valitsuse otsusprotsessidest.

| 4.5 | Läbipaistvus ja teabevahetus. Toetades ettepanekuid suurendada teabevahetust tervishoiutöötajate ja patsientidega tootealase teabe kaudu, soovitab komitee seda võimalust kindlasti kasutada ja muuta nii patsientide infolehed kui ka toote omaduste kokkuvõtted (8) kasulikumaks, kasutajasõbralikumaks ja ühtsemaks. |
| --- | --- |

4.5

Läbipaistvus ja teabevahetus. Toetades ettepanekuid suurendada teabevahetust tervishoiutöötajate ja patsientidega tootealase teabe kaudu, soovitab komitee seda võimalust kindlasti kasutada ja muuta nii patsientide infolehed kui ka toote omaduste kokkuvõtted (8) kasulikumaks, kasutajasõbralikumaks ja ühtsemaks.

Läbipaistvus ja teabevahetus

8

| 4.5.1 | Inimtervishoius kasutatavate ravimite ohutuse järelevalve alase teabe jaoks on vaja interaktiivset Euroopa andmebaasi võrgustikku. Komitee avaldab suurt toetust sellele, et tugevdatakse EudraVigilance'i andmebaasi, millest peaks saama ühtne vastuvõtupunkt, mis sisaldab teavet inimestel ilmnenud kõrvaltoimete kohta „ka muul viisil kasutamise korral, kaasa arvatud üledoos, väärtarvitamine, kuritarvitamine, ravivead ning ravimiuuringu käigus või ravimiga töökeskkonnas kokkupuutumisel täheldatud ilmingud”. |
| --- | --- |

4.5.1

Inimtervishoius kasutatavate ravimite ohutuse järelevalve alase teabe jaoks on vaja interaktiivset Euroopa andmebaasi võrgustikku. Komitee avaldab suurt toetust sellele, et tugevdatakse EudraVigilance'i andmebaasi, millest peaks saama ühtne vastuvõtupunkt, mis sisaldab teavet inimestel ilmnenud kõrvaltoimete kohta „ka muul viisil kasutamise korral, kaasa arvatud üledoos, väärtarvitamine, kuritarvitamine, ravivead ning ravimiuuringu käigus või ravimiga töökeskkonnas kokkupuutumisel täheldatud ilmingud”.

| 4.5.2 | Läbipaistvust tuleks soosida asjaomaste asutuste ja EMEA kõigi tasandite tegevuses ja otsustes. Seejuures on oluline uute ohtude alaste andmete täpne ja õigeaegne edastamine, mis on äärmiselt tähtis ravimite ohutuse järelevalve jaoks. Ohtudest teavitamine on oluline samm nii riskijuhtimises kui ka riski minimeerimisel. Patsiente ja tervishoiutöötajaid tuleb teavitada täpselt ja nõuetekohaselt ohtudest, mis on seotud nii ravimiga kui ka sellega ravitava haigusega (9). |
| --- | --- |

4.5.2

Läbipaistvust tuleks soosida asjaomaste asutuste ja EMEA kõigi tasandite tegevuses ja otsustes. Seejuures on oluline uute ohtude alaste andmete täpne ja õigeaegne edastamine, mis on äärmiselt tähtis ravimite ohutuse järelevalve jaoks. Ohtudest teavitamine on oluline samm nii riskijuhtimises kui ka riski minimeerimisel. Patsiente ja tervishoiutöötajaid tuleb teavitada täpselt ja nõuetekohaselt ohtudest, mis on seotud nii ravimiga kui ka sellega ravitava haigusega (9).

9

| 4.5.3 | Komitee arvates on põhisõnum see, et üldsuse juurdepääs andmetele on valdkond, kus on üha olulisem järgida läbipaistvat poliitikat, ning et teabetaotlustele tuleb vastata õigusaktides ette nähtud tähtaja jooksul. Üldsuse usalduse võitmiseks on vaja, et kõik liikmesriigid otsustavad andmetele juurdepääsu osas järgida läbipaistvat poliitikat. Komitee soovib selgemaid põhjendusi, miks keelatakse üldsuse juurdepääs läbipaistvatele turustamisjärgsetele uuringutele, mis ei ole mõeldud reklaamimiseks, või nende uuringute tulemustele samal ajal, kui EMEA käivitab ELi ravimiohutuse veebiportaali. Komitee väljendab tugevat toetust juhtpõhimõtetele ja teatud mitteinterventsionaalsete ohutusuuringute järelevalvele (PASS) (10) vastavalt määruse (EÜ) nr 726/2004 artiklitele 24, 26 ja artikli 57 lõike 1 punktile d (11). |
| --- | --- |

4.5.3

Komitee arvates on põhisõnum see, et üldsuse juurdepääs andmetele on valdkond, kus on üha olulisem järgida läbipaistvat poliitikat, ning et teabetaotlustele tuleb vastata õigusaktides ette nähtud tähtaja jooksul. Üldsuse usalduse võitmiseks on vaja, et kõik liikmesriigid otsustavad andmetele juurdepääsu osas järgida läbipaistvat poliitikat. Komitee soovib selgemaid põhjendusi, miks keelatakse üldsuse juurdepääs läbipaistvatele turustamisjärgsetele uuringutele, mis ei ole mõeldud reklaamimiseks, või nende uuringute tulemustele samal ajal, kui EMEA käivitab ELi ravimiohutuse veebiportaali. Komitee väljendab tugevat toetust juhtpõhimõtetele ja teatud mitteinterventsionaalsete ohutusuuringute järelevalvele (PASS) (10) vastavalt määruse (EÜ) nr 726/2004 artiklitele 24, 26 ja artikli 57 lõike 1 punktile d (11).

10

11

| 4.5.4 | Komitee toetab EMEA ettepanekut jälgida kogu meditsiinikirjandust, sest see vähendaks märkimisväärselt töö dubleerimist. Koostöös müügilubade omanikega jälgib amet valitud meditsiinikirjandust, et leida teavet teatavaid toimeaineid sisaldavate inimtervishoius kasutatavate ravimite arvatavate kõrvaltoimete kohta, sisestab vastava teabe EudraVigilance'i andmebaasi ja avaldab kontrollitavate toimeainete loetelu. |
| --- | --- |

4.5.4

Komitee toetab EMEA ettepanekut jälgida kogu meditsiinikirjandust, sest see vähendaks märkimisväärselt töö dubleerimist. Koostöös müügilubade omanikega jälgib amet valitud meditsiinikirjandust, et leida teavet teatavaid toimeaineid sisaldavate inimtervishoius kasutatavate ravimite arvatavate kõrvaltoimete kohta, sisestab vastava teabe EudraVigilance'i andmebaasi ja avaldab kontrollitavate toimeainete loetelu.

| 4.6 | Menetluste lihtsustamine. Komitee tervitab esitatud algatust vähendada halduskoormust ravimite kõrvaltoimetest teatamise osas ning vähendada praegu ELis toimivat dubleerivat aruandlussüsteemi, mis eeldab eri liikmesriikide üksikjuhtumite kokkuvõtvate aruannete esitamist nii paberkandjal kui ka elektroonilisel kujul. Komitee arvates tasuks kehtestada konkreetne juriidiline kohustus järgida Rahvusvahelise Ühtlustamiskonverentsi (ICH) (12) nõudeid elektroonilise edastamise osas. |
| --- | --- |

4.6

Menetluste lihtsustamine. Komitee tervitab esitatud algatust vähendada halduskoormust ravimite kõrvaltoimetest teatamise osas ning vähendada praegu ELis toimivat dubleerivat aruandlussüsteemi, mis eeldab eri liikmesriikide üksikjuhtumite kokkuvõtvate aruannete esitamist nii paberkandjal kui ka elektroonilisel kujul. Komitee arvates tasuks kehtestada konkreetne juriidiline kohustus järgida Rahvusvahelise Ühtlustamiskonverentsi (ICH) (12) nõudeid elektroonilise edastamise osas.

Menetluste lihtsustamine

12

| 4.6.1 | Samuti on oluline märkida, et riikliku pädeva asutuse tasandil suunatakse praegu palju ravimite ohutuse järelevalveks mõeldud väärtuslikke ressursse ettevõtetest saadetavate üksikjuhtumite kokkuvõtvate aruannete kinnitamisele ja nendega tegelemisele, mis on tegevuste kasutu dubleerimine. Neid ressursse saaks paremini kasutada, kui kutsuda asutusi üles tihedamale koostööle, optimeerides olemasolevaid eksperditeadmisi, jagades tööd ja lihtsustades ohutusaruannete esitamise ja nende haldamisega seotud tegevuste haldusaspekte. |
| --- | --- |

4.6.1

Samuti on oluline märkida, et riikliku pädeva asutuse tasandil suunatakse praegu palju ravimite ohutuse järelevalveks mõeldud väärtuslikke ressursse ettevõtetest saadetavate üksikjuhtumite kokkuvõtvate aruannete kinnitamisele ja nendega tegelemisele, mis on tegevuste kasutu dubleerimine. Neid ressursse saaks paremini kasutada, kui kutsuda asutusi üles tihedamale koostööle, optimeerides olemasolevaid eksperditeadmisi, jagades tööd ja lihtsustades ohutusaruannete esitamise ja nende haldamisega seotud tegevuste haldusaspekte.

| 4.6.2 | Komitee rõhutab lihtsustatud menetluste tähtsust väikese ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks ning kutsub üles optimeerima nn VKEde bürood, mis pakub mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele finants- ja haldusabi vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 2049/2005. |
| --- | --- |

4.6.2

Komitee rõhutab lihtsustatud menetluste tähtsust väikese ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks ning kutsub üles optimeerima nn VKEde bürood, mis pakub mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele finants- ja haldusabi vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 2049/2005.

| 4.7 | Liikmesriikide ja ühenduse tasandi tegevuse koordineerimine. Kuna rahvusvahelised turud laienevad ja ettevõtted tegutsevad üha rahvusvahelisemalt, muutub üha olulisemaks ja ressursimahukamaks reguleerivate asutuste ülesanne hinnata õigusaktidele vastavust ja kontrollida ravimite ohutust, sest „ELi farmaatsiatööstus tegutseb globaalses majanduses” (13). Sellise üldise olukorra taustal ning vastamaks sise- ja rahvusvahelise turu väljakutsetele, mis võivad tekitada ohte rahvatervisele, tuleb intensiivistada ülemaailmset koostööd kahel tasandil:






  — | ühenduse tasandil tuleb suurendada dünaamilist kooskõlastamist ühenduse institutsioonide ja riiklike asutuste vahel, sh riiklikud asutused, mille põhiülesanne on pakkuda tuge, eksperditeadmisi ja teha otsuseid; |
| --- | --- | --- |

4.7

Liikmesriikide ja ühenduse tasandi tegevuse koordineerimine. Kuna rahvusvahelised turud laienevad ja ettevõtted tegutsevad üha rahvusvahelisemalt, muutub üha olulisemaks ja ressursimahukamaks reguleerivate asutuste ülesanne hinnata õigusaktidele vastavust ja kontrollida ravimite ohutust, sest „ELi farmaatsiatööstus tegutseb globaalses majanduses” (13). Sellise üldise olukorra taustal ning vastamaks sise- ja rahvusvahelise turu väljakutsetele, mis võivad tekitada ohte rahvatervisele, tuleb intensiivistada ülemaailmset koostööd kahel tasandil:

Liikmesriikide ja ühenduse tasandi tegevuse koordineerimine

13

—

ühenduse tasandil tuleb suurendada dünaamilist kooskõlastamist ühenduse institutsioonide ja riiklike asutuste vahel, sh riiklikud asutused, mille põhiülesanne on pakkuda tuge, eksperditeadmisi ja teha otsuseid;

| — | Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil tuleb muuta hääl kuuldavamaks järgmiste organisatsioonide ja mehhanismide raames: Euroopa Nõukogu, Maailma Terviseorganisatsiooni rühm IMPACT, Rahvusvaheline Ühtlustamiskonverents (ICH) ja ICH globaalne koostöörühm, ELi-USA transatlantilise majandusintegratsiooni edendamise raamistik ravimite reguleerimise vallas haldusmenetluste lihtsustamise eesmärgil, (14) ELi-Vene ühine majandusruum ja tööstustoodete reguleerimist käsitlev dialoog, ELi kokkulepped Šveitsi, Austraalia, Uus-Meremaa, Kanada ja Jaapaniga, ELi-Hiina konsultatsiooni- ja koostöömehhanism farmaatsiatoodete ja meditsiiniseadmete valdkonnas. |
| --- | --- |

—

Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil tuleb muuta hääl kuuldavamaks järgmiste organisatsioonide ja mehhanismide raames: Euroopa Nõukogu, Maailma Terviseorganisatsiooni rühm IMPACT, Rahvusvaheline Ühtlustamiskonverents (ICH) ja ICH globaalne koostöörühm, ELi-USA transatlantilise majandusintegratsiooni edendamise raamistik ravimite reguleerimise vallas haldusmenetluste lihtsustamise eesmärgil, (14) ELi-Vene ühine majandusruum ja tööstustoodete reguleerimist käsitlev dialoog, ELi kokkulepped Šveitsi, Austraalia, Uus-Meremaa, Kanada ja Jaapaniga, ELi-Hiina konsultatsiooni- ja koostöömehhanism farmaatsiatoodete ja meditsiiniseadmete valdkonnas.

14

| 4.7.1 | Nagu ütles komisjoni asepresident Günter Verheugen, (15) annab farmaatsiasektor ravimite kättesaadavaks tegemise, majanduskasvu ja jätkusuutliku tööhõive tagamise kaudu olulise panuse Euroopa ja kogu maailma heaolusse. |
| --- | --- |

4.7.1

Nagu ütles komisjoni asepresident Günter Verheugen, (15) annab farmaatsiasektor ravimite kättesaadavaks tegemise, majanduskasvu ja jätkusuutliku tööhõive tagamise kaudu olulise panuse Euroopa ja kogu maailma heaolusse.

15

| 4.7.2 | Sektori üha rahvusvahelisemaks muutumine ning ELi ravimituru puudused, mis mõjutavad patsientide juurdepääsu ravimitele ja vajalikule teabele, avaldavad negatiivset mõju tööstusharu konkurentsivõimele (16). Seetõttu soovitab komitee tungivalt






  — | toetada algatusi, millega püütakse edendada ELi farmaatsiaalaseid uuringuid ning koostööd rahvusvahelistes uuringutes; |
| --- | --- | --- |

4.7.2

Sektori üha rahvusvahelisemaks muutumine ning ELi ravimituru puudused, mis mõjutavad patsientide juurdepääsu ravimitele ja vajalikule teabele, avaldavad negatiivset mõju tööstusharu konkurentsivõimele (16). Seetõttu soovitab komitee tungivalt

16

—

toetada algatusi, millega püütakse edendada ELi farmaatsiaalaseid uuringuid ning koostööd rahvusvahelistes uuringutes;

| — | tihendada koostööd peamiste partneritega (USA, Jaapan, Kanada), et parandada ravimite ohutust kogu maailmas; |
| --- | --- |

—

tihendada koostööd peamiste partneritega (USA, Jaapan, Kanada), et parandada ravimite ohutust kogu maailmas;

| — | tugevdada koostööd kiiresti arenevate partneritega (Venemaa, India, Hiina). |
| --- | --- |

—

tugevdada koostööd kiiresti arenevate partneritega (Venemaa, India, Hiina).

| 4.8 | EMEA saavutuste sõltumatu välishindamine. Komitee teeb ettepaneku, et EMEA esitaks oma 2015. aasta aruandes sõltumatu välishinnangu, milles hinnatakse EMEA saavutusi vastavalt EMEA asutamismäärusele ja tööprogrammidele ning töötavasid, samuti inimtervishoius kasutatavate ravimite alalise komitee (CHMP), uudsete ravimeetodite komitee (CAT) ja uue ravimiohutuse järelevalve komitee jaoks loodud uue mehhanismi mõju, võttes arvesse nii ELi kui ka riikliku tasandi sidusrühmade seisukohti. |
| --- | --- |

4.8

EMEA saavutuste sõltumatu välishindamine. Komitee teeb ettepaneku, et EMEA esitaks oma 2015. aasta aruandes sõltumatu välishinnangu, milles hinnatakse EMEA saavutusi vastavalt EMEA asutamismäärusele ja tööprogrammidele ning töötavasid, samuti inimtervishoius kasutatavate ravimite alalise komitee (CHMP), uudsete ravimeetodite komitee (CAT) ja uue ravimiohutuse järelevalve komitee jaoks loodud uue mehhanismi mõju, võttes arvesse nii ELi kui ka riikliku tasandi sidusrühmade seisukohti.

EMEA saavutuste sõltumatu välishindamine

Brüssel, 10. juuni 2009

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Mario SEPI

---

(1)  Vt arvamus CESE 1024/2009 (ELTs veel avaldamata).

1

(2)  ELT C 241, 28.9.2004.

2

(3)  Komitee koostab järgmiseid arvamusi: CESE 1022/2009, raportöör: Renate Heinisch, CESE 1023/2009, raportöör: Sylvia Gauci, CESE 1024/2009 (INT/471) raportöör: Carmelo Cedrone, CESE 1191/2009 (INT/472), raportöör: Peter Morgan, CESE 1025/2009, raportöör: Carmelo Cedrone ja R/CESE 925/2009 (INT/478), raportöör: Joost van Iersel (ELTs veel avaldamata).

3

(4)  ELT C 241, 28.9.2004.

4

(5)  ELT C 241, 28.9.2004.

5

(6)  Nagu Ühendkuningriigis kasutatav must kolmnurk.

6

(7)  Vt CESE 1024/2009, raportöör: Carmelo Cedrone (ELTs veel avaldamata).

7

(8)  PIL & SPC = Patient Information Leaflets (PIL) ja Summaries of Product Characteristics (SPC).

8

Patient Information Leaflets

Summaries of Product Characteristics

(9)  Vt ka: soovituse ettepanek kiireloomuliste meetmete kohta ravimite ohutuse järelevalves vastavalt direktiivi 2001/83/EÜ artiklis 107 kehtestatud menetlusele ning nõukogu määrus 2303/93 (millega muudetakse direktiivi 65/65/EMÜ) seoses kiirhoiatussüsteemiga ravimite ohutuse järelevalves.

9

(10)  Mõiste PASS (post-authorisation safety study) esitatud määratlus on järgmine: müügiluba omava ravimi farmakoepidemioloogiline või kliiniline uuring, mille eesmärk on teha kindlaks ravimiga seotud ohutegurid, nende iseloom ja ulatus või kinnitada ülevaadet ravimi ohutusest.

10

post-authorisation safety study

(11)  Ettepanek, mis käsitleb EudraVigilance'i andmebaasile juurdepääsu poliitikat, on avaldatud EMEA veebilehel (http://www.emea.europa.eu/htms/human/raguidelines/pharmacovigilance.htm) avalikuks aruteluks.

11

(12)  Rahvusvaheline Ühtlustamiskonverents on rahvusvaheline organisatsioon, mis püüab ülemaailmselt standardida kliiniliste uuringute, ravimite väljatöötamise ja farmaatsiatoodete registreerimise reguleerivaid ja teaduslikke aspekte.

12

(13)  Vt KOM(2008) 666 lõplik, 10.12.2008 ja CESE 1456/2009 (INT/478), raportöör: Joost van Iersel (ELTs veel avaldamata).

13

(14)  Vt ka Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vastastikuse tunnustamise kokkulepe.

14

(15)  Vt komisjoni asepresidendi Günter Verheugeni tsitaat pressiteates IP/08/1924, Brüssel, 10.12.2008.

15

(16)  Vt komisjoni pressiteade IP/08/1924, 10.12.2008.

16

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 306/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 306/28

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse ravimiohutuse järelevalve osas direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta”

KOM(2008) 665 lõplik – 2008/0260 (COD)

2009/C 306/06

23. jaanuaril 2009 otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 95 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse ravimiohutuse järelevalve osas direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 19. mail 2009. Raportöör oli Carmelo CEDRONE.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 454. istungjärgul 10.–11. juunil 2009 (10. juuni istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 93, erapooletuks jäi 3.

1.   Järeldused ja ettepanekud

Järeldused ja ettepanekud

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab komisjoni algatust, mille eesmärk on parandada ravimiohutuse järelevalve süsteemi ja selle ühtlustamist ELi tasandil, seades keskmesse patsiendid ja nende tervisevajadused. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab komisjoni algatust, mille eesmärk on parandada ravimiohutuse järelevalve süsteemi ja selle ühtlustamist ELi tasandil, seades keskmesse patsiendid ja nende tervisevajadused.

| 1.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab, et ravimiohutuse järelevalve instrumendi järk-järguline tugevdamine on oluline rajada eelkõige läbipaistvusele ja menetluste lihtsustamisele liikmesriikide vahelise suurema ühtlustamise üha konkreetsemas raamistikus, eesmärgiga välja arendada ühine metoodika, kuna komitee on veendunud vajaduses töötada ravimite vaba liikumise ja ühtse turu väljakujundamise nimel kõnealuses sektoris. |
| --- | --- |

1.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab, et ravimiohutuse järelevalve instrumendi järk-järguline tugevdamine on oluline rajada eelkõige läbipaistvusele ja menetluste lihtsustamisele liikmesriikide vahelise suurema ühtlustamise üha konkreetsemas raamistikus, eesmärgiga välja arendada ühine metoodika, kuna komitee on veendunud vajaduses töötada ravimite vaba liikumise ja ühtse turu väljakujundamise nimel kõnealuses sektoris.

| 1.3 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab seetõttu kehtiva õigusraamistiku parandamist, millega muudetakse ja täiendatakse oluliselt käsitletavat direktiivi 2001/83/EÜ ja määrust (EÜ) nr 726/2004 (mille kohta on koostatud eraldi arvamus – CESE 1023/2009, raportöör: Sylvia Gauci). Nende meetmete puhul võetakse arvesse piiranguid, mis kerkisid esile praeguste sätete rakendamisel, ja seatakse eesmärk asendada olemasolevad riiklikud eeskirjad, mis võivad sageli põhjustada mittevajalikke takistusi ravimite vabale liikumisele ELis ja takistada konkreetset riski vähendamise protsessi. |
| --- | --- |

1.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab seetõttu kehtiva õigusraamistiku parandamist, millega muudetakse ja täiendatakse oluliselt käsitletavat direktiivi 2001/83/EÜ ja määrust (EÜ) nr 726/2004 (mille kohta on koostatud eraldi arvamus – CESE 1023/2009, raportöör: Sylvia Gauci). Nende meetmete puhul võetakse arvesse piiranguid, mis kerkisid esile praeguste sätete rakendamisel, ja seatakse eesmärk asendada olemasolevad riiklikud eeskirjad, mis võivad sageli põhjustada mittevajalikke takistusi ravimite vabale liikumisele ELis ja takistada konkreetset riski vähendamise protsessi.

| 1.4 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab eesmärki, mille kohaselt on kõik sidusrühmad otseselt kaasatud ravimite järelevalve protsessi, sealhulgas mitte üksnes selle valdkonna spetsialistid ja asjaomased avaliku sektori organid, vaid ka patsiendid ise, kellest saavad seega aktiivsed partnerid riski vähendamise protsessis ning kellel on järjest aktiivsem osa nende ravimeetodite valikul, mis sobivad paremini nende tervisevajadustega. Komitee on siiski arvamusel, et ettepanekutega sisse viidavad uued elemendid ei tohi kahtluse alla seada ega nõrgestada olemasolevaid kohaliku tasandi struktuure ja menetlusi, eelkõige neid, mis hõlmavad patsiente ja tervishoiutöötajaid. |
| --- | --- |

1.4

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab eesmärki, mille kohaselt on kõik sidusrühmad otseselt kaasatud ravimite järelevalve protsessi, sealhulgas mitte üksnes selle valdkonna spetsialistid ja asjaomased avaliku sektori organid, vaid ka patsiendid ise, kellest saavad seega aktiivsed partnerid riski vähendamise protsessis ning kellel on järjest aktiivsem osa nende ravimeetodite valikul, mis sobivad paremini nende tervisevajadustega. Komitee on siiski arvamusel, et ettepanekutega sisse viidavad uued elemendid ei tohi kahtluse alla seada ega nõrgestada olemasolevaid kohaliku tasandi struktuure ja menetlusi, eelkõige neid, mis hõlmavad patsiente ja tervishoiutöötajaid.

| 1.5 | Komitee rõhutab, et kõnealune algatus on igati kooskõlas uuendatud Lissaboni strateegiaga, mis lisaks menetluste lihtsustamisele taotleb farmaatsiasektori pideva arengu edendamist eesmärgiga kujundada välja sektor, mis rajaneb teadmistepõhisel majanduskasvul, mis võib oluliselt kaasa aidata kõrget kvalifikatsiooni nõudvate töökohtade loomisele ja vastata täielikult tervishoiuvajadustele, mis kerkivad esile kodanikuühiskonna pidevalt kasvavate nõudmiste tulemusel. |
| --- | --- |

1.5

Komitee rõhutab, et kõnealune algatus on igati kooskõlas uuendatud Lissaboni strateegiaga, mis lisaks menetluste lihtsustamisele taotleb farmaatsiasektori pideva arengu edendamist eesmärgiga kujundada välja sektor, mis rajaneb teadmistepõhisel majanduskasvul, mis võib oluliselt kaasa aidata kõrget kvalifikatsiooni nõudvate töökohtade loomisele ja vastata täielikult tervishoiuvajadustele, mis kerkivad esile kodanikuühiskonna pidevalt kasvavate nõudmiste tulemusel.

| 1.6 | Komitee leiab, et Euroopa Ravimiameti (EMEA) raames sellise uue komitee loomine, mille spetsiaalne ja ainus ülesanne on ravimiohutuse järelevalve ja pidevalt ajakohastatud ELi andmebaas (Eudravigilance) võimalike ohtude kohta, mis on lihtsalt ligipääsetav kõigi kodanike jaoks, on sellise õigusliku meetme tugevad küljed, mis tuleneb vajadusest üha lihtsamate ja praktilisemate vahendite järele kõigile ravimitele lisatud infolehe koostamisel. |
| --- | --- |

1.6

Komitee leiab, et Euroopa Ravimiameti (EMEA) raames sellise uue komitee loomine, mille spetsiaalne ja ainus ülesanne on ravimiohutuse järelevalve ja pidevalt ajakohastatud ELi andmebaas (Eudravigilance) võimalike ohtude kohta, mis on lihtsalt ligipääsetav kõigi kodanike jaoks, on sellise õigusliku meetme tugevad küljed, mis tuleneb vajadusest üha lihtsamate ja praktilisemate vahendite järele kõigile ravimitele lisatud infolehe koostamisel.

| 1.7 | Seega annab komitee algatusele positiivse hinnangu, kuna see võimaldab vähendada halduskoormust ja lihtsustada negatiivsete kõrvaltoimete registreerimist, vähendades eelkõige praegust paberkandja kasutamist liikmesriikide vahelises registreerimismenetluses. |
| --- | --- |

1.7

Seega annab komitee algatusele positiivse hinnangu, kuna see võimaldab vähendada halduskoormust ja lihtsustada negatiivsete kõrvaltoimete registreerimist, vähendades eelkõige praegust paberkandja kasutamist liikmesriikide vahelises registreerimismenetluses.

| 1.8 | Võttes arvesse ravimiohutuse järelevalve olulisust kodanike turvalisuse jaoks lähtuvalt kodanike õigusest ohututele ja tõhusatele ravimitele, kutsub komitee üles kaasama ravimiohutuse järelevalve küsimuse täielikult ELi uurimisprogrammidesse, alates nendest, mis on ette nähtud seitsmenda raamprogrammi raames programmide kaudu, mis ühendavad otseselt Euroopa Liidu, liikmesriigid, tööstused ja ülikoolid ning riiklikud ja erasektori uurimiskeskused. |
| --- | --- |

1.8

Võttes arvesse ravimiohutuse järelevalve olulisust kodanike turvalisuse jaoks lähtuvalt kodanike õigusest ohututele ja tõhusatele ravimitele, kutsub komitee üles kaasama ravimiohutuse järelevalve küsimuse täielikult ELi uurimisprogrammidesse, alates nendest, mis on ette nähtud seitsmenda raamprogrammi raames programmide kaudu, mis ühendavad otseselt Euroopa Liidu, liikmesriigid, tööstused ja ülikoolid ning riiklikud ja erasektori uurimiskeskused.

| 1.9 | Komitee on seisukohal, et pärast sellise olulise aspekti käsitlemist nagu ravimiohutuse järelevalve, tuleks nüüd lahendada terve rida siiani lahendamist ootavaid probleeme kõnealuses valdkonnas, sealhulgas ravimite hinna küsimus, erinevused liikmesriikide vahel ravimite kättesaadavuse osas, geneeriliste ravimite kasutamise küsimus ja nende jaotamise ühtlustamine, kaitse võltsitud ravimite ja nende ebaseaduslike tarneahelate vastu ning aktiivsete toimeainete ja abiainete turvaline import jms. Neid küsimusi tuleb käsitleda, et saavutada ravimite vaba liikumine Euroopa Liidus ja ühtse turu väljakujundamine. |
| --- | --- |

1.9

Komitee on seisukohal, et pärast sellise olulise aspekti käsitlemist nagu ravimiohutuse järelevalve, tuleks nüüd lahendada terve rida siiani lahendamist ootavaid probleeme kõnealuses valdkonnas, sealhulgas ravimite hinna küsimus, erinevused liikmesriikide vahel ravimite kättesaadavuse osas, geneeriliste ravimite kasutamise küsimus ja nende jaotamise ühtlustamine, kaitse võltsitud ravimite ja nende ebaseaduslike tarneahelate vastu ning aktiivsete toimeainete ja abiainete turvaline import jms. Neid küsimusi tuleb käsitleda, et saavutada ravimite vaba liikumine Euroopa Liidus ja ühtse turu väljakujundamine.

2.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| 2.1 | Kodanikuühiskonna pidevad üleskutsed hea tervise ja parema elukvaliteedi saavutamiseks asetavad esmatähtsate prioriteetide hulka vajaduse anda asjakohane vastus väljakutsetele tervishoiu valdkonnas, alates ennetamisest kuni ravimite õige kasutamise ja kontrollini. |
| --- | --- |

2.1

Kodanikuühiskonna pidevad üleskutsed hea tervise ja parema elukvaliteedi saavutamiseks asetavad esmatähtsate prioriteetide hulka vajaduse anda asjakohane vastus väljakutsetele tervishoiu valdkonnas, alates ennetamisest kuni ravimite õige kasutamise ja kontrollini.

| 2.2 | Rahvatervise kaitse peamiste instrumentide hulgas on ravimid üks väärtuslik ressurss ning nende väljatöötamine ja piisav kättesaadavus on võtmetegur rahvatervise kaitsmisel. Ravimite õige kasutamine on keskmise eluea pideva pikenemise üks võtmetegur ning aitab samal ajal vähendada tervishoiuteenustele tehtavaid kulutusi, kuna see võimaldab vähendada haiglaravi ja eriraviga seonduvaid kulutusi. |
| --- | --- |

2.2

Rahvatervise kaitse peamiste instrumentide hulgas on ravimid üks väärtuslik ressurss ning nende väljatöötamine ja piisav kättesaadavus on võtmetegur rahvatervise kaitsmisel. Ravimite õige kasutamine on keskmise eluea pideva pikenemise üks võtmetegur ning aitab samal ajal vähendada tervishoiuteenustele tehtavaid kulutusi, kuna see võimaldab vähendada haiglaravi ja eriraviga seonduvaid kulutusi.

| 2.3 | Vajadus ravimiohutuse järelevalvet käsitlevate õigusaktide läbivaatamise järele ilmnes saadud kogemuste üksikasjaliku analüüsist ja 2004. aastal läbi viidud komisjoni sõltumatust uuringust, milles tulid ilmsiks mitmed puudused ja vajadus paremini määratleda kõnealuses valdkonnas kehtivad eeskirjad. Seetõttu otsustas komisjon vaadata üle ravimiohutuse järelevalve valdkonnas kehtivad õigusaktid eesmärgiga kohandada need üldiste õigusaktide pidevale arengule ravimite vaba liikumise valdkonnas ja suurendada ravimite kasutamise ohutust kodanike jaoks. |
| --- | --- |

2.3

Vajadus ravimiohutuse järelevalvet käsitlevate õigusaktide läbivaatamise järele ilmnes saadud kogemuste üksikasjaliku analüüsist ja 2004. aastal läbi viidud komisjoni sõltumatust uuringust, milles tulid ilmsiks mitmed puudused ja vajadus paremini määratleda kõnealuses valdkonnas kehtivad eeskirjad. Seetõttu otsustas komisjon vaadata üle ravimiohutuse järelevalve valdkonnas kehtivad õigusaktid eesmärgiga kohandada need üldiste õigusaktide pidevale arengule ravimite vaba liikumise valdkonnas ja suurendada ravimite kasutamise ohutust kodanike jaoks.

| 2.3.1 | Alates 1965. aastast, mil kehtestati esmakordselt ühenduse õigusaktid ravimiohutuse järelevalve kohta, on võetud üksnes osalisi ja piiratud meetmeid. Arvestades igapäevaselt ettetulevaid piiranguid on täna hädavajalik parandada ravimisohutust käsitlevate õigusaktide määratluste kvaliteeti, eelkõige vältimaks tihti ebavajalike tõkete loomist ravimite vabale liikumisele Euroopa Liidus, mis on täiesti vastuvõetamatu. |
| --- | --- |

2.3.1

Alates 1965. aastast, mil kehtestati esmakordselt ühenduse õigusaktid ravimiohutuse järelevalve kohta, on võetud üksnes osalisi ja piiratud meetmeid. Arvestades igapäevaselt ettetulevaid piiranguid on täna hädavajalik parandada ravimisohutust käsitlevate õigusaktide määratluste kvaliteeti, eelkõige vältimaks tihti ebavajalike tõkete loomist ravimite vabale liikumisele Euroopa Liidus, mis on täiesti vastuvõetamatu.

| 2.4 | Praegu kehtivad ravimiohutuse järelevalve valdkonnas 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 726/2004 ning direktiiv 2001/83/EÜ, mille muutmist käsitleb kõnealune direktiiv. Kui neil kahel õigusaktil on olnud positiivne mõju ravimite kõrvalmõjude järelevalvele, siis näitasid nii läbiviidud analüüs kui ka konsulteerimine kõigi sidusrühmadega, et kõnealuses valdkonnas on võimalik teha parandusi normide täpsema määratlemise kaudu. |
| --- | --- |

2.4

Praegu kehtivad ravimiohutuse järelevalve valdkonnas 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 726/2004 ning direktiiv 2001/83/EÜ, mille muutmist käsitleb kõnealune direktiiv. Kui neil kahel õigusaktil on olnud positiivne mõju ravimite kõrvalmõjude järelevalvele, siis näitasid nii läbiviidud analüüs kui ka konsulteerimine kõigi sidusrühmadega, et kõnealuses valdkonnas on võimalik teha parandusi normide täpsema määratlemise kaudu.

| 2.5 | Esitatud muudatusettepanekud on kooskõlas ravimite müügiloa strateegilise raamistikuga ja sellest tuleneva järelevalvega, et tagada rahvatervise kõrgetasemeline kaitse ja viia lõpule siseturu väljakujundamine farmaatsiasektoris, pidades samal ajal silmas nende ravimite sotsiaalset mõõdet, mille eesmärk peaks alati olema tuua kasu patsientidele ja nende huvidele. |
| --- | --- |

2.5

Esitatud muudatusettepanekud on kooskõlas ravimite müügiloa strateegilise raamistikuga ja sellest tuleneva järelevalvega, et tagada rahvatervise kõrgetasemeline kaitse ja viia lõpule siseturu väljakujundamine farmaatsiasektoris, pidades samal ajal silmas nende ravimite sotsiaalset mõõdet, mille eesmärk peaks alati olema tuua kasu patsientidele ja nende huvidele.

3.   Taust

Taust

| 3.1 | Varasemates arvamustes on komitee alati rõhutanud konkurentsivõimelise ja väga uuendusliku Euroopa farmaatsiatööstuse olulisust, mis viimase 50 aasta jooksul on olnud kõige kõrgtehnoloogilisem, kõige uuenduslikum ja kõige kõrgemat kvalifikatsiooni nõudev tööhõivesektor, tagades vastava lisaväärtuse ja majanduskasvu määra nüüdisaegsele tööstuslikule raamistikule. |
| --- | --- |

3.1

Varasemates arvamustes on komitee alati rõhutanud konkurentsivõimelise ja väga uuendusliku Euroopa farmaatsiatööstuse olulisust, mis viimase 50 aasta jooksul on olnud kõige kõrgtehnoloogilisem, kõige uuenduslikum ja kõige kõrgemat kvalifikatsiooni nõudev tööhõivesektor, tagades vastava lisaväärtuse ja majanduskasvu määra nüüdisaegsele tööstuslikule raamistikule.

| 3.2 | Kuid ravimite positiivsete aspektidega kaasnevad ka mürgised ja tahtmatud kõrvaltoimed, mis tulenevad nende kasutamisest ning ravivigadest, sealhulgas ravimite väär- ja kuritarvitamine. 5 % kõikidest haiglaravi juhtudest on põhjustatud ravimite kõrvaltoimest. |
| --- | --- |

3.2

Kuid ravimite positiivsete aspektidega kaasnevad ka mürgised ja tahtmatud kõrvaltoimed, mis tulenevad nende kasutamisest ning ravivigadest, sealhulgas ravimite väär- ja kuritarvitamine. 5 % kõikidest haiglaravi juhtudest on põhjustatud ravimite kõrvaltoimest.

| 3.3 | Sellise rolliga seonduv vastutus on seega esmatähtis ja nõuab suurt valvsust, et tagada kodanike tervise kaitse, eelkõige selliste turustamisprotsesside puhul, kus uute molekulide negatiivne kõrvaltoime avastatakse pärast seda, kui uutele ravimitele on antud müügiluba ja neid on seega juba hakatud turustama. |
| --- | --- |

3.3

Sellise rolliga seonduv vastutus on seega esmatähtis ja nõuab suurt valvsust, et tagada kodanike tervise kaitse, eelkõige selliste turustamisprotsesside puhul, kus uute molekulide negatiivne kõrvaltoime avastatakse pärast seda, kui uutele ravimitele on antud müügiluba ja neid on seega juba hakatud turustama.

4.   Mõisted

Mõisted

| 4.1 | Mõiste ravimiohutuse järelevalve all mõeldakse farmakoloogilist protsessi, mille eesmärk on ravimite tahtmatute ning eelkõige lühi- ja pikaajaliste kõrvaltoimete kindlakstegemine, hindamine, mõistmine ja ennetamine. |
| --- | --- |

4.1

Mõiste ravimiohutuse järelevalve all mõeldakse farmakoloogilist protsessi, mille eesmärk on ravimite tahtmatute ning eelkõige lühi- ja pikaajaliste kõrvaltoimete kindlakstegemine, hindamine, mõistmine ja ennetamine.

| 4.2 | Riskihindamine ravimite arendamise ajal peaks olema põhjalik ja üksikasjalik, vaatamata sellele, et kõiki ohte on võimatu määratleda kliiniliste uuringute käigus. Kui ravimit on juba hakatud turustama, suureneb oluliselt ohustatud patsientide arv, sealhulgas nende patsientide arv, kes kannatavad mitme haiguse all või võtavad samaaegselt ka teisi ravimeid. |
| --- | --- |

4.2

Riskihindamine ravimite arendamise ajal peaks olema põhjalik ja üksikasjalik, vaatamata sellele, et kõiki ohte on võimatu määratleda kliiniliste uuringute käigus. Kui ravimit on juba hakatud turustama, suureneb oluliselt ohustatud patsientide arv, sealhulgas nende patsientide arv, kes kannatavad mitme haiguse all või võtavad samaaegselt ka teisi ravimeid.

| 4.3 | Ravimi kõrvaltoime (ADR) on mõiste, millega määratletakse teatud ravimi tarvitamisega seonduvad tahtmatud, negatiivsed tagajärjed. Ravimi kõrvaltoimet võib seega määratleda kui igasugust ootamatut või ohtlikku vastureaktsiooni ravimile. Selle mõiste tähendus erineb mõiste „kõrvalmõju” tähendusest, kuna need mõjud võivad olla ka positiivsed. Kõrvaltoime on mürgine ja tahtmatu vastureaktsioon inimestele mõeldud ravimile, mis tekib ravimi tavapärase annuse manustamisel profülaktika, diagnoosimise või ravi eesmärgil või füsioloogilise talitluse muutmiseks. |
| --- | --- |

4.3

Ravimi kõrvaltoime (ADR) on mõiste, millega määratletakse teatud ravimi tarvitamisega seonduvad tahtmatud, negatiivsed tagajärjed. Ravimi kõrvaltoimet võib seega määratleda kui igasugust ootamatut või ohtlikku vastureaktsiooni ravimile. Selle mõiste tähendus erineb mõiste „kõrvalmõju” tähendusest, kuna need mõjud võivad olla ka positiivsed. Kõrvaltoime on mürgine ja tahtmatu vastureaktsioon inimestele mõeldud ravimile, mis tekib ravimi tavapärase annuse manustamisel profülaktika, diagnoosimise või ravi eesmärgil või füsioloogilise talitluse muutmiseks.

5.   Komisjoni teatise kokkuvõte

Komisjoni teatise kokkuvõte

| 5.1 | Kõnealuse direktiivi eesmärk on tugevdada ja ratsionaliseerida ravimiohutuse järelevalve süsteemi, eelkõige pädevuste ja vastutuse selguse osas. Selleks muudetakse kõnealuse direktiiviga direktiivi 2001/83/EÜ, mis oli seni õiguslik viiteraamistik inimestele mõeldud ravimitele. |
| --- | --- |

5.1

Kõnealuse direktiivi eesmärk on tugevdada ja ratsionaliseerida ravimiohutuse järelevalve süsteemi, eelkõige pädevuste ja vastutuse selguse osas. Selleks muudetakse kõnealuse direktiiviga direktiivi 2001/83/EÜ, mis oli seni õiguslik viiteraamistik inimestele mõeldud ravimitele.

| 5.2 | Seetõttu otsustas komisjon muuta kehtivaid ELi õigusakte. Taotletavad eesmärgid on järgmised:






  — | määratleda selgelt asjaomaste osapoolte rollid ja vastutusvaldkonnad; |
| --- | --- | --- |

5.2

Seetõttu otsustas komisjon muuta kehtivaid ELi õigusakte. Taotletavad eesmärgid on järgmised:

—

määratleda selgelt asjaomaste osapoolte rollid ja vastutusvaldkonnad;

| — | ratsionaliseerida otsustusprotsessi ravimiohutuse valdkonnas; |
| --- | --- |

—

ratsionaliseerida otsustusprotsessi ravimiohutuse valdkonnas;

| — | tõhustada läbipaistvust ja teabevahetust, et parandada patsientide ja spetsialistide arusaamist ja usaldust ohutuse valdkonnas; |
| --- | --- |

—

tõhustada läbipaistvust ja teabevahetust, et parandada patsientide ja spetsialistide arusaamist ja usaldust ohutuse valdkonnas;

| — | tugevdada ettevõtete ravimiohutuse järelevalve süsteeme; |
| --- | --- |

—

tugevdada ettevõtete ravimiohutuse järelevalve süsteeme;

| — | tagada kvaliteetsete andmete kogumine proaktiivsel ja proportsionaalsel viisil ravimiohutuse ja riskijuhtimise kohta pärast müügiloa saamist; |
| --- | --- |

—

tagada kvaliteetsete andmete kogumine proaktiivsel ja proportsionaalsel viisil ravimiohutuse ja riskijuhtimise kohta pärast müügiloa saamist;

| — | kaasata huvirühmad ravimiohutuse järelevalvesse, andes patsientidele võimaluse teatada arvatavatest kõrvaltoimetest ning kaasates nad otsustusprotsessi; |
| --- | --- |

—

kaasata huvirühmad ravimiohutuse järelevalvesse, andes patsientidele võimaluse teatada arvatavatest kõrvaltoimetest ning kaasates nad otsustusprotsessi;

| — | ühenduse praeguste menetluste lihtsustamine koos sellega kaasneva parema tulemuslikkusega nii farmaatsiatööstuse kui ka ravimiregulatsiooniga tegelevate asutuste jaoks. |
| --- | --- |

—

ühenduse praeguste menetluste lihtsustamine koos sellega kaasneva parema tulemuslikkusega nii farmaatsiatööstuse kui ka ravimiregulatsiooniga tegelevate asutuste jaoks.

| 5.3 | Ettepanekud on komisjoni arvates kooskõlas ravimite vaba liikumise üldise eesmärgiga, mille ülesandeks on kaotada riiklike õigusnormide lahknevused, ühendades tervisekaitse kõrge taseme ravimite siseturu nõuetekohase toimimisega. |
| --- | --- |

5.3

Ettepanekud on komisjoni arvates kooskõlas ravimite vaba liikumise üldise eesmärgiga, mille ülesandeks on kaotada riiklike õigusnormide lahknevused, ühendades tervisekaitse kõrge taseme ravimite siseturu nõuetekohase toimimisega.

| 5.4 | Ettepaneku väljatöötamise käigus konsulteeriti põhjalikult kõigi huvitatud osapooltega, patsientide ja tervishoiutöötajate, liikmesriikide pädevate asutuste ja tööstusega. Mõjuhindamisest selgub, et tuleks parandada ELi praeguse ravimiohutuse järelevalve süsteemi selgust, tulemuslikkust ja kvaliteeti, arvestades nii rahva tervise olulist parandamist kui ka kulude kokkuhoidu ELi farmaatsiasektoris. |
| --- | --- |

5.4

Ettepaneku väljatöötamise käigus konsulteeriti põhjalikult kõigi huvitatud osapooltega, patsientide ja tervishoiutöötajate, liikmesriikide pädevate asutuste ja tööstusega. Mõjuhindamisest selgub, et tuleks parandada ELi praeguse ravimiohutuse järelevalve süsteemi selgust, tulemuslikkust ja kvaliteeti, arvestades nii rahva tervise olulist parandamist kui ka kulude kokkuhoidu ELi farmaatsiasektoris.

| 5.5 | Tagamaks suurema selguse rollide ja pädevuste osas, selgitatakse ja kodifitseeritakse uute sätetega asjaomaste osapoolte ülesandeid ja kohustusi. Kui liikmesriigid jätkavad ravimiohutuse järelevalvesüsteemi juhtimist, siis peavad müügilubade valdajad edastama kogu olemasoleva teabe üksnes ELi andmebaasi Eudravigilance, mis tagab automaatselt nende küsimuste hindamise ELi tasandil. |
| --- | --- |

5.5

Tagamaks suurema selguse rollide ja pädevuste osas, selgitatakse ja kodifitseeritakse uute sätetega asjaomaste osapoolte ülesandeid ja kohustusi. Kui liikmesriigid jätkavad ravimiohutuse järelevalvesüsteemi juhtimist, siis peavad müügilubade valdajad edastama kogu olemasoleva teabe üksnes ELi andmebaasi Eudravigilance, mis tagab automaatselt nende küsimuste hindamise ELi tasandil.

| 5.6 | Ravimiohutuse alaste sätete sellise tõhustamise eesmärk on suurendada patsientide ja tervishoiutöötajate usaldust, lisades „olulisima teabe” jao toote omaduste kokkuvõttesse ja pakendi infolehele, mis lisatakse igale ravimile. |
| --- | --- |

5.6

Ravimiohutuse alaste sätete sellise tõhustamise eesmärk on suurendada patsientide ja tervishoiutöötajate usaldust, lisades „olulisima teabe” jao toote omaduste kokkuvõttesse ja pakendi infolehele, mis lisatakse igale ravimile.

| 5.7 | Ameti pädevusi tõhustatakse uue ravimiohutuse järelevalve eest vastutava teaduskomitee loomisega ameti raames, mis on ette nähtud uue dokumendi artiklis 27. Kõnealusele komiteele tehakse lisaülesandeks riskide hindamine, pakkudes toetust ameti juurde kuuluvale inimtervishoius kasutatavate ravimite komiteele ning liikmesriikide koordineerimisrühmale. |
| --- | --- |

5.7

Ameti pädevusi tõhustatakse uue ravimiohutuse järelevalve eest vastutava teaduskomitee loomisega ameti raames, mis on ette nähtud uue dokumendi artiklis 27. Kõnealusele komiteele tehakse lisaülesandeks riskide hindamine, pakkudes toetust ameti juurde kuuluvale inimtervishoius kasutatavate ravimite komiteele ning liikmesriikide koordineerimisrühmale.

| 5.8 | Müügilubade omanikele nähakse uutes sätetes ette kohustus pidada „ravimiohutuse järelevalve süsteemi peatoimikut” ja tagada riskijuhtimissüsteem iga ravimi puhul, mis saab esmakordse müügiloa; süsteem peaks olema proportsionaalne tuvastatud ja võimalike riskidega. |
| --- | --- |

5.8

Müügilubade omanikele nähakse uutes sätetes ette kohustus pidada „ravimiohutuse järelevalve süsteemi peatoimikut” ja tagada riskijuhtimissüsteem iga ravimi puhul, mis saab esmakordse müügiloa; süsteem peaks olema proportsionaalne tuvastatud ja võimalike riskidega.

| 5.9 | Uus ettepanek parandab veelgi ravimiohutuse järelevalvet tänu infoteabevahendite tõhustamisele (artikkel 24) ravimite kasutamisega seonduvate kõrvaltoimete registreerimiseks. Eudravigilance'i andmebaasi edastatavate perioodiliste ajakohastatud ohutusaruannete rakendusala tuleks muuta nii, et neis analüüsitaks ravimi riski ja kasulikkuse vahekorda. Lisaks sellele nähakse ette perioodiliste ajakohastatud ohutusaruannete hindamise regulatiivsed järelmeetmed. Eudravigilance'iga kehtestatakse seega selge seos ühest küljest ravimiohutuse järelevalve hindamiste ning teisest küljest müügilubade läbivaatamise ja ajakohastamise vahel, võimaldades reaalajas juurdepääsu kõigile andmebaasis sisalduvatele andmetele. |
| --- | --- |

5.9

Uus ettepanek parandab veelgi ravimiohutuse järelevalvet tänu infoteabevahendite tõhustamisele (artikkel 24) ravimite kasutamisega seonduvate kõrvaltoimete registreerimiseks. Eudravigilance'i andmebaasi edastatavate perioodiliste ajakohastatud ohutusaruannete rakendusala tuleks muuta nii, et neis analüüsitaks ravimi riski ja kasulikkuse vahekorda. Lisaks sellele nähakse ette perioodiliste ajakohastatud ohutusaruannete hindamise regulatiivsed järelmeetmed. Eudravigilance'iga kehtestatakse seega selge seos ühest küljest ravimiohutuse järelevalve hindamiste ning teisest küljest müügilubade läbivaatamise ja ajakohastamise vahel, võimaldades reaalajas juurdepääsu kõigile andmebaasis sisalduvatele andmetele.

| 5.10 | Uue õigusakti ettepaneku eesmärk on lihtsustada kõrvaltoimetest teavitamist, muutes ohutusaruannete esitamise proportsionaalseks toote riskiga. See võimaldab tervishoiutöötajatel ja patsientidel teavitada palju lihtsamalt võimalikest tahtmatutest kõrvaltoimetest, mis tulenevad ravimi kasutamisest tavapärastes annustes, aga ka ravimi üledoosi või ravivigade tagajärjel. See ühendab tahtmatutest kõrvaltoimetest teavitamise üksikasjad, rakendades samu sätteid tsentraliseeritud menetluste alusel müügiloa saanud ravimitele ja üksikute liikmesriikide poolt müügiloa saanud ravimitele. |
| --- | --- |

5.10

Uue õigusakti ettepaneku eesmärk on lihtsustada kõrvaltoimetest teavitamist, muutes ohutusaruannete esitamise proportsionaalseks toote riskiga. See võimaldab tervishoiutöötajatel ja patsientidel teavitada palju lihtsamalt võimalikest tahtmatutest kõrvaltoimetest, mis tulenevad ravimi kasutamisest tavapärastes annustes, aga ka ravimi üledoosi või ravivigade tagajärjel. See ühendab tahtmatutest kõrvaltoimetest teavitamise üksikasjad, rakendades samu sätteid tsentraliseeritud menetluste alusel müügiloa saanud ravimitele ja üksikute liikmesriikide poolt müügiloa saanud ravimitele.

| 5.11 | Peatüki 3 jaos 1 käsitletakse tahtmatute kõrvaltoimete registreerimist ja nendest teatamist. Järgnevates lõikudes käsitletakse põhjalikult teisi ravimiohutuse järelevalvet puudutava teabe registreerimise ja hindamise üksikasju ning üksikasjalikumat tehnilist teavet. Teises jaos käsitletakse „perioodilisi ajakohastatud ohutusaruandeid”, kolmandas jaos määratletakse „ühenduse menetlus”, mis sätestab artiklis 107 menetluse, mida iga liikmesriik peab järgima, kui tal on kavas peatada või võtta tagasi müügiluba juhul, kui on tuvastatud tõsiseid puudusi. Neljas jagu „hinnangute avaldamine” on oluline jagu, kuna selles käsitletakse müügiloa saanud ravimite ohutusuuringuid. |
| --- | --- |

5.11

Peatüki 3 jaos 1 käsitletakse tahtmatute kõrvaltoimete registreerimist ja nendest teatamist. Järgnevates lõikudes käsitletakse põhjalikult teisi ravimiohutuse järelevalvet puudutava teabe registreerimise ja hindamise üksikasju ning üksikasjalikumat tehnilist teavet. Teises jaos käsitletakse „perioodilisi ajakohastatud ohutusaruandeid”, kolmandas jaos määratletakse „ühenduse menetlus”, mis sätestab artiklis 107 menetluse, mida iga liikmesriik peab järgima, kui tal on kavas peatada või võtta tagasi müügiluba juhul, kui on tuvastatud tõsiseid puudusi. Neljas jagu „hinnangute avaldamine” on oluline jagu, kuna selles käsitletakse müügiloa saanud ravimite ohutusuuringuid.

6.   Õiguslik alus

Õiguslik alus

| 6.1 | Ettepanek põhineb EÜ asutamislepingu artiklil 95, mis nõuab kaasotsustamismenetlust ning on õiguslik alus kaupade vaba liikumise saavutamiseks inimtervishoius kasutatavate ravimite valdkonnas. Alates Amsterdami lepingu jõustumisest on artikli 95 üks eesmärk takistuste kõrvaldamine ühendusesise kaubanduse ees ning õigustab seetõttu ELi tasandi meetme rakendamist ravimite valdkonnas. |
| --- | --- |

6.1

Ettepanek põhineb EÜ asutamislepingu artiklil 95, mis nõuab kaasotsustamismenetlust ning on õiguslik alus kaupade vaba liikumise saavutamiseks inimtervishoius kasutatavate ravimite valdkonnas. Alates Amsterdami lepingu jõustumisest on artikli 95 üks eesmärk takistuste kõrvaldamine ühendusesise kaubanduse ees ning õigustab seetõttu ELi tasandi meetme rakendamist ravimite valdkonnas.

7.   Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõte

Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõte

| 7.1 | Ühenduse eeskirjad ravimiohutuse järelevalve valdkonnas võimaldavad rahva tervise parimat kaitset samade normide alusel kogu ühenduses. Nad vastavad ka proportsionaalsuse põhimõttele tingimusel, et nende eesmärk on kaitsta rahva tervist põhjustamata seejuures liigset halduskoormust, põhinedes olemasolevatele struktuuridele, menetlustele, ressurssidele ja tavadele. Sellised lihtsustused peaksid võimaldama tõhustada ühenduse süsteemi ravimiohutuse järelevalve valdkonnas ning vähendada ravimitööstuse kulusid. |
| --- | --- |

7.1

Ühenduse eeskirjad ravimiohutuse järelevalve valdkonnas võimaldavad rahva tervise parimat kaitset samade normide alusel kogu ühenduses. Nad vastavad ka proportsionaalsuse põhimõttele tingimusel, et nende eesmärk on kaitsta rahva tervist põhjustamata seejuures liigset halduskoormust, põhinedes olemasolevatele struktuuridele, menetlustele, ressurssidele ja tavadele. Sellised lihtsustused peaksid võimaldama tõhustada ühenduse süsteemi ravimiohutuse järelevalve valdkonnas ning vähendada ravimitööstuse kulusid.

| 7.2 | Ühenduse turule lubatud ravimite ohutuse parandamise eesmärki on võimalik kõige paremini saavutada subsidiaarsuse põhimõtet rakendades, nagu on sätestatud asutamislepingu artiklis 5. Vastavalt sellele artiklile on nimetatud eesmärke võimalik tõhusamalt saavutada ühenduse tasandil, kuna inimtervishoius kasutatavate ravimite akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega jäävad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 15 lõike 2 kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

7.2

Ühenduse turule lubatud ravimite ohutuse parandamise eesmärki on võimalik kõige paremini saavutada subsidiaarsuse põhimõtet rakendades, nagu on sätestatud asutamislepingu artiklis 5. Vastavalt sellele artiklile on nimetatud eesmärke võimalik tõhusamalt saavutada ühenduse tasandil, kuna inimtervishoius kasutatavate ravimite akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega jäävad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 15 lõike 2 kohaldamisalasse.

| 7.3 | Lisaks sellele sisaldab ettepanek, mis kuulub komisjoni 2008. aasta õigusloome- ja tööprogrammi 1. lisa alla, sätteid ühenduse ravimiohutuse järelevalve süsteemi lihtsustamiseks. |
| --- | --- |

7.3

Lisaks sellele sisaldab ettepanek, mis kuulub komisjoni 2008. aasta õigusloome- ja tööprogrammi 1. lisa alla, sätteid ühenduse ravimiohutuse järelevalve süsteemi lihtsustamiseks.

8.   Üldised märkused

Üldised märkused

| 8.1 | Komitee tunnistab ravimite olulist positiivset panust kodanike elukvaliteeti ning on alati toetanud kõiki algatusi, mille eesmärk on parandada ravimite kasutamise ohutust, mis on rahvatervise kaitse üks põhiaspekt. |
| --- | --- |

8.1

Komitee tunnistab ravimite olulist positiivset panust kodanike elukvaliteeti ning on alati toetanud kõiki algatusi, mille eesmärk on parandada ravimite kasutamise ohutust, mis on rahvatervise kaitse üks põhiaspekt.

| 8.2 | Komitee kiidab heaks komisjoni valiku vaadata üksikasjalikult läbi kehtivad eeskirjad, võttes arvesse varasemaid kogemusi, kuna esitatud strateegia eesmärk, milleks on ohutuse suurendamine tehtud muudatusettepanekute kaudu, on ravimipoliitika erinevaid aspekte käsitlevate varasemate komitee arvamuste võtmeelement.
  Komitee toetab seega komisjoni lihtsustamise püüdlust nii kodanike-patsientide kui ka ettevõtete huvides ning toetab jõupingutusi ühtse turu väljakujundamiseks nii keerukas ja olulises sektoris nagu farmaatsiasektor. |
| --- | --- |

8.2

Komitee kiidab heaks komisjoni valiku vaadata üksikasjalikult läbi kehtivad eeskirjad, võttes arvesse varasemaid kogemusi, kuna esitatud strateegia eesmärk, milleks on ohutuse suurendamine tehtud muudatusettepanekute kaudu, on ravimipoliitika erinevaid aspekte käsitlevate varasemate komitee arvamuste võtmeelement.

Komitee toetab seega komisjoni lihtsustamise püüdlust nii kodanike-patsientide kui ka ettevõtete huvides ning toetab jõupingutusi ühtse turu väljakujundamiseks nii keerukas ja olulises sektoris nagu farmaatsiasektor.

| 8.3 | Komitee toetab muudatusi, mis selgitavad ja määratlevad täpsemalt varasemas direktiivis 2001/83/EÜ kasutatud mõisteid. Nende uute sõnastuste eesmärk on lahendada probleemid, mis seonduvad varasemate tõlgendustega, mis tekitasid mõnikord kahtlusi ning erinevaid hinnanguid. Eelkõige toetab komitee artiklis 1 esitatud „ravimi kõrvaltoime” uut määratlust, mida käsitletakse punktis 11, ning viisi kuidas kõnealust mõistet eristatakse mõistest „arvatav kõrvaltoime”, millele viidatakse ja mis määratletakse sama artikli punktis 14. Viimase mõiste määratlemisel tuleb arvestada segiajamise ohtu rahvusvahelise ühtlustamiskonverentsi (ICH) määratlusega. |
| --- | --- |

8.3

Komitee toetab muudatusi, mis selgitavad ja määratlevad täpsemalt varasemas direktiivis 2001/83/EÜ kasutatud mõisteid. Nende uute sõnastuste eesmärk on lahendada probleemid, mis seonduvad varasemate tõlgendustega, mis tekitasid mõnikord kahtlusi ning erinevaid hinnanguid. Eelkõige toetab komitee artiklis 1 esitatud „ravimi kõrvaltoime” uut määratlust, mida käsitletakse punktis 11, ning viisi kuidas kõnealust mõistet eristatakse mõistest „arvatav kõrvaltoime”, millele viidatakse ja mis määratletakse sama artikli punktis 14. Viimase mõiste määratlemisel tuleb arvestada segiajamise ohtu rahvusvahelise ühtlustamiskonverentsi (ICH) määratlusega.

9.   Konkreetsed märkused

Konkreetsed märkused

| 9.1 | Samamoodi tunneb komitee heameelt selgituste üle, mis on toodud uues punktis 15 määratluse „loasaamisjärgne ohutusuuring” kohta ning seoses uue sõnastusega punktis 28 „riskijuhtimissüsteemi” kohta, millele järgneb vajalike dokumentide üksikasjalik kirjeldus uue artikli 8 lõikes ja punkt 28c „ravimiohutuse järelevalve süsteemi” kohta ja punkt 28d kavandatava peatoimiku kohta, mis leiab põhjalikumat määratlemist artikli 8 lõikes 3. |
| --- | --- |

9.1

Samamoodi tunneb komitee heameelt selgituste üle, mis on toodud uues punktis 15 määratluse „loasaamisjärgne ohutusuuring” kohta ning seoses uue sõnastusega punktis 28 „riskijuhtimissüsteemi” kohta, millele järgneb vajalike dokumentide üksikasjalik kirjeldus uue artikli 8 lõikes ja punkt 28c „ravimiohutuse järelevalve süsteemi” kohta ja punkt 28d kavandatava peatoimiku kohta, mis leiab põhjalikumat määratlemist artikli 8 lõikes 3.

| 9.2 | Komitee juhib erilist tähelepanu uue artikli 21 lõikele a, kuna uus määratlus kujutab endast ohutuse lisaelementi, kehtestades uue ravimi müügiloale terve rea tingimusi, mille kohaselt on võimalik tõendada vastavust artiklis 22 sätestatud peamistele ohutustingimustele, vastavalt teatud tingimustele, mille on kehtestanud pädevad asutused seoses ravimite ohutusega. |
| --- | --- |

9.2

Komitee juhib erilist tähelepanu uue artikli 21 lõikele a, kuna uus määratlus kujutab endast ohutuse lisaelementi, kehtestades uue ravimi müügiloale terve rea tingimusi, mille kohaselt on võimalik tõendada vastavust artiklis 22 sätestatud peamistele ohutustingimustele, vastavalt teatud tingimustele, mille on kehtestanud pädevad asutused seoses ravimite ohutusega.

| 9.3 | Artikli 22 lõikes a tehakse liikmesriigi pädevale asutusele kohustuseks läbi viia loasaamisjärgne ohutusuuring, kui loa saanud ravimi suhtes on kahtlusi. Loa valdaja esitatud dokumentide põhjal võib liikmesriigi pädev asutus müügiloa kinnitada või selle tagasi võtta. Komitee peab asjakohaseks artikli 23 sätteid, milles kohustatakse müügiloa valdajat uuringu raames tehtud vaatluste põhjal viivitamatult teavitama riiklikku pädevat asutust kõigist keeldudest või piirangutest, mille on kehtestanud teise riigi pädev asutus. |
| --- | --- |

9.3

Artikli 22 lõikes a tehakse liikmesriigi pädevale asutusele kohustuseks läbi viia loasaamisjärgne ohutusuuring, kui loa saanud ravimi suhtes on kahtlusi. Loa valdaja esitatud dokumentide põhjal võib liikmesriigi pädev asutus müügiloa kinnitada või selle tagasi võtta. Komitee peab asjakohaseks artikli 23 sätteid, milles kohustatakse müügiloa valdajat uuringu raames tehtud vaatluste põhjal viivitamatult teavitama riiklikku pädevat asutust kõigist keeldudest või piirangutest, mille on kehtestanud teise riigi pädev asutus.

| 9.4 | Artiklis 101 määratletakse selgelt liikmesriikide roll ravimiohutuse järelevalve süsteemi otseses juhtimises, pannes neile vastutuse teabe kogumise eest ravimitega seotud ohtude kohta patsiendi tervisele või rahvatervisele ühte, st Eudravigilance'i andmebaasi vastavalt artiklis 24 sätestatud üksikasjalikele menetlustele. Iga liikmesriik määrab pädeva asutuse, mis vastutab teabe kogumise eest ravimite kõrvaltoimete kohta nii ravimi kasutamisel müügiloa kohaselt kui ka mis tahes muul kasutusel, kaasa arvatud üledoosi, väärtarvitamise, kuritarvitamise ja ravivigade korral. |
| --- | --- |

9.4

Artiklis 101 määratletakse selgelt liikmesriikide roll ravimiohutuse järelevalve süsteemi otseses juhtimises, pannes neile vastutuse teabe kogumise eest ravimitega seotud ohtude kohta patsiendi tervisele või rahvatervisele ühte, st Eudravigilance'i andmebaasi vastavalt artiklis 24 sätestatud üksikasjalikele menetlustele. Iga liikmesriik määrab pädeva asutuse, mis vastutab teabe kogumise eest ravimite kõrvaltoimete kohta nii ravimi kasutamisel müügiloa kohaselt kui ka mis tahes muul kasutusel, kaasa arvatud üledoosi, väärtarvitamise, kuritarvitamise ja ravivigade korral.

| 9.5 | Komitee näeb haigete turvalisuse suurendamist ravimite tarvitamisel tänu artiklis 102 esitatud sõnastusele, kuna selles nähakse liikmesriikide jaoks ette võimalus kehtestada nõuded arstidele, farmatseutidele ja teistele tervishoiutöötajatele seoses ravimite kõrvaltoimetest või arvatavatest kõrvaltoimetest teatamisega. |
| --- | --- |

9.5

Komitee näeb haigete turvalisuse suurendamist ravimite tarvitamisel tänu artiklis 102 esitatud sõnastusele, kuna selles nähakse liikmesriikide jaoks ette võimalus kehtestada nõuded arstidele, farmatseutidele ja teistele tervishoiutöötajatele seoses ravimite kõrvaltoimetest või arvatavatest kõrvaltoimetest teatamisega.

Brüssel, 10. juuni 2009

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Mario SEPI

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 306/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 306/33

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004 (milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet) seoses retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta üldsusele antava teabega”

KOM(2008) 662 lõplik – 2008/0255 (COD)

2009/C 306/07

12. veebruaril 2009. aastal otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 152 lõikele 1 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004 (milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet) seoses retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta üldsusele antava teabega”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 19. mail 2009. Raportöör oli Carmelo CEDRONE.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 454. istungjärgul 10.–11. juunil 2009 (10. juuni istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 91, erapooletuks jäi 3.

1.   Järeldused ja soovitused

Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Komitee hindab positiivselt ettepanekut muuta kõnealust määrust, kuna see vastab patsientidele antava teabe lihtsustamise ja ühtlustamise eesmärkidele.
  Samas leiab komitee, et märkimisväärsed erinevused liikmesriikides kehtivates eeskirjades, mis käsitlevad ravimite retsepti alusel väljastamise ja jaotamise õigusliku seisundit, takistavad ravimite kohta asjakohase ja arusaadava teabe andmist.
  Seetõttu kutsub komitee komisjoni üles tegutsema selle nimel, et ühtlustada retsepti alusel väljastamise ja jaotamise õigusliku seisundi määratlemist nende ravimite osas, mille mõjuaine(d), annus ja ravinäidustused on samad ja mida müüakse eri liikmesriikides sarnases pakendis, ent erineva registreeritud kaubamärgi all. |
| --- | --- |

1.1

Komitee hindab positiivselt ettepanekut muuta kõnealust määrust, kuna see vastab patsientidele antava teabe lihtsustamise ja ühtlustamise eesmärkidele.

Samas leiab komitee, et märkimisväärsed erinevused liikmesriikides kehtivates eeskirjades, mis käsitlevad ravimite retsepti alusel väljastamise ja jaotamise õigusliku seisundit, takistavad ravimite kohta asjakohase ja arusaadava teabe andmist.

Seetõttu kutsub komitee komisjoni üles tegutsema selle nimel, et ühtlustada retsepti alusel väljastamise ja jaotamise õigusliku seisundi määratlemist nende ravimite osas, mille mõjuaine(d), annus ja ravinäidustused on samad ja mida müüakse eri liikmesriikides sarnases pakendis, ent erineva registreeritud kaubamärgi all.

| 1.2 | Komitee on alati toetanud ravimite valdkonnas õigusalaseid meetmeid, mille eesmärk on lihtsustada eeskirju ja laiendada neid ühtlaselt kõikidesse ELi liikmesriikidesse. See pakub lisaks patsientidele eelise ka väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, kelle ambitsioone bürokraatia tihtipeale piirab. |
| --- | --- |

1.2

Komitee on alati toetanud ravimite valdkonnas õigusalaseid meetmeid, mille eesmärk on lihtsustada eeskirju ja laiendada neid ühtlaselt kõikidesse ELi liikmesriikidesse. See pakub lisaks patsientidele eelise ka väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, kelle ambitsioone bürokraatia tihtipeale piirab.

| 1.3 | Patsientidele teabe jagamisel järjest kõrgemate standardite täitmiseks teeb komitee lisaks komisjoni pakutud meetmetele ettepaneku, et farmaatsiatoodete juures olevatel infolehtedel oleks teave esitatud visuaalselt lihtsa ja kiirelt haaratava struktuuriga, mis põhineks värvide eristamisel, kus rohelisega oleks nt kirjas ravimi kasulikkus, kollasega vastunäidustused ja punasega võimalikud ohud. |
| --- | --- |

1.3

Patsientidele teabe jagamisel järjest kõrgemate standardite täitmiseks teeb komitee lisaks komisjoni pakutud meetmetele ettepaneku, et farmaatsiatoodete juures olevatel infolehtedel oleks teave esitatud visuaalselt lihtsa ja kiirelt haaratava struktuuriga, mis põhineks värvide eristamisel, kus rohelisega oleks nt kirjas ravimi kasulikkus, kollasega vastunäidustused ja punasega võimalikud ohud.

| 1.4 | Lisaks oleks otstarbekas koostada nimekiri nn geneerilistest ravimitest (sama toimeainega farmaatsiatooted, mille patent on aegunud). Nimekirja võiks koostada ravimiamet ja selle võiks edastada apteekidele ja kõikidele patsientidele avatud jaotuskeskustele. |
| --- | --- |

1.4

Lisaks oleks otstarbekas koostada nimekiri nn geneerilistest ravimitest (sama toimeainega farmaatsiatooted, mille patent on aegunud). Nimekirja võiks koostada ravimiamet ja selle võiks edastada apteekidele ja kõikidele patsientidele avatud jaotuskeskustele.

| 1.5 | Kuigi komitee on teadlik sellest, et kõik kodanikud ei kasuta veel arvutit, peab ta kasulikuks algatada menetlus, millega patsientidele pakutakse vajalikku teavet ravimite kohta ka Interneti teel. Sellist teavet, mis täiendaks, mitte ei asendaks olemasolevat teavet, tuleks kontrollida ja see peaks kandma ühenduse tunnustusmärki, et hoida ära kuritarvitusi ja valeteavet. |
| --- | --- |

1.5

Kuigi komitee on teadlik sellest, et kõik kodanikud ei kasuta veel arvutit, peab ta kasulikuks algatada menetlus, millega patsientidele pakutakse vajalikku teavet ravimite kohta ka Interneti teel. Sellist teavet, mis täiendaks, mitte ei asendaks olemasolevat teavet, tuleks kontrollida ja see peaks kandma ühenduse tunnustusmärki, et hoida ära kuritarvitusi ja valeteavet.

| 1.6 | Korrates oma palvet jätkata sellise poliitika edasi arendamist, mis aitaks bürokraatiat ja patsientidele edastatavat teavet lihtsustada, kutsub komitee komisjoni üles tegema täiendavaid õigusaktide algatusi kõikides ravimisektori valdkondades, kus on veel probleeme ebaühtlase rakendamisega liikmesriikides, kuna see takistab ravimite täielikult vaba liikumist ELis. |
| --- | --- |

1.6

Korrates oma palvet jätkata sellise poliitika edasi arendamist, mis aitaks bürokraatiat ja patsientidele edastatavat teavet lihtsustada, kutsub komitee komisjoni üles tegema täiendavaid õigusaktide algatusi kõikides ravimisektori valdkondades, kus on veel probleeme ebaühtlase rakendamisega liikmesriikides, kuna see takistab ravimite täielikult vaba liikumist ELis.

2.   Kõnealuse ettepaneku põhjused

Kõnealuse ettepaneku põhjused

| 2.1 | Kõnealuse ettepanekuga muudetakse kehtivat tava, mis on ette nähtud määruses (EÜ) nr 726/2004 vaid seoses retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta üldsusele antava teabega. |
| --- | --- |

2.1

Kõnealuse ettepanekuga muudetakse kehtivat tava, mis on ette nähtud määruses (EÜ) nr 726/2004 vaid seoses retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta üldsusele antava teabega.

| 2.2 | Muudatused puudutavad tarbijatele retsepti alusel väljastavate ravimite kohta teabe andmise eeskirju ja nendega soovitakse tagada inimtervishoius kasutatavate ravimite siseturu nõuetekohane toimimine. Määrusega muudetakse retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta üldsusele antavat teavet, kinnitades samas õiguslikku keeldu teha reklaami, nagu nähti ette direktiivis EÜT L 311, 28.11.2001 ja direktiivis 2008/29/EÜ, mis seda hiljuti muutis. |
| --- | --- |

2.2

Muudatused puudutavad tarbijatele retsepti alusel väljastavate ravimite kohta teabe andmise eeskirju ja nendega soovitakse tagada inimtervishoius kasutatavate ravimite siseturu nõuetekohane toimimine. Määrusega muudetakse retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta üldsusele antavat teavet, kinnitades samas õiguslikku keeldu teha reklaami, nagu nähti ette direktiivis EÜT L 311, 28.11.2001 ja direktiivis 2008/29/EÜ, mis seda hiljuti muutis.

| 2.3 | Vajadus kõnealuses määruses ette nähtud eeskirju kohandada tugineb komisjoni teatisele, mida komisjon tutvustas Euroopa Parlamendile 20. detsembril 2007. Selles aruandes, mis käsitleb kehtivaid tavasid patsientide ravimitest teavitamisel, näidatakse, et teabe kohta kehtivad eeskirjad ja tavad on liikmesriigiti kohati väga erinevad, mis viib erinevate olukordadeni ja selleni, et kõigil ei ole ühesugust juurdepääsu asjakohasele teabele. |
| --- | --- |

2.3

Vajadus kõnealuses määruses ette nähtud eeskirju kohandada tugineb komisjoni teatisele, mida komisjon tutvustas Euroopa Parlamendile 20. detsembril 2007. Selles aruandes, mis käsitleb kehtivaid tavasid patsientide ravimitest teavitamisel, näidatakse, et teabe kohta kehtivad eeskirjad ja tavad on liikmesriigiti kohati väga erinevad, mis viib erinevate olukordadeni ja selleni, et kõigil ei ole ühesugust juurdepääsu asjakohasele teabele.

3.   Kokkuvõte kõnealusest ettepanekust

Kokkuvõte kõnealusest ettepanekust

| 3.1 | Määruse ettepaneku (KOM(2008) 662 lõplik) eesmärk on






  — | tagada teabe kõrge kvaliteet; |
| --- | --- | --- |

3.1

Määruse ettepaneku (KOM(2008) 662 lõplik) eesmärk on

—

tagada teabe kõrge kvaliteet;

| — | tagada, et teavet esitatakse kanalite kaudu, mis vastavad patsientide vajadustele; |
| --- | --- |

—

tagada, et teavet esitatakse kanalite kaudu, mis vastavad patsientide vajadustele;

| — | võimaldada müügiloa omanikel esitada reklaamiga mitte seotud teavet arusaadaval viisil. |
| --- | --- |

—

võimaldada müügiloa omanikel esitada reklaamiga mitte seotud teavet arusaadaval viisil.

| 3.2 | Kavandatud muudatustega soovitakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 726/2004 likvideerida kehtivates ravimialastes õigusaktides esinev lünk seoses retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta üldsusele antava teabega, ja eelkõige






  — | võimaldada müügiloa omanikel üldsust teavitada, rikkumata samas reklaamikeeldu; |
| --- | --- | --- |

3.2

Kavandatud muudatustega soovitakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 726/2004 likvideerida kehtivates ravimialastes õigusaktides esinev lünk seoses retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta üldsusele antava teabega, ja eelkõige

—

võimaldada müügiloa omanikel üldsust teavitada, rikkumata samas reklaamikeeldu;

| — | kehtestada ühtlustatud ranged tingimused teabe sisule, mida müügiloa omanikel on lubatud edastada; |
| --- | --- |

—

kehtestada ühtlustatud ranged tingimused teabe sisule, mida müügiloa omanikel on lubatud edastada;

| — | määrata kindlaks ühtsed kanalid teabe edastamiseks, et välistada soovimatuid teabe edastamise vahendid; |
| --- | --- |

—

määrata kindlaks ühtsed kanalid teabe edastamiseks, et välistada soovimatuid teabe edastamise vahendid;

| — | kehtestada liikmesriikidele kohustus luua kontrollsüsteem, mida tuleb siiski rakendada alles pärast teabe edastamist; |
| --- | --- |

—

kehtestada liikmesriikidele kohustus luua kontrollsüsteem, mida tuleb siiski rakendada alles pärast teabe edastamist;

| — | teabe peab heaks kiitma müügilubasid väljastav pädev asutus ja kontrolli tuleb laiendada ka veebilehtedel edastatavale teabele. |
| --- | --- |

—

teabe peab heaks kiitma müügilubasid väljastav pädev asutus ja kontrolli tuleb laiendada ka veebilehtedel edastatavale teabele.

| 3.3 | Uue jaotise VIIIa lisamise eesmärk on selliseid erinevusi vähendada, tagades kõrgekvaliteedilise ja reklaamiga mitte seotud ühtlustatud teabe. Eesmärk on ületada põhjendamata erinevused määruse (EÜ) nr 726/2004 II jaotise alusel loa saanud ravimite puhul. Määruses tehakse vaid kokkuvõtte ravimi omadustest ja rakendatakse toodetele direktiivi 2001/83/EÜ VIIIa jaotist. |
| --- | --- |

3.3

Uue jaotise VIIIa lisamise eesmärk on selliseid erinevusi vähendada, tagades kõrgekvaliteedilise ja reklaamiga mitte seotud ühtlustatud teabe. Eesmärk on ületada põhjendamata erinevused määruse (EÜ) nr 726/2004 II jaotise alusel loa saanud ravimite puhul. Määruses tehakse vaid kokkuvõtte ravimi omadustest ja rakendatakse toodetele direktiivi 2001/83/EÜ VIIIa jaotist.

| 3.4 | Erandina direktiivi 2001/83/EÜ artikli 100g lõikest 1, tuleb kõnealuse direktiivi artikli 100b punktis d osutatud ravimiinfo esitada ametile kontrollimiseks enne teabe jagamist. |
| --- | --- |

3.4

Erandina direktiivi 2001/83/EÜ artikli 100g lõikest 1, tuleb kõnealuse direktiivi artikli 100b punktis d osutatud ravimiinfo esitada ametile kontrollimiseks enne teabe jagamist.

| 3.5 | Seega on artikli 57 lõikes 1 ette nähtud ameti ülesannetele lisatud punkt u, mis teeb ametile ülesandeks esitada arvamused „retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta üldsusele antava teabe suhtes”. |
| --- | --- |

3.5

Seega on artikli 57 lõikes 1 ette nähtud ameti ülesannetele lisatud punkt u, mis teeb ametile ülesandeks esitada arvamused „retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta üldsusele antava teabe suhtes”.

| 3.6 | Artikli 20b kolmandas taandes nähakse ette, et amet võib teabe 60 päeva jooksul teatise saamisest vaidlustada. Vastuväidete puudumisel võib teabe avaldada kooskõlas põhimõttega „vaikimine tähendab nõusolekut”. |
| --- | --- |

3.6

Artikli 20b kolmandas taandes nähakse ette, et amet võib teabe 60 päeva jooksul teatise saamisest vaidlustada. Vastuväidete puudumisel võib teabe avaldada kooskõlas põhimõttega „vaikimine tähendab nõusolekut”.

4.   Ravimiameti ülesanded

Ravimiameti ülesanded

| 4.1 | Inimravimikomitee ülesanne on ameti raamistikus valmistada ette arvamused kõikide inimravimite hindamisega seotud küsimuste kohta. Kõik lubadega seotud otsused võetakse vastu teaduslike kriteeriumite alusel seoses asjaomase ravimi kvaliteedi, ohutuse ja tõhususega. |
| --- | --- |

4.1

Inimravimikomitee ülesanne on ameti raamistikus valmistada ette arvamused kõikide inimravimite hindamisega seotud küsimuste kohta. Kõik lubadega seotud otsused võetakse vastu teaduslike kriteeriumite alusel seoses asjaomase ravimi kvaliteedi, ohutuse ja tõhususega.

| 4.2 | Euroopa ravimiamet koosneb mitmest komiteest, sh inimravimikomiteest. Ravimiameti ülesanne on






  — | pakkuda liikmesriikidele ja ELi institutsioonidele teaduslikku arvamust kõikides ravimi kvaliteedi, ohutuse ja tõhususe hindamisega seotud küsimustes; |
| --- | --- | --- |

4.2

Euroopa ravimiamet koosneb mitmest komiteest, sh inimravimikomiteest. Ravimiameti ülesanne on

—

pakkuda liikmesriikidele ja ELi institutsioonidele teaduslikku arvamust kõikides ravimi kvaliteedi, ohutuse ja tõhususe hindamisega seotud küsimustes;

| — | kooskõlastada nende ravimite teaduslikku hindamist, mis on ühenduse territooriumil müügiloa menetluses ja liikmesriikide poolt tema käsutusse antud teadusressursse ravimite hindamiseks, järelevalveks ja ravimiohutuse järelevalveks; |
| --- | --- |

—

kooskõlastada nende ravimite teaduslikku hindamist, mis on ühenduse territooriumil müügiloa menetluses ja liikmesriikide poolt tema käsutusse antud teadusressursse ravimite hindamiseks, järelevalveks ja ravimiohutuse järelevalveks;

| — | edastada ELis lubatud ravimite kõrvaltoimete kohta teavet Eudravigilance'i andmebaasi abil, millele on kõikides liikmesriikides pidevalt juurdepääs; |
| --- | --- |

—

edastada ELis lubatud ravimite kõrvaltoimete kohta teavet Eudravigilance'i andmebaasi abil, millele on kõikides liikmesriikides pidevalt juurdepääs;

| — | luua üldsusele ligipääsetav andmebaas ravimite kohta. |
| --- | --- |

—

luua üldsusele ligipääsetav andmebaas ravimite kohta.

| 4.3 | Kõnealune määrus (EÜ) täiendab järgmisi määrusi:






  — | määrus (EÜ) nr 2049/2005, millega sätestatakse mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate poolt Euroopa ravimiametile lõivu maksmise ja Euroopa Ravimiametilt haldusabi saamise eeskirjad; |
| --- | --- | --- |

4.3

Kõnealune määrus (EÜ) täiendab järgmisi määrusi:

—

määrus (EÜ) nr 2049/2005, millega sätestatakse mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate poolt Euroopa ravimiametile lõivu maksmise ja Euroopa Ravimiametilt haldusabi saamise eeskirjad;

| — | määrus (EÜ) nr 507/2006 inimtervishoius kasutatavate ravimite tingimustega müügiloa kohta; |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 507/2006 inimtervishoius kasutatavate ravimite tingimustega müügiloa kohta;

| — | määrus (EÜ) nr 658/2007, mis käsitleb rahatrahve teatavate kohustuste rikkumise eest seoses müügilubadega. |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 658/2007, mis käsitleb rahatrahve teatavate kohustuste rikkumise eest seoses müügilubadega.

5.   Õiguslik alus, subsidiaarsus ja proportsionaalsus

Õiguslik alus, subsidiaarsus ja proportsionaalsus

| 5.1 | Komisjoni sõnul on muudatusettepanekud kooskõlas ELi teiste poliitikate ja eesmärkidega ning asutamislepingu artikli 95 valik tundub asjakohane, kuna see on ravimeid käsitlevate ühenduse õigusaktide õiguslikuks aluseks. Muudatusettepanekute kavandatud sisu vastab asutamislepingu artikli 5 nõuetele nii subsidiaarsuse kui ka proportsionaalsuse põhimõtte osas. |
| --- | --- |

5.1

Komisjoni sõnul on muudatusettepanekud kooskõlas ELi teiste poliitikate ja eesmärkidega ning asutamislepingu artikli 95 valik tundub asjakohane, kuna see on ravimeid käsitlevate ühenduse õigusaktide õiguslikuks aluseks. Muudatusettepanekute kavandatud sisu vastab asutamislepingu artikli 5 nõuetele nii subsidiaarsuse kui ka proportsionaalsuse põhimõtte osas.

6.   Üldised märkused

Üldised märkused

| 6.1 | Komitee on alati toetanud õiguslikke meetmeid, mille eesmärk on lihtsustada eeskirju ja rakendada neid ühtlaselt kõikides liikmesriikides. |
| --- | --- |

6.1

Komitee on alati toetanud õiguslikke meetmeid, mille eesmärk on lihtsustada eeskirju ja rakendada neid ühtlaselt kõikides liikmesriikides.

| 6.2 | Komitee hindab seega positiivselt ettepanekut muuta kõnealust määrust, kuna nimetatud ettepanek vastab patsientidele antava teabe lihtsustamise ja ühtlustamise eesmärkidele, lihtsustades samas olukorda ettevõtete jaoks, alates väikestest ja keskmise suurusega ettevõtetest. |
| --- | --- |

6.2

Komitee hindab seega positiivselt ettepanekut muuta kõnealust määrust, kuna nimetatud ettepanek vastab patsientidele antava teabe lihtsustamise ja ühtlustamise eesmärkidele, lihtsustades samas olukorda ettevõtete jaoks, alates väikestest ja keskmise suurusega ettevõtetest.

| 6.3 | Komitee usub, et oleks kasulik algatada IT-põhine menetlus Interneti abil teabe kontrollimiseks, täiendades nii kehtivaid sätteid. Samuti oleks kasulik parandada farmaatsiatoodete juures olevate infolehtede visuaalset vormi (vt punkt 1.3). |
| --- | --- |

6.3

Komitee usub, et oleks kasulik algatada IT-põhine menetlus Interneti abil teabe kontrollimiseks, täiendades nii kehtivaid sätteid. Samuti oleks kasulik parandada farmaatsiatoodete juures olevate infolehtede visuaalset vormi (vt punkt 1.3).

| 6.4 | Komitee kutsub komisjoni üles tegema täiendavaid õigusaktide algatusi kõikides ravimisektori valdkondades, kus on veel probleeme ebaühtlase rakendamisega liikmesriikides (sh müügihinna ning retseptide alusel väljastamise ja jaotamise õigusliku seisundi küsimus), kuna see takistab ravimite täielikult vaba liikumist ELis. |
| --- | --- |

6.4

Komitee kutsub komisjoni üles tegema täiendavaid õigusaktide algatusi kõikides ravimisektori valdkondades, kus on veel probleeme ebaühtlase rakendamisega liikmesriikides (sh müügihinna ning retseptide alusel väljastamise ja jaotamise õigusliku seisundi küsimus), kuna see takistab ravimite täielikult vaba liikumist ELis.

| 6.5 | Komitee palub selgitada põhjusi, miks on määruse (EÜ) nr 726/2004 (milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet) muutmiseks vaja kahte paralleelset ja samaaegset õigusakti. Esimesega (KOM(2008) 664 lõplik) nähakse ette muutusi ravimiohutuse järelevalve valdkonnas ja teises (KOM(2008) 662 lõplik) käsitletakse retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta üldsusele antavat teavet. |
| --- | --- |

6.5

Komitee palub selgitada põhjusi, miks on määruse (EÜ) nr 726/2004 (milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet) muutmiseks vaja kahte paralleelset ja samaaegset õigusakti. Esimesega (KOM(2008) 664 lõplik) nähakse ette muutusi ravimiohutuse järelevalve valdkonnas ja teises (KOM(2008) 662 lõplik) käsitletakse retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta üldsusele antavat teavet.

| 6.6 | Komitee ei kiida heaks töömeetodit, millega komisjon jagab teemad eraldi kategooriatesse, kuna kahe erineva õigusloome meetmega raisatakse ressursse ja see võib põhjustada hilinemisi ühtse reguleerimise tagamisel. |
| --- | --- |

6.6

Komitee ei kiida heaks töömeetodit, millega komisjon jagab teemad eraldi kategooriatesse, kuna kahe erineva õigusloome meetmega raisatakse ressursse ja see võib põhjustada hilinemisi ühtse reguleerimise tagamisel.

Brüssel, 10. juuni 2009

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Mario SEPI

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 306/36 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 306/36

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes” (uuestisõnastamine)

KOM(2008) 809 lõplik – 2008/0240 (COD)

2009/C 306/08

16. veebruaril 2009 otsustas Euroopa Liidu Nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 95 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes” (uuestisõnastamine)

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsiooni arvamus võeti vastu 18. mail 2009. Raportöör oli Daniel RETUREAU.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 454. istungjärgul 10.–11. juuni 2009 (10. juuni istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 109 ja erapooletuks jäi 3.

1.   Komitee järeldused

Komitee järeldused

| 1.1 | EÜ asutamislepingu artikkel 95 on õigustatult uuestisõnastatud direktiivi õiguslik alus. Direktiivis ühtlustatakse elektri- ja elektroonikaseadmete tootmise ja turustamise tingimused siseturul. Direktiivi õiguslikku vormi õigustab kaks asjaolu – tegemist on direktiivi uuestisõnastamisega ning direktiivi jõustamise ja järelevalve eest vastutavad liikmesriigid kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega. |
| --- | --- |

1.1

EÜ asutamislepingu artikkel 95 on õigustatult uuestisõnastatud direktiivi õiguslik alus. Direktiivis ühtlustatakse elektri- ja elektroonikaseadmete tootmise ja turustamise tingimused siseturul. Direktiivi õiguslikku vormi õigustab kaks asjaolu – tegemist on direktiivi uuestisõnastamisega ning direktiivi jõustamise ja järelevalve eest vastutavad liikmesriigid kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega.

| 1.2 | Komitee on siiski seisukohal, et uuestisõnastatud direktiivi jõustamise kontrollimise eesmärk peaks olema tagada, et selle rakendamine siseturul on võimalikult ühtne, et vältida võimalikke halduslikke keerukusi piiriüleses kontekstis ja sellest tuleneda võivaid konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

1.2

Komitee on siiski seisukohal, et uuestisõnastatud direktiivi jõustamise kontrollimise eesmärk peaks olema tagada, et selle rakendamine siseturul on võimalikult ühtne, et vältida võimalikke halduslikke keerukusi piiriüleses kontekstis ja sellest tuleneda võivaid konkurentsimoonutusi.

| 1.3 | Muudatuste osas keelatud või rangelt piiratud kasutusega toksiliste ja ohtlike ainete loetelus piisab komitee arvates komiteemenetluse kasutamisest vaid siis, kui osapooltega konsulteeritakse ja iga loetelust kõrvale jäetud või sinna lisatud aine kohta viiakse läbi mõju hindamine. |
| --- | --- |

1.3

Muudatuste osas keelatud või rangelt piiratud kasutusega toksiliste ja ohtlike ainete loetelus piisab komitee arvates komiteemenetluse kasutamisest vaid siis, kui osapooltega konsulteeritakse ja iga loetelust kõrvale jäetud või sinna lisatud aine kohta viiakse läbi mõju hindamine.

2.   Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| 2.1 | Ettepanekuga asendada elektri- ja elektroonikaseadmete romude direktiiv uuestisõnastatud direktiiviga, mille eesmärk on tõsta tagastusmäära ja jäätmekäitlusmäära, laiendada reguleerimisala meditsiini- ja haiglaseadmetele ning kontrolliseadmetele ja edendada parandatavate seadmete taaskasutamist, püüdleb komisjon ka keskkonna parema kaitsmise ja haldusliku lihtsustamise poole. Direktiivi ettepanek, mille eesmärk on piirata toksiliste või ohtlike ainete kasutamist elektri- ja elektroonikaseadmetes ning mis on komitee käesoleva arvamuse teema, täiendab elektri- ja elektroonikaseadmete romude uuestisõnastatud direktiivi ja on sellest vastastikku sõltuv. Sellest lähtuvalt tuleb ka kõnealune direktiiv uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

2.1

Ettepanekuga asendada elektri- ja elektroonikaseadmete romude direktiiv uuestisõnastatud direktiiviga, mille eesmärk on tõsta tagastusmäära ja jäätmekäitlusmäära, laiendada reguleerimisala meditsiini- ja haiglaseadmetele ning kontrolliseadmetele ja edendada parandatavate seadmete taaskasutamist, püüdleb komisjon ka keskkonna parema kaitsmise ja haldusliku lihtsustamise poole. Direktiivi ettepanek, mille eesmärk on piirata toksiliste või ohtlike ainete kasutamist elektri- ja elektroonikaseadmetes ning mis on komitee käesoleva arvamuse teema, täiendab elektri- ja elektroonikaseadmete romude uuestisõnastatud direktiivi ja on sellest vastastikku sõltuv. Sellest lähtuvalt tuleb ka kõnealune direktiiv uuesti sõnastada.

| 2.2 | Toksiliste või ohtlike ainete osas on komisjoni talitlused seisukohal, et uuestisõnastamine toob tagasihoidliku, ent selge üldise kasu. Lisaks on soovitatavatel võimalustel märkimisväärne kumulatiivne mõju, täpsustades direktiivi ning ühtlustades selle jõustamist ja elluviimist, aidates nii kaasa paremale reguleerimisele. |
| --- | --- |

2.2

Toksiliste või ohtlike ainete osas on komisjoni talitlused seisukohal, et uuestisõnastamine toob tagasihoidliku, ent selge üldise kasu. Lisaks on soovitatavatel võimalustel märkimisväärne kumulatiivne mõju, täpsustades direktiivi ning ühtlustades selle jõustamist ja elluviimist, aidates nii kaasa paremale reguleerimisele.

| 2.3 | Eelkõige on tegemist kahe direktiivi reguleerimisala laiendamisega, lisades varasemates direktiivides käsitletud seadmete hulka meditsiiniseadmed ning seire- ja kontrolliseadmed. Rõhk on asetatud vajadusele osa seadmetest jäätmetena käitlemise asemel taaskasutada.. Ringlussevõetud seadmete ja jäätmete eristamine peab põhinema asjakohastel deklaratsioonidel ja tõenditel. |
| --- | --- |

2.3

Eelkõige on tegemist kahe direktiivi reguleerimisala laiendamisega, lisades varasemates direktiivides käsitletud seadmete hulka meditsiiniseadmed ning seire- ja kontrolliseadmed. Rõhk on asetatud vajadusele osa seadmetest jäätmetena käitlemise asemel taaskasutada.. Ringlussevõetud seadmete ja jäätmete eristamine peab põhinema asjakohastel deklaratsioonidel ja tõenditel.

| 2.4 | Säilib uuestisõnastatud ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiivi õiguslik alus (artikkel 95, siseturg) ning uuestisõnastatud elektri- ja elektroonikaseadmete romude direktiivi õiguslik alus (artikkel 175, keskkond), mis on kooskõlas oma üldjoontes samaks jäänud vastavate eesmärkidega. |
| --- | --- |

2.4

Säilib uuestisõnastatud ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiivi õiguslik alus (artikkel 95, siseturg) ning uuestisõnastatud elektri- ja elektroonikaseadmete romude direktiivi õiguslik alus (artikkel 175, keskkond), mis on kooskõlas oma üldjoontes samaks jäänud vastavate eesmärkidega.

| 2.5 | Ohtlike ainete kasutamise piiramise uuestisõnastatud direktiivi lisades täpsustatakse küsimuse all olevate seadmete kategooriad (I ja II lisa) ning need moodustavad uue viite elektri- ja elektroonikaseadmete romude uuestisõnastatud direktiivi jaoks. Ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiivis sätestatud toksiliste või ohtlike ainete piirang jääb kehtima nende laadi ja lubatud koguse piirangute suhtes. Teaduslikku ja tehnilist arengut ning võimalikke erandeid võetakse arvesse kontrolliga komiteemenetlusega. |
| --- | --- |

2.5

Ohtlike ainete kasutamise piiramise uuestisõnastatud direktiivi lisades täpsustatakse küsimuse all olevate seadmete kategooriad (I ja II lisa) ning need moodustavad uue viite elektri- ja elektroonikaseadmete romude uuestisõnastatud direktiivi jaoks. Ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiivis sätestatud toksiliste või ohtlike ainete piirang jääb kehtima nende laadi ja lubatud koguse piirangute suhtes. Teaduslikku ja tehnilist arengut ning võimalikke erandeid võetakse arvesse kontrolliga komiteemenetlusega.

| 2.6 | Komisjoni arvates on keskkonnaeelised tõenäoliselt märkimisväärseid: mitmeid tonne ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiivis kirjeldatud raskemetallist (> 1 400 tonni pliid, umbes 2,2 tonni kaadmiumi) kasutatakse meditsiiniseadmetes ning kontrolli- ja seireseadmetes, mis moodustab kaaluliselt 0,2–0,3 % elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmetest. Need ained võivad halva käitlemise korral keskkonda sattuda (vaid 49,7 % meditsiiniseadmete ja 65,2 % kontrolli- ja seireseadmete jäätmetest kogutakse eraldi kokku). Nende ainete kasutamise piiramine ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiivi raames võimaldab keskpikas ja pikas perspektiivis need ained toodetest ja nende jäätmetest kõrvaldada. Põhjalikum analüüs näitab, et isegi kõrgema ringlussevõtu määra puhul oleks nende seadmete lisamine ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiivi reguleerimisalasse keskkonnale kasulik. |
| --- | --- |

2.6

Komisjoni arvates on keskkonnaeelised tõenäoliselt märkimisväärseid: mitmeid tonne ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiivis kirjeldatud raskemetallist (> 1 400 tonni pliid, umbes 2,2 tonni kaadmiumi) kasutatakse meditsiiniseadmetes ning kontrolli- ja seireseadmetes, mis moodustab kaaluliselt 0,2–0,3 % elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmetest. Need ained võivad halva käitlemise korral keskkonda sattuda (vaid 49,7 % meditsiiniseadmete ja 65,2 % kontrolli- ja seireseadmete jäätmetest kogutakse eraldi kokku). Nende ainete kasutamise piiramine ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiivi raames võimaldab keskpikas ja pikas perspektiivis need ained toodetest ja nende jäätmetest kõrvaldada. Põhjalikum analüüs näitab, et isegi kõrgema ringlussevõtu määra puhul oleks nende seadmete lisamine ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiivi reguleerimisalasse keskkonnale kasulik.

| 2.7 | Ühtlustatud määratluste põimimine kõigisse teemaga seotud direktiividesse aitaks kaasa ka paremale kohaldamisele ning haldustakistuse (vt allolev punkt 3.3) ja liiga erinevate rakendusmenetluste vältimisele. |
| --- | --- |

2.7

Ühtlustatud määratluste põimimine kõigisse teemaga seotud direktiividesse aitaks kaasa ka paremale kohaldamisele ning haldustakistuse (vt allolev punkt 3.3) ja liiga erinevate rakendusmenetluste vältimisele.

3.   Üldised märkused

Üldised märkused

| 3.1 | Selliste vahendite nagu elektri- ja elektroonikaseadmete romude direktiiv ning ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiiv uuestisõnastamise tehnika võib kaasa tuua, nagu ka kõnealuse juhtumi puhul, eelnevate õigusaktide märkimisväärse ümberkorraldamise. |
| --- | --- |

3.1

Selliste vahendite nagu elektri- ja elektroonikaseadmete romude direktiiv ning ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiiv uuestisõnastamise tehnika võib kaasa tuua, nagu ka kõnealuse juhtumi puhul, eelnevate õigusaktide märkimisväärse ümberkorraldamise.

| 3.2 | Kõrvaldada tuleb kõik ebamäärasused seoses reguleerimisala ja määratlustega ning liikmesriikide erinevad arusaamad toodete vastavusest nõuetele ja vanemate õigusaktide võimalik kattumine uue õigusraamistikuga REACH. Kavandatud meetmete elluviimise kulude ja halduskulude piiramiseks on hädavajalik tõeline ühtlustamine. |
| --- | --- |

3.2

Kõrvaldada tuleb kõik ebamäärasused seoses reguleerimisala ja määratlustega ning liikmesriikide erinevad arusaamad toodete vastavusest nõuetele ja vanemate õigusaktide võimalik kattumine uue õigusraamistikuga REACH. Kavandatud meetmete elluviimise kulude ja halduskulude piiramiseks on hädavajalik tõeline ühtlustamine.

| 3.3 | Suurendada tuleb nende kahe direktiivi täiendavust ja sidusust ühenduse teiste õigusaktidega (toodete turustamise ühine raamistik, (1) REACH, (2) ökodisaini direktiiv (3)). |
| --- | --- |

3.3

Suurendada tuleb nende kahe direktiivi täiendavust ja sidusust ühenduse teiste õigusaktidega (toodete turustamise ühine raamistik, (1) REACH, (2) ökodisaini direktiiv (3)).

1

2

3

| 3.4 | Komitee märgib rahuldusega, et elektri-ja elektroonikaseadmetes kasutatavate piiratud või keelatud ainete loetelu ei ole muudetud. See aitab säilitada töötajate ja tarbijate võrdse kaitse taseme. |
| --- | --- |

3.4

Komitee märgib rahuldusega, et elektri-ja elektroonikaseadmetes kasutatavate piiratud või keelatud ainete loetelu ei ole muudetud. See aitab säilitada töötajate ja tarbijate võrdse kaitse taseme.

| 3.5 | Sellega seoses rõhutab komitee vajadust olla valvas arvukate ohtlike jäätmete ebaseadusliku veoga riikidesse, mis ei ole tehniliselt varustatud nende sobivaks käitlemiseks. See toob kaasa tõsiseid tagajärgi nende riikide keskkonnale ja tervisele. Elektrooniliste jäätmete käitlus tekitab mõnedes neist riikidest juba praegu tõsiseid rahvatervise probleeme. Tegemist on olukorraga, mis võib veelgi halveneda, kui elektri- ja elektroonikaseadmete romude direktiivis sätestatud jäätmete eelkäitlemist ei tehta korralikult ja kui reguleerimisala laiendamisega kategooriatele 8 ja 9 lisanduvad uued riskid. |
| --- | --- |

3.5

Sellega seoses rõhutab komitee vajadust olla valvas arvukate ohtlike jäätmete ebaseadusliku veoga riikidesse, mis ei ole tehniliselt varustatud nende sobivaks käitlemiseks. See toob kaasa tõsiseid tagajärgi nende riikide keskkonnale ja tervisele. Elektrooniliste jäätmete käitlus tekitab mõnedes neist riikidest juba praegu tõsiseid rahvatervise probleeme. Tegemist on olukorraga, mis võib veelgi halveneda, kui elektri- ja elektroonikaseadmete romude direktiivis sätestatud jäätmete eelkäitlemist ei tehta korralikult ja kui reguleerimisala laiendamisega kategooriatele 8 ja 9 lisanduvad uued riskid.

| 3.6 | Komitee märgib, et uuestisõnastamisega ei muudetud keelatud või piiratud ainete loetelu. Oluline on jälgida, et kõige toksilisemate ja ohtlikemate ainete võimalike asendusainete lubamist kaaludes oleks tagatud, et need ained ise endast ohtu ei kujuta. Võimalikud erandid peaksid puudutama ainult praeguse tehnoloogilise teadmise ja arengu seisukohalt täiesti asendamatuid aineid ning nende jaoks tuleb kehtestada kõik vajalikud kaitse- ja ettevaatusabinõud. |
| --- | --- |

3.6

Komitee märgib, et uuestisõnastamisega ei muudetud keelatud või piiratud ainete loetelu. Oluline on jälgida, et kõige toksilisemate ja ohtlikemate ainete võimalike asendusainete lubamist kaaludes oleks tagatud, et need ained ise endast ohtu ei kujuta. Võimalikud erandid peaksid puudutama ainult praeguse tehnoloogilise teadmise ja arengu seisukohalt täiesti asendamatuid aineid ning nende jaoks tuleb kehtestada kõik vajalikud kaitse- ja ettevaatusabinõud.

| 3.7 | Ohtlike ainete kasutamise piiramise uuestisõnastatud direktiivi I ja II lisas määratletud reguleerimisala võib komisjon muuta kontrolliga komiteemenetlusega. Komitee on aga siiski seisukohal, et enne kõiki sisulisi muudatusi tuleks läbi viia uued mõjuhinnangud ja eelkonsultatsioonid. Komitee tervitab REACH–meetodi kasutamist ainete võimalike uute keeldude kehtestamisel. |
| --- | --- |

3.7

Ohtlike ainete kasutamise piiramise uuestisõnastatud direktiivi I ja II lisas määratletud reguleerimisala võib komisjon muuta kontrolliga komiteemenetlusega. Komitee on aga siiski seisukohal, et enne kõiki sisulisi muudatusi tuleks läbi viia uued mõjuhinnangud ja eelkonsultatsioonid. Komitee tervitab REACH–meetodi kasutamist ainete võimalike uute keeldude kehtestamisel.

| 3.8 | Komitee tunnistab, et kõigi asjakohaste direktiivide (vt eelpool punkt 3.3) määratluste läbiv ühtlustamine toob juurde selgust ja aitab vähendada halduskulusid. |
| --- | --- |

3.8

Komitee tunnistab, et kõigi asjakohaste direktiivide (vt eelpool punkt 3.3) määratluste läbiv ühtlustamine toob juurde selgust ja aitab vähendada halduskulusid.

| 3.9 | Komitee tunnistab samas, et mõistliku ajapiirangu (neli aastat) kehtestamine teatud ainete väljajätmiseks soodustab alternatiivsete lahenduste otsimist, pakkudes samal ajal tootjate jaoks piisavat õiguslikku kindlust. |
| --- | --- |

3.9

Komitee tunnistab samas, et mõistliku ajapiirangu (neli aastat) kehtestamine teatud ainete väljajätmiseks soodustab alternatiivsete lahenduste otsimist, pakkudes samal ajal tootjate jaoks piisavat õiguslikku kindlust.

| 3.10 | Komitee on teadlik sellest, et muudetud reguleeriv raamistik mõjutab ettevõtete kasvu ja tööhõivet, ning tervitab ühtsuse parandamist kahe uuestisõnastatud direktiivi vahel ning direktiivides edendatud õigusaktide lihtsustamist ja halduslikku lihtsustamist. |
| --- | --- |

3.10

Komitee on teadlik sellest, et muudetud reguleeriv raamistik mõjutab ettevõtete kasvu ja tööhõivet, ning tervitab ühtsuse parandamist kahe uuestisõnastatud direktiivi vahel ning direktiivides edendatud õigusaktide lihtsustamist ja halduslikku lihtsustamist.

| 3.11 | Komitee kiidab heaks ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiivi reguleerimisala laiendamise seadmete kahele täiendavale kategooriale (kategooriad 8 ja 9: meditsiiniseadmed ning kontrolli- ja seireseadmed) ning põhimõtte kasutada uuesti osa kokku kogutud seadmetest. Deklaratsioonil ja võimalikul kontrollil põhinev järelevalve, mis võimaldab eristada jäätmeid ringlussevõetud seadmetest, on komitee arvates proportsionaalne. |
| --- | --- |

3.11

Komitee kiidab heaks ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiivi reguleerimisala laiendamise seadmete kahele täiendavale kategooriale (kategooriad 8 ja 9: meditsiiniseadmed ning kontrolli- ja seireseadmed) ning põhimõtte kasutada uuesti osa kokku kogutud seadmetest. Deklaratsioonil ja võimalikul kontrollil põhinev järelevalve, mis võimaldab eristada jäätmeid ringlussevõetud seadmetest, on komitee arvates proportsionaalne.

| 3.12 | Samuti kiidab komitee heaks asjaomaste ettevõtjate mõistete ühtlustamise turustamist käsitlevate õigusaktide paketis esitatud mõistetega ning uute määratluste lisamise (nt määratlus „meditsiiniseadmed”). |
| --- | --- |

3.12

Samuti kiidab komitee heaks asjaomaste ettevõtjate mõistete ühtlustamise turustamist käsitlevate õigusaktide paketis esitatud mõistetega ning uute määratluste lisamise (nt määratlus „meditsiiniseadmed”).

| 3.13 | Komitee avaldab tungivat soovi, et rakendamise ühtlustamine liikmesriikide tasandil oleks palju tõhusam, kui see on olnud uuestisõnastamisele eelnenud direktiivide puhul. Paari aasta pärast oleks soovitav hinnata, kas esitatud eesmärgid on tõhusal viisil saavutatud. |
| --- | --- |

3.13

Komitee avaldab tungivat soovi, et rakendamise ühtlustamine liikmesriikide tasandil oleks palju tõhusam, kui see on olnud uuestisõnastamisele eelnenud direktiivide puhul. Paari aasta pärast oleks soovitav hinnata, kas esitatud eesmärgid on tõhusal viisil saavutatud.

Brüssel, 10. juuni 2009

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Mario SEPI

---

(1)  ELT L 218, 13.2.2008, lk 82.

1

(2)  ELT L 396, 30.12.2006.

2

(3)  ELT L 191, 22.7.2005, lk 29.

3

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 306/39 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 306/39

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv elektri- ja elektroonikaseadmete romude kohta”

KOM(2008) 810 lõplik – 2008/0241 (COD)

2009/C 306/09

20. jaanuaril 2009 otsustas nõukogu vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 175 lõikele 1 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv elektri- ja elektroonikaseadmete romude kohta”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon võttis arvamuse vastu 18. mail 2009. Raportöör oli Sylvia GAUCI.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 454. istungjärgul 10.–11. juunil 2009 (11. juuni istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 103, erapooletuks jäi 3.

1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| 1.1 | Elektroonikaromude direktiivi läbivaatamise eesmärk peaks olema positiivse keskkonna- ja majandusliku mõju avaldamine. See tuleb kasuks keskkonnale, ettevõtjatele ja Euroopa kodanikele. |
| --- | --- |

1.1

Elektroonikaromude direktiivi läbivaatamise eesmärk peaks olema positiivse keskkonna- ja majandusliku mõju avaldamine. See tuleb kasuks keskkonnale, ettevõtjatele ja Euroopa kodanikele.

| 1.2 | Kogemustest nähtub, et elektroonikaromude direktiivi eesmärk – saavutada toimiv lähenemine siseturu jäätmekäitluse osas – ei ole realiseerunud. |
| --- | --- |

1.2

Kogemustest nähtub, et elektroonikaromude direktiivi eesmärk – saavutada toimiv lähenemine siseturu jäätmekäitluse osas – ei ole realiseerunud.

| 1.3 | Kõnealuse direktiivi kohaldamise ajal on ilmnenud palju probleeme, mis on olnud tingitud suurtest erinevustest liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

1.3

Kõnealuse direktiivi kohaldamise ajal on ilmnenud palju probleeme, mis on olnud tingitud suurtest erinevustest liikmesriikide vahel.

| 1.4 | Need erinevused tulenevad osaliselt ebaselgetest mõistetest direktiivis, kuid ka liikmesriikidele jäetud vabadusest selle kohaldamisel vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 175. |
| --- | --- |

1.4

Need erinevused tulenevad osaliselt ebaselgetest mõistetest direktiivis, kuid ka liikmesriikidele jäetud vabadusest selle kohaldamisel vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 175.

2.   Järeldused ja soovitused

Järeldused ja soovitused

| 2.1 | Komiteel on praegu võimalus vaadelda kokkuvõtlikult küsimusi, mida tuleks käsitleda elektroonikaromude direktiivi läbivaatamise käigus. |
| --- | --- |

2.1

Komiteel on praegu võimalus vaadelda kokkuvõtlikult küsimusi, mida tuleks käsitleda elektroonikaromude direktiivi läbivaatamise käigus.

| 2.2 | Elektroonikaromude direktiiv pakub lihtsustamisvõimalusi, vähendades turul osalevate ettevõtete halduskoormust. |
| --- | --- |

2.2

Elektroonikaromude direktiiv pakub lihtsustamisvõimalusi, vähendades turul osalevate ettevõtete halduskoormust.

| 2.3 | Kõnealuse direktiivi läbivaatamisel peaks Euroopa Liit koos riiklike ametkondadega tagama, et direktiiv looks võrdsed võimalused kõigis ELi riikides. Soovitav oleks kahekordne õiguslik alus ELi asutamislepingu artiklite 95 ja 175 kujul, kusjuures uute toodete turule viimise ulatuse, määratluse, toodetele esitatavate nõuete ja tootja vastutusega seotud sätted peaksid juhinduma artiklist 95 ning eesmärkide ja jäätmekäitlusega seotud sätted artiklist 175. |
| --- | --- |

2.3

Kõnealuse direktiivi läbivaatamisel peaks Euroopa Liit koos riiklike ametkondadega tagama, et direktiiv looks võrdsed võimalused kõigis ELi riikides. Soovitav oleks kahekordne õiguslik alus ELi asutamislepingu artiklite 95 ja 175 kujul, kusjuures uute toodete turule viimise ulatuse, määratluse, toodetele esitatavate nõuete ja tootja vastutusega seotud sätted peaksid juhinduma artiklist 95 ning eesmärkide ja jäätmekäitlusega seotud sätted artiklist 175.

| 2.4 | Kõik tootmisahelas osalejad, sealhulgas tootjad, importijad, jaemüüjad, kauplejad ja jäätmekäitlejad, peaksid elektroonikaromude direktiivi osas kandma ühesugust vastutust. |
| --- | --- |

2.4

Kõik tootmisahelas osalejad, sealhulgas tootjad, importijad, jaemüüjad, kauplejad ja jäätmekäitlejad, peaksid elektroonikaromude direktiivi osas kandma ühesugust vastutust.

| 2.5 | Direktiivi läbivaatamine peaks võimaldama edaspidi omavahel paremini haakuda neil sätetel, mis puudutavad keskkonna kaitset, ning neil, mis kaitsevad siseturu sujuvat toimimist. |
| --- | --- |

2.5

Direktiivi läbivaatamine peaks võimaldama edaspidi omavahel paremini haakuda neil sätetel, mis puudutavad keskkonna kaitset, ning neil, mis kaitsevad siseturu sujuvat toimimist.

| 2.6 | Eelkõige ei tohiks tootja määratlemine tekitada juurde tõkkeid siseturul. See oleks paremas kooskõlas Euroopa Kohtu viimase aja praktikaga, mille kohaselt keskkonnakaitse ei tohi minna vastuollu siseturu põhimõtetega. Elektri- ja elektroonikaseadmete romude uuesti sõnastatud direktiivi ettepaneku artikli 3 punktis j esitatud tootja määratlus peaks võimalikult suures ulatuses olema vastavuses otsuses 768/2008/EÜ kehtestatud asjaomaste määratlustega, tunnustades elektri- ja elektroonikaseadmete romude direktiivist tulenevat erikohustust, nimelt et kogumise ja ringlussevõtu registreerimine ja rahastamine ei ole toote tunnusjooned (nt koostis, koostisosad, keskkonnamõju), vaid lisakohustused, mida tuleb täita vaid riiklikul tasandil (st turujärelevalve ja jõustamine). |
| --- | --- |

2.6

Eelkõige ei tohiks tootja määratlemine tekitada juurde tõkkeid siseturul. See oleks paremas kooskõlas Euroopa Kohtu viimase aja praktikaga, mille kohaselt keskkonnakaitse ei tohi minna vastuollu siseturu põhimõtetega. Elektri- ja elektroonikaseadmete romude uuesti sõnastatud direktiivi ettepaneku artikli 3 punktis j esitatud tootja määratlus peaks võimalikult suures ulatuses olema vastavuses otsuses 768/2008/EÜ kehtestatud asjaomaste määratlustega, tunnustades elektri- ja elektroonikaseadmete romude direktiivist tulenevat erikohustust, nimelt et kogumise ja ringlussevõtu registreerimine ja rahastamine ei ole toote tunnusjooned (nt koostis, koostisosad, keskkonnamõju), vaid lisakohustused, mida tuleb täita vaid riiklikul tasandil (st turujärelevalve ja jõustamine).

| 2.7 | Muudetud direktiiv ei tohiks luua takistusi kulude jagamise tavadele elektroonikaromude käitluses, tuginedes praegusele turuosale. II lisa silmas pidades on oluline, et huvitatud osapooltel lubatakse jätkata käitlusstandardite väljatöötamist. Hetkel on elektroonikaromude käitlemisel osutunud edukaks turuosadel põhinevad kollektiivsed süsteemid. |
| --- | --- |

2.7

Muudetud direktiiv ei tohiks luua takistusi kulude jagamise tavadele elektroonikaromude käitluses, tuginedes praegusele turuosale. II lisa silmas pidades on oluline, et huvitatud osapooltel lubatakse jätkata käitlusstandardite väljatöötamist. Hetkel on elektroonikaromude käitlemisel osutunud edukaks turuosadel põhinevad kollektiivsed süsteemid.

| 2.8 | Direktiiv peaks täitma oma sotsiaalset eesmärki: kaitsta keskkonda ja vähendada jäätmete mõju inimeste tervisele. Elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmevoogude juhtimine ELis kulutõhusal viisil peaks aitama vältida sedalaadi jäätmete transportimist kolmandatesse riikidesse, kus keskkonnastandardid on madalamad ja ohud kõnealuseid jäätmeid käitlevale personalile suuremad. |
| --- | --- |

2.8

Direktiiv peaks täitma oma sotsiaalset eesmärki: kaitsta keskkonda ja vähendada jäätmete mõju inimeste tervisele. Elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmevoogude juhtimine ELis kulutõhusal viisil peaks aitama vältida sedalaadi jäätmete transportimist kolmandatesse riikidesse, kus keskkonnastandardid on madalamad ja ohud kõnealuseid jäätmeid käitlevale personalile suuremad.

3.   Konkreetsed märkused artiklite kohta

Konkreetsed märkused artiklite kohta

3.1   Artikli 3 uus punkt j: tootja määratlemine

Artikli 3 uus punkt j: tootja määratlemine

| 3.1.1 | Komitee on nõus tootja uue määratlusega, kuid juhib samas tähelepanu sellele, et kõnealune määratlus võib kaasa tuua süsteemi ärakasutamise ja konkurentsimoonutused. |
| --- | --- |

3.1.1

Komitee on nõus tootja uue määratlusega, kuid juhib samas tähelepanu sellele, et kõnealune määratlus võib kaasa tuua süsteemi ärakasutamise ja konkurentsimoonutused.

| 3.1.2 | Selle eesmärk on tagada siseturu sujuv toimimine. Selles osas palub komitee komisjonil menetlusi lihtsustada ning takistada süsteemi ärakasutamist. |
| --- | --- |

3.1.2

Selle eesmärk on tagada siseturu sujuv toimimine. Selles osas palub komitee komisjonil menetlusi lihtsustada ning takistada süsteemi ärakasutamist.

| 3.1.3 | Tootja määratluse muutmine ning selliste mõistete täpsustamine nagu „turul kättesaadavaks tegemine” vastavalt artikli 3 uuele punktile o ja „turuleviimine” artikli 3 uue punkti p sõnastuses võimaldab ettevõtjatel vabatahtlikult võtta konkreetseid meetmeid, ilma et nad peaksid kartma, et nad peavad kandma toodete olelustsükli lõpuga seonduvad kulud. |
| --- | --- |

3.1.3

Tootja määratluse muutmine ning selliste mõistete täpsustamine nagu „turul kättesaadavaks tegemine” vastavalt artikli 3 uuele punktile o ja „turuleviimine” artikli 3 uue punkti p sõnastuses võimaldab ettevõtjatel vabatahtlikult võtta konkreetseid meetmeid, ilma et nad peaksid kartma, et nad peavad kandma toodete olelustsükli lõpuga seonduvad kulud.

| 3.1.4 | Tehes vahet iga ettevõtja rolli vahel, võivad ettevõtted kulusid ette näha ja seega võtta selgema vastutuse seoses oma osaga elektri- ja elektroonikaseadmete tarneahelas. |
| --- | --- |

3.1.4

Tehes vahet iga ettevõtja rolli vahel, võivad ettevõtted kulusid ette näha ja seega võtta selgema vastutuse seoses oma osaga elektri- ja elektroonikaseadmete tarneahelas.

| 3.1.5 | Praktikas rakendamisel tuleb tagada liikmesriikidele võimalus kehtestada riiklikke kohustusi füüsilistele või juriidilistele isikutele, kes viivad esimest korda tooteid oma riigi turule kolmandatest riikidest või ka ühendusse kuuluvatest riikidest (ühendusesisene kaubandus). Seetõttu võivad liikmesriigid kehtestada proportsionaalsed meetmed, mis võimaldavad neil kõnealused isikud kindlaks teha ja nõuda neilt müügist tulenevate elektri- ja elektroonikaromude käitluse registreerimist ning rahastamist. |
| --- | --- |

3.1.5

Praktikas rakendamisel tuleb tagada liikmesriikidele võimalus kehtestada riiklikke kohustusi füüsilistele või juriidilistele isikutele, kes viivad esimest korda tooteid oma riigi turule kolmandatest riikidest või ka ühendusse kuuluvatest riikidest (ühendusesisene kaubandus). Seetõttu võivad liikmesriigid kehtestada proportsionaalsed meetmed, mis võimaldavad neil kõnealused isikud kindlaks teha ja nõuda neilt müügist tulenevate elektri- ja elektroonikaromude käitluse registreerimist ning rahastamist.

| 3.1.6 | Komitee arvates saab tänu tootja mõiste selgele määratlusele kõige paremini positiivset keskkonnamõju saavutada ja kulutõhusust suurendada järgmistel viisidel:






  — | tootja määratlus peaks katma samu ettevõtjaid kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- | --- |

3.1.6

Komitee arvates saab tänu tootja mõiste selgele määratlusele kõige paremini positiivset keskkonnamõju saavutada ja kulutõhusust suurendada järgmistel viisidel:

—

tootja määratlus peaks katma samu ettevõtjaid kõigis liikmesriikides;

| — | komitee on samuti seisukohal, et riiklikud tootjaregistrid peaksid toimima ühtlustatumad viisil. Erinevad haldusnõuded erinevates riiklikes registreerimis- ja aruandlusskeemides tekitavad tõepoolest lisakulusid tootjatele, kes tegutsevad piiriüleselt siseturul; |
| --- | --- |

—

komitee on samuti seisukohal, et riiklikud tootjaregistrid peaksid toimima ühtlustatumad viisil. Erinevad haldusnõuded erinevates riiklikes registreerimis- ja aruandlusskeemides tekitavad tõepoolest lisakulusid tootjatele, kes tegutsevad piiriüleselt siseturul;

| — | tootjaregistrid erinevad tootjatelt kogutava teabe ja toimimispõhimõtete poolest. Muu hulgas erinevad registrites varustuse liikide määratlused, kaalu kriteeriumid, kogutavate koguste väljaarvestamise alus ja samuti kaalutlused müügiks teistesse liikmesriikidesse. Erinevad ka andmete esitamise sagedus ja perioodilisus; |
| --- | --- |

—

tootjaregistrid erinevad tootjatelt kogutava teabe ja toimimispõhimõtete poolest. Muu hulgas erinevad registrites varustuse liikide määratlused, kaalu kriteeriumid, kogutavate koguste väljaarvestamise alus ja samuti kaalutlused müügiks teistesse liikmesriikidesse. Erinevad ka andmete esitamise sagedus ja perioodilisus;

| — | komitee peab seepärast vajalikuks, et Euroopa Liidu institutsioonid annaksid välja soovitusi ja suuniseid kõnealuse eesmärgi saavutamiseks pärast asjaomaseid konsultatsioone sidusrühmadega; |
| --- | --- |

—

komitee peab seepärast vajalikuks, et Euroopa Liidu institutsioonid annaksid välja soovitusi ja suuniseid kõnealuse eesmärgi saavutamiseks pärast asjaomaseid konsultatsioone sidusrühmadega;

| — | komitee on veendumusel, et riiklike registrite Euroopa võrgustiku loomise eesmärk peaks olema vahetada teavet. Võrgustik lihtsustaks tootjate registreerimist liikmesriikides ühtlustatud viisil, nii et nende tegevus oleks jälgitav kogu Euroopa Liidus. See kergendaks registreeritud ettevõtete halduskoormust ja võimaldaks direktiivi tõhusamalt rakendada. Ühtlustamise parandamine ja bürokraatia vähendamine lihtsustaksid keskkonnasäästlikkuse suurendamist ja keskkonnaalaste eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

—

komitee on veendumusel, et riiklike registrite Euroopa võrgustiku loomise eesmärk peaks olema vahetada teavet. Võrgustik lihtsustaks tootjate registreerimist liikmesriikides ühtlustatud viisil, nii et nende tegevus oleks jälgitav kogu Euroopa Liidus. See kergendaks registreeritud ettevõtete halduskoormust ja võimaldaks direktiivi tõhusamalt rakendada. Ühtlustamise parandamine ja bürokraatia vähendamine lihtsustaksid keskkonnasäästlikkuse suurendamist ja keskkonnaalaste eesmärkide saavutamist;

| — | komitee on seisukohal, et ärakasutamiste vältimiseks tuleks luua Euroopa arvelduskoda, mille ülesanne oleks kaubavoogude kontrollimine ja jälgimine, kõigi Euroopa kogumis- ja taaskasutussüsteemide rahanduslik võrdsustamine ning ka Euroopa Liidu üksikute liikmesriikide vaheline vastastikune (haldusalaste) õigusnormide täitmise järelevalve ja tõhusa õigusabi osutamine. |
| --- | --- |

—

komitee on seisukohal, et ärakasutamiste vältimiseks tuleks luua Euroopa arvelduskoda, mille ülesanne oleks kaubavoogude kontrollimine ja jälgimine, kõigi Euroopa kogumis- ja taaskasutussüsteemide rahanduslik võrdsustamine ning ka Euroopa Liidu üksikute liikmesriikide vaheline vastastikune (haldusalaste) õigusnormide täitmise järelevalve ja tõhusa õigusabi osutamine.

3.2   Artikkel 5: lahuskogumine

Artikkel 5: lahuskogumine

| 3.2.1 | Elektroonikaromude tagasivõtmise viise on vaja parandada, et koguda eratarbijailt ulatuslikult kodumasinaid. |
| --- | --- |

3.2.1

Elektroonikaromude tagasivõtmise viise on vaja parandada, et koguda eratarbijailt ulatuslikult kodumasinaid.

| 3.2.2 | Komitee soovitab tungivalt, et oleks tagatud niisuguste jäätmete tasuta tagastamine turustajale arvulise vastavuse alusel, kui seade on tarnitud seadmega sama tüüpi ning see on täitnud tarnitud seadmega samasugust otstarvet. |
| --- | --- |

3.2.2

Komitee soovitab tungivalt, et oleks tagatud niisuguste jäätmete tasuta tagastamine turustajale arvulise vastavuse alusel, kui seade on tarnitud seadmega sama tüüpi ning see on täitnud tarnitud seadmega samasugust otstarvet.

| 3.2.3 | Samas arvab komitee, et tarbijaid peaks teavitama nende õiguste ulatusest, et vältida segadust seoses turul osalevate ettevõtjate rolliga. Turul osalevaid ettevõtjaid ei tohiks käsitada tarbija arvel jäätmete kogujatena, mingeid piire seadmata. Eelkõige peaks turul osalevatel ettevõtjatel olema vabadus korraldada oma tagasivõtmise kohustust seni, kui tagasivõtmine ei toimu samaaegselt ostetud kauba kättetoimetamisega. Komitee arvates saaks sel viisil hoida kokku ettevõtete veo- ja personalikulusid. Kõnealune sääst on arukas nii keskkonna- kui ka konkurentsivõime aspektist. |
| --- | --- |

3.2.3

Samas arvab komitee, et tarbijaid peaks teavitama nende õiguste ulatusest, et vältida segadust seoses turul osalevate ettevõtjate rolliga. Turul osalevaid ettevõtjaid ei tohiks käsitada tarbija arvel jäätmete kogujatena, mingeid piire seadmata. Eelkõige peaks turul osalevatel ettevõtjatel olema vabadus korraldada oma tagasivõtmise kohustust seni, kui tagasivõtmine ei toimu samaaegselt ostetud kauba kättetoimetamisega. Komitee arvates saaks sel viisil hoida kokku ettevõtete veo- ja personalikulusid. Kõnealune sääst on arukas nii keskkonna- kui ka konkurentsivõime aspektist.

3.3   Artikkel 7: kogumise määr

Artikkel 7: kogumise määr

| 3.3.1 | Komitee on nõus praeguse kogumiseesmärgi läbivaatamisega. Siiski on müügimahul põhinev elektroonikaromude kogumismäär sobimatu, kuna peaaegu alati on toodete eluiga pikem kui üks-kaks aastat, mis tähendab, et need ei saabu taaskasutusse kaks aastat pärast müüki. |
| --- | --- |

3.3.1

Komitee on nõus praeguse kogumiseesmärgi läbivaatamisega. Siiski on müügimahul põhinev elektroonikaromude kogumismäär sobimatu, kuna peaaegu alati on toodete eluiga pikem kui üks-kaks aastat, mis tähendab, et need ei saabu taaskasutusse kaks aastat pärast müüki.

| 3.3.2 | Kuna materjalid on praegu kallimad kui 5–10 aastat tagasi, ei jõua väärtuslikumad (nt kõrge metallisisaldusega) elektri- ja elektroonikatoodete romud kehtestatud kogumiskohtadesse. Selle tulemusena ei registreerita selliselt kogutud elektri- ja elektroonikatoodete romusid ametlikus kogumissüsteemis ning neid kas töödeldakse eeskirjadele mittevastavalt, jäetakse töötlemata või viiakse prügilasse. Selliseid romusid võidakse ka ebaseaduslikult eksportida, asjakohaselt töödelda või seaduslikult eksportida. Täpsed andmed selliste kõrvaletoimetatud elektri- ja elektroonikaseadmete romude saatuse kohta praegu puuduvad (vt Euroopa Keskkonnaagentuuri 2009. aasta märtsikuu aruanne). |
| --- | --- |

3.3.2

Kuna materjalid on praegu kallimad kui 5–10 aastat tagasi, ei jõua väärtuslikumad (nt kõrge metallisisaldusega) elektri- ja elektroonikatoodete romud kehtestatud kogumiskohtadesse. Selle tulemusena ei registreerita selliselt kogutud elektri- ja elektroonikatoodete romusid ametlikus kogumissüsteemis ning neid kas töödeldakse eeskirjadele mittevastavalt, jäetakse töötlemata või viiakse prügilasse. Selliseid romusid võidakse ka ebaseaduslikult eksportida, asjakohaselt töödelda või seaduslikult eksportida. Täpsed andmed selliste kõrvaletoimetatud elektri- ja elektroonikaseadmete romude saatuse kohta praegu puuduvad (vt Euroopa Keskkonnaagentuuri 2009. aasta märtsikuu aruanne).

| 3.3.3 | Komitee arvates peaks turul olevatel ettevõtjatel lasuma tulevikus vastutus elektroonikaromude käitluse eest ning neil peaks olema suurem kontroll selle üle. |
| --- | --- |

3.3.3

Komitee arvates peaks turul olevatel ettevõtjatel lasuma tulevikus vastutus elektroonikaromude käitluse eest ning neil peaks olema suurem kontroll selle üle.

| 3.3.4 | Komitee märgib, et edu kogumise sihtarvu saavutamisel sõltub osaliselt välisteguritest, mille üle tootjatel puudub täielik kontroll. Siia hulka kuulub kogumispunktide kättesaadavus, aga ka lõppkasutajate tekitatud elektroonikaromude kogus. |
| --- | --- |

3.3.4

Komitee märgib, et edu kogumise sihtarvu saavutamisel sõltub osaliselt välisteguritest, mille üle tootjatel puudub täielik kontroll. Siia hulka kuulub kogumispunktide kättesaadavus, aga ka lõppkasutajate tekitatud elektroonikaromude kogus.

| 3.3.5 | Seepärast on komitee arvamusel, et vastutus ei peaks lasuma üksnes tootjatel. Uuringud on näidanud, et suuri elektroonikaromude voogusid kogutakse ja käideldakse väljaspool ametlikku käitlussüsteemi ning paljud sidusrühmad, mitte pelgalt tootjad, saavad mõjutada kogutavaid ja ringlussevõetud koguseid. |
| --- | --- |

3.3.5

Seepärast on komitee arvamusel, et vastutus ei peaks lasuma üksnes tootjatel. Uuringud on näidanud, et suuri elektroonikaromude voogusid kogutakse ja käideldakse väljaspool ametlikku käitlussüsteemi ning paljud sidusrühmad, mitte pelgalt tootjad, saavad mõjutada kogutavaid ja ringlussevõetud koguseid.

| 3.3.6 | Komitee rõhutab, et elektroonikaromude direktiivi läbivaatamise eesmärk peaks olema positiivsete keskkonnamõjude maksimaalne suurendamine (koguda rohkem) ning elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmekäitluse kulutõhususe parandamine (parem käitlemine). |
| --- | --- |

3.3.6

Komitee rõhutab, et elektroonikaromude direktiivi läbivaatamise eesmärk peaks olema positiivsete keskkonnamõjude maksimaalne suurendamine (koguda rohkem) ning elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmekäitluse kulutõhususe parandamine (parem käitlemine).

| 3.3.7 | Komitee on seisukohal, et kui kogumise sihtarvu mõõdetakse hetkel, mil elektroonikaromu jõuab ringlussevõtu süsteemi, siis paralleelsete voogude käitlemine ei võimalda tootjatel koguda sihtarvu saavutamiseks piisavalt romusid. Seepärast soovitab komitee, et tõhusam viis kogumise sihtarvude saavutamiseks on teostada mõõtmine siis, kui materjal jõuab ringlussevõtjani, kuna sel viisil hõlmatakse kõik elektroonikaromude vood ega vaadelda isoleerituna tootja voogusid.
  Kokkuvõttes rõhutab komitee, et paralleelvood peavad alluma reguleerimisele, et tagada kõigi elektroonikaromude ringlussevõtt vastavalt direktiivis sätestatud nõuetele, ning eriti seda, et seesugused teised osalejad peale elektri- ja elektroonikaseadmete tootjate peaksid olema kohustatud esitama andmeid nende poolt kogutud elektroonikaromude kohta. |
| --- | --- |

3.3.7

Komitee on seisukohal, et kui kogumise sihtarvu mõõdetakse hetkel, mil elektroonikaromu jõuab ringlussevõtu süsteemi, siis paralleelsete voogude käitlemine ei võimalda tootjatel koguda sihtarvu saavutamiseks piisavalt romusid. Seepärast soovitab komitee, et tõhusam viis kogumise sihtarvude saavutamiseks on teostada mõõtmine siis, kui materjal jõuab ringlussevõtjani, kuna sel viisil hõlmatakse kõik elektroonikaromude vood ega vaadelda isoleerituna tootja voogusid.

Kokkuvõttes rõhutab komitee, et paralleelvood peavad alluma reguleerimisele, et tagada kõigi elektroonikaromude ringlussevõtt vastavalt direktiivis sätestatud nõuetele, ning eriti seda, et seesugused teised osalejad peale elektri- ja elektroonikaseadmete tootjate peaksid olema kohustatud esitama andmeid nende poolt kogutud elektroonikaromude kohta.

3.4   Artikkel 12: kodumajapidamiste elektroonikaromude käitluse rahastamine

Artikkel 12: kodumajapidamiste elektroonikaromude käitluse rahastamine

| 3.4.1 | Komitee on seisukohal, et kodumajapidamiste elektroonikaromude käitluse rahastamine ei peaks lasuma täielikult tootjate õlul, nagu soovitatakse komisjoni ettepaneku uues artiklis 12. |
| --- | --- |

3.4.1

Komitee on seisukohal, et kodumajapidamiste elektroonikaromude käitluse rahastamine ei peaks lasuma täielikult tootjate õlul, nagu soovitatakse komisjoni ettepaneku uues artiklis 12.

| 3.4.2 | Komitee peab vajalikuks, et tootjaid stimuleeritakse valima individuaalsete või kollektiivsete lahenduste vahel sõltuvalt nende tootevalikust ja ärimudelist. |
| --- | --- |

3.4.2

Komitee peab vajalikuks, et tootjaid stimuleeritakse valima individuaalsete või kollektiivsete lahenduste vahel sõltuvalt nende tootevalikust ja ärimudelist.

| 3.4.3 | Praegu sätestatakse elektroonikaromude direktiivi artiklis 8, et elektri- ja elektroonikaseadmete tootjad peavad oma toodete olelusringi lõpul kandma nende ringlussevõtu kulud. ELis on elektroonikaromude direktiivi artikli 8 lõikega 2 kehtestatud individuaalne tootja vastutus, mille kohaselt vastutab iga tootja rahaliselt kodumajapidamiste selliste enda toodete jäätmete ringlussevõtu eest, mis viidi turule enne 13. augustit 2005. Tootja võib valida, kas ta täidab selle kohustuse individuaalselt või ühineb kollektiivse süsteemiga. |
| --- | --- |

3.4.3

Praegu sätestatakse elektroonikaromude direktiivi artiklis 8, et elektri- ja elektroonikaseadmete tootjad peavad oma toodete olelusringi lõpul kandma nende ringlussevõtu kulud. ELis on elektroonikaromude direktiivi artikli 8 lõikega 2 kehtestatud individuaalne tootja vastutus, mille kohaselt vastutab iga tootja rahaliselt kodumajapidamiste selliste enda toodete jäätmete ringlussevõtu eest, mis viidi turule enne 13. augustit 2005. Tootja võib valida, kas ta täidab selle kohustuse individuaalselt või ühineb kollektiivse süsteemiga.

| 3.4.4 | Praegu uurivad tootjad võimalikke lahendusi. Tõenäoliselt võivad tootjad lähitulevikus soovida selle küsimusega tegeleda kas individuaalselt või kollektiivses süsteemis. |
| --- | --- |

3.4.4

Praegu uurivad tootjad võimalikke lahendusi. Tõenäoliselt võivad tootjad lähitulevikus soovida selle küsimusega tegeleda kas individuaalselt või kollektiivses süsteemis.

| 3.4.5 | Komitee jagab seisukohta, et artikli 8 lõige 2 pakub sobilikku õiguslikku raamistikku elektroonikaromude tootja vastutuse põhimõtte rakendamisele. |
| --- | --- |

3.4.5

Komitee jagab seisukohta, et artikli 8 lõige 2 pakub sobilikku õiguslikku raamistikku elektroonikaromude tootja vastutuse põhimõtte rakendamisele.

| 3.4.6 | Direktiivi läbivaatamist tuleb käsitleda võimalusena tugevdada valikuvabadust tootja individuaalse vastutuse ja kollektiivsete lahenduste vahel. |
| --- | --- |

3.4.6

Direktiivi läbivaatamist tuleb käsitleda võimalusena tugevdada valikuvabadust tootja individuaalse vastutuse ja kollektiivsete lahenduste vahel.

Brüssel, 11. juuni 2009.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Mario SEPI

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 306/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 306/42

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa Liidu strateegia väljatöötamine sissetungivate liikide suhtes””

KOM(2008) 789 lõplik

2009/C 306/10

3. detsembril 2008 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa Liidu strateegia väljatöötamine sissetungivate liikide suhtes” ”

Komitee juhatus tegi 24. veebruaril 2009 kõnealuse arvamuse ettevalmistamise ülesandeks põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioonile.

Arvestades töö kiireloomulisust määras komitee täiskogu 454. istungjärgul 10.–11. juunil 2009 (11. juuni istungil) pearaportööriks Martin SIECKERI ja võttis vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 109, erapooletuks jäi 2 liiget.

1.   Järeldused ja soovitused

Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Sissetungivad liigid kujutavad endast järjest suuremat ohtu bioloogilisele mitmekesisusele, põllumajandusele ja rahvatervisele. Sissetungivate liikide hinnanguline maksumus on praegu 10 kuni 12 miljardit aastas, mistõttu on nad ka tõeliseks ohuks majandusele. |
| --- | --- |

1.1

Sissetungivad liigid kujutavad endast järjest suuremat ohtu bioloogilisele mitmekesisusele, põllumajandusele ja rahvatervisele. Sissetungivate liikide hinnanguline maksumus on praegu 10 kuni 12 miljardit aastas, mistõttu on nad ka tõeliseks ohuks majandusele.

| 1.2 | Komitee tunnistab, et on selge vajadus meetmete järele, nagu on väljendatud ka kõige kõrgemal poliitilisel tasandil, ja võtab teadmiseks teatises kirjeldatud neli võimalikku strateegiat sissetungivate liikidega toimetulekuks: „tavapärane tegevus”, olemasolevate õigusaktide ja vabatahtlike meetmete ärakasutamine, olemasolevate õigusaktide kohandamine ja tervikliku ning sihtotstarbelise ELi õigusakti loomine. |
| --- | --- |

1.2

Komitee tunnistab, et on selge vajadus meetmete järele, nagu on väljendatud ka kõige kõrgemal poliitilisel tasandil, ja võtab teadmiseks teatises kirjeldatud neli võimalikku strateegiat sissetungivate liikidega toimetulekuks: „tavapärane tegevus”, olemasolevate õigusaktide ja vabatahtlike meetmete ärakasutamine, olemasolevate õigusaktide kohandamine ja tervikliku ning sihtotstarbelise ELi õigusakti loomine.

| 1.3 | Komitee tunnistab, et dokumendis pakutakse välja suurepärane analüüs, kuid märgib samas, et ühendus oleks pidanud reageerima juba kolm aastat tagasi, kui võeti vastu bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava, ja nõuab seega viivitamatuid meetmeid. |
| --- | --- |

1.3

Komitee tunnistab, et dokumendis pakutakse välja suurepärane analüüs, kuid märgib samas, et ühendus oleks pidanud reageerima juba kolm aastat tagasi, kui võeti vastu bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava, ja nõuab seega viivitamatuid meetmeid.

| 1.4 | Komitee on veendunud, et parim viis sissetungivate liikide ohuga tegelemiseks oleks tervikliku, sihtotstarbelise ELi õigusakti vastuvõtmine, samuti selle rakendamise järelevalveks mõeldud Euroopa ameti loomine. |
| --- | --- |

1.4

Komitee on veendunud, et parim viis sissetungivate liikide ohuga tegelemiseks oleks tervikliku, sihtotstarbelise ELi õigusakti vastuvõtmine, samuti selle rakendamise järelevalveks mõeldud Euroopa ameti loomine.

| 1.5 | Komitee rõhutab vajadust parandada ELi üldsuse teadlikkust sissetungivate liikide tekitatud ohust seoses kiiresti areneva kaubandus- ja transporditegevusega. Seda võib saavutada teavitamis- ja koolitustegevuse abil, milles rõhutatakse puuduva/ebapiisava tegevuse tõttu tekkivaid erinevaid ohtusid ja majanduskulu. |
| --- | --- |

1.5

Komitee rõhutab vajadust parandada ELi üldsuse teadlikkust sissetungivate liikide tekitatud ohust seoses kiiresti areneva kaubandus- ja transporditegevusega. Seda võib saavutada teavitamis- ja koolitustegevuse abil, milles rõhutatakse puuduva/ebapiisava tegevuse tõttu tekkivaid erinevaid ohtusid ja majanduskulu.

| 1.6 | Komitee peab oluliseks, et sissetungivate liikide vastase võitluse sotsiaalseid aspekte – mida illustreerib nt märkimisväärne oht tervisele seoses laevade gaasiga desinfitseerimisega nende jõudmisel EU sadamatesse – võetaks ELi kehtivate õigusaktide ja uue tervikliku ELi õigusakti kohaldamisel nõuetekohaselt arvesse. |
| --- | --- |

1.6

Komitee peab oluliseks, et sissetungivate liikide vastase võitluse sotsiaalseid aspekte – mida illustreerib nt märkimisväärne oht tervisele seoses laevade gaasiga desinfitseerimisega nende jõudmisel EU sadamatesse – võetaks ELi kehtivate õigusaktide ja uue tervikliku ELi õigusakti kohaldamisel nõuetekohaselt arvesse.

2.   Kerkinud küsimused

Kerkinud küsimused

2.1   Mis on sissetungivad liigid?

Mis on sissetungivad liigid?

| 2.1.1 | Käesolevas dokumendis läbivalt kasutatud termin „sissetungivad liigid” on lühendatud bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni kontekstis esinevast terminist „sissetungivad võõrliigid” ja terminist „invasiivsed võõrliigid”. Sissetungivate liikidena käsitatakse üldiselt liike, mille introduktsioon ja/või levik võib ohustada bioloogilist mitmekesisust või tekitada muid ettenägematuid tagajärgi. Euroopa Komisjon märgib teatises, et sissetungivad liigid on Euroopa Liidus muutumas järjest suuremaks probleemiks. |
| --- | --- |

2.1.1

Käesolevas dokumendis läbivalt kasutatud termin „sissetungivad liigid” on lühendatud bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni kontekstis esinevast terminist „sissetungivad võõrliigid” ja terminist „invasiivsed võõrliigid”. Sissetungivate liikidena käsitatakse üldiselt liike, mille introduktsioon ja/või levik võib ohustada bioloogilist mitmekesisust või tekitada muid ettenägematuid tagajärgi. Euroopa Komisjon märgib teatises, et sissetungivad liigid on Euroopa Liidus muutumas järjest suuremaks probleemiks.

| 2.1.2 | ELi kuuenda teadusuuringute raamprogrammi rahastatud projekti DAISIE (1) raames tehti kindlaks, et Euroopas on praegu 10 882 võõrliiki, millest 10–15 % mõju majandusele ja ökosüsteemile on tõenäoliselt kahjulik. Peamised bioloogilisele mitmekesisusele otsest mõju avaldavad tegurid on elupaikade teisenemine, kliimamuutused, loodusressursside üleekspluateerimine, saastatus ja sissetungivad liigid (2). |
| --- | --- |

2.1.2

ELi kuuenda teadusuuringute raamprogrammi rahastatud projekti DAISIE (1) raames tehti kindlaks, et Euroopas on praegu 10 882 võõrliiki, millest 10–15 % mõju majandusele ja ökosüsteemile on tõenäoliselt kahjulik. Peamised bioloogilisele mitmekesisusele otsest mõju avaldavad tegurid on elupaikade teisenemine, kliimamuutused, loodusressursside üleekspluateerimine, saastatus ja sissetungivad liigid (2).

1

2

2.2   Vajadus meetmete järele

Vajadus meetmete järele

| 2.2.1 | ELil on küll olemas meetmed, mida rakendada kõnealusest viiest tegurist nelja puhul, kuid vastandina mitmele teisele OECD riigile ei ole ELi tasemel praegu terviklikku meedet sissetungivate liikidega võitlemiseks. Kui EL soovib saavutada oma eesmärki „peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine aastaks 2010” (3), tuleb hakata selle probleemiga tegelema. Lisaks sellele on sissetungivad liigid ELile ka suureks majanduslikuks ohuks. |
| --- | --- |

2.2.1

ELil on küll olemas meetmed, mida rakendada kõnealusest viiest tegurist nelja puhul, kuid vastandina mitmele teisele OECD riigile ei ole ELi tasemel praegu terviklikku meedet sissetungivate liikidega võitlemiseks. Kui EL soovib saavutada oma eesmärki „peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine aastaks 2010” (3), tuleb hakata selle probleemiga tegelema. Lisaks sellele on sissetungivad liigid ELile ka suureks majanduslikuks ohuks.

3

| 2.2.2 | Vajadust kooskõlastatud tegevuse järele sissetungivate liikide probleemi käsitlemisel on väljendatud kõige kõrgemal poliitilisel tasandil. Keskkonnanõukogu (4), Euroopa Parlament (5), Regioonide Komitee (6) ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on rõhutanud (7), et oleks vaja ELi sissetungivate liikide strateegiat, tõhusat varajase hoiatamise süsteemi ning tõhusaid vastumeetmeid ELi tasandil. Samalaadsed kohustused on lülitatud ka kuuendasse keskkonnaalasesse tegevusprogrammi, komisjoni teatisesse „Bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamine 2010. aastaks ja pärast seda” (8) ning sellest tulenevasse tegevuskavasse. |
| --- | --- |

2.2.2

Vajadust kooskõlastatud tegevuse järele sissetungivate liikide probleemi käsitlemisel on väljendatud kõige kõrgemal poliitilisel tasandil. Keskkonnanõukogu (4), Euroopa Parlament (5), Regioonide Komitee (6) ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on rõhutanud (7), et oleks vaja ELi sissetungivate liikide strateegiat, tõhusat varajase hoiatamise süsteemi ning tõhusaid vastumeetmeid ELi tasandil. Samalaadsed kohustused on lülitatud ka kuuendasse keskkonnaalasesse tegevusprogrammi, komisjoni teatisesse „Bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamine 2010. aastaks ja pärast seda” (8) ning sellest tulenevasse tegevuskavasse.

4

5

6

7

8

2.3   Peamine sissetoomisviis

Peamine sissetoomisviis

| 2.3.1 | Sissetungivad liigid võivad sattuda uuele territooriumile kolmel viisil: import kaubana, sissetoomine transpordivahendiga ja/või loomulik levik naaberpiirkonnast, kus antud liik on juba võõrliik. Neist kolmest viisist saame tuletada kuus peamist sissetoomisviisi: loodusesse lahtilaskmine, põgenemine, tulek kauba saastajana, „jänesena”, serva-efektiga koridori pidi või spontaanselt ilma abivahenditeta. |
| --- | --- |

2.3.1

Sissetungivad liigid võivad sattuda uuele territooriumile kolmel viisil: import kaubana, sissetoomine transpordivahendiga ja/või loomulik levik naaberpiirkonnast, kus antud liik on juba võõrliik. Neist kolmest viisist saame tuletada kuus peamist sissetoomisviisi: loodusesse lahtilaskmine, põgenemine, tulek kauba saastajana, „jänesena”, serva-efektiga koridori pidi või spontaanselt ilma abivahenditeta.

| 2.3.2 | Kiiresti arenev kaubandus- ja transporditegevus loob ühtlasi avaramad võimalused sissetungivate liikide introduktsiooniks ning keskkonnakoormusteks. Ühtse turu olemasolu tähendab seda, et kui sissetungiv liik on kord juba ühe liikmesriigi turule toodud, võib see levida kiiresti kogu ELis. Kaubandusega seotud probleeme saab seega tõhusalt lahendada üksnes Euroopa Ühenduse välispiiridel. Võttes arvesse asjaolu, et liigid kodunevad ja levivad, võivad ühe liikmesriigi võetud meetmed olla täiesti asjatud, kui naaberriigid meetmeid ei võta või reageerivad kooskõlastamatult. |
| --- | --- |

2.3.2

Kiiresti arenev kaubandus- ja transporditegevus loob ühtlasi avaramad võimalused sissetungivate liikide introduktsiooniks ning keskkonnakoormusteks. Ühtse turu olemasolu tähendab seda, et kui sissetungiv liik on kord juba ühe liikmesriigi turule toodud, võib see levida kiiresti kogu ELis. Kaubandusega seotud probleeme saab seega tõhusalt lahendada üksnes Euroopa Ühenduse välispiiridel. Võttes arvesse asjaolu, et liigid kodunevad ja levivad, võivad ühe liikmesriigi võetud meetmed olla täiesti asjatud, kui naaberriigid meetmeid ei võta või reageerivad kooskõlastamatult.

| 2.3.3 | CO2 sisalduse suurenemine, temperatuuri tõus, õhu lämmastikusaaste suurenemine, vahelduvad looduslikud häirerežiimid ja liikide elupaikade järkjärguline halvenemine muudavad sissetungi edaspidi veelgi lihtsamaks. |
| --- | --- |

2.3.3

CO2 sisalduse suurenemine, temperatuuri tõus, õhu lämmastikusaaste suurenemine, vahelduvad looduslikud häirerežiimid ja liikide elupaikade järkjärguline halvenemine muudavad sissetungi edaspidi veelgi lihtsamaks.

2

3.   Mõju

Mõju

3.1   Mõju ökosüsteemile

Mõju ökosüsteemile

Sissetungivate liikide mõju ökosüsteemile on märkimisväärne, ulatudes ökosüsteemide terviklikest muutustest ja kohapealsete liikide peaaegu väljasuremisest väiksemate ökoloogiliste mõjudeni. Sissetungivaid liike peetakse bioloogilise mitmekesisuse peamiseks ohuks (9).

9

3.2   Mõju majandusele

Mõju majandusele

Sissetungivad liigid võivad vähendada põllumajanduse, metsanduse ja kalanduse saagikust. Sissetungivad liigid on tuntud ka veevarude kättesaadavuse ning maapinna kvaliteedi halvendajatena mulla erosiooni suurendamise tõttu.

3.3   Mõju rahvatervisele

Mõju rahvatervisele

Hulk inimese tervisega seotud probleeme, sealhulgas allergiad ja nahaprobleemid – mida kliimamuutused veelgi võimendavad – on tekitatud sissetungivate liikide poolt.

3.4   Mõju eelarvele

Mõju eelarvele

2008. aastal on sissetungivate liikidega seotud aastased kulud Euroopas esialgse hinnangu kohaselt vahemikus 9 600 kuni 12 700 miljonit eurot aastas. Kuna hinnang põhineb tegelikel sissetungivate liikide tõrje- ja kontrollikuludel, millele lisanduvad majandusmõju alla kuuluvad dokumenteeritud kulud, on see tegelikust kulust kahtlemata väiksem.

4.   Lähenemisviisid sissetungivate liikidega toimetulekuks

Lähenemisviisid sissetungivate liikidega toimetulekuks

4.1   Sissetungivate liikide ohuga toimetuleku poliitiline meede on rahvusvaheliselt heakskiidetud kolmeetapiline hierarhiline lähenemisviis (10), mis põhineb järgmisel: 1) ärahoidmine, 2) varajane avastamine ja tõrje, 3) kontroll ja pikaajaline tõkestamine.

10

4.1.1   Ärahoidmine

Ärahoidmine

Selleks et piirata või ära hoida kaubanduse tõttu toimuvaid introduktsioone, oleks vaja tõhustada piiril teostatavat kontrolli ja järelevalvet. Tahtlike introduktsioonide ärahoidmist on võimalik saavutada rangemate reeglite abil, mida toetab sissetungivate liikide kontrolliga tegelevate riiklike, piirkondlike ja rahvusvaheliste asutuste vaheline teabevahetus. Laevakeredel või laevade ballastvees „jänesena” reisivate organismide vastasele ennetustegevusele tooks kasu ballastvee konventsiooni ratifitseerimine ja rakendamine.

4.1.2   Varajane avastamine ja kiire tõrje

Varajane avastamine ja kiire tõrje

Sissetungivate liikide varajane avastamine ja kiire tõrje sõltub tõhusatest järelevalveprogrammidest, mis on ühendatud varajase hoiatamise mehhanismidega, mille abil saab teavitada tõenäoliste kahjustustega piirkondi võimalikult kiiresti ning vahetada teavet võimalike tõrjestrateegiate kohta.

4.1.3   Kontroll ja/või tõkestamine

Kontroll ja/või tõkestamine

Kui sissetungivad liigid on kodunenud ja levinud, tuleb panna rõhk kontrollile ja tõkestamisele. Jällegi eeldab see tõhusat teabevahetust ning kooskõlastatud kampaaniate/meetmete rakendamist asjaomase liigi leviku kontrolliks/tõkestamiseks.

5.   Olemasolevad vahendid ja võimalikud strateegiad

Olemasolevad vahendid ja võimalikud strateegiad

5.1   Olemasolevad õigusaktid

Olemasolevad õigusaktid

Eespool kirjeldatud eri strateegiaelementidest lähtuvalt on komisjon analüüsinud kehtivaid ELi õigusakte, uurimisprogramme, tegevuskavasid ning teisi algatusi. Komisjon on jõudnud järeldusele, et ELi olemasolevate õigusaktide vahel on suured lüngad, mistõttu on adekvaatne lahendus sissetungivate liikide ohule praktiliselt võimatu. Rahvusvahelisel tasandil võttis Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) 2004. aastal vastu ballastvee käitlemise konventsiooni, mis peaks jõustuma 12 kuud pärast selle ratifitseerimist 30 riigis, mis esindavad vähemalt 35 % maailma kaubalaevade tonnaažist. 28. veebruari 2009. aasta seisuga oli selle ratifitseerinud ainult 18 riiki, mis moodustab maailma tonnaažist 15,36 %. Nende 18 riigi seas on ainult kaks ELi liikmesriiki – Hispaania ja Prantsusmaa. Konventsiooni on ratifitseerinud ka Euroopa Majanduspiirkonda kuuluv Norra.

5.2   Võimalikud strateegiad

Võimalikud strateegiad

Teatises kirjeldatakse nelja strateegiat nõuetekohaseks toimetulekuks sissetungivate liikidega:

5.2.1   Tavapärane tegevus

Tavapärane tegevus

„Tavapärane tegevus” on lähtekoht, millega teisi strateegiavariante võrrelda.

5.2.2   Olemasolevate õigusaktide ja vabatahtlike meetmete võimalikult täielik ärakasutamine

Olemasolevate õigusaktide ja vabatahtlike meetmete võimalikult täielik ärakasutamine

Ametlikud juriidilised nõuded jäävad muutumatuks, kuid vastu võetakse teadlik otsus tegeleda sissetungivate liikide küsimusega olemasoleva õigusraamistiku piires. Liikmesriigid lisavad sissetungivate liikide teema vabatahtlikult oma piirikontrollimenetlusse. Samuti võiks asutada praegusel tegevusel (11) põhineva üleeuroopalise varajase hoiatamise ja teavitamise süsteemi (12).

11

12

5.2.3   Olemasolevate õigusaktide kohandamine

Olemasolevate õigusaktide kohandamine

See strateegia sarnaneb enamjaolt punktis 5.2.1 kirjeldatud strateegiaga, kuid sisaldab muudatusi olemasolevates taime/loomatervist käsitlevates õigusaktides, eesmärgiga hõlmata võimalikke sissetungivaid liike ulatuslikumalt.

5.2.4   Terviklik ning sihtotstarbeline ELi õigusakt

Terviklik ning sihtotstarbeline ELi õigusakt

Selle strateegiaga nähakse ette tervikliku ja sihtotstarbelise õigusraamistiku loomine sissetungivate liikidega toimetulekuks, siia alla kuulub olemasolevaid õigusakte arvestav sõltumatu hindamismenetlus ja sekkumine. Kui strateegiat peetakse vajalikuks ja majanduslikult tõhusaks, peaks selle tehnilisi külgi ja rakendamist hakkama korraldama keskne sihtotstarbeline asutus. Liikmesriigid, sealhulgas Euroopa kaugeimad piirkonnad, peaksid teostama sissetungivate liikide kontrolli piiril ja omavahel sellealast teavet vahetama. Ühtlasi võib ette näha kohustuslikke järelevalve- ja aruandlusmenetlusi ning tõhusaid kiirreageerimismehhanisme. Võimaluse korral tuleks näha ette tõrje- ja kontrollimeetmete rahastamise toetamine ELi vahenditest. Samas võivad liikmesriigid kõnealust tegevust ka otse rahastada. See strateegia oleks sissetungivate liikide kontrolliks kõige tõhusam, tagaks suurima õigusliku selguse ning arvestaks samas proportsionaalsuse põhimõttega.

6.   Üldised märkused

Üldised märkused

6.1   Kordus

Kordus

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunnistab, et kõnealune dokument kujutab endast suurepärast analüüsi, kus antakse selge pilt sellest, kui tõsine on sissetungivate liikide oht bioloogilisele mitmekesisusele, põllumajandusele, rahvatervisele ja majandusele üldiselt. Komitee märgib siiski üllatusega, et sama analüüs – võib-olla mitte just täpselt sama sõnastusega, kuid samas vaimus – esitati juba 2006. aasta bioloogilise mitmekesisuse tegevuskavas, kus toodi välja samad argumendid. Komitee lootis, et praeguseks on saavutatud kindlasti rohkem kui üksnes kolm aastat vana analüüsi kordamine. Teatises kutsutakse üles võtma meetmeid, mis tulnuks võtta juba aastaid tagasi.

6.2   Vajadus tervikliku lähenemise järele

Vajadus tervikliku lähenemise järele

| 6.2.1 | Komisjon kirjutab teatises, et bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamine ELis ei ole võimalik ilma sissetungivate liikide probleemi põhjaliku lahendamiseta. Sissetungivate liikide põhjustatud ökoloogilised, majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed ELis on märkimisväärsed ja nõuavad kooskõlastatud tegevust. Praegu ei ole ühendus võimeline sissetungivate liikidega tõhusalt toime tulema ning suure bioloogilise mitmekesisusega piirkondadele, näiteks ELi ülemerepiirkondadele, ei pöörata piisavalt tähelepanu. Olemasolevat ELi õigusraamistikku, mis katab osaliselt sissetungivate liikidega seotud eri aspekte, on keeruline kooskõlastatult rakendada. Enamiku liikmesriikide rakendatavad meetmed on suures osas või täielikult ühtlustamata. Teaduslikes stsenaariumites rõhutatakse bioloogilise sissetungi olulist suurenemist. Seega on arvata, et olukord läheb hullemaks. |
| --- | --- |

6.2.1

Komisjon kirjutab teatises, et bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamine ELis ei ole võimalik ilma sissetungivate liikide probleemi põhjaliku lahendamiseta. Sissetungivate liikide põhjustatud ökoloogilised, majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed ELis on märkimisväärsed ja nõuavad kooskõlastatud tegevust. Praegu ei ole ühendus võimeline sissetungivate liikidega tõhusalt toime tulema ning suure bioloogilise mitmekesisusega piirkondadele, näiteks ELi ülemerepiirkondadele, ei pöörata piisavalt tähelepanu. Olemasolevat ELi õigusraamistikku, mis katab osaliselt sissetungivate liikidega seotud eri aspekte, on keeruline kooskõlastatult rakendada. Enamiku liikmesriikide rakendatavad meetmed on suures osas või täielikult ühtlustamata. Teaduslikes stsenaariumites rõhutatakse bioloogilise sissetungi olulist suurenemist. Seega on arvata, et olukord läheb hullemaks.

| 6.2.2 | Komitee on veendunud, et parim viis sissetungivate liikide ohuga tegelemiseks oleks tervikliku, sihtotstarbelise ELi õigusakti vastuvõtmine, samuti sellise uue Euroopa ameti loomine, mis koordineeriks ja haldaks sissetungivaid liike vastavalt kolmeetapilisele hierarhilisele lähenemisviisile. See on ainus viis tagada tõhusate meetmete võtmist, nagu rõhutatakse ka ajakirjas „Science” (13). Sellise Euroopa ameti hinnanguline maksumus oleks 4–10 miljonit eurot aastas, mis on tähtsusetu võrreldes ökoloogilise, majandusliku ja tervisealase mõju maksumusega juhul, kui EL ei võta meetmeid. Komisjoni algatus innustada ballastvee käitlemise konventsiooni võimalikult peatset ratifitseerimist kogu ELis oleks samuti suur edusamm sissetungivate liikide asjakohasel haldamisel. |
| --- | --- |

6.2.2

Komitee on veendunud, et parim viis sissetungivate liikide ohuga tegelemiseks oleks tervikliku, sihtotstarbelise ELi õigusakti vastuvõtmine, samuti sellise uue Euroopa ameti loomine, mis koordineeriks ja haldaks sissetungivaid liike vastavalt kolmeetapilisele hierarhilisele lähenemisviisile. See on ainus viis tagada tõhusate meetmete võtmist, nagu rõhutatakse ka ajakirjas „Science” (13). Sellise Euroopa ameti hinnanguline maksumus oleks 4–10 miljonit eurot aastas, mis on tähtsusetu võrreldes ökoloogilise, majandusliku ja tervisealase mõju maksumusega juhul, kui EL ei võta meetmeid. Komisjoni algatus innustada ballastvee käitlemise konventsiooni võimalikult peatset ratifitseerimist kogu ELis oleks samuti suur edusamm sissetungivate liikide asjakohasel haldamisel.

13

6.3   Võimalik vastuseis

Võimalik vastuseis

| 6.3.1 | Uus õiguslikult siduv ELi vahend ning uus Euroopa amet uue õigusakti rakendamiseks võivad rahalistel põhjustel kohata mitmes liikmesriigis vastuseisu. Nende arvates tuleks sellised meetmed rahastada ELi eelarvest, kuna oleks ebaratsionaalne teha liikmesriigid, kus on suured sadamad ja lennuväljad – määratluse kohaselt paigad, miskaudu jõuab Euroopasse enamus sissetungivaid liike, – rahaliselt vastutavaks poliitika eest, mis on kasulik kogu ELile. Liikmesriikide poliitikud võivad näha üha suuremat bioloogilist sissetungi käsitlevat täiendavat õigusakti ja määrust kulutusena ja seega takistusena riigi majanduskasvule ning maksumaksjad oleksid tõenäoliselt lisakulude vastu, kuna nad ei taju veel sissetungivate liikide ohtu. Nimetatud vastumeelsus ei tohiks aga vabandada tegevusetust. |
| --- | --- |

6.3.1

Uus õiguslikult siduv ELi vahend ning uus Euroopa amet uue õigusakti rakendamiseks võivad rahalistel põhjustel kohata mitmes liikmesriigis vastuseisu. Nende arvates tuleks sellised meetmed rahastada ELi eelarvest, kuna oleks ebaratsionaalne teha liikmesriigid, kus on suured sadamad ja lennuväljad – määratluse kohaselt paigad, miskaudu jõuab Euroopasse enamus sissetungivaid liike, – rahaliselt vastutavaks poliitika eest, mis on kasulik kogu ELile. Liikmesriikide poliitikud võivad näha üha suuremat bioloogilist sissetungi käsitlevat täiendavat õigusakti ja määrust kulutusena ja seega takistusena riigi majanduskasvule ning maksumaksjad oleksid tõenäoliselt lisakulude vastu, kuna nad ei taju veel sissetungivate liikide ohtu. Nimetatud vastumeelsus ei tohiks aga vabandada tegevusetust.

6.4   Teavitamine ja koolitus

Teavitamine ja koolitus

| 6.4.1 | Sissetungivate liikide probleemi tõhusaks lahendamiseks peavad elanikud olema teavitatud ja valmis reageerima. Hetkel leiab ainult 2 % ELi elanikest, et bioloogiline sissetung ohustab oluliselt bioloogilist mitmekesisust. Teavitamis- ja koolitustegevus peaks aitama tõsta Euroopa elanike, ametiasutuste ja tööstuse vastutustunnet sissetungivate liikide sissetoomise ja liikumisega seotud võimalike ohtude suhtes. Kui selle teavitamis- ja koolitustegevuse puhul ei piirduta ohuga bioloogilisele mitmekesisusele, vaid tuuakse välja ka teisi ohte, nt rahvatervisele ja põllumajandusele, võib inimeste vastumeelsus uue õigusakti ja uue Euroopa ameti loomise suhtes väheneda, eriti kui ilmneb, et tegevusetus läheb pikas perspektiivis rohkem maksma kui praegu tegutsemine. Mida kiiremini asjakohased meetmed võetakse, seda väiksemad on kokkuvõttes kulud. |
| --- | --- |

6.4.1

Sissetungivate liikide probleemi tõhusaks lahendamiseks peavad elanikud olema teavitatud ja valmis reageerima. Hetkel leiab ainult 2 % ELi elanikest, et bioloogiline sissetung ohustab oluliselt bioloogilist mitmekesisust. Teavitamis- ja koolitustegevus peaks aitama tõsta Euroopa elanike, ametiasutuste ja tööstuse vastutustunnet sissetungivate liikide sissetoomise ja liikumisega seotud võimalike ohtude suhtes. Kui selle teavitamis- ja koolitustegevuse puhul ei piirduta ohuga bioloogilisele mitmekesisusele, vaid tuuakse välja ka teisi ohte, nt rahvatervisele ja põllumajandusele, võib inimeste vastumeelsus uue õigusakti ja uue Euroopa ameti loomise suhtes väheneda, eriti kui ilmneb, et tegevusetus läheb pikas perspektiivis rohkem maksma kui praegu tegutsemine. Mida kiiremini asjakohased meetmed võetakse, seda väiksemad on kokkuvõttes kulud.

6.5   Sotsiaalsed aspektid

Sotsiaalsed aspektid

| 6.5.1 | Komitee soovitab komisjonil vaadata läbi kõik olemasolevad vahendid ja õigusaktid, et tulla toime sissetungivate liikide ja nende kahjuliku sotsiaalse kõrvalmõjuga. Näide selliste kõrvalmõjude kohta on teistelt kontinentidelt Euroopasse veetavate konteinerite gaasiga desinfitseerimine, tagamaks, et nad on Euroopa sadamatesse saabudes saastamata. |
| --- | --- |

6.5.1

Komitee soovitab komisjonil vaadata läbi kõik olemasolevad vahendid ja õigusaktid, et tulla toime sissetungivate liikide ja nende kahjuliku sotsiaalse kõrvalmõjuga. Näide selliste kõrvalmõjude kohta on teistelt kontinentidelt Euroopasse veetavate konteinerite gaasiga desinfitseerimine, tagamaks, et nad on Euroopa sadamatesse saabudes saastamata.

| 6.5.2 | Leidub mitmeid viise, kuidas tagada, et konteinerid oleksid ELi sadamatesse saabudes saastamata. Kõige tavalisem moodus on siiski konteinerite desinfitseerimine metüülbromiidiga. Ehkki see on lihtsaim ja odavaim viis sadamates, kust konteinerid teele saadetakse, on see samas kõige keerukam, kõige kallim ja kõige ohtlikum viis sadamates, kuhu konteinerid saabuvad. |
| --- | --- |

6.5.2

Leidub mitmeid viise, kuidas tagada, et konteinerid oleksid ELi sadamatesse saabudes saastamata. Kõige tavalisem moodus on siiski konteinerite desinfitseerimine metüülbromiidiga. Ehkki see on lihtsaim ja odavaim viis sadamates, kust konteinerid teele saadetakse, on see samas kõige keerukam, kõige kallim ja kõige ohtlikum viis sadamates, kuhu konteinerid saabuvad.

| 6.5.3 | Gaasiga desinfitseeritud konteinerid peavad kaua aega gaasi lahtumiseni seisma, enne kui neisse sisenemine on ohutu. Kuna aga kogu majandus põhineb nn täpselt ajastatud süsteemidel ja konteinerid tuleb kohe tühjaks laadida, ei ole sageli aega lasta konteineril seista, et gaas korralikult ära lahtuks. Selle surve tõttu võivad dokitöölised siseneda konteineritesse liiga vara ja ilma asjaomaste kaitsevahenditeta. Lisaks ei ole gaasiga desinfitseeritud konteinerid sageli ka korrektselt märgistatud, näitamaks, et neid tuleb käsitseda ettevaatlikult. Gaasiga desinfitseeritud konteineri vedamine on kulukam kui gaasiga desinfitseerimata konteineri vedamine ning kulude kokkuhoiuks veetakse paljusid gaasiga desinfitseeritud konteinereid ilma ettenähtud märgistuseta, et neid tuleb käsitseda ettevaatlikult. Sellistel juhtudel sisenevad dokitöölised konteineritesse ilma igasuguste kaitsevahenditeta, et konteinerid kohe pärast saabumist tühjaks laadida. Kuna metüülbromiid on värvitu ja lõhnatu, võib mürgine gaas teha oma hävitustööd, ilma et töölised sellest teadlikud oleksid. Seetõttu saab üha enam dokitöölisi väga mürgise metüülbromiidi mürgituse ning nad jäävad elu lõpuni invaliidideks. Kuna metüülbromiidiga desinfitseerimisele on alternatiive, sobiks konteinerite gaasiga desinfitseerimise keeld sissetungivate liikide varase avastamise säästvate kontrollimeetmete tulevasse raamistikku. |
| --- | --- |

6.5.3

Gaasiga desinfitseeritud konteinerid peavad kaua aega gaasi lahtumiseni seisma, enne kui neisse sisenemine on ohutu. Kuna aga kogu majandus põhineb nn täpselt ajastatud süsteemidel ja konteinerid tuleb kohe tühjaks laadida, ei ole sageli aega lasta konteineril seista, et gaas korralikult ära lahtuks. Selle surve tõttu võivad dokitöölised siseneda konteineritesse liiga vara ja ilma asjaomaste kaitsevahenditeta. Lisaks ei ole gaasiga desinfitseeritud konteinerid sageli ka korrektselt märgistatud, näitamaks, et neid tuleb käsitseda ettevaatlikult. Gaasiga desinfitseeritud konteineri vedamine on kulukam kui gaasiga desinfitseerimata konteineri vedamine ning kulude kokkuhoiuks veetakse paljusid gaasiga desinfitseeritud konteinereid ilma ettenähtud märgistuseta, et neid tuleb käsitseda ettevaatlikult. Sellistel juhtudel sisenevad dokitöölised konteineritesse ilma igasuguste kaitsevahenditeta, et konteinerid kohe pärast saabumist tühjaks laadida. Kuna metüülbromiid on värvitu ja lõhnatu, võib mürgine gaas teha oma hävitustööd, ilma et töölised sellest teadlikud oleksid. Seetõttu saab üha enam dokitöölisi väga mürgise metüülbromiidi mürgituse ning nad jäävad elu lõpuni invaliidideks. Kuna metüülbromiidiga desinfitseerimisele on alternatiive, sobiks konteinerite gaasiga desinfitseerimise keeld sissetungivate liikide varase avastamise säästvate kontrollimeetmete tulevasse raamistikku.

Brüssel, 11. juuni 2009

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Mario SEPI

---

(1)  DAISIE (Delivering Alien Invasive Species Inventories for Europe/Sissetungivate võõrliikide Euroopa nimistu koostamine), www.europe-aliens.org

1

(2)  Aastatuhande ökosüsteemi hinnang, 2005.

2

(3)  Eesistujariigi järeldused, Göteborgi Euroopa Ülemkogu, 15. ja 16. juuni 2001.

3

(4)  Nõukogu (keskkond) järeldused, 3. märts 2008, lõige 13.

4

(5)  Euroopa Parlamendi keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni aruanne „Bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamine 2010. aastaks”, 28.3.2007.

5

(6)  Regioonide Komitee 6. detsembri 2006. aasta arvamus teemal „Komisjoni teatis: Bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamine 2010. aastaks ja pärast seda” (KOM(2006) 216 lõplik), CdR 159/2006 fin.

6

(7)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. veebruari 2007. aasta arvamus teemal „Komisjoni teatis: Bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamine 2010. aastaks ja pärast seda. Säästvad ökosüsteemi teenused inimeste hüvanguks” (KOM(2006) 216 lõplik), NAT/334 – CESE 205/2007 fin.

7

(8)  KOM(2006) 216 lõplik.

8

(9)  Aastatuhande ökosüsteemi hinnang, 2005.

9

(10)  Bioloogilise mitmekesisuse konventsioon: otsusele VI/23 lisatud peamised põhimõtted ökosüsteeme, elupaiku või liike ohustavate sissetungivate võõrliikide tekitatava mõju ärahoidmiseks, introduktsiooniks või leevendamiseks (Haag, aprill 2002).

10

(11)  Projekti DAISIE raames loodud sissetungivate võõrliikide Euroopa nimistu, vt http://www.europe-aliens.org/index.jsp; NOBANIS (North European and Baltic Network on IAS/sissetungivate võõrliikide Põhja-Euroopa ja Balti võrgustik); teaduslikud võrguajakirjad, eelkõige „Aquatic Invasions” ja „Biorisk”.

11

(12)  Euroopa Keskkonnaagentuur teostab praegu teostatavusuuringut.

12

(13)  Hulme, P.E, Pysek, P., Nentwig, W. et al. (2009). „Will Threat of Biological Invasions Unite the European Union?” Science. 324: 40-41.

13

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 306/46 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 306/46

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa mere- ja merendusuuringute strateegia: Euroopa teadusruumi ühtne raamistik ookeanide ja merede säästva kasutamise toetuseks””

KOM(2008) 534 lõplik

2009/C 306/11

3. septembril 2008 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa mere- ja merendusuuringute strateegia: Euroopa teadusruumi ühtne raamistik ookeanide ja merede säästva kasutamise toetuseks” ”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon võttis arvamuse vastu 20. mail 2009. Raportöör oli Marian KRZAKLEWSKI.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 454. istungjärgul 10.–11. juunil 2009 (10. juuni istungil) ühehäälselt vastu järgmise arvamuse.

1.   Järeldused ja soovitused

Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab komisjoni teatise KOM(2008) 534 sisu ja selles esitatud ettepanekuid ELi mere- ja merendusalaste teadusuuringute arengule kasutoovaks ning on seisukohal, et teatises määratletud mere- ja merendusuuringute strateegia pakub võimaluse teatises seatud eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab komisjoni teatise KOM(2008) 534 sisu ja selles esitatud ettepanekuid ELi mere- ja merendusalaste teadusuuringute arengule kasutoovaks ning on seisukohal, et teatises määratletud mere- ja merendusuuringute strateegia pakub võimaluse teatises seatud eesmärkide saavutamiseks.

| 1.2 | Komitee toetab mere- ja merendusuuringute uue strateegia peamisi eesmärke, eelkõige neid, mis nende saavutamise korral aitavad integreerida eri liikmesriikides olemas olevaid üksikuid mere- ja merendusuuringute keskusi ja programme. |
| --- | --- |

1.2

Komitee toetab mere- ja merendusuuringute uue strateegia peamisi eesmärke, eelkõige neid, mis nende saavutamise korral aitavad integreerida eri liikmesriikides olemas olevaid üksikuid mere- ja merendusuuringute keskusi ja programme.

| 1.2.1 | Komitee leiab, et üks tõhus meetod integratsiooni puudumisest ülesaamiseks teadusuuringute sektoris on asjakohase teadusuuringute infrastruktuuri arendamine. Komitee märgib, et teatises kehtestatud põhisuunad kõnealuse infrastruktuuri arendamiseks teenivad selle eesmärgi saavutamise huve. |
| --- | --- |

1.2.1

Komitee leiab, et üks tõhus meetod integratsiooni puudumisest ülesaamiseks teadusuuringute sektoris on asjakohase teadusuuringute infrastruktuuri arendamine. Komitee märgib, et teatises kehtestatud põhisuunad kõnealuse infrastruktuuri arendamiseks teenivad selle eesmärgi saavutamise huve.

| 1.2.2 | Komitee arvates peaksid liikmesriigid integratsiooni suurendamiseks teadusuuringute valdkonnas kohandama oma strateegiaid teatises seatud Euroopa teadusuuringute eesmärkidele. Samuti peaksid ELi institutsioonid võtma arvesse igasugust liikmesriikidelt saadud tagasisidet. |
| --- | --- |

1.2.2

Komitee arvates peaksid liikmesriigid integratsiooni suurendamiseks teadusuuringute valdkonnas kohandama oma strateegiaid teatises seatud Euroopa teadusuuringute eesmärkidele. Samuti peaksid ELi institutsioonid võtma arvesse igasugust liikmesriikidelt saadud tagasisidet.

| 1.3 | Komitee juhib tähelepanu sellele, kui oluline on teavitada kodanikuühiskonda mere- ja merendusuuringute tulemustest. Mere- ja merendusuuringute tulemustest on huvitatud eelkõige rannikuäärsed kogukonnad, kuna nimetatud uuringutel on järjest suurem mõju kõnealuste piirkondade arengule. |
| --- | --- |

1.3

Komitee juhib tähelepanu sellele, kui oluline on teavitada kodanikuühiskonda mere- ja merendusuuringute tulemustest. Mere- ja merendusuuringute tulemustest on huvitatud eelkõige rannikuäärsed kogukonnad, kuna nimetatud uuringutel on järjest suurem mõju kõnealuste piirkondade arengule.

| 1.4 | Komitee on seisukohal, et üks aspekt, mis võib avaldada märkimisväärset mõju mere- ja merendusuuringute strateegiate tõhusale rakendamisele, on võimaldada Euroopa mere- ja merendusuuringute eri keskustele juurdepääs sellisteks teadusuuringuteks kasutatavatele andmebaasidele ELi eri riikides. Seetõttu leiab komitee, et juurdepääsu andmebaasidele oleks võimalik parandada komisjoni ettepanekuga käivitada Euroopa merevaatlus- ja andmevõrk (EMODNet). |
| --- | --- |

1.4

Komitee on seisukohal, et üks aspekt, mis võib avaldada märkimisväärset mõju mere- ja merendusuuringute strateegiate tõhusale rakendamisele, on võimaldada Euroopa mere- ja merendusuuringute eri keskustele juurdepääs sellisteks teadusuuringuteks kasutatavatele andmebaasidele ELi eri riikides. Seetõttu leiab komitee, et juurdepääsu andmebaasidele oleks võimalik parandada komisjoni ettepanekuga käivitada Euroopa merevaatlus- ja andmevõrk (EMODNet).

| 1.5 | Komitee peab esmatähtsaks uuringuid piirkondlike ja globaalsete ökosüsteemide ning selle kohta, kuidas need on seotud kliimamuutuste ja nende mõju küsimusega. |
| --- | --- |

1.5

Komitee peab esmatähtsaks uuringuid piirkondlike ja globaalsete ökosüsteemide ning selle kohta, kuidas need on seotud kliimamuutuste ja nende mõju küsimusega.

| 1.6 | Komitee peab Euroopa mere- ja merendusuuringute seisukohalt põhilisteks järgmist nelja piirkonda:






  a) | Läänemere piirkond; |
| --- | --- | --- |

1.6

Komitee peab Euroopa mere- ja merendusuuringute seisukohalt põhilisteks järgmist nelja piirkonda:

a)

Läänemere piirkond;

| b) | Vahemere ja Musta mere piirkond; |
| --- | --- |

b)

Vahemere ja Musta mere piirkond;

| c) | Atlandi ookeani ja Põhjamere piirkond; |
| --- | --- |

c)

Atlandi ookeani ja Põhjamere piirkond;

| d) | Põhja-Jäämere piirkond. |
| --- | --- |

d)

Põhja-Jäämere piirkond.

| 1.7 | Komitee soovib rõhutada ühise kõikehõlmavate näitajate kogumi loomise tähtsust (iga punktis 1.6 määratletud piirkonna jaoks), mis arvutatakse ühiselt kasutatavate andmebaaside alusel. Komisjon ja nõukogu peaksid kõnealust küsimust üksikasjalikumalt arutama teatisega seonduvates järelmeetmetes. Komitee leiab, et eriti kasulik oleks edasi arendada mere ökosüsteemide olukorda ja arengut kirjeldavaid näitajaid. |
| --- | --- |

1.7

Komitee soovib rõhutada ühise kõikehõlmavate näitajate kogumi loomise tähtsust (iga punktis 1.6 määratletud piirkonna jaoks), mis arvutatakse ühiselt kasutatavate andmebaaside alusel. Komisjon ja nõukogu peaksid kõnealust küsimust üksikasjalikumalt arutama teatisega seonduvates järelmeetmetes. Komitee leiab, et eriti kasulik oleks edasi arendada mere ökosüsteemide olukorda ja arengut kirjeldavaid näitajaid.

| 1.7.1 | Mere ökosüsteemide olukorda kirjeldavad näitajad moodustavad aluse kõigi mereressursside kaitseks ja säästvaks haldamiseks võetud meetmete tõhususe hindamisele ning võimaldavad jälgida ja hinnata kõiki merede ökosüsteemides toimuvaid muutusi. |
| --- | --- |

1.7.1

Mere ökosüsteemide olukorda kirjeldavad näitajad moodustavad aluse kõigi mereressursside kaitseks ja säästvaks haldamiseks võetud meetmete tõhususe hindamisele ning võimaldavad jälgida ja hinnata kõiki merede ökosüsteemides toimuvaid muutusi.

| 1.8 | Oluline on tagada mere- ja merendusuuringute järjepidevus ning uus strateegia peaks selle tagama palju suuremas ulatuses. Hiljuti on aset leidnud mitu oluliste mere- ja merendusuuringute projektide lõpetamise juhtumit. |
| --- | --- |

1.8

Oluline on tagada mere- ja merendusuuringute järjepidevus ning uus strateegia peaks selle tagama palju suuremas ulatuses. Hiljuti on aset leidnud mitu oluliste mere- ja merendusuuringute projektide lõpetamise juhtumit.

| 1.9 | Väga oluline on tagada, et taotletav uuring on oluline nii suurte ettevõtete kui ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete majandustegevuse seisukohast. Siinkohal on sama oluline võimaldada ettevõtetele parem juurdepääs selliste teadusuuringute tulemustele, et nad saaksid neid oma tegevuses kasutada. Seepärast on sidusrühmade ja rannikuäärsete kogukondade teavitamisel selliste teadusuuringute kavadest, ulatusest ja tulemustest nii oluline. |
| --- | --- |

1.9

Väga oluline on tagada, et taotletav uuring on oluline nii suurte ettevõtete kui ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete majandustegevuse seisukohast. Siinkohal on sama oluline võimaldada ettevõtetele parem juurdepääs selliste teadusuuringute tulemustele, et nad saaksid neid oma tegevuses kasutada. Seepärast on sidusrühmade ja rannikuäärsete kogukondade teavitamisel selliste teadusuuringute kavadest, ulatusest ja tulemustest nii oluline.

| 1.10 | Samuti on oluline lahendada nende mere- ja merendusalaste teadusuuringute valdkondade küsimus, mida ei hõlmata Euroopa teadusuuringute strateegiaga ning millel võib olla seetõttu raskusi projektide rahastamise tagamisega. Seepärast tuleks teatisega seonduvate järelmeetmete osana koostatavatesse dokumentidesse lisada ka viide selliste uuringute toetamise kohta komisjoni rahaliste vahendite eraldamise kaudu. |
| --- | --- |

1.10

Samuti on oluline lahendada nende mere- ja merendusalaste teadusuuringute valdkondade küsimus, mida ei hõlmata Euroopa teadusuuringute strateegiaga ning millel võib olla seetõttu raskusi projektide rahastamise tagamisega. Seepärast tuleks teatisega seonduvate järelmeetmete osana koostatavatesse dokumentidesse lisada ka viide selliste uuringute toetamise kohta komisjoni rahaliste vahendite eraldamise kaudu.

| 1.11 | Komitee leiab, et komisjoni mere- ja merendusuuringute valdkonna tulevastes meetmetes tuleks rohkem keskenduda loomastiku ja taimestiku looduslike elupaikade järkjärgulisest kadumisest tulenevatele ohtudele Vahemere, Läänemere, Põhjamere ja Musta mere bioloogilisele mitmekesisusele. |
| --- | --- |

1.11

Komitee leiab, et komisjoni mere- ja merendusuuringute valdkonna tulevastes meetmetes tuleks rohkem keskenduda loomastiku ja taimestiku looduslike elupaikade järkjärgulisest kadumisest tulenevatele ohtudele Vahemere, Läänemere, Põhjamere ja Musta mere bioloogilisele mitmekesisusele.

| 1.12 | Komitee leiab, et strateegia võtmeaspekt on mere- ja merendusuuringute partnerluste loomise edendamine ja olemasolevate partnerluste arengu toetamine. Seepärast toetab komitee komisjoni kava võtta kasutusele uus teadusuuringute juhtimismudel, mis kujutab endast pikaajaliselt jätkusuutlikku partnerlust ühendavat foorumit, ning kutsub komisjoni üles koostama lähiajal ettepanekud kontaktide võrgustiku loomiseks mere- ja merendusuuringutega tegelevate teadusringkondade vahel, aidates seeläbi kaasa partnerluste loomise protsessi ühtlustamisele. |
| --- | --- |

1.12

Komitee leiab, et strateegia võtmeaspekt on mere- ja merendusuuringute partnerluste loomise edendamine ja olemasolevate partnerluste arengu toetamine. Seepärast toetab komitee komisjoni kava võtta kasutusele uus teadusuuringute juhtimismudel, mis kujutab endast pikaajaliselt jätkusuutlikku partnerlust ühendavat foorumit, ning kutsub komisjoni üles koostama lähiajal ettepanekud kontaktide võrgustiku loomiseks mere- ja merendusuuringutega tegelevate teadusringkondade vahel, aidates seeläbi kaasa partnerluste loomise protsessi ühtlustamisele.

| 1.12.1 | Komitee arvates peaks väljapakutud foorum innustama lisaks teadlastele ka eri sidusrühmade esindajate osalemist kõrvuti mere- ja merenduspoliitika kujundajatega. |
| --- | --- |

1.12.1

Komitee arvates peaks väljapakutud foorum innustama lisaks teadlastele ka eri sidusrühmade esindajate osalemist kõrvuti mere- ja merenduspoliitika kujundajatega.

| 1.12.2 | Lisaks oleks soovitav kaasata foorumi töösse hiljuti loodud Euroopa Kalanduskontrolli Agentuur. Komitee leiab, et agentuuril peaks olema foorumis oluline roll. Agentuuri arvamust peaks küsima ka agentuuri pädevusvaldkonda jäävate teadusuuringute kavade koostamisel. |
| --- | --- |

1.12.2

Lisaks oleks soovitav kaasata foorumi töösse hiljuti loodud Euroopa Kalanduskontrolli Agentuur. Komitee leiab, et agentuuril peaks olema foorumis oluline roll. Agentuuri arvamust peaks küsima ka agentuuri pädevusvaldkonda jäävate teadusuuringute kavade koostamisel.

| 1.12.3 | Komitee innustab komisjoni looma kavandatud nõustamismehhanismi kahepoolseks teabevahetuseks teadusringkondade ja merenduspoliitika kujundajate vahel. |
| --- | --- |

1.12.3

Komitee innustab komisjoni looma kavandatud nõustamismehhanismi kahepoolseks teabevahetuseks teadusringkondade ja merenduspoliitika kujundajate vahel.

| 1.13 | Komitee kutsub komisjoni üles toetama mereuurimislaevade ehitamist liikmesriikides mere- ja merendusuuringute tõhustamiseks, uuringute kvaliteedi parandamiseks ning hõlmatavate uurimisteemade hulga suurendamiseks. Komitee on seisukohal, et suurepärane oleks otsuse tegemine üleeuroopalise mere- ja merendusuuringute teadusasutuse loomiseks. |
| --- | --- |

1.13

Komitee kutsub komisjoni üles toetama mereuurimislaevade ehitamist liikmesriikides mere- ja merendusuuringute tõhustamiseks, uuringute kvaliteedi parandamiseks ning hõlmatavate uurimisteemade hulga suurendamiseks. Komitee on seisukohal, et suurepärane oleks otsuse tegemine üleeuroopalise mere- ja merendusuuringute teadusasutuse loomiseks.

| 1.14 | Võttes arvesse mere- ja merendusuuringute piirkondliku infrastruktuuri olemasolu, tähtsust ja arengut ELis (1), tunnustab ja toetab komitee teatises kirjeldatud piirkondlike vajaduste kaardistamise näol antavat abi, kuid kutsub komisjoni üles kaaluma kontaktide arendamist suurte (Euroopa ja riikliku tasandi) ja väikeste (piirkondlike) teadusuuringute võrgustike vahel nende vajaduste ulatuse määratlemisel. |
| --- | --- |

1.14

Võttes arvesse mere- ja merendusuuringute piirkondliku infrastruktuuri olemasolu, tähtsust ja arengut ELis (1), tunnustab ja toetab komitee teatises kirjeldatud piirkondlike vajaduste kaardistamise näol antavat abi, kuid kutsub komisjoni üles kaaluma kontaktide arendamist suurte (Euroopa ja riikliku tasandi) ja väikeste (piirkondlike) teadusuuringute võrgustike vahel nende vajaduste ulatuse määratlemisel.

1

| 1.15 | Järelduste ja soovituste viimase märkusena kutsub komitee komisjoni üles hindama teatisega seonduvates järelmeetmetes mere- ja merendusuuringute mõju mitte ainult säästvale meremajandusele, vaid ka säästvale arengule üldiselt. |
| --- | --- |

1.15

Järelduste ja soovituste viimase märkusena kutsub komitee komisjoni üles hindama teatisega seonduvates järelmeetmetes mere- ja merendusuuringute mõju mitte ainult säästvale meremajandusele, vaid ka säästvale arengule üldiselt.

2.   Kontekst

Kontekst

| 2.1 | Komisjoni teatises KOM(2008) 534 sisalduv Euroopa mere- ja merendusuuringute strateegia moodustab olulise osa teatisega „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika” (2) kaasnevast tegevuskavast (3). Määratletud strateegia on ka jätk merenduspoliitika kahele olulisele dokumendile, Galway (4) ja Aberdeeni (5) deklaratsioonile. |
| --- | --- |

2.1

Komisjoni teatises KOM(2008) 534 sisalduv Euroopa mere- ja merendusuuringute strateegia moodustab olulise osa teatisega „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika” (2) kaasnevast tegevuskavast (3). Määratletud strateegia on ka jätk merenduspoliitika kahele olulisele dokumendile, Galway (4) ja Aberdeeni (5) deklaratsioonile.

2

3

4

5

| 2.2 | Kõnealuses teatises sätestatud strateegiaga jõustatakse ka rohelises raamatus „Euroopa teadusruum: uued perspektiivid” (6) määratletud ELi programm ning nõukogu järeldustes (7) Ljubljana protsessi käivitamise kohta – „Euroopa teadusruumi elluviimine” sisaldunud konkreetsed soovitused. |
| --- | --- |

2.2

Kõnealuses teatises sätestatud strateegiaga jõustatakse ka rohelises raamatus „Euroopa teadusruum: uued perspektiivid” (6) määratletud ELi programm ning nõukogu järeldustes (7) Ljubljana protsessi käivitamise kohta – „Euroopa teadusruumi elluviimine” sisaldunud konkreetsed soovitused.

6

7

| 2.2.1 | Kõnealuses kontekstis on käsitletav teatis näide Euroopa teadusruumi ühtsest raamistikust ookeanide ja merede säästva kasutamise toetuseks. |
| --- | --- |

2.2.1

Kõnealuses kontekstis on käsitletav teatis näide Euroopa teadusruumi ühtsest raamistikust ookeanide ja merede säästva kasutamise toetuseks.

| 2.3 | Komitee on viimastel aastatel mitmes arvamuses esitanud oma seisukohad rea komisjoni dokumentide kohta, milles käsitletakse üldiselt ELi merenduspoliitikat ja Euroopa teadusruumi. Nimetatud arvamustes ei keskendutud Euroopa mere- ja merendusuuringute küsimusele laiemalt peamiselt seetõttu, et ELi institutsioonid ei olnud esitanud ühtegi dokumenti, milles oleks täielikult käsitletud mere- ja merendusalaste teadusuuringute küsimust. |
| --- | --- |

2.3

Komitee on viimastel aastatel mitmes arvamuses esitanud oma seisukohad rea komisjoni dokumentide kohta, milles käsitletakse üldiselt ELi merenduspoliitikat ja Euroopa teadusruumi. Nimetatud arvamustes ei keskendutud Euroopa mere- ja merendusuuringute küsimusele laiemalt peamiselt seetõttu, et ELi institutsioonid ei olnud esitanud ühtegi dokumenti, milles oleks täielikult käsitletud mere- ja merendusalaste teadusuuringute küsimust.

| 2.3.1 | Komitee eespool nimetatud arvamuste hulgas väärivad äramärkimist need, kus komitee kutsus üles teostama rohkem mere- ja merendusuuringuid kalandussektoris (8). |
| --- | --- |

2.3.1

Komitee eespool nimetatud arvamuste hulgas väärivad äramärkimist need, kus komitee kutsus üles teostama rohkem mere- ja merendusuuringuid kalandussektoris (8).

8

3.   Üldmärkused

Üldmärkused

| 3.1 | Arvestades mere- ja merendusuuringute ulatuse laienemist Euroopa Liidus ja nende üha olulisemat rolli, on väga oluline tagada selliste teadusuuringute integreerimine ja koordineerimine. |
| --- | --- |

3.1

Arvestades mere- ja merendusuuringute ulatuse laienemist Euroopa Liidus ja nende üha olulisemat rolli, on väga oluline tagada selliste teadusuuringute integreerimine ja koordineerimine.

| 3.2 | Teatises sätestatud lähenemisviisi näol on tegemist olulise võimalusega arendada Euroopa mere- ja merendusuuringuid eelkõige järgmiselt:






  — | kasutades paremini mere- ja merendusuuringute jaoks eraldatud rahastamisvahendeid; |
| --- | --- | --- |

3.2

Teatises sätestatud lähenemisviisi näol on tegemist olulise võimalusega arendada Euroopa mere- ja merendusuuringuid eelkõige järgmiselt:

—

kasutades paremini mere- ja merendusuuringute jaoks eraldatud rahastamisvahendeid;

| — | tugevdades teadusuuringute rahvusvahelist mõõdet kui ühist teadmiste ja oskuste allikat; |
| --- | --- |

—

tugevdades teadusuuringute rahvusvahelist mõõdet kui ühist teadmiste ja oskuste allikat;

| — | pöörates suuremat tähelepanu keskkonnaküsimustele ja innovatsioonile; |
| --- | --- |

—

pöörates suuremat tähelepanu keskkonnaküsimustele ja innovatsioonile;

| — | integreerides teadusuuringute eri valdkondi. |
| --- | --- |

—

integreerides teadusuuringute eri valdkondi.

| 3.3 | Teatises esitatud ettepanek luua tihedamaid sidemeid olemaolevate mere- ja merendusuuringutele spetsialiseerunud Euroopa instituutide vahel lõppeesmärgiga luua Euroopa merede ja ookeanide teadusinstituutide Euroopa võrgustik annab olulise tõuke täiendavate ühismeetmete võtmiseks Euroopa mere- ja merendusuuringute valdkonnas ning seda võib pidada oluliseks sammuks ELi mere- ja merendusuuringute sektori suutlikkuse suurendamise suunas. |
| --- | --- |

3.3

Teatises esitatud ettepanek luua tihedamaid sidemeid olemaolevate mere- ja merendusuuringutele spetsialiseerunud Euroopa instituutide vahel lõppeesmärgiga luua Euroopa merede ja ookeanide teadusinstituutide Euroopa võrgustik annab olulise tõuke täiendavate ühismeetmete võtmiseks Euroopa mere- ja merendusuuringute valdkonnas ning seda võib pidada oluliseks sammuks ELi mere- ja merendusuuringute sektori suutlikkuse suurendamise suunas.

suutlikkuse suurendamise

| 3.4 | Teatises viidatakse teadusuuringute platvormide, nagu ESFRI (9) tegevusele või põhimõttele tagada Euroopa tasandi toetus globaalse mõõtmega mere- ja merendusuuringutele, mis võivad kaasa aidata ELi integreeritud merenduspoliitika eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

3.4

Teatises viidatakse teadusuuringute platvormide, nagu ESFRI (9) tegevusele või põhimõttele tagada Euroopa tasandi toetus globaalse mõõtmega mere- ja merendusuuringutele, mis võivad kaasa aidata ELi integreeritud merenduspoliitika eesmärkide saavutamisele.

9

| 3.4.1 | Komitee toetab ESFRI algatust, mis kujutab endast märkimisväärset võimalust mere- ja merendusuuringute ringkondade jaoks üle kogu Euroopa. ESFRI tegevus peaks olema kasulik ka paljude huvirühmade, sealhulgas tööstuse ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) ning piirkondlike teadusringkondade jaoks. VKEdele juurdepääsu tagamine ühisele teadusuuringute infrastruktuurile on olulise tähtsusega. |
| --- | --- |

3.4.1

Komitee toetab ESFRI algatust, mis kujutab endast märkimisväärset võimalust mere- ja merendusuuringute ringkondade jaoks üle kogu Euroopa. ESFRI tegevus peaks olema kasulik ka paljude huvirühmade, sealhulgas tööstuse ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) ning piirkondlike teadusringkondade jaoks. VKEdele juurdepääsu tagamine ühisele teadusuuringute infrastruktuurile on olulise tähtsusega.

| 3.4.2 | Samuti on väga oluline tagada tihe koostöö nii teadlaste ja mere/merendusressursside kasutajate kui ka merekeskkonnakaitsele spetsialiseerunud teadlaste ja instituutide ning valitsusväliste organisatsioonide vahel. |
| --- | --- |

3.4.2

Samuti on väga oluline tagada tihe koostöö nii teadlaste ja mere/merendusressursside kasutajate kui ka merekeskkonnakaitsele spetsialiseerunud teadlaste ja instituutide ning valitsusväliste organisatsioonide vahel.

| 3.5 | Teatises tõstatatud väljakujunenud mere- ja merendusuuringute distsipliinide vahelise integratsiooni küsimusega seoses tuleks dokumendis määratletud strateegia rakendamisel ära kasutada teadusuuringute kooskõlastamisele suunatud ERA-NET ja ERA-NET PLUS algatuste raames tehtud ELi liikmesriikide vahelise koostöö tulemusi. Nimetatud tulemused sisaldavad andmeid ja teavet ELi teadusuuringute ühiste prioriteetide ning nende teadusuuringute valdkondade kohta, kus liikmesriigid on valmis koostööd tugevdama. |
| --- | --- |

3.5

Teatises tõstatatud väljakujunenud mere- ja merendusuuringute distsipliinide vahelise integratsiooni küsimusega seoses tuleks dokumendis määratletud strateegia rakendamisel ära kasutada teadusuuringute kooskõlastamisele suunatud ERA-NET ja ERA-NET PLUS algatuste raames tehtud ELi liikmesriikide vahelise koostöö tulemusi. Nimetatud tulemused sisaldavad andmeid ja teavet ELi teadusuuringute ühiste prioriteetide ning nende teadusuuringute valdkondade kohta, kus liikmesriigid on valmis koostööd tugevdama.

integratsiooni

| 3.5.1 | Üks näide mere- ja merendusuuringute algatusest, mis hõlmab kõik Euroopa merd ümbritsevad riigid, on Euroopa majandushuviühing, mis teeb ettevalmistusi Läänemere uuringute ühisprogrammi (BONUS) rakendamiseks vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 169. |
| --- | --- |

3.5.1

Üks näide mere- ja merendusuuringute algatusest, mis hõlmab kõik Euroopa merd ümbritsevad riigid, on Euroopa majandushuviühing, mis teeb ettevalmistusi Läänemere uuringute ühisprogrammi (BONUS) rakendamiseks vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 169.

| 3.5.2 | Euroopa mereliste äärealade konverentsi (10) arvates tuleks tagada teadustegevuse integreerimisele suunatud algatuste tõhus kooskõlastamine, näiteks kõrgetasemeliste keskuste võrgustike loomise kaudu ning samuti uurimistegevuse rahastamisprogrammide integreerimisele suunatud algatuste, nagu ERA-NET kaudu. |
| --- | --- |

3.5.2

Euroopa mereliste äärealade konverentsi (10) arvates tuleks tagada teadustegevuse integreerimisele suunatud algatuste tõhus kooskõlastamine, näiteks kõrgetasemeliste keskuste võrgustike loomise kaudu ning samuti uurimistegevuse rahastamisprogrammide integreerimisele suunatud algatuste, nagu ERA-NET kaudu.

10

| 3.5.3 | Mere- ja merendusuuringute integreerimine ja koordineerimine peaksid võimaldama lihtsamat juurdepääsu merekeskkonda puudutavale teabele. See peaks tooma kaasa ka kokkuhoiu, kuna rahalisi vahendeid kasutatakse sageli ühesuguste või väga sarnaste uuringute läbiviimiseks samaaegselt mitmes eri teaduskeskuses. |
| --- | --- |

3.5.3

Mere- ja merendusuuringute integreerimine ja koordineerimine peaksid võimaldama lihtsamat juurdepääsu merekeskkonda puudutavale teabele. See peaks tooma kaasa ka kokkuhoiu, kuna rahalisi vahendeid kasutatakse sageli ühesuguste või väga sarnaste uuringute läbiviimiseks samaaegselt mitmes eri teaduskeskuses.

integreerimine ja koordineerimine

| 3.6 | Teatises määratletud mere- ja merendusuuringute strateegias peetakse oluliseks tagada, et mere- ja merendusuuringute rahastamist seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi raames kasutataks liikmesriikide teadusuuringute vahelise koosmõju edendamiseks ning vajaduse korral kriitilise massi saavutamiseks suuremate teemaüleste mereuuringuprobleemide lahendamiseks. |
| --- | --- |

3.6

Teatises määratletud mere- ja merendusuuringute strateegias peetakse oluliseks tagada, et mere- ja merendusuuringute rahastamist seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi raames kasutataks liikmesriikide teadusuuringute vahelise koosmõju edendamiseks ning vajaduse korral kriitilise massi saavutamiseks suuremate teemaüleste mereuuringuprobleemide lahendamiseks.

koosmõju

kriitilise massi saavutamiseks

| 3.6.1 | Arvestades vajadust teadusuuringute vaheliste koosmõjude saavutamise järele, on äärmiselt oluline, et tulevastes teadusuuringutes keskendutaks muu hulgas mereteabe jätkusuutlikule säilitamisele, kogumisele ja haldamisele. |
| --- | --- |

3.6.1

Arvestades vajadust teadusuuringute vaheliste koosmõjude saavutamise järele, on äärmiselt oluline, et tulevastes teadusuuringutes keskendutaks muu hulgas mereteabe jätkusuutlikule säilitamisele, kogumisele ja haldamisele.

| 3.6.2 | Oluline on tagada, et teadusuuringute projektide vaheliste koosmõjude saavutamisele suunatud meetmetes võetaks arvesse mitmesuguseid piirkondlikke lähenemisviise. Euroopa mereliste äärealade konverentsi (11) arvates toetavad piirkonnad Euroopa mere- ja merendusuuringute programmide parema koordineerimise eesmärki. Seda eesmärki püütakse saavutada näiteks ERA-NET kava ning tulevikus ühise programmitöö abil. |
| --- | --- |

3.6.2

Oluline on tagada, et teadusuuringute projektide vaheliste koosmõjude saavutamisele suunatud meetmetes võetaks arvesse mitmesuguseid piirkondlikke lähenemisviise. Euroopa mereliste äärealade konverentsi (11) arvates toetavad piirkonnad Euroopa mere- ja merendusuuringute programmide parema koordineerimise eesmärki. Seda eesmärki püütakse saavutada näiteks ERA-NET kava ning tulevikus ühise programmitöö abil.

11

| 3.6.3 | Kuid nagu on välja toodud Euroopa mereliste äärealade konverentsi dokumentides, on ERA-NETi raames rahastatud projektid siiani harva piirkondi hõlmanud. Seepärast oleks kasulik luua kas uued rahastamiskavad selliste piirkondlike teadusuuringute programmide koordineerimiseks, millel puudub piisav kriitiline mass suurte ERA-NETi projektidega integreerimiseks, või tingimused piirkondlike omavalitsuste ja ERA-NET algatustesse kaasatud sidusrühmade vaheliseks koordineerimiseks. Selline koordineerimine peaks ideaalsel juhul olema korraldatud merebasseinide alusel. |
| --- | --- |

3.6.3

Kuid nagu on välja toodud Euroopa mereliste äärealade konverentsi dokumentides, on ERA-NETi raames rahastatud projektid siiani harva piirkondi hõlmanud. Seepärast oleks kasulik luua kas uued rahastamiskavad selliste piirkondlike teadusuuringute programmide koordineerimiseks, millel puudub piisav kriitiline mass suurte ERA-NETi projektidega integreerimiseks, või tingimused piirkondlike omavalitsuste ja ERA-NET algatustesse kaasatud sidusrühmade vaheliseks koordineerimiseks. Selline koordineerimine peaks ideaalsel juhul olema korraldatud merebasseinide alusel.

| 3.6.4 | Oluline eesmärk on ka struktuurifondide, raamprogrammi ja muude Euroopa rahastamisallikate vaheline kooskõlastamine. Selline kooskõlastamine on võimalik üksnes Euroopa rahastamisallikate järjekindlal kasutamisel selliste kasusaajate poolt nagu teadlased ja VKEd ning rahastamisvahendite ühtse jaotamisega, milles on väga oluline roll piirkondlikul tasandil. |
| --- | --- |

3.6.4

Oluline eesmärk on ka struktuurifondide, raamprogrammi ja muude Euroopa rahastamisallikate vaheline kooskõlastamine. Selline kooskõlastamine on võimalik üksnes Euroopa rahastamisallikate järjekindlal kasutamisel selliste kasusaajate poolt nagu teadlased ja VKEd ning rahastamisvahendite ühtse jaotamisega, milles on väga oluline roll piirkondlikul tasandil.

| 3.7 | Teatises määratletud strateegias soovitatakse tulemusliku ja uuendusliku teadustegevuse juhtimisraamistiku väljakujundamist. See raamistik peab ühendama teadlasi, poliitikuid ja avalikkust, et saavutada ühine arusaamine ja teaduslikult põhjendatud teadmistel põhinev otsustamine. |
| --- | --- |

3.7

Teatises määratletud strateegias soovitatakse tulemusliku ja uuendusliku teadustegevuse juhtimisraamistiku väljakujundamist. See raamistik peab ühendama teadlasi, poliitikuid ja avalikkust, et saavutada ühine arusaamine ja teaduslikult põhjendatud teadmistel põhinev otsustamine.

| 3.7.1 | Sellist lähenemisviisi teadusuuringute juhtimisele tuleks näha positiivses valguses. Komisjon on andnud liikmesriikide valitsustele võimaluse luua uus mere- ja merendusuuringute raamistik, mis hõlmab teadlasi, tööstuse esindajaid ja riigiasutusi. Seda võimalust tuleks vaadelda kui sammu õiges suunas. |
| --- | --- |

3.7.1

Sellist lähenemisviisi teadusuuringute juhtimisele tuleks näha positiivses valguses. Komisjon on andnud liikmesriikide valitsustele võimaluse luua uus mere- ja merendusuuringute raamistik, mis hõlmab teadlasi, tööstuse esindajaid ja riigiasutusi. Seda võimalust tuleks vaadelda kui sammu õiges suunas.

| 3.7.2 | Arvestades piirkondade rolli meretranspordi ja merendusuuringute toetamisel, tuleks neid vaadelda koos piirkondlike majandus- ja sotsiaalnõukogudega, kes on samuti sageli aktiivsed kohalikul tasandil, kui partnereid väljapakutud mere- ja merendusuuringute juhtimissüsteemis. |
| --- | --- |

3.7.2

Arvestades piirkondade rolli meretranspordi ja merendusuuringute toetamisel, tuleks neid vaadelda koos piirkondlike majandus- ja sotsiaalnõukogudega, kes on samuti sageli aktiivsed kohalikul tasandil, kui partnereid väljapakutud mere- ja merendusuuringute juhtimissüsteemis.

4.   Konkreetsed märkused

Konkreetsed märkused

| 4.1 | Komitee leiab, et selgituses 2 esitatud teemaülest lähenemisviisi vajavate peamiste uurimisteemade loetelu tuleks täiendada järgmiselt:






  — | lisada eespool nimetatud loetelusse kultuuri- ja sotsioloogilised uuringud ELi mere- ja ookeanipiirkondades elavate kogukondade olukorra ja arengu kohta; |
| --- | --- | --- |

4.1

Komitee leiab, et selgituses 2 esitatud teemaülest lähenemisviisi vajavate peamiste uurimisteemade loetelu tuleks täiendada järgmiselt:

—

lisada eespool nimetatud loetelusse kultuuri- ja sotsioloogilised uuringud ELi mere- ja ookeanipiirkondades elavate kogukondade olukorra ja arengu kohta;

| — | tagada, et teadusinstituutide poolt läbi viidud uuringud hõlmaksid mereteabe jätkusuutliku säilitamise ja haldamise struktuuride loomist ja arendamist (seotud Natura 2000 programmi eesmärkidega), sealhulgas geograafilise infosüsteemi kaartide loomist mere- ja rannikupiirkondade jaoks, mis on kasulikud ruumilise planeerimise ja merepiirkondade integreeritud haldamise jaoks; |
| --- | --- |

—

tagada, et teadusinstituutide poolt läbi viidud uuringud hõlmaksid mereteabe jätkusuutliku säilitamise ja haldamise struktuuride loomist ja arendamist (seotud Natura 2000 programmi eesmärkidega), sealhulgas geograafilise infosüsteemi kaartide loomist mere- ja rannikupiirkondade jaoks, mis on kasulikud ruumilise planeerimise ja merepiirkondade integreeritud haldamise jaoks;

| — | omistada suuremat tähtsust väljaspool Euroopat läbi viidud mere- ja merendusuuringutele, mis on suunatud majandusstrateegiate rakendamisele, st uuringud uute transpordivõimaluste või toormaterjalide kaevandamise kohta Põhja-Jäämere piirkonnas kliimamuutuste mõju tulemusena, samuti uuringud kalastamise kohta piirkondades väljaspool Euroopat, mis on eriti oluline ELi tarnete jaoks; |
| --- | --- |

—

omistada suuremat tähtsust väljaspool Euroopat läbi viidud mere- ja merendusuuringutele, mis on suunatud majandusstrateegiate rakendamisele, st uuringud uute transpordivõimaluste või toormaterjalide kaevandamise kohta Põhja-Jäämere piirkonnas kliimamuutuste mõju tulemusena, samuti uuringud kalastamise kohta piirkondades väljaspool Euroopat, mis on eriti oluline ELi tarnete jaoks;

| — | rohkem rõhutada ookeanipõhjade ja -süvikute uuringuid; sellist liiki projektide puhul on oluline teha koostööd riikidega väljaspool ELi. Seepärast tuleks seoses Põhja-Jäämere piirkonnas läbiviidavate uuringutega sõlmida kokkulepped Kanada, Venemaa, USA ja Jaapaniga; |
| --- | --- |

—

rohkem rõhutada ookeanipõhjade ja -süvikute uuringuid; sellist liiki projektide puhul on oluline teha koostööd riikidega väljaspool ELi. Seepärast tuleks seoses Põhja-Jäämere piirkonnas läbiviidavate uuringutega sõlmida kokkulepped Kanada, Venemaa, USA ja Jaapaniga;

| — | tuua rohkem esile vajadust jagada teadusuuringuid uute tehnoloogiate kohta merede ja ookeanide valdkonnas, mis on seotud näiteks puurimisega Euroopa merepiirkondades või taastuvenergiasse tehtavate investeeringutega kõnealustes piirkondades; |
| --- | --- |

—

tuua rohkem esile vajadust jagada teadusuuringuid uute tehnoloogiate kohta merede ja ookeanide valdkonnas, mis on seotud näiteks puurimisega Euroopa merepiirkondades või taastuvenergiasse tehtavate investeeringutega kõnealustes piirkondades;

| — | tegema suuremaid jõupingutusi, et ühendada mõni tabelis toodud uurimisteema relvajõudude poolt läbiviidavate mere- ja merendusuuringutega; |
| --- | --- |

—

tegema suuremaid jõupingutusi, et ühendada mõni tabelis toodud uurimisteema relvajõudude poolt läbiviidavate mere- ja merendusuuringutega;

| — | on oluline, et tabelis loetletud uurimisteemadega seotud tööd tehakse kooskõlas regionalismi põhimõttega. |
| --- | --- |

—

on oluline, et tabelis loetletud uurimisteemadega seotud tööd tehakse kooskõlas regionalismi põhimõttega.

| 4.2 | Komitee kutsub komisjoni uue seire- ja teadusuuringute infrastruktuuri loomise üle peetavates aruteludes ja edusammude hindamisel viitama teatise alusel koostatavates dokumentides näidetele üleeuroopaliste teadusuuringute infrastruktuuri projektide kohta, nagu on määratlenud teadustöö infrastruktuuride Euroopa strateegiafoorum, ning mida võidakse arendada seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) vältel. |
| --- | --- |

4.2

Komitee kutsub komisjoni uue seire- ja teadusuuringute infrastruktuuri loomise üle peetavates aruteludes ja edusammude hindamisel viitama teatise alusel koostatavates dokumentides näidetele üleeuroopaliste teadusuuringute infrastruktuuri projektide kohta, nagu on määratlenud teadustöö infrastruktuuride Euroopa strateegiafoorum, ning mida võidakse arendada seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) vältel.

| 4.2.1 | Loetelus on toodud mere- ja merendusalaste teadusuuringute valdkonda kuuluvad järgmised projektid:






  — | ranniku uurimislaevad (peamiselt Läänemerel); |
| --- | --- | --- |

4.2.1

Loetelus on toodud mere- ja merendusalaste teadusuuringute valdkonda kuuluvad järgmised projektid:

—

ranniku uurimislaevad (peamiselt Läänemerel);

| — | uurimislaev-jäälõhkuja „Aurora Borealis”; |
| --- | --- |

—

uurimislaev-jäälõhkuja „Aurora Borealis”;

| — | Euroopa multidistsiplinaarne merepõhja vaatlusjaam (European Multidisciplinary Seafloor Observatory, EMSO); |
| --- | --- |

—

Euroopa multidistsiplinaarne merepõhja vaatlusjaam (European Multidisciplinary Seafloor Observatory, EMSO);

European Multidisciplinary Seafloor Observatory

| — | EURO ARGO, Euroopa infrastruktuur bioloogilise mitmekesisuse teadusuuringuteks ja kaitseks (ülemaailmne ookeanide vaatluse infrastruktuur). |
| --- | --- |

—

EURO ARGO, Euroopa infrastruktuur bioloogilise mitmekesisuse teadusuuringuteks ja kaitseks (ülemaailmne ookeanide vaatluse infrastruktuur).

| 4.3 | Komitee leiab, et eritähelepanu tuleb pöörata toetuse suunamisele mereuurimislaevade ehitamisele, sest laevad on mere- ja merendusuuringute peamised töövahendid. |
| --- | --- |

4.3

Komitee leiab, et eritähelepanu tuleb pöörata toetuse suunamisele mereuurimislaevade ehitamisele, sest laevad on mere- ja merendusuuringute peamised töövahendid.

| 4.3.1 | Kui teadusinstituutide poolne koordineerimine ja nende juhitud teadustegevus on väga oluline, on mereuurimislaevad vajalikud selleks, et uurida, mis toimub rannikust kaugemal. Kahjuks on Euroopa uurimislaevastik tagasihoidlik. Kui EL soovib teostada ulatuslikke ja tõhusaid mere- ja merendusuuringuid, peavad tema käsutuses olema eelkõige asjakohased uurimislaevad. |
| --- | --- |

4.3.1

Kui teadusinstituutide poolne koordineerimine ja nende juhitud teadustegevus on väga oluline, on mereuurimislaevad vajalikud selleks, et uurida, mis toimub rannikust kaugemal. Kahjuks on Euroopa uurimislaevastik tagasihoidlik. Kui EL soovib teostada ulatuslikke ja tõhusaid mere- ja merendusuuringuid, peavad tema käsutuses olema eelkõige asjakohased uurimislaevad.

| 4.4 | Seoses teatises tõstatatud uute kõrghariduse mudelite väljatöötamise küsimusega mere/merenduse valdkonnas märgib komitee, et keskkonnakaitse on üks uurimisvaldkond, kus on saavutatud koosmõjusid ning mis väärib arvessevõtmist haridusalase innovatsiooni näidete määratlemisel. See ülikooli distsipliin hõlmab looduspõhiseid, tehnilisi, majanduslikke ja õiguslikke aspekte, mis sisalduvad modernses lähenemisviisis säästvale arengule ning sobib seetõttu tänapäevase lähenemisviisiga meremajandusele. |
| --- | --- |

4.4

Seoses teatises tõstatatud uute kõrghariduse mudelite väljatöötamise küsimusega mere/merenduse valdkonnas märgib komitee, et keskkonnakaitse on üks uurimisvaldkond, kus on saavutatud koosmõjusid ning mis väärib arvessevõtmist haridusalase innovatsiooni näidete määratlemisel. See ülikooli distsipliin hõlmab looduspõhiseid, tehnilisi, majanduslikke ja õiguslikke aspekte, mis sisalduvad modernses lähenemisviisis säästvale arengule ning sobib seetõttu tänapäevase lähenemisviisiga meremajandusele.

| 4.5 | Arvestades, et teatise üks peamisi eesmärke on koosmõjude saavutamine Euroopa mere- ja merendusuuringute valdkonnas, leiab komitee, et teadusuuringute tihedama integratsiooni ning vastavalt suuremate koosmõjude tagamine on võimalik, kui võetakse vastu terviklik lähenemisviis kõnealusele teadusuuringute valdkonnale. |
| --- | --- |

4.5

Arvestades, et teatise üks peamisi eesmärke on koosmõjude saavutamine Euroopa mere- ja merendusuuringute valdkonnas, leiab komitee, et teadusuuringute tihedama integratsiooni ning vastavalt suuremate koosmõjude tagamine on võimalik, kui võetakse vastu terviklik lähenemisviis kõnealusele teadusuuringute valdkonnale.

| 4.5.1 | Üks näide sellisest tegevusest on koosmõjul põhinev lähenemisviis rannikupiirkondade teadusuuringutele, mis hõlmavad nii kliimamuutuste tagajärgi (nt meretaseme tõus) ja geoloogilisi nähtusi kui ka puhkevõimalusi jne (vajalik on koostöö keskkonna-, tehnika, majandus- ja õigusvaldkonnas). |
| --- | --- |

4.5.1

Üks näide sellisest tegevusest on koosmõjul põhinev lähenemisviis rannikupiirkondade teadusuuringutele, mis hõlmavad nii kliimamuutuste tagajärgi (nt meretaseme tõus) ja geoloogilisi nähtusi kui ka puhkevõimalusi jne (vajalik on koostöö keskkonna-, tehnika, majandus- ja õigusvaldkonnas).

| 4.6 | Komitee leiab, et selliste koosmõjude saavutamiseks mere- ja merendusuuringute valdkonnas oleks kohane luua kolmetasandiline süsteem (organisatsiooni püramiid) teadusuuringute projektidele eraldatud rahaliste vahendite haldamiseks. Sellise struktuuri aluse moodustaksid järgmised valdkonnad (piirkonnad):






  a) | Läänemere piirkond; |
| --- | --- | --- |

4.6

Komitee leiab, et selliste koosmõjude saavutamiseks mere- ja merendusuuringute valdkonnas oleks kohane luua kolmetasandiline süsteem (organisatsiooni püramiid) teadusuuringute projektidele eraldatud rahaliste vahendite haldamiseks. Sellise struktuuri aluse moodustaksid järgmised valdkonnad (piirkonnad):

a)

Läänemere piirkond;

| b) | Vahemere ja Musta mere piirkond; |
| --- | --- |

b)

Vahemere ja Musta mere piirkond;

| c) | Ida- ja Kesk-Atlandi ja Põhjamere piirkond; |
| --- | --- |

c)

Ida- ja Kesk-Atlandi ja Põhjamere piirkond;

| d) | Põhja-Jäämere piirkond. |
| --- | --- |

d)

Põhja-Jäämere piirkond.

| 4.6.1 | Tuleks luua piirkondlik või piirkondadevaheline struktuuriline juhtimiskeskus, mis kooskõlastaks tegevust teabe levitamiseks ja interdistsiplinaarsete teadusuuringute eesmärkide seadmiseks, integreerides eespool nimetatud neljas piirkonnas asuvate (või nendega piirnevate) riikide teadusuuringute poliitika, toetudes nimetatud nelja põhipiirkonna kogemustele ning mere- ja merendusalaste teadusuuringute infrastruktuurile. |
| --- | --- |

4.6.1

Tuleks luua piirkondlik või piirkondadevaheline struktuuriline juhtimiskeskus, mis kooskõlastaks tegevust teabe levitamiseks ja interdistsiplinaarsete teadusuuringute eesmärkide seadmiseks, integreerides eespool nimetatud neljas piirkonnas asuvate (või nendega piirnevate) riikide teadusuuringute poliitika, toetudes nimetatud nelja põhipiirkonna kogemustele ning mere- ja merendusalaste teadusuuringute infrastruktuurile.

| 4.6.2 | Kõnealuse organisatsiooni struktuuri kõrgeima taseme moodustaks Euroopa teadusruumis asuv keskne koordineerimissüsteem, mis võiks olla ka teabekeskus teadusuuringute rahastamise kohta. |
| --- | --- |

4.6.2

Kõnealuse organisatsiooni struktuuri kõrgeima taseme moodustaks Euroopa teadusruumis asuv keskne koordineerimissüsteem, mis võiks olla ka teabekeskus teadusuuringute rahastamise kohta.

| 4.7 | Eri merebasseinide keskkonnaalaseid ja looduslikke eripärasid arvestades on vajalik piirkondlik lähenemisviis. Jagades paljusid kogu merekeskkonnale ühiseid omadusi, on kõnealustes piirkondades toimuvad looduslikud nähtused ja protsessid oma olemuselt ja arengult erinevad. Nii on see näiteks Läänemeres toimuva võrdlemisel olukorraga soojemates meredes, nagu Vahemeres või Mustas meres, või Atlandi ookeani rannikul, mida iseloomustab tõusu ja mõõna olemasolu. |
| --- | --- |

4.7

Eri merebasseinide keskkonnaalaseid ja looduslikke eripärasid arvestades on vajalik piirkondlik lähenemisviis. Jagades paljusid kogu merekeskkonnale ühiseid omadusi, on kõnealustes piirkondades toimuvad looduslikud nähtused ja protsessid oma olemuselt ja arengult erinevad. Nii on see näiteks Läänemeres toimuva võrdlemisel olukorraga soojemates meredes, nagu Vahemeres või Mustas meres, või Atlandi ookeani rannikul, mida iseloomustab tõusu ja mõõna olemasolu.

| 4.8 | On pakiline vajadus luua ühendused või liidud nimetatud konkreetsete piirkondade sees, kasutades alusena olemasolevaid infrastruktuure. Näide oleks siinkohal Läänemere uurimisjaamade, uurimislaevade, teadusinstituutide või kõrgemate haridusasutuste liit. |
| --- | --- |

4.8

On pakiline vajadus luua ühendused või liidud nimetatud konkreetsete piirkondade sees, kasutades alusena olemasolevaid infrastruktuure. Näide oleks siinkohal Läänemere uurimisjaamade, uurimislaevade, teadusinstituutide või kõrgemate haridusasutuste liit.

| 4.8.1 | Liitude eesmärk peaks olema teabe levitamine teadusuuringute ja haridusalaste ülesannete teostamise kohta ning ühiste teadusuuringute ja haridusprojektide läbiviimine. |
| --- | --- |

4.8.1

Liitude eesmärk peaks olema teabe levitamine teadusuuringute ja haridusalaste ülesannete teostamise kohta ning ühiste teadusuuringute ja haridusprojektide läbiviimine.

| 4.9 | Mere- ja merendusuuringute üks oluline valdkond, kus on saavutatud selgeid koosmõjusid, on teadusuuringud eutrofeerumise ja selle tagajärgede kohta. Kuigi tegemist on ülemaailmse nähtusega, võivad mõned selle põhjused ja tagajärjed olla igas pakutud piirkonnas (basseinis) erinevad, mis kinnitab vajadust piirkondliku lähenemisviisi järele. Samas on siinkohal siiski ruumi ka selgeteks koosmõjudeks, arvestades nähtuse põhjuseid, uurimismeetodeid ja mõjuanalüüsi, eelkõige majandusanalüüsi ning samuti seonduvaid meditsiinilisi/epidemioloogilisi aspekte. |
| --- | --- |

4.9

Mere- ja merendusuuringute üks oluline valdkond, kus on saavutatud selgeid koosmõjusid, on teadusuuringud eutrofeerumise ja selle tagajärgede kohta. Kuigi tegemist on ülemaailmse nähtusega, võivad mõned selle põhjused ja tagajärjed olla igas pakutud piirkonnas (basseinis) erinevad, mis kinnitab vajadust piirkondliku lähenemisviisi järele. Samas on siinkohal siiski ruumi ka selgeteks koosmõjudeks, arvestades nähtuse põhjuseid, uurimismeetodeid ja mõjuanalüüsi, eelkõige majandusanalüüsi ning samuti seonduvaid meditsiinilisi/epidemioloogilisi aspekte.

Brüssel, 10. juuni 2009

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Mario SEPI

---

(1)  Vastavalt Euroopa mereliste äärealade konverentsi andmetele teostatakse piirkondades 20 % mere- ja merendusuuringutest.

1

(2)  KOM(2007) 575.

2

(3)  SEK(2007) 1278.

3

(4)  Galway deklaratsioon, http://www.eurocean2004.com/pdf/galway_declaration.pdf

4

(5)  Aberdeeni deklaratsioon, http://ec.europa.eu/maritimeaffairs/pdf/Aberdeen_Declaration_final_2007.pdf

5

(6)  KOM(2007) 161.

6

(7)  Nõukogu järeldused Ljubljana protsessi käivitamise kohta, juuni 2008.

7

(8)  Komitee arvamused, kus esitatakse üleskutse suuremate rahaliste vahendite eraldamiseks mere- ja merendusuuringutele (ELT C 318, 23.12.2006, lk 117–121; ELT C 224, 30.8.2008, lk 77–80).

8

(9)  Teadustöö infrastruktuuride Euroopa strateegiafoorum.

9

(10)  Euroopa mereliste äärealade konverents, „Draft Working Document on Marine & Maritime Research”, november 2008.

10

(11)  Vt allmärkus 10.

11

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 306/51 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 306/51

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Roheline raamat: „Turvalise, säästva ja konkurentsivõimelise Euroopa energiavõrgu suunas””

KOM(2008) 782 lõplik/2

2009/C 306/12

13. novembril 2008 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Roheline raamat: turvalise, säästva ja konkurentsivõimelise Euroopa energiavõrgu suunas”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon võttis arvamuse vastu 20. mail 2009. Raportöör oli Laure BATUT.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 454. istungjärgul 10.–11. juunil 2009 (11. juuni istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 124, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 4 liiget.

1.   Järeldused ja soovitused

Järeldused ja soovitused

Euroopa Komisjoni poolt rohelises raamatus esitatud küsimuste osas on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee järgmisel arvamusel:

Võrkude poliitika

Võrkude poliitika

| 1.1 | Takistused ja tegevustasandid: ühtlustatud ja demokraatlikult kontrollitavad menetlused suurendaksid rahvusvaheliste suhete, ELi valikute, hindade määramise ja toimijate (võrkude reguleerijate ja haldajate) kasumite läbipaistvust. Vaja on kuulata kohalike elanike nägemusi ja teavitada tarbijaid. |
| --- | --- |

1.1

Takistused ja tegevustasandid: ühtlustatud ja demokraatlikult kontrollitavad menetlused suurendaksid rahvusvaheliste suhete, ELi valikute, hindade määramise ja toimijate (võrkude reguleerijate ja haldajate) kasumite läbipaistvust. Vaja on kuulata kohalike elanike nägemusi ja teavitada tarbijaid.

Takistused ja tegevustasandid:

| 1.2 | Vaidlused: liikmesriigid peavad oma energiavalikutes vabaks jääma. Komisjon võib täita kooskõlastamise ülesannet, võttes arvesse kodanike nõudmisi seoses energiapakkumise ja ruumilise arenguga. Euroopa põhivõrguettevõtjate võrgustiku ja Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti (1) rolli ning nende otsuste kehtivust ja jõustatavust tuleb täpsustada. |
| --- | --- |

1.2

Vaidlused: liikmesriigid peavad oma energiavalikutes vabaks jääma. Komisjon võib täita kooskõlastamise ülesannet, võttes arvesse kodanike nõudmisi seoses energiapakkumise ja ruumilise arenguga. Euroopa põhivõrguettevõtjate võrgustiku ja Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti (1) rolli ning nende otsuste kehtivust ja jõustatavust tuleb täpsustada.

Vaidlused:

1

| 1.3 | Teadus- ja arendustegevus: vaja on hinnata teadus- ja arendustegevuse rahastamise osakaalu, mida on võimalik ainult suurendada. Teadus- ja arendustegevus annab panuse võrgustike tõhususse, hooldusesse ja vastupidavusse ning energiatõhususse, mis võib vähendada energiasõltuvust ja juhtida ELi uude energiaajastusse. |
| --- | --- |

1.3

Teadus- ja arendustegevus: vaja on hinnata teadus- ja arendustegevuse rahastamise osakaalu, mida on võimalik ainult suurendada. Teadus- ja arendustegevus annab panuse võrgustike tõhususse, hooldusesse ja vastupidavusse ning energiatõhususse, mis võib vähendada energiasõltuvust ja juhtida ELi uude energiaajastusse.

Teadus- ja arendustegevus:

| 1.4 | Peamine tegevus: pidades alati silmas lõpptarbijat, on vaja viia võrkude rajamine lõpule, nagu ka määratleda ühised strateegilised suunised ja turu raameeskirjad ning ületada nende vajakajäämised energiatranspordi tagamiseks kõikjal ELis, kindlustada energiapakkumine ja -varustamine ning piiritleda selgelt pädevused ja kohustused. Üldhuvi tähendab pakkuda toimivaid võrke, kvaliteetset teenust ja kõiki vahendeid tagamaks teenuste üldise ligipääsetavuse, turvalisuse ja järjepidevuse taskukohase hinnaga. |
| --- | --- |

1.4

Peamine tegevus: pidades alati silmas lõpptarbijat, on vaja viia võrkude rajamine lõpule, nagu ka määratleda ühised strateegilised suunised ja turu raameeskirjad ning ületada nende vajakajäämised energiatranspordi tagamiseks kõikjal ELis, kindlustada energiapakkumine ja -varustamine ning piiritleda selgelt pädevused ja kohustused. Üldhuvi tähendab pakkuda toimivaid võrke, kvaliteetset teenust ja kõiki vahendeid tagamaks teenuste üldise ligipääsetavuse, turvalisuse ja järjepidevuse taskukohase hinnaga.

Peamine tegevus:

| 1.5 | Suhted kolmandate riikidega: komitee soovib, et EL kõneleks energia valdkonnast ja energiatranspordi võrkudest rahvusvahelisel areenil ühehäälselt, käsitleks neid valdkondi oma diplomaatia lahutamatu osana ning pakuks transiidiriikides välja avaliku halduse norme.
  Dialoogi arendamine Türgiga tundub kasulik. Vaja on põhjalikult hinnata investeerimisriski seoses oodatavate eelistega, austada kohalike töötajate õigusi ning luua seos energeetikameetmete ja arengupoliitika vahel. Komitee leiab, et energeetika, transport ja keskkond moodustavad kolmeosalise terviku. |
| --- | --- |

1.5

Suhted kolmandate riikidega: komitee soovib, et EL kõneleks energia valdkonnast ja energiatranspordi võrkudest rahvusvahelisel areenil ühehäälselt, käsitleks neid valdkondi oma diplomaatia lahutamatu osana ning pakuks transiidiriikides välja avaliku halduse norme.

Suhted kolmandate riikidega:

Dialoogi arendamine Türgiga tundub kasulik. Vaja on põhjalikult hinnata investeerimisriski seoses oodatavate eelistega, austada kohalike töötajate õigusi ning luua seos energeetikameetmete ja arengupoliitika vahel. Komitee leiab, et energeetika, transport ja keskkond moodustavad kolmeosalise terviku.

Üleeuroopalised energiavõrgud (TEN-E)

Üleeuroopalised energiavõrgud (TEN-E)

| 1.6 | Lähenemisviis, toetus ja investeerimine: ainult ELil võib olla terviklik nägemus varustamisest ja võimalus tegutseda piiriüleselt. ELi diplomaatia on tugi kohalike riskide ja teiste sidusrühmade huvisfääride vastu. Komisjon peaks täpsustama, kas ta peab silmas infrastruktuure või varustamist. Infrastruktuuri jaoks on TEN-E oluline. TEN-E peaks põhinema avaliku sektori otsustel ja selle jaoks peaks säilima otstarbekal tasemel eraldi rahastamine ELi eelarvest. Võrkudesse investeeritud ühenduse toetuse kärpeid ei tohiks üle kanda tarbijahindadele. Ettevõtjate eelarved peavad olema läbipaistvad. Vaja on luua võimalusi investoritele ELi tagatiste pakkumiseks ja ettevõtjatele laenu andmiseks. EL peab välja töötama uue avaliku halduse korra investeeringute jaoks. |
| --- | --- |

1.6

Lähenemisviis, toetus ja investeerimine: ainult ELil võib olla terviklik nägemus varustamisest ja võimalus tegutseda piiriüleselt. ELi diplomaatia on tugi kohalike riskide ja teiste sidusrühmade huvisfääride vastu. Komisjon peaks täpsustama, kas ta peab silmas infrastruktuure või varustamist. Infrastruktuuri jaoks on TEN-E oluline. TEN-E peaks põhinema avaliku sektori otsustel ja selle jaoks peaks säilima otstarbekal tasemel eraldi rahastamine ELi eelarvest. Võrkudesse investeeritud ühenduse toetuse kärpeid ei tohiks üle kanda tarbijahindadele. Ettevõtjate eelarved peavad olema läbipaistvad. Vaja on luua võimalusi investoritele ELi tagatiste pakkumiseks ja ettevõtjatele laenu andmiseks. EL peab välja töötama uue avaliku halduse korra investeeringute jaoks.

Lähenemisviis, toetus ja investeerimine:

| 1.7 | Suuniste läbivaatamine: komitee soovib, et infrastruktuuride tõhusust ja kodanike teavitamist eesootavatest väljakutsetest parandataks teadustegevuse kaudu. Komitee teeb ettepaneku, et 1) algatataks tõeline sotsiaaldialoog ja tõelised valdkondlikud dialoogid ning 2) viidaks läbi uurimusi selliste üleeuroopaliste energiaalaste üldhuviteenuste otstarbekuse ja võimalikkuse kohta, mis oleksid suunatud kodanikele (2). |
| --- | --- |

1.7

Suuniste läbivaatamine: komitee soovib, et infrastruktuuride tõhusust ja kodanike teavitamist eesootavatest väljakutsetest parandataks teadustegevuse kaudu. Komitee teeb ettepaneku, et 1) algatataks tõeline sotsiaaldialoog ja tõelised valdkondlikud dialoogid ning 2) viidaks läbi uurimusi selliste üleeuroopaliste energiaalaste üldhuviteenuste otstarbekuse ja võimalikkuse kohta, mis oleksid suunatud kodanikele (2).

Suuniste läbivaatamine:

2

| 1.8 | TEN-E laiendamine: komitee toetab naftatööstuse infrastruktuuride hõlmamist ja soovitab pärast olukorra kaardistamist tagada ühenduse toetus neile naftaettevõtetele, kes ei ole võimelised oma kohustusi täitma. Komitee ei toeta süsinikdioksiidi hõlmamist. Komitee leiab, et TEN-E kohaldamisala laiendamine süsinikdioksiidi kogumisvõrkudele oleks enneaegne, kuni selle torutranspordi võrgu otstarbekus ja turvalisus on kindlaks tehtud. See eeldab ulatuslikku ühiskondlikku arutelu selgete ettepanekute üle, mis peaksid dokumendis sisalduma. |
| --- | --- |

1.8

TEN-E laiendamine: komitee toetab naftatööstuse infrastruktuuride hõlmamist ja soovitab pärast olukorra kaardistamist tagada ühenduse toetus neile naftaettevõtetele, kes ei ole võimelised oma kohustusi täitma. Komitee ei toeta süsinikdioksiidi hõlmamist. Komitee leiab, et TEN-E kohaldamisala laiendamine süsinikdioksiidi kogumisvõrkudele oleks enneaegne, kuni selle torutranspordi võrgu otstarbekus ja turvalisus on kindlaks tehtud. See eeldab ulatuslikku ühiskondlikku arutelu selgete ettepanekute üle, mis peaksid dokumendis sisalduma.

TEN-E laiendamine:

| 1.9 | Uued prioriteetsed projektid: rõhu asetamine võrkude ühendamisele on tervitatav. Komitee toetab võrkude ühendamist selliste taastuvenergia allikatega, nagu näiteks Läänemere ja Põhjamere tuuleturbiinidega. 2050. aastaks teostatavate projektide puhul tuleks kavandada ühendusi ka tuleviku energiaallikatega (merealune avamere energia jne). |
| --- | --- |

1.9

Uued prioriteetsed projektid: rõhu asetamine võrkude ühendamisele on tervitatav. Komitee toetab võrkude ühendamist selliste taastuvenergia allikatega, nagu näiteks Läänemere ja Põhjamere tuuleturbiinidega. 2050. aastaks teostatavate projektide puhul tuleks kavandada ühendusi ka tuleviku energiaallikatega (merealune avamere energia jne).

Uued prioriteetsed projektid:

| 1.10 | Varustuskindlus ja solidaarsus: kodanike silmis aitaksid nähtavust tõsta hea teabevahetus ja tajutavad tulemused jaemüügihinnas. Rohelises raamatus ei täpsustata liikmesriikidevahelise solidaarsuse vahendeid. Selles oletatakse, et kõik püüavad kaasa aidata energia liikumisele ELi sees ning koguvad strateegilisi varusid, et anda need hädaolukorras teiste liikmesriikide kasutada. Liikmesriigid peaksid koos ELiga kaitsma energiasolidaarsust maailmas ning järgima ühenduses üldhuvi põhimõtet. |
| --- | --- |

1.10

Varustuskindlus ja solidaarsus: kodanike silmis aitaksid nähtavust tõsta hea teabevahetus ja tajutavad tulemused jaemüügihinnas. Rohelises raamatus ei täpsustata liikmesriikidevahelise solidaarsuse vahendeid. Selles oletatakse, et kõik püüavad kaasa aidata energia liikumisele ELi sees ning koguvad strateegilisi varusid, et anda need hädaolukorras teiste liikmesriikide kasutada. Liikmesriigid peaksid koos ELiga kaitsma energiasolidaarsust maailmas ning järgima ühenduses üldhuvi põhimõtet.

Varustuskindlus ja solidaarsus:

| 1.11 | Täiendavad meetmed seoses säästva infrastruktuuriga: energia valdkonnas peetakse säästvaks uute taastuvenergia allikate ühendamist, ent see ei ole siiski kindel. Elektrivõrkude puhul tuleks käsitleda nende ajakohastamist seoses edastuskadude, sageduse, pinge ja liikmesriikidevaheliste vastavate eeskirjade ühtlustamisega. Gaasi puhul tuleb parandada gaasihoidlate mahutavust ja turvalisust. |
| --- | --- |

1.11

Täiendavad meetmed seoses säästva infrastruktuuriga: energia valdkonnas peetakse säästvaks uute taastuvenergia allikate ühendamist, ent see ei ole siiski kindel. Elektrivõrkude puhul tuleks käsitleda nende ajakohastamist seoses edastuskadude, sageduse, pinge ja liikmesriikidevaheliste vastavate eeskirjade ühtlustamisega. Gaasi puhul tuleb parandada gaasihoidlate mahutavust ja turvalisust.

Täiendavad meetmed seoses säästva infrastruktuuriga:

Lisaks:

Lisaks:

| 1.12 | TEN-E nõuab kvaliteetset hooldust, mis eeldab väga kõrge kvalifikatsiooniga tööjõudu. Komitee leiab, et Lissaboni strateegia ja säästva arengu strateegia järgimiseks tuleks vältimatult arvesse võtta sotsiaalset aspekti, mis on rohelises raamatus kõrvale jäetud. Komitee on seisukohal, et Euroopa ekspertide võrgualaseid teadmisi tuleb arendada, et säilitada Euroopas asjatundlikkus ja tööhõive. Komitee soovib, et loodaks energiat ja kliimamuutusi käsitlev Euroopa nõuandekomitee. |
| --- | --- |

1.12

TEN-E nõuab kvaliteetset hooldust, mis eeldab väga kõrge kvalifikatsiooniga tööjõudu. Komitee leiab, et Lissaboni strateegia ja säästva arengu strateegia järgimiseks tuleks vältimatult arvesse võtta sotsiaalset aspekti, mis on rohelises raamatus kõrvale jäetud. Komitee on seisukohal, et Euroopa ekspertide võrgualaseid teadmisi tuleb arendada, et säilitada Euroopas asjatundlikkus ja tööhõive. Komitee soovib, et loodaks energiat ja kliimamuutusi käsitlev Euroopa nõuandekomitee.

Komitee soovib, et loodaks energiat ja kliimamuutusi käsitlev Euroopa nõuandekomitee.

| 1.13 | Komitee toetab sellise Euroopa erifondi loomist, mille abil tagataks konkreetselt Euroopa solidaarsus kodanike heaks. Samuti on vaja välja töötada Euroopa integreeritud energiapoliitika vältimatu lisand – ühenduse õigusakt ettevõtete vastutuse kohta kodanike ees. Euroopa energiatarbijate hartat tuleks rakendada. |
| --- | --- |

1.13

Komitee toetab sellise Euroopa erifondi loomist, mille abil tagataks konkreetselt Euroopa solidaarsus kodanike heaks. Samuti on vaja välja töötada Euroopa integreeritud energiapoliitika vältimatu lisand – ühenduse õigusakt ettevõtete vastutuse kohta kodanike ees. Euroopa energiatarbijate hartat tuleks rakendada.

2.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| 2.1 | Euroopa Komisjon leiab, et ELi energiavõrkude praegune olukord ei võimalda ühendusel saavutada energiapoliitika eesmärke (säästev, konkurentsivõimeline ja turvaline energia) ega kliimamuutuste osas seatud „20-20-20” eesmärke. TEN-Ed ja võrkude poliitikat tuleb ajakohastada. Roheline raamat keskendub TEN-E ja selle rahastamisvahendi suuniste läbivaatamisele. |
| --- | --- |

2.1

Euroopa Komisjon leiab, et ELi energiavõrkude praegune olukord ei võimalda ühendusel saavutada energiapoliitika eesmärke (säästev, konkurentsivõimeline ja turvaline energia) ega kliimamuutuste osas seatud „20-20-20” eesmärke. TEN-Ed ja võrkude poliitikat tuleb ajakohastada. Roheline raamat keskendub TEN-E ja selle rahastamisvahendi suuniste läbivaatamisele.

| 2.2 | Hiljuti muutus olukord veelgi pingelisemaks: uus gaasikriis idas, uus konflikt Lähis-Idas ja ülemaailmne finantskriis – kõik need võivad mõjutada TEN-E lõpuleviimist. |
| --- | --- |

2.2

Hiljuti muutus olukord veelgi pingelisemaks: uus gaasikriis idas, uus konflikt Lähis-Idas ja ülemaailmne finantskriis – kõik need võivad mõjutada TEN-E lõpuleviimist.

3.   Rohelise raamatu kokkuvõte

Rohelise raamatu kokkuvõte

| 3.1 | EL soovib oma infrastruktuuripoliitikat arendada kuue piirkondliku prioriteedi kaudu, milleks on: Balti riikide võrkude ühendamine, Lõuna-Euroopa gaasitransiidikoridor, Vahemere piirkonna energiaalane koostöö, põhja ja lõuna vaheliste gaasi- ja elektrivõrkude ühendamine Kesk- ja Kagu-Euroopas, veeldatud maagaas, Põhjamere tuuleenergiavõrgu kava ning üleeuroopaliste energiavõrkude loomise ja turu integreerituse kaudu. |
| --- | --- |

3.1

EL soovib oma infrastruktuuripoliitikat arendada kuue piirkondliku prioriteedi kaudu, milleks on: Balti riikide võrkude ühendamine, Lõuna-Euroopa gaasitransiidikoridor, Vahemere piirkonna energiaalane koostöö, põhja ja lõuna vaheliste gaasi- ja elektrivõrkude ühendamine Kesk- ja Kagu-Euroopas, veeldatud maagaas, Põhjamere tuuleenergiavõrgu kava ning üleeuroopaliste energiavõrkude loomise ja turu integreerituse kaudu.

| 3.2 | EL võiks:






  — | edendada võrkude, sh impordivõrkude poliitikat |
| --- | --- | --- |

3.2

EL võiks:

—

edendada võrkude, sh impordivõrkude poliitikat

| — | arendada varustuskindlust ja liikmesriikide solidaarsust, eelkõige infrastruktuuriprojektidega, mis on suunatud tõelise Euroopa energiavõrgu loomisele; |
| --- | --- |

—

arendada varustuskindlust ja liikmesriikide solidaarsust, eelkõige infrastruktuuriprojektidega, mis on suunatud tõelise Euroopa energiavõrgu loomisele;

| — | kavandada kõigile kasutoovate ülduurimuste läbiviimist, toetades samas eriprojekte; |
| --- | --- |

—

kavandada kõigile kasutoovate ülduurimuste läbiviimist, toetades samas eriprojekte;

| — | ühendada uued energiaallikad ning tagada süsinikuvabade võimaluste ja uute võrgutehnoloogiate integreerumine; |
| --- | --- |

—

ühendada uued energiaallikad ning tagada süsinikuvabade võimaluste ja uute võrgutehnoloogiate integreerumine;

| — | innustada erasektori investeeringuid ja liikuda uue rahastamisvahendi suunas; |
| --- | --- |

—

innustada erasektori investeeringuid ja liikuda uue rahastamisvahendi suunas;

| — | muuta toetuste tingimuseks riiklike strateegiakavade vastavus Euroopa prioriteetsetele projektidele; |
| --- | --- |

—

muuta toetuste tingimuseks riiklike strateegiakavade vastavus Euroopa prioriteetsetele projektidele;

| — | õigustada avaliku sektori sekkumist juhul, kui turg ei suuda vastata vajadustele; |
| --- | --- |

—

õigustada avaliku sektori sekkumist juhul, kui turg ei suuda vastata vajadustele;

| — | aidata muuta haldusmenetlused kõikjal paindlikumaks. |
| --- | --- |

—

aidata muuta haldusmenetlused kõikjal paindlikumaks.

| 3.3 | Kõnealuse rohelise raamatuga soovitakse edendada üldsuse arusaamist ja solidaarsust, et saavutada 2020. aastaksseatud eesmärgid. |
| --- | --- |

3.3

Kõnealuse rohelise raamatuga soovitakse edendada üldsuse arusaamist ja solidaarsust, et saavutada 2020. aastaksseatud eesmärgid.

4.   Üldised märkused

Üldised märkused

| 4.1 | Rohelise raamatu pealkiri ja sissejuhatus tunduvad viitavat üldisele lähenemisviisile, mille eesmärk on muuta energiavõrgud turvaliseks ja säästvaks. Selle asemel keskendutakse rohelises raamatus hoopis rahvusvaheliste seoste loomisele, esitamata ettepanekuid hooldust, töötajate koolitust ja kvalifikatsiooni või teadus- ja arendustegevust käsitleva hindamise teostamiseks. Need on siiski turvalisuse ja säästvuse olulised osad. |
| --- | --- |

4.1

Rohelise raamatu pealkiri ja sissejuhatus tunduvad viitavat üldisele lähenemisviisile, mille eesmärk on muuta energiavõrgud turvaliseks ja säästvaks. Selle asemel keskendutakse rohelises raamatus hoopis rahvusvaheliste seoste loomisele, esitamata ettepanekuid hooldust, töötajate koolitust ja kvalifikatsiooni või teadus- ja arendustegevust käsitleva hindamise teostamiseks. Need on siiski turvalisuse ja säästvuse olulised osad.

| 4.2 | Konkurents huvitab tarbijaid juhul, kui see on vahend ja mitte eesmärk omaette. See võib olla tarbijate huvides, kui aitab neil säästa raha ja pakub sama usaldusväärset teenust kui monopolistlikus süsteemis. Erasektori rahastamine ja partneritele esitatud üleskutse TEN-E lõpuleviimiseks on huvipakkuvad: need toovad siiski esile üleeuroopaliste integreeritud gaasi- ja elektrivõrkude arendamise teel seisva tõelise takistuse – ELi tugeva tahte ja piisava rahalise toetuse puudumise. |
| --- | --- |

4.2

Konkurents huvitab tarbijaid juhul, kui see on vahend ja mitte eesmärk omaette. See võib olla tarbijate huvides, kui aitab neil säästa raha ja pakub sama usaldusväärset teenust kui monopolistlikus süsteemis. Erasektori rahastamine ja partneritele esitatud üleskutse TEN-E lõpuleviimiseks on huvipakkuvad: need toovad siiski esile üleeuroopaliste integreeritud gaasi- ja elektrivõrkude arendamise teel seisva tõelise takistuse – ELi tugeva tahte ja piisava rahalise toetuse puudumise.

| 4.3 | Energia on üldhuviteenus ja erasektori rahastamist on pikas perspektiivis raske sellega sobitada. Turg ei suuda tagada energia- ja kliimamuutuste paketiga taotletavat üleminekut uuele energiaajastule, kui toetutakse endiselt vanadele tootmis- ja transpordiviisidele. Komisjon, kes soovib innustada erasektori vahendite kaasamist, võib otse piiriülesel tasandil tegutseda, et luua uus terviklik kava ja pakkuda välja uus avalik halduse kord investeeringute jaoks. Nii on võimalik tagada, et tänu võrkudele jääb energiavarustus ka edaspidi üldhuviteenuseks. |
| --- | --- |

4.3

Energia on üldhuviteenus ja erasektori rahastamist on pikas perspektiivis raske sellega sobitada. Turg ei suuda tagada energia- ja kliimamuutuste paketiga taotletavat üleminekut uuele energiaajastule, kui toetutakse endiselt vanadele tootmis- ja transpordiviisidele. Komisjon, kes soovib innustada erasektori vahendite kaasamist, võib otse piiriülesel tasandil tegutseda, et luua uus terviklik kava ja pakkuda välja uus avalik halduse kord investeeringute jaoks. Nii on võimalik tagada, et tänu võrkudele jääb energiavarustus ka edaspidi üldhuviteenuseks.

5.   Euroopa energiapoliitika olukord

Euroopa energiapoliitika olukord

| 5.1 | Komitee arvates nõuab TEN-E kõigi sidusrühmade tegevuse kooskõlastamist piisavalt tsentraliseeritud organi poolt. See on aga vastuolus turuloogikaga. Komisjon peaks kinnitama, et tema eesmärk on otsida optimaalseid kulutõhusaid lahendusi tarbijate heaks, kuna vastasel juhul võivad tarbijad küsida, milleks on energia siseturgu vaja.
  Euroopa põhivõrguettevõtjate võrgustike ja Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti roll on rohelises raamatus ebaselge. Need asutused on kooskõlastamise keskused, ent nad ei peaks olema kaasatud avaliku sektori vahendite kasutamisega seotud otsustesse. Lisaks peaks EL hoolitsema teadus- ja arendustegevuse järjepidevuse tagamise eest ning sellega ei peaks tegelema nimetatud asutused. |
| --- | --- |

5.1

Komitee arvates nõuab TEN-E kõigi sidusrühmade tegevuse kooskõlastamist piisavalt tsentraliseeritud organi poolt. See on aga vastuolus turuloogikaga. Komisjon peaks kinnitama, et tema eesmärk on otsida optimaalseid kulutõhusaid lahendusi tarbijate heaks, kuna vastasel juhul võivad tarbijad küsida, milleks on energia siseturgu vaja.

Euroopa põhivõrguettevõtjate võrgustike ja Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti roll on rohelises raamatus ebaselge. Need asutused on kooskõlastamise keskused, ent nad ei peaks olema kaasatud avaliku sektori vahendite kasutamisega seotud otsustesse. Lisaks peaks EL hoolitsema teadus- ja arendustegevuse järjepidevuse tagamise eest ning sellega ei peaks tegelema nimetatud asutused.

6.   Erimärkused

Erimärkused

Võrgud

Võrgud

| 6.1 | Kui eraldataks enam vahendeid, aitaksid võrgud kaasa energiasolidaarsuse kasvule. EL peaks tegema kindlaks puuduvad lülid oma võrkudes ja tegema jõupingutusi nende vajakajäämiste kõrvaldamiseks. Komitee leiab, et edu pandiks on õnnestunud Euroopa naabruspoliitika. Komitee täheldab, et rohelises raamatus ei käsitleta üldse võrkude geograafilist piiritlemist, rajamise viisi, sageduse ja elektripinge hoolduse eest vastutavaid organisatsioone, võrgu ühe osa tõrke korral rakendatavat poliitikat või kohustuste ja pädevuste jagunemist, sh ELi kooskõlastustegevuse puhul.
  Komitee leiab, et kuna tegemist on väga keeruliste, ülistruktureeritud ja pikaajaliste infrastruktuuridega, tuleb investoreid ja kodanikke turuperspektiividest täiesti läbipaistvalt teavitada.
  Komitee soovib uurimuste läbiviimist selliste üleeuroopaliste energiaalaste üldhuviteenuste otstarbekuse ja võimalikkuse kohta, mis oleksid suunatud kodanikele ja hõlmaksid ühist lähenemist hindadele, maksustamisele, finantssektori ohutusstandarditele, majandusarengule ja kliimakaitsele. |
| --- | --- |

6.1

Kui eraldataks enam vahendeid, aitaksid võrgud kaasa energiasolidaarsuse kasvule. EL peaks tegema kindlaks puuduvad lülid oma võrkudes ja tegema jõupingutusi nende vajakajäämiste kõrvaldamiseks. Komitee leiab, et edu pandiks on õnnestunud Euroopa naabruspoliitika. Komitee täheldab, et rohelises raamatus ei käsitleta üldse võrkude geograafilist piiritlemist, rajamise viisi, sageduse ja elektripinge hoolduse eest vastutavaid organisatsioone, võrgu ühe osa tõrke korral rakendatavat poliitikat või kohustuste ja pädevuste jagunemist, sh ELi kooskõlastustegevuse puhul.

Komitee leiab, et kuna tegemist on väga keeruliste, ülistruktureeritud ja pikaajaliste infrastruktuuridega, tuleb investoreid ja kodanikke turuperspektiividest täiesti läbipaistvalt teavitada.

Komitee soovib uurimuste läbiviimist selliste üleeuroopaliste energiaalaste üldhuviteenuste otstarbekuse ja võimalikkuse kohta, mis oleksid suunatud kodanikele ja hõlmaksid ühist lähenemist hindadele, maksustamisele, finantssektori ohutusstandarditele, majandusarengule ja kliimakaitsele.

| 6.2 | Säästvus saavutataks võrkude ühendamisel taastuvate energiaallikatega (tuuleturbiinid põhjas) ja süsinikdioksiidi transportimisel hoidlatesse, ent see ei puuduta otseselt TEN-E säästvust. Elektrivõrkude osas peaks komisjon rääkima nende ajakohastamisest, et tegeleda probleemidega seoses edastuskadude, sageduse, pinge, liikmesriikide vastavate eeskirjade ühtlustamise ja intelligentsete võrkude arendamisega. |
| --- | --- |

6.2

Säästvus saavutataks võrkude ühendamisel taastuvate energiaallikatega (tuuleturbiinid põhjas) ja süsinikdioksiidi transportimisel hoidlatesse, ent see ei puuduta otseselt TEN-E säästvust. Elektrivõrkude osas peaks komisjon rääkima nende ajakohastamisest, et tegeleda probleemidega seoses edastuskadude, sageduse, pinge, liikmesriikide vastavate eeskirjade ühtlustamise ja intelligentsete võrkude arendamisega.

| 6.3 | Ehkki komitee on teadlik, et tehnika võimaldab süsinikdioksiidi koguda, peab ta TEN-E kohaldamisala laiendamist süsinikdioksiidi transpordivõrkudele enneaegseks. Selle küsimuse osas tuleks kõigepealt läbi viia ulatuslik ühiskondlik arutelu (3). |
| --- | --- |

6.3

Ehkki komitee on teadlik, et tehnika võimaldab süsinikdioksiidi koguda, peab ta TEN-E kohaldamisala laiendamist süsinikdioksiidi transpordivõrkudele enneaegseks. Selle küsimuse osas tuleks kõigepealt läbi viia ulatuslik ühiskondlik arutelu (3).

3

Varustuskindlus

Varustuskindlus

| 6.4 | Komitee hinnangul on varustuskindluse tagamisel kaks tasandit:






  — | rahvusvaheline tasand: investeerimislepingud kolmandate riikidega, kes võiksid anda oma panuse. Ettepanek kaasata TEN-Esse naftatorujuhtmed vähendaks tõsiseid riske, mida nafta meretranspordi kasv tekitab nii mereturvalisusele (4) kui ka ökosüsteemile. Sellegipoolest nõuab see põhjalikumat hindamist, kuna kodanike seisukohalt võiks ELile olla ohtlik maksta rikastele naftaettevõtetele seadmete eest, mida turg ei ole heaks kiitnud; |
| --- | --- | --- |

6.4

Komitee hinnangul on varustuskindluse tagamisel kaks tasandit:

—

rahvusvaheline tasand: investeerimislepingud kolmandate riikidega, kes võiksid anda oma panuse. Ettepanek kaasata TEN-Esse naftatorujuhtmed vähendaks tõsiseid riske, mida nafta meretranspordi kasv tekitab nii mereturvalisusele (4) kui ka ökosüsteemile. Sellegipoolest nõuab see põhjalikumat hindamist, kuna kodanike seisukohalt võiks ELile olla ohtlik maksta rikastele naftaettevõtetele seadmete eest, mida turg ei ole heaks kiitnud;

rahvusvaheline tasand

4

| — | riiklik tasand: taastuvenergia arendamine, ladustamisvõimsuse suurendamine ja võrkude füüsilise turvalisuse suurendamine. |
| --- | --- |

—

riiklik tasand: taastuvenergia arendamine, ladustamisvõimsuse suurendamine ja võrkude füüsilise turvalisuse suurendamine.

riiklik tasand

Rahvusvahelised suhted

Rahvusvahelised suhted

| 6.5 | Komitee leiab, et EL peaks kõnelema energiatranspordi võrkudest rahvusvahelisel areenil ühehäälselt. Energiamõõde peaks olema ELi diplomaatia lahutamatu osa ning põhinema uuel poliitilisel solidaarsusel liikmesriikide vahel ja suhtluses naaberriikidega. Rohelises raamatus oleks võinud käsitleda sellealaseid konkreetseid meetmeid. |
| --- | --- |

6.5

Komitee leiab, et EL peaks kõnelema energiatranspordi võrkudest rahvusvahelisel areenil ühehäälselt. Energiamõõde peaks olema ELi diplomaatia lahutamatu osa ning põhinema uuel poliitilisel solidaarsusel liikmesriikide vahel ja suhtluses naaberriikidega. Rohelises raamatus oleks võinud käsitleda sellealaseid konkreetseid meetmeid.

| 6.6 | Võrgud ei peaks muutuma konflikti allikaks, mis viivad relvastatud kokkupõrgeteni või seadustega katmata valdkondadeni, eelkõige töötajate jaoks. Võrgud peaksid hoopis olema arengupoliitika alustalaks. Arendada tuleks energiadialoogi strateegilise piirkonna Türgiga ja edendada euro süstemaatilist kasutamist tehingutes. |
| --- | --- |

6.6

Võrgud ei peaks muutuma konflikti allikaks, mis viivad relvastatud kokkupõrgeteni või seadustega katmata valdkondadeni, eelkõige töötajate jaoks. Võrgud peaksid hoopis olema arengupoliitika alustalaks. Arendada tuleks energiadialoogi strateegilise piirkonna Türgiga ja edendada euro süstemaatilist kasutamist tehingutes.

Solidaarsus

Solidaarsus

| 6.7 | Energiasolidaarsus toimib kolmel tasandil: liikmesriikide vahel, kodanike ja ELi vahel ning ettevõtete vahel. Rohelises raamatus ei täpsustata liikmesriikidevahelise solidaarsuse vahendeid. Ettevõtetevahelised kaubanduslikud või lepingulised tavad ei toeta nende solidaarsust (aktsionäride nõudmised), ehkki nad peaksid kaitsma omavahelist solidaarsust energia valdkonnas kogu maailmas. Kõik peaksid kaasa aitama energia liikumisele ELi sees, keeldumata ühenduste ehitamisest ning takistamata nende loomist. Komitee toetab õiguslikke vahendeid, mis võimaldaksid hädaolukorras ja ühisel otsusel viia turule kasutamata ressursid (kohustuslik edasimüük põhimõtte „use it or lose it” alusel). |
| --- | --- |

6.7

Energiasolidaarsus toimib kolmel tasandil: liikmesriikide vahel, kodanike ja ELi vahel ning ettevõtete vahel. Rohelises raamatus ei täpsustata liikmesriikidevahelise solidaarsuse vahendeid. Ettevõtetevahelised kaubanduslikud või lepingulised tavad ei toeta nende solidaarsust (aktsionäride nõudmised), ehkki nad peaksid kaitsma omavahelist solidaarsust energia valdkonnas kogu maailmas. Kõik peaksid kaasa aitama energia liikumisele ELi sees, keeldumata ühenduste ehitamisest ning takistamata nende loomist. Komitee toetab õiguslikke vahendeid, mis võimaldaksid hädaolukorras ja ühisel otsusel viia turule kasutamata ressursid (kohustuslik edasimüük põhimõtte „use it or lose it” alusel).

Energiasolidaarsus toimib kolmel tasandil:

use it or lose it

| 6.8 | Hädaolukordadeks ettenähtud eraldi Euroopa reservifondi loomine võiks olla veel üheks märgiks Euroopa solidaarsusest, et kaitsta liikmesriike ja kodanikke riskide eest, mis tulenevad tootmiskohtadest ning nende geograafilisest ja geopoliitilisest olukorrast. |
| --- | --- |

6.8

Hädaolukordadeks ettenähtud eraldi Euroopa reservifondi loomine võiks olla veel üheks märgiks Euroopa solidaarsusest, et kaitsta liikmesriike ja kodanikke riskide eest, mis tulenevad tootmiskohtadest ning nende geograafilisest ja geopoliitilisest olukorrast.

Kavandajad: Euroopa põhivõrguettevõtjate võrgustik ja Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet

Kavandajad: Euroopa põhivõrguettevõtjate võrgustik ja Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet

| 6.9 | TEN-E kavandamisel tuleks anda selged volitused Euroopa põhivõrguettevõtjate võrgustikule ja Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametile ning määratleda ELi vahendajaroll. Seda küsimust ei käsitleta rohelises raamatus piisavalt selgelt. Komitee peab kahetsusväärseks, et enamike Euroopa reguleerivate asutuste ametlik ülesanne piirdub konkurentsile avatud turgude loomisega, ilma ühegi viiteta varustuskindlusele. Samuti ei ole komisjoni pädevus selgelt määratletud. Riiklike reguleerivate asutuste koostöö ei ole siiski sama kui Euroopa reguleeriv amet. Komitee kahtleb sellise organi õiguslikus staatuses, tema pädevuste ulatuses ja nende kontrollis. Komitee on seisukohal, et komisjoni üks ülesanne peaks olema tegutseda selle nimel, et ennetada vaidlusi võrkude loomise üle, kaasates kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused TEN-E projektidesse juba väga varases faasis. |
| --- | --- |

6.9

TEN-E kavandamisel tuleks anda selged volitused Euroopa põhivõrguettevõtjate võrgustikule ja Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametile ning määratleda ELi vahendajaroll. Seda küsimust ei käsitleta rohelises raamatus piisavalt selgelt. Komitee peab kahetsusväärseks, et enamike Euroopa reguleerivate asutuste ametlik ülesanne piirdub konkurentsile avatud turgude loomisega, ilma ühegi viiteta varustuskindlusele. Samuti ei ole komisjoni pädevus selgelt määratletud. Riiklike reguleerivate asutuste koostöö ei ole siiski sama kui Euroopa reguleeriv amet. Komitee kahtleb sellise organi õiguslikus staatuses, tema pädevuste ulatuses ja nende kontrollis. Komitee on seisukohal, et komisjoni üks ülesanne peaks olema tegutseda selle nimel, et ennetada vaidlusi võrkude loomise üle, kaasates kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused TEN-E projektidesse juba väga varases faasis.

Üldhuvi Euroopa mõõde

Üldhuvi Euroopa mõõde

| 6.10 | Antud teemat mainitakse komisjoni dokumendis, et õigustada avaliku võimu sekkumist turutõrke puhul. Ehkki Euroopa mõõde on väga oluline, avaldab komitee kahetsust, et selle tingimusi ei ole täpsustatud. |
| --- | --- |

6.10

Antud teemat mainitakse komisjoni dokumendis, et õigustada avaliku võimu sekkumist turutõrke puhul. Ehkki Euroopa mõõde on väga oluline, avaldab komitee kahetsust, et selle tingimusi ei ole täpsustatud.

Rahastamine

Rahastamine

| 6.11 | ELi poolne rahastamine on katalüsaator (5) uute projektide loomisele. Liikmesriigid peavad katma suurema osa rahastamisest, eriprojektidele on aga võimalik taotleda otsetoetusi. Ühenduse finantsabi 2007—2013. aasta programmiperioodil on eelmise perioodiga võrreldes suhteliselt stabiilne, teisisõnu on see reaalväärtuses kahanenud. Komisjon teeb ettepaneku viia läbi kõigile kasutoovaid ülduurimusi. |
| --- | --- |

6.11

ELi poolne rahastamine on katalüsaator (5) uute projektide loomisele. Liikmesriigid peavad katma suurema osa rahastamisest, eriprojektidele on aga võimalik taotleda otsetoetusi. Ühenduse finantsabi 2007—2013. aasta programmiperioodil on eelmise perioodiga võrreldes suhteliselt stabiilne, teisisõnu on see reaalväärtuses kahanenud. Komisjon teeb ettepaneku viia läbi kõigile kasutoovaid ülduurimusi.

5

| 6.12 | Tundub, et arvesse ei ole võetud 1) tulevast tarbimist, 2) võrkude seisukorda ja nende hoolduskulu ja 3) uute tehnoloogiate mõju (uued taastuvenergiaallikad, uued viisid nende transportimiseks (intelligentsed võrgud) ja tarbimiseks, energiatõhusus). |
| --- | --- |

6.12

Tundub, et arvesse ei ole võetud 1) tulevast tarbimist, 2) võrkude seisukorda ja nende hoolduskulu ja 3) uute tehnoloogiate mõju (uued taastuvenergiaallikad, uued viisid nende transportimiseks (intelligentsed võrgud) ja tarbimiseks, energiatõhusus).

Tundub, et arvesse ei ole võetud

| 6.13 | Rohelises raamatus tehakse ettepanek praeguste rahastamisviiside ühildamiseks erasektori kasvava rahastamisega. Komitee märgib, et turg ei tee meeleldi investeeringuid, mis muutuvad tasuvaks alles pika aja möödudes. Sellegipoolest toetab komitee uuenduslike rahastamisviiside otsimist strateegiliselt oluliste projektide jaoks – tingimusel, et see ei tõsta avaliku sektori koormust. Komitee leiab, et TEN-E peab põhinema avaliku sektori otsustel. |
| --- | --- |

6.13

Rohelises raamatus tehakse ettepanek praeguste rahastamisviiside ühildamiseks erasektori kasvava rahastamisega. Komitee märgib, et turg ei tee meeleldi investeeringuid, mis muutuvad tasuvaks alles pika aja möödudes. Sellegipoolest toetab komitee uuenduslike rahastamisviiside otsimist strateegiliselt oluliste projektide jaoks – tingimusel, et see ei tõsta avaliku sektori koormust. Komitee leiab, et TEN-E peab põhinema avaliku sektori otsustel.

Võrkude konkurentsivõime

Võrkude konkurentsivõime

| 6.14 | Komisjon tuletab meelde, et „üleeuroopalised võrgud olid algselt siseturu rahastamisvahendid. Energiasektori puhul eeldati, et investeeringuid teevad turul tegutsevad ettevõtjad, kes suunavad kulud edasi tarbijatele.” Komitee leiab, et kuna EL kaasrahastab TEN-Ed, siis peaks ta välja töötama uue avaliku halduse korra investeeringutele. Võrkudesse investeeritud summade kärpeid ei tohiks üle kanda tarbijahindadele. |
| --- | --- |

6.14

Komisjon tuletab meelde, et „üleeuroopalised võrgud olid algselt siseturu rahastamisvahendid. Energiasektori puhul eeldati, et investeeringuid teevad turul tegutsevad ettevõtjad, kes suunavad kulud edasi tarbijatele.” Komitee leiab, et kuna EL kaasrahastab TEN-Ed, siis peaks ta välja töötama uue avaliku halduse korra investeeringutele. Võrkudesse investeeritud summade kärpeid ei tohiks üle kanda tarbijahindadele.

| 6.15 | Rohelises raamatus ei mainita, mille poolest oleks uus olukord „konkurentsivõimelisem”, ega ka seda, kuidas võimaldaks energiatranspordi paindlikumaks muutmine suurendada konkurentsivõimet või kuidas tarbijad sellest kasu saaksid. Komitee tuletab meelde komisjoni hüpoteesi seoses kõigi üleeuroopaliste energiavõrkude sidumisega. |
| --- | --- |

6.15

Rohelises raamatus ei mainita, mille poolest oleks uus olukord „konkurentsivõimelisem”, ega ka seda, kuidas võimaldaks energiatranspordi paindlikumaks muutmine suurendada konkurentsivõimet või kuidas tarbijad sellest kasu saaksid. Komitee tuletab meelde komisjoni hüpoteesi seoses kõigi üleeuroopaliste energiavõrkude sidumisega.

Teadustegevus ja koolitus

Teadustegevus ja koolitus

| 6.16 | Komitee on seisukohal, et EL peaks suunama oma jõupingutused teadustegevusele, et Euroopas säiliksid energiatõhususe ja energiatranspordi eelduseks olevad tehnoloogilised ekspertteadmised. |
| --- | --- |

6.16

Komitee on seisukohal, et EL peaks suunama oma jõupingutused teadustegevusele, et Euroopas säiliksid energiatõhususe ja energiatranspordi eelduseks olevad tehnoloogilised ekspertteadmised.

Tööhõive

Tööhõive

| 6.17 | Kuna oskusteavet ei leidu alati samas riigis, kus võrgud või ühendused paiknevad, soovib komitee töötajate teise riiki lähetamist käsitleva direktiivi mittepiiravat rakendamist. Komitee soovib, et loodaks energiat ja kliimamuutusi käsitlev Euroopa nõuandekomitee. |
| --- | --- |

6.17

Kuna oskusteavet ei leidu alati samas riigis, kus võrgud või ühendused paiknevad, soovib komitee töötajate teise riiki lähetamist käsitleva direktiivi mittepiiravat rakendamist. Komitee soovib, et loodaks energiat ja kliimamuutusi käsitlev Euroopa nõuandekomitee.

Üldsuse arusaamine ja teabevahetus

Üldsuse arusaamine ja teabevahetus

| 6.18 | Komitee on komisjoniga ühel meelel, et üldsuse arusaamist tuleb edendada. ELi rahastatavad suured projektid peavad olema suunatud kodanike elutingimuste parandamisele ja üldteenuste pakkumisele tehnikate abil, mis tagavad kõige taskukohasema hinna – mis konkurentsile avatud turul ei toimu alati iseenesest. Selleks, et aidata liikmesriikidel abistada kodanikke kohustuste täitmatajätmise ja/või võrgutõrke korral, võimaldaks hädaolukorraks ettenähtud Euroopa fond tagada teenuse järjepidevuse vaatamata võrgutõrkele (nt force majeure'i, sõja, pankroti, börsikrahhide jne puhul). Uurida võiks võimalust muuta võrguettevõtted kodanike ees vastutavaks. |
| --- | --- |

6.18

Komitee on komisjoniga ühel meelel, et üldsuse arusaamist tuleb edendada. ELi rahastatavad suured projektid peavad olema suunatud kodanike elutingimuste parandamisele ja üldteenuste pakkumisele tehnikate abil, mis tagavad kõige taskukohasema hinna – mis konkurentsile avatud turul ei toimu alati iseenesest. Selleks, et aidata liikmesriikidel abistada kodanikke kohustuste täitmatajätmise ja/või võrgutõrke korral, võimaldaks hädaolukorraks ettenähtud Euroopa fond tagada teenuse järjepidevuse vaatamata võrgutõrkele (nt force majeure'i, sõja, pankroti, börsikrahhide jne puhul). Uurida võiks võimalust muuta võrguettevõtted kodanike ees vastutavaks.

force majeure

| 6.19 | Kontrolli- ja hindamisasutused peaksid olema avatud enamatele osalejatele ja kaasama kõik sidusrühmad sotsiaalpartneritest kodanikuühiskonnani. |
| --- | --- |

6.19

Kontrolli- ja hindamisasutused peaksid olema avatud enamatele osalejatele ja kaasama kõik sidusrühmad sotsiaalpartneritest kodanikuühiskonnani.

| 6.20 | Üldsuse toetuse saamiseks tuleb teha konkreetseid jõupingutusi, mis läheksid teabevahetusest kaugemale. Vaja on tõsiselt võtta ja läbipaistvalt käsitleda põhjuseid, miks on kohalikud elanikud peaaegu süstemaatiliselt vastu võrkude ühendamise projektidele (6). |
| --- | --- |

6.20

Üldsuse toetuse saamiseks tuleb teha konkreetseid jõupingutusi, mis läheksid teabevahetusest kaugemale. Vaja on tõsiselt võtta ja läbipaistvalt käsitleda põhjuseid, miks on kohalikud elanikud peaaegu süstemaatiliselt vastu võrkude ühendamise projektidele (6).

6

| 6.21 | Komitee leiab, et varustuskindlus, liikmesriikidevaheline solidaarsus ja võitlus kliimamuutustega võivad anda tõuke uueks majanduskasvuks. |
| --- | --- |

6.21

Komitee leiab, et varustuskindlus, liikmesriikidevaheline solidaarsus ja võitlus kliimamuutustega võivad anda tõuke uueks majanduskasvuks.

| 6.22 | Komitee rõhutab, et energia-, transpordi- ja keskkonnapoliitikat tuleks käsitleda kolmeosalise tervikuna. |
| --- | --- |

6.22

Komitee rõhutab, et energia-, transpordi- ja keskkonnapoliitikat tuleks käsitleda kolmeosalise tervikuna.

Brüssel, 11. juuni 2009

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Mario SEPI

---

(1)  ENTSO-E: Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik; ühendab 34 Euroopa riigi 42 võrguhaldajat.

1

ACER: Energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet. Keskne roll elektri ja gaasi siseturu arendamisel.

(2)  ELT C 175, 28.7.2009, lk 43.

2

(3)  Inimkonna jaoks oleks ideaalne võimalus kasutada süsinikdioksiidi energiaallikana otse, ilma eelneva ladustamiseta. Võib-olla jõuab teadus ühel päeval selleni?

3

(4)  Vt dokument SEC(2008) 2869.

4

(5)  Sätestatud ELi määrustes alates 2236/95 kuni 680/2007 käimasolevaks perioodiks 2007—2013.

5

(6)  KOM(2006) 846 lõplik/2 „Võrkude ühendamise prioriteetplaan”, 23.2.2007.

6

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 306/56 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 306/56

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu direktiiv (Euratom), millega luuakse ühenduse tuumaohutuse raamistik”

KOM(2008) 790 lõplik – 2008/0231 (CNS)

2009/C 306/13

30. jaanuaril 2003. aastal otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euratomi lepingu artiklile 31 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: nõukogu direktiiv (Euratom), millega sätestatakse tuumarajatiste ohutusega seotud põhikohustused ja üldpõhimõtted

Ettepanek: nõukogu direktiiv (Euratom) kasutatud tuumakütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise kohta”

KOM(2003) 32 lõplik – 2003/0021 (CNS) – 2003/0022 (CNS).

Komitee esitas nende ettepanekute kohta arvamuse 26. märtsil 2003. aastal.

4. juunil 2009. aastal otsustas nõukogu vastavalt Euratomi lepingu artiklitele 31 ja 32 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega seoses ühe nimetatud direktiivi muudetud versiooniga

„Ettepanek: nõukogu direktiiv (Euratom), millega luuakse ühenduse tuumaohutuse raamistik”

et komitee esitaks oma kommentaarid arvamuse kujul, mis täiendaks 26. märtsi 2003. aasta arvamust.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon võttis arvamuse vastu 20. mail 2009. Raportöör oli Gérard DANTIN.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 454. istungjärgul 10.–11. juunil 2009 (10. juuni istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 100, vastu hääletas 0, erapooletuks jäi 3 liiget.

1.   Järeldused ja soovitused

Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Huvi tuumaenergia vastu on praegu majanduslikel põhjustel, tarneallikate mitmekesistamise ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärkidel uuesti elavnenud. |
| --- | --- |

1.1

Huvi tuumaenergia vastu on praegu majanduslikel põhjustel, tarneallikate mitmekesistamise ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärkidel uuesti elavnenud.

| 1.2 | Ohutuse kõrge tase ja suur läbipaistvus on tuumaenergia kasutamise ning arendamise tingimused. |
| --- | --- |

1.2

Ohutuse kõrge tase ja suur läbipaistvus on tuumaenergia kasutamise ning arendamise tingimused.

| 1.3 | Sellega seoses tervitab komitee direktiivi, kuna peab seda tehniliselt ja strateegiliselt elanikkonna ning tuumasektoris ja keskkonna valdkonnas töötajate ohutuse seisukohast oluliseks, jättes samas liikmesriikidele valida, kas ta kasutab seda liiki energiat või mitte. |
| --- | --- |

1.3

Sellega seoses tervitab komitee direktiivi, kuna peab seda tehniliselt ja strateegiliselt elanikkonna ning tuumasektoris ja keskkonna valdkonnas töötajate ohutuse seisukohast oluliseks, jättes samas liikmesriikidele valida, kas ta kasutab seda liiki energiat või mitte.

| 1.4 | Komitee on teadlik, et tuumaenergiat hakatakse arendama ka ELi piiridest väljaspool, vahel ka riikides, kellel on ELi liikmesriikidega võrreldes vähem arenenud tehnoloogiline kultuur ja riskijuhtimine. Seda arvestades soovib komitee, et EL võtaks tuumaohutuse küsimustes juhtiva rolli ja teeks ettepanekuid väljaspool oma piire, samamoodi nagu ta seda teeb „kliimapaketi” küsimustes. |
| --- | --- |

1.4

Komitee on teadlik, et tuumaenergiat hakatakse arendama ka ELi piiridest väljaspool, vahel ka riikides, kellel on ELi liikmesriikidega võrreldes vähem arenenud tehnoloogiline kultuur ja riskijuhtimine. Seda arvestades soovib komitee, et EL võtaks tuumaohutuse küsimustes juhtiva rolli ja teeks ettepanekuid väljaspool oma piire, samamoodi nagu ta seda teeb „kliimapaketi” küsimustes.

| 1.5 | Tuumaohutus peab olema „ülemaailmne ühisvara”, kuna tuumaõnnetuse tagajärgedel võib olla mõju elanikkondadele ja keskkonnale, mis ületab kaugelt riigi piirid, kus õnnetus toimus. Kui EL muudab Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) raames kõikide riikide poolt heaks kiidetud tuumaohutuse põhialuste järgimise kohustuslikuks, mis on direktiivi eesmärk, asetab EL end olukorda, kus ta võib oma „ohutuse mudelit” oma piiridest väljapoole eksportida. |
| --- | --- |

1.5

Tuumaohutus peab olema „ülemaailmne ühisvara”, kuna tuumaõnnetuse tagajärgedel võib olla mõju elanikkondadele ja keskkonnale, mis ületab kaugelt riigi piirid, kus õnnetus toimus. Kui EL muudab Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) raames kõikide riikide poolt heaks kiidetud tuumaohutuse põhialuste järgimise kohustuslikuks, mis on direktiivi eesmärk, asetab EL end olukorda, kus ta võib oma „ohutuse mudelit” oma piiridest väljapoole eksportida.

ülemaailmne ühisvara

kohustuslikuks

| 1.6 | Komitee on seisukohal, et selline lähenemisviis, millega kohustatakse liikmesriike looma täiesti sõltumatuid tuumaohutuse riiklikke asutusi, andma vastutuse ohutuse eest ainult loaomanikele ja tagama neis küsimustes teabe läbipaistvuse, on parim lähenemisviis. Seepärast soovib komitee, et direktiivi kõnealune aspekt säilitataks ning et lähenemisviis põhineks jätkuvalt vastutuse väga kõrgel tasemel. |
| --- | --- |

1.6

Komitee on seisukohal, et selline lähenemisviis, millega kohustatakse liikmesriike looma täiesti sõltumatuid tuumaohutuse riiklikke asutusi, andma vastutuse ohutuse eest ainult loaomanikele ja tagama neis küsimustes teabe läbipaistvuse, on parim lähenemisviis. Seepärast soovib komitee, et direktiivi kõnealune aspekt säilitataks ning et lähenemisviis põhineks jätkuvalt vastutuse väga kõrgel tasemel.

| 1.7 | Komitee pöörab erilist tähelepanu oskuste omandamisele, ajakohastamisele ja arendamisele liikmesriikides, eelkõige nendes, kus kogemus tuumaenergia küsimustes on vähene või olematu. Neil liikmesriikidel tuleb teemaga viivitamatult tegelema hakata, eelkõige arendades vajalikke koolitusi. Peale selle teeb komitee ettepaneku, et kaalutaks tuumaseadme käitamise alaste oskuste Euroopa sertifikaati ning et koolitused hõlmaksid nii tuumaavariide tagajärgede tehnilist haldust kui ka terviseaspekte. |
| --- | --- |

1.7

Komitee pöörab erilist tähelepanu oskuste omandamisele, ajakohastamisele ja arendamisele liikmesriikides, eelkõige nendes, kus kogemus tuumaenergia küsimustes on vähene või olematu. Neil liikmesriikidel tuleb teemaga viivitamatult tegelema hakata, eelkõige arendades vajalikke koolitusi. Peale selle teeb komitee ettepaneku, et kaalutaks tuumaseadme käitamise alaste oskuste Euroopa sertifikaati ning et koolitused hõlmaksid nii tuumaavariide tagajärgede tehnilist haldust kui ka terviseaspekte.

| 1.8 | Komitee rõhutab, et ohutus puudutab ka tööstuskultuuri ja käitumistavasid ning ei saa piirduda eeskirjade ja käitamispiirangute väljatöötamisega. |
| --- | --- |

1.8

Komitee rõhutab, et ohutus puudutab ka tööstuskultuuri ja käitumistavasid ning ei saa piirduda eeskirjade ja käitamispiirangute väljatöötamisega.

2.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| 2.1 | Tuumatööstus hakkas liidus pärast 1973. aasta kriisi jõudsalt arenema ning peatselt ilmnes vajadus ohutusalane tegevus ühtlustada. |
| --- | --- |

2.1

Tuumatööstus hakkas liidus pärast 1973. aasta kriisi jõudsalt arenema ning peatselt ilmnes vajadus ohutusalane tegevus ühtlustada.

| 2.2 | Nõukogu 22. juuli 1975. aasta resolutsioonis tuumaohutuse tehnoloogiliste probleemide kohta (1) tõdeti, et komisjon peab toimima tuumaohutuse valdkonna rahvusvaheliste algatuste katalüsaatorina. |
| --- | --- |

2.2

Nõukogu 22. juuli 1975. aasta resolutsioonis tuumaohutuse tehnoloogiliste probleemide kohta (1) tõdeti, et komisjon peab toimima tuumaohutuse valdkonna rahvusvaheliste algatuste katalüsaatorina.

1

| 2.3 | 1992. aastal võeti vastu teine nõukogu resolutsioon (2), milles nõukogu kutsus liikmesriike üles jätkama ja intensiivistama jõupingutusi ohutusvaldkonna ühtlustamiseks. Euroopa Kohus kinnitas 10. detsembri 2002 otsuses C-29/99 ühenduse pädevust tuumaohutuse valdkonda õiguslikult reguleerida. |
| --- | --- |

2.3

1992. aastal võeti vastu teine nõukogu resolutsioon (2), milles nõukogu kutsus liikmesriike üles jätkama ja intensiivistama jõupingutusi ohutusvaldkonna ühtlustamiseks. Euroopa Kohus kinnitas 10. detsembri 2002 otsuses C-29/99 ühenduse pädevust tuumaohutuse valdkonda õiguslikult reguleerida.

2

| 2.4 | Euratomi asutamislepingu artikli 31 alusel tegi komisjon 30. jaanuaril 2003. aastal tuumarajatiste ohutuse direktiivi (3) ettepaneku, mille kohta komitee koostas arvamuse (4). |
| --- | --- |

2.4

Euratomi asutamislepingu artikli 31 alusel tegi komisjon 30. jaanuaril 2003. aastal tuumarajatiste ohutuse direktiivi (3) ettepaneku, mille kohta komitee koostas arvamuse (4).

3

4

| 2.5 | Vajaliku häälteenamuse puudumise tõttu ei võtnud nõukogu kõnealust direktiivi vastu, aga kooskõlastamine jätkus, kui 2004. aastal loodi tuumaohutuse töörühm. |
| --- | --- |

2.5

Vajaliku häälteenamuse puudumise tõttu ei võtnud nõukogu kõnealust direktiivi vastu, aga kooskõlastamine jätkus, kui 2004. aastal loodi tuumaohutuse töörühm.

| 2.6 | Praegu soovib komisjon taaskäivitada ja süvendada ELi tuumaohutuse raamistiku loomist. |
| --- | --- |

2.6

Praegu soovib komisjon taaskäivitada ja süvendada ELi tuumaohutuse raamistiku loomist.

3.   Eesmärgid, strateegia ja direktiivi uue eelnõu põhisisu

Eesmärgid, strateegia ja direktiivi uue eelnõu põhisisu

| 3.1 | Ettepaneku üldine eesmärk on saavutada tuumaohutus ühenduses, hoida ja pidevalt täiustada seda ning suurendada reguleerivate asutuste osatähtsust. Selle reguleerimisala hõlmab tuumaseadmete projekteerimist, asukoha planeerimist, ehitamist, hooldamist, käitamist ja dekomisjoneerimist, mille puhul asjaomase liikmesriigi seadustes ja eeskirjades on nõutud ohutuskaalutlustega arvestamist. Selles tunnistatakse ja austatakse iga liikmesriigi õigust otsustada, kas ta kasutab tuumaenergiat või mitte. |
| --- | --- |

3.1

Ettepaneku üldine eesmärk on saavutada tuumaohutus ühenduses, hoida ja pidevalt täiustada seda ning suurendada reguleerivate asutuste osatähtsust. Selle reguleerimisala hõlmab tuumaseadmete projekteerimist, asukoha planeerimist, ehitamist, hooldamist, käitamist ja dekomisjoneerimist, mille puhul asjaomase liikmesriigi seadustes ja eeskirjades on nõutud ohutuskaalutlustega arvestamist. Selles tunnistatakse ja austatakse iga liikmesriigi õigust otsustada, kas ta kasutab tuumaenergiat või mitte.

| 3.2 | Tuumaohutuse direktiivi lähenemisviis seisneb selles, et võetakse vastu ühenduse eeskirjad, mis sisaldavad mitmeid tuumaohutuse üldpõhimõtteid, mis on kirjas IAEA tuumaohutuse konventsioonis, millele kõik liikmesriigid on alla kirjutanud, täiendades neid uute ohutusnõuetega uute tuumareaktorite jaoks. |
| --- | --- |

3.2

Tuumaohutuse direktiivi lähenemisviis seisneb selles, et võetakse vastu ühenduse eeskirjad, mis sisaldavad mitmeid tuumaohutuse üldpõhimõtteid, mis on kirjas IAEA tuumaohutuse konventsioonis, millele kõik liikmesriigid on alla kirjutanud, täiendades neid uute ohutusnõuetega uute tuumareaktorite jaoks.

| 3.3 | Seega muudetakse kohustuslikuks rahvusvaheliselt tunnustatud tuumaohutuse põhimõtted (IAEA, tuumaohutuse konventsioon, tuumaohutust reguleerivate Lääne-Euroopa asutuste ühendus (WENRA) jne), mille kohaldamine on praegu vabatahtlik. |
| --- | --- |

3.3

Seega muudetakse kohustuslikuks rahvusvaheliselt tunnustatud tuumaohutuse põhimõtted (IAEA, tuumaohutuse konventsioon, tuumaohutust reguleerivate Lääne-Euroopa asutuste ühendus (WENRA) jne), mille kohaldamine on praegu vabatahtlik.

muudetakse kohustuslikuks

kohaldamine

vabatahtlik

4.   Üldised märkused

Üldised märkused

| 4.1 | Tuuma lõhustumisest saadav energia moodustab praegu Euroopa Liidus 14,6 % tarbitavast primaarenergiast ja 31 % elektrienergia tootmisest. Sellisel viisil saadav energia on seda kasutavate liikmesriikide jaoks (27 liikmesriigist 15 (5)) kõige stabiilsema hinnaga ja üks madalama CO2-heitega energiaallikatest. Aga tuumaenergia kasutamine tekitab mõnedes seda liiki energiat kasutatavates riikides lahkvarvamusi, mis on veelgi suuremad neis liikmesriikides, kes tuumaenergiat ei kasuta, põhjuseks eelkõige hirm võimalikest riketest ja tuumajäätmete käitlemisest tuleneva radioaktiivse saaste ees. |
| --- | --- |

4.1

Tuuma lõhustumisest saadav energia moodustab praegu Euroopa Liidus 14,6 % tarbitavast primaarenergiast ja 31 % elektrienergia tootmisest. Sellisel viisil saadav energia on seda kasutavate liikmesriikide jaoks (27 liikmesriigist 15 (5)) kõige stabiilsema hinnaga ja üks madalama CO2-heitega energiaallikatest. Aga tuumaenergia kasutamine tekitab mõnedes seda liiki energiat kasutatavates riikides lahkvarvamusi, mis on veelgi suuremad neis liikmesriikides, kes tuumaenergiat ei kasuta, põhjuseks eelkõige hirm võimalikest riketest ja tuumajäätmete käitlemisest tuleneva radioaktiivse saaste ees.

5

2

| 4.2 | Vastavalt komitee arvamuses „Tuumaenergia tähtsus elektrienergia tootmises” (6) väljendatud tulevikuväljevaadetele on praegu huvi tuumaenergia vastu taas tekkimas. Selle põhjuseks on majanduslik kaalutlus ja vajadus vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid (kliimakaitse poliitikad). Mõned tuumaenergiast loobuda otsustanud ELi liikmesriigid vaatavad oma otsust praegu uuesti läbi. |
| --- | --- |

4.2

Vastavalt komitee arvamuses „Tuumaenergia tähtsus elektrienergia tootmises” (6) väljendatud tulevikuväljevaadetele on praegu huvi tuumaenergia vastu taas tekkimas. Selle põhjuseks on majanduslik kaalutlus ja vajadus vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid (kliimakaitse poliitikad). Mõned tuumaenergiast loobuda otsustanud ELi liikmesriigid vaatavad oma otsust praegu uuesti läbi.

6

| 4.3 | Et kodanikud tuumaenergia taaskäivitamisega nõustuksid, on vaja tagada võimalikult kõrge ohutuse tase. |
| --- | --- |

4.3

Et kodanikud tuumaenergia taaskäivitamisega nõustuksid, on vaja tagada võimalikult kõrge ohutuse tase.

| 4.4 | Sellise „ülemaailmse” huvi taastekkimine tõstatab tuumaohutuse temaatika uuel moel, eelkõige seoses ohutuse korraldamise ja kontrolliga. Tuumaohutus peab olema „ülemaailmne ühisvara”. Ka vastus peab olema „ülemaailmne”, kuna tuumaoht ei piirne tuumatehnoloogiat kasutavate riikide piiridega. |
| --- | --- |

4.4

Sellise „ülemaailmse” huvi taastekkimine tõstatab tuumaohutuse temaatika uuel moel, eelkõige seoses ohutuse korraldamise ja kontrolliga. Tuumaohutus peab olema „ülemaailmne ühisvara”. Ka vastus peab olema „ülemaailmne”, kuna tuumaoht ei piirne tuumatehnoloogiat kasutavate riikide piiridega.

| 4.5 | Selle eesmärgi poole püüdlemisel võib Euroopa Liidul olla keskne roll, arvestades asjaolu, et tema territooriumil kasutatakse tuumaenergiat ja et EL omab tööstuslikku oskusteavet. Nii nagu kliimaküsimustes, saab Euroopa Liit ka siin olla eeskujuks, alustades liidusiseselt eeskirjade ja ohutusega tegelevate organisatsioonide ühtlustamisega, määratledes ja ületades takistused kõnealuse eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

4.5

Selle eesmärgi poole püüdlemisel võib Euroopa Liidul olla keskne roll, arvestades asjaolu, et tema territooriumil kasutatakse tuumaenergiat ja et EL omab tööstuslikku oskusteavet. Nii nagu kliimaküsimustes, saab Euroopa Liit ka siin olla eeskujuks, alustades liidusiseselt eeskirjade ja ohutusega tegelevate organisatsioonide ühtlustamisega, määratledes ja ületades takistused kõnealuse eesmärgi saavutamiseks.

| 4.6 | Antud kontekstis on komisjoni esitatud direktiiv õigeaegne. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab direktiivi, kuna peab seda tehniliselt ja strateegiliselt elanikkonna ning tuumasektoris ja keskkonna valdkonnas töötajate ohutuse seisukohast oluliseks, nii liikmesriikides, kes on valinud tuumaenergia kasutamise ja ka nendes, kes ei ole seda valikut teinud. |
| --- | --- |

4.6

Antud kontekstis on komisjoni esitatud direktiiv õigeaegne. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab direktiivi, kuna peab seda tehniliselt ja strateegiliselt elanikkonna ning tuumasektoris ja keskkonna valdkonnas töötajate ohutuse seisukohast oluliseks, nii liikmesriikides, kes on valinud tuumaenergia kasutamise ja ka nendes, kes ei ole seda valikut teinud.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab direktiivi, kuna peab seda tehniliselt ja strateegiliselt elanikkonna ning tuumasektoris ja keskkonna valdkonnas töötajate ohutuse seisukohast oluliseks, nii liikmesriikides, kes on valinud tuumaenergia kasutamise ja ka nendes, kes ei ole seda valikut teinud.

| 4.6.1 | Komitee kiidab heaks komisjoni uue lähenemisviisi, mis seisneb selles, et liikmesriigid ja nende riiklik reguleeriv asutus muudetakse laialdasema konsensuse saavutamise eesmärgil täielikult vastutavaks. Liikmesriikides on erinevad traditsioonid, organisatsioonid ja tavad. Lähenemisviis, millega liikmesriikidele pannakse kohustus järgida IAEA raames välja töötatud ühiseid eeskirju, moodustada tõeliselt sõltumatud reguleerivad asutused ja teha loaomanikud täielikult vastutavaks, ilma et neil oleks võimalus vastutust delegeerida, on kindlasti praegu kõigile osapooltele kõige vastuvõetavam lähenemisviis ja võimaldab kõige paremini tagada seadmete ohutust. |
| --- | --- |

4.6.1

Komitee kiidab heaks komisjoni uue lähenemisviisi, mis seisneb selles, et liikmesriigid ja nende riiklik reguleeriv asutus muudetakse laialdasema konsensuse saavutamise eesmärgil täielikult vastutavaks. Liikmesriikides on erinevad traditsioonid, organisatsioonid ja tavad. Lähenemisviis, millega liikmesriikidele pannakse kohustus järgida IAEA raames välja töötatud ühiseid eeskirju, moodustada tõeliselt sõltumatud reguleerivad asutused ja teha loaomanikud täielikult vastutavaks, ilma et neil oleks võimalus vastutust delegeerida, on kindlasti praegu kõigile osapooltele kõige vastuvõetavam lähenemisviis ja võimaldab kõige paremini tagada seadmete ohutust.

| 4.6.2 | Samuti on komitee seisukohal, et direktiiv on üks etapp ohutuse parandamise protsessis. On vaja läbi viia põhjalik ja järjepidev analüüs, et mõista ja võtta arvesse, millised muutused ja täiendused võivad vajalikuks osutuda seoses kontekstis, tehnika arengus ja organisatsioonilistes kontseptsioonides toimuvate võimalike arengutega. |
| --- | --- |

4.6.2

Samuti on komitee seisukohal, et direktiiv on üks etapp ohutuse parandamise protsessis. On vaja läbi viia põhjalik ja järjepidev analüüs, et mõista ja võtta arvesse, millised muutused ja täiendused võivad vajalikuks osutuda seoses kontekstis, tehnika arengus ja organisatsioonilistes kontseptsioonides toimuvate võimalike arengutega.

| 4.6.3 | Komitee väljendab heameelt, et kõnealuses dokumendis – nii selle peamistes sätetes kui artiklis 5 – pööratakse erilist tähelepanu otsustamisprotsessides elanikkonnale antava teabe läbipaistvusele ja usaldusväärsusele. Selles suhtes võib Århusi konventsioon (7) keskkonnaalase teabe kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ja neis asjus kohtu poole pöördumise kohta olla kodanikuühiskonna osapooltele aluseks. |
| --- | --- |

4.6.3

Komitee väljendab heameelt, et kõnealuses dokumendis – nii selle peamistes sätetes kui artiklis 5 – pööratakse erilist tähelepanu otsustamisprotsessides elanikkonnale antava teabe läbipaistvusele ja usaldusväärsusele. Selles suhtes võib Århusi konventsioon (7) keskkonnaalase teabe kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ja neis asjus kohtu poole pöördumise kohta olla kodanikuühiskonna osapooltele aluseks.

7

| 4.6.4 | Lisaks eespool öeldule ja direktiivi sisule tuleb arvestada ja täielikult mõista asjaolu, et ohutus ei ole lihtsalt korrapärane rida tehnilisi ja tööstuslikke reegleid. Ohutus on seotud ka kultuuriga, tavade kogumiga, milles ohutus on keskne prioriteet, ja mis ajendab lisaks hädavajalikule menetluste täitmisele püüdlema pidevalt ohutuse suurendamisele ja määratlema nii sisesed kui ka välised ohutust vähendavad tegurid. Sellist kultuuri ei saavuta päevapealt, see hõlmab täieliku tõhususe saavutamiseks nii tootjaid, käitajaid, inspektoreid kui poliitiliste otsuste tegijaid. |
| --- | --- |

4.6.4

Lisaks eespool öeldule ja direktiivi sisule tuleb arvestada ja täielikult mõista asjaolu, et ohutus ei ole lihtsalt korrapärane rida tehnilisi ja tööstuslikke reegleid. Ohutus on seotud ka kultuuriga, tavade kogumiga, milles ohutus on keskne prioriteet, ja mis ajendab lisaks hädavajalikule menetluste täitmisele püüdlema pidevalt ohutuse suurendamisele ja määratlema nii sisesed kui ka välised ohutust vähendavad tegurid. Sellist kultuuri ei saavuta päevapealt, see hõlmab täieliku tõhususe saavutamiseks nii tootjaid, käitajaid, inspektoreid kui poliitiliste otsuste tegijaid.

kultuuriga

| 4.7 | Ohutuse edendamist võivad takistada piiratud oskused tuumatehnoloogia alal, mis tulenevad eelkõige puudulikest kogemustest ja oskusteabest, samuti ebasobivast teadus- ja tehnoloogilisest keskkonnast. Koolituse alal on vaja seega teha suuri jõupingutusi (8). Teoreetilisi ja praktilisi teadmisi võiks Euroopa-siseselt siirdada ja luua toetusmeetmeid, et paremini vastata artiklites 4, 7 ja 9 seatud koolitust ja inimressursse puudutavatele nõudmistele. Tuleb luua tuumaseadme käitamise ja tuumaohutuse alaste koolituste, kvalifikatsioonide ja oskuste Euroopa sertifikaat. |
| --- | --- |

4.7

Ohutuse edendamist võivad takistada piiratud oskused tuumatehnoloogia alal, mis tulenevad eelkõige puudulikest kogemustest ja oskusteabest, samuti ebasobivast teadus- ja tehnoloogilisest keskkonnast. Koolituse alal on vaja seega teha suuri jõupingutusi (8). Teoreetilisi ja praktilisi teadmisi võiks Euroopa-siseselt siirdada ja luua toetusmeetmeid, et paremini vastata artiklites 4, 7 ja 9 seatud koolitust ja inimressursse puudutavatele nõudmistele. Tuleb luua tuumaseadme käitamise ja tuumaohutuse alaste koolituste, kvalifikatsioonide ja oskuste Euroopa sertifikaat.

8

| 4.8 | Komisjoni moodustatud Euroopa tuumaenergia foorumisse, millele nõukogu 2007. aasta märtsis oma toetuse andis, kuuluvad riigiasutuste kõrgetasemelised esindajad, Euroopa Parlamendi liikmed, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esindajad, elektritootjate, tuumaenergiasektori, tarbijate, finantssektori ja kodanikuühiskonna esindajad. Foorum on koht ekspertiisiks ja aruteludeks tuumaenergia võimaluste ja ohtude üle. 2009. aasta jaanuaris esitas foorum direktiivi eelnõu kohta mitmeid ettepanekuid ja kommentaare (9), millega komitee arvates tuleb arvestada nii nende kvaliteedi kui ka olulisuse tõttu kodanikele ja nende esindajatele vastuvõetavuse seisukohast. |
| --- | --- |

4.8

Komisjoni moodustatud Euroopa tuumaenergia foorumisse, millele nõukogu 2007. aasta märtsis oma toetuse andis, kuuluvad riigiasutuste kõrgetasemelised esindajad, Euroopa Parlamendi liikmed, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esindajad, elektritootjate, tuumaenergiasektori, tarbijate, finantssektori ja kodanikuühiskonna esindajad. Foorum on koht ekspertiisiks ja aruteludeks tuumaenergia võimaluste ja ohtude üle. 2009. aasta jaanuaris esitas foorum direktiivi eelnõu kohta mitmeid ettepanekuid ja kommentaare (9), millega komitee arvates tuleb arvestada nii nende kvaliteedi kui ka olulisuse tõttu kodanikele ja nende esindajatele vastuvõetavuse seisukohast.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esindajad

9

5.   Konkreetsed märkused

Konkreetsed märkused

5.1   Direktiivi kohaldamisala ja sisu

Direktiivi kohaldamisala ja sisu

Komitee toetab viidet IAEA tuumaohutuse põhialustele (SF-1, 2006) ja tuumaohutuse konventsiooni nõuetele, aga peab oluliseks täpsustada, millised neist aluspõhimõtetest vastavad konkreetselt käesoleva direktiivi eesmärgile. See peaks olema kirjas direktiivi lisas, mida tutvustatakse käesoleva arvamuse punktis 6 ja on lisatud dokumendile. See selgitab direktiivi eelnõud ja võimaldab ka lihtsustada selle teatavaid artikleid.

direktiivi lisas

5.2   Artikkel 1

Artikkel 1

Komitee pakub välja selgema sõnastuse punkti 1 jaoks: „Käesoleva direktiivi eesmärk on luua ühenduse tuumaohutuse reguleeriv raamistik, millega määratletakse aluspõhimõtted, millele peavad vastama liikmesriikide tasandil võetavad tuumaohutuse alased seadused ja määrused, eesmärgiga tuumaohutust ühenduses säilitada ja pidevalt täiustada ning suurendada riikide reguleerivate asutuste osa”.

5.3   Artikkel 2

Artikkel 2

| 5.3.1 | Mõiste (1) „tuumaseade”: komitee teeb ettepaneku lisada pärast väljendit „kasutatud kütus” väljend „radioaktiivsed jäätmed”. |
| --- | --- |

5.3.1

Mõiste (1) „tuumaseade”: komitee teeb ettepaneku lisada pärast väljendit „kasutatud kütus” väljend „radioaktiivsed jäätmed”.

| 5.3.2 | Mõiste (8) „reguleeriv asutus”: komitee soovitab komisjonil kasutada 2007. aastal avaldatud IAEA ohutussõnastiku täpset sõnastust: „asutus või asutuste võrgustik, kellele liikmesriigi valitsus on andnud seadusliku õiguse juhtida reguleerimisprotsessi, sealhulgas õigus anda välja lubasid, ning seeläbi tuumaohutuse, kiirgusohutuse, radioaktiivsete jäätmete ohutuse ja transpordiohutuse reguleerimist”. |
| --- | --- |

5.3.2

Mõiste (8) „reguleeriv asutus”: komitee soovitab komisjonil kasutada 2007. aastal avaldatud IAEA ohutussõnastiku täpset sõnastust: „asutus või asutuste võrgustik, kellele liikmesriigi valitsus on andnud seadusliku õiguse juhtida reguleerimisprotsessi, sealhulgas õigus anda välja lubasid, ning seeläbi tuumaohutuse, kiirgusohutuse, radioaktiivsete jäätmete ohutuse ja transpordiohutuse reguleerimist”.

| 5.3.3 | Mõiste (10) „uued tuumareaktorid”: komitee eelistab viidet tuumaseadmete ehitamisele pärast direktiivi jõustamist. Muutustega, mis toimuvad ehitamisprotsessi alguses, saavad arvestada loaomanikud. Samas ehitamise järgselt on muutusi raskem sisse viia, kui seade ei ole vastavalt projekteeritud ja ehitatud. Kuna on juhtunud, et mõne tuumareaktori ehitamine on peatatud ja seda tuleb jätkata, siis pakub komitee välja järgmise sõnastuse: „ „uued tuumareaktorid” – tuumareaktorid, mille kohta on antud ehitamisluba (või mille ehitamist on jätkatud pärast vähemalt viieaastast pausi) pärast käesoleva direktiivi jõustumist”. |
| --- | --- |

5.3.3

Mõiste (10) „uued tuumareaktorid”: komitee eelistab viidet tuumaseadmete ehitamisele pärast direktiivi jõustamist. Muutustega, mis toimuvad ehitamisprotsessi alguses, saavad arvestada loaomanikud. Samas ehitamise järgselt on muutusi raskem sisse viia, kui seade ei ole vastavalt projekteeritud ja ehitatud. Kuna on juhtunud, et mõne tuumareaktori ehitamine on peatatud ja seda tuleb jätkata, siis pakub komitee välja järgmise sõnastuse: „ „uued tuumareaktorid” – tuumareaktorid, mille kohta on antud ehitamisluba (või mille ehitamist on jätkatud pärast vähemalt viieaastast pausi) pärast käesoleva direktiivi jõustumist”.

5.4   Artikkel 3

Artikkel 3

| 5.4.1 | Komitee teeb ettepaneku koostada artikkel nii, et kõigepealt täpsustatakse tuumaohutust puudutav üldine raamistik ja seejärel selle elluviimise eest vastutamine. Komitee soovitab viia kõnealusesse artiklisse sisse ohutuseeskirjade rikkumise korral lubade äravõtmise võimalus, kuna see on osa üldraamistikust ja tugevdab reguleeriva asutuse volitusi. Sellest tulenevalt ei ole artiklil 8 enam mõtet. Komitee tuletab meelde, et komisjonil on õigus kontrollida, kuidas direktiiv on üle võetud ja vajaduse korral võib ta alustada rikkumismenetlust liikmesriigi suhtes, kes ei ole direktiivi põhimõtetest kinni pidanud. |
| --- | --- |

5.4.1

Komitee teeb ettepaneku koostada artikkel nii, et kõigepealt täpsustatakse tuumaohutust puudutav üldine raamistik ja seejärel selle elluviimise eest vastutamine. Komitee soovitab viia kõnealusesse artiklisse sisse ohutuseeskirjade rikkumise korral lubade äravõtmise võimalus, kuna see on osa üldraamistikust ja tugevdab reguleeriva asutuse volitusi. Sellest tulenevalt ei ole artiklil 8 enam mõtet. Komitee tuletab meelde, et komisjonil on õigus kontrollida, kuidas direktiiv on üle võetud ja vajaduse korral võib ta alustada rikkumismenetlust liikmesriigi suhtes, kes ei ole direktiivi põhimõtetest kinni pidanud.

| 5.4.2 | Artikli 3 sõnastus oleks seega järgmine:






  „1. | Liikmesriigid kehtestavad ja säilitavad õigusliku ja reguleeriva raamistiku tuumaseadmete ohutuse reguleerimiseks. Raamistik hõlmab riigis kehtivaid ohutusnõudeid, lubade andmise ja tuumaseadmete kontrolli süsteemi, tuumaseadmete loata käitamise keelamist ja järelevalvesüsteemi ning vajalikke jõustamismeetmeid, sealhulgas lubade peatamine ja äravõtmine. Reguleerival asutusel on õigus käitamisluba ära võtta, kui tuumaseadmega seoses on tõsiselt või korduvalt rikutud ohutuseeskirju”. |
| --- | --- | --- |

5.4.2

Artikli 3 sõnastus oleks seega järgmine:

„1.

Liikmesriigid kehtestavad ja säilitavad õigusliku ja reguleeriva raamistiku tuumaseadmete ohutuse reguleerimiseks. Raamistik hõlmab riigis kehtivaid ohutusnõudeid, lubade andmise ja tuumaseadmete kontrolli süsteemi, tuumaseadmete loata käitamise keelamist ja järelevalvesüsteemi ning vajalikke jõustamismeetmeid, sealhulgas lubade peatamine ja äravõtmine. Reguleerival asutusel on õigus käitamisluba ära võtta, kui tuumaseadmega seoses on tõsiselt või korduvalt rikutud ohutuseeskirju”.

| „2. | Liikmesriikidel tuleb tagada, et loaomanikul lasub esmavastutus tuumaseadme ohutuse eest ja teda kontrollib pädev reguleeriv asutus, ning et see vastutus säilib kogu tuumaseadme eluaja jooksul ja niikaua, kuni seadmele ohutusnõuded enam ei kehti. Loaomanik ei saa vastutust kellelegi edasi anda. Tuumaseadmete suhtes rakendatavad ohutuse juhtimise ja kontrolli meetmed peab välja pakkuma loaomanik ning esitama need reguleerivale asutusele kinnitamiseks. Neid rakendab loaomanik reguleeriva asutuse kontrolli all”. |
| --- | --- |

„2.

Liikmesriikidel tuleb tagada, et loaomanikul lasub esmavastutus tuumaseadme ohutuse eest ja teda kontrollib pädev reguleeriv asutus, ning et see vastutus säilib kogu tuumaseadme eluaja jooksul ja niikaua, kuni seadmele ohutusnõuded enam ei kehti. Loaomanik ei saa vastutust kellelegi edasi anda. Tuumaseadmete suhtes rakendatavad ohutuse juhtimise ja kontrolli meetmed peab välja pakkuma loaomanik ning esitama need reguleerivale asutusele kinnitamiseks. Neid rakendab loaomanik reguleeriva asutuse kontrolli all”.

5.5   Artikli 4 lõige 1

Artikli 4 lõige 1

| 5.5.1 | Komitee peab väga oluliseks reguleeriva asutuse sõltumatust ja pakub välja järgmise sõnastuse: „Liikmesriigid tagavad reguleeriva asutuse, kelle ainus eesmärk on ohutus, tegeliku sõltumatuse kõikidest organisatsioonidest, kelle ülesanne on edendada või käitada tuumaseadmeid. Reguleeriv asutus peab olema sõltumatu igast mõjust, mis võib kahjustada selle reguleerivat tegevust”. Nende asutuste mainimine, kes toovad põhjenduseks „sotsiaalsed hüved”, on seoses tuumaenergia edendamise ideega ülearune. Kui see viide siiski säilib, tuleb mainida ka reguleerivate asutuste sõltumatust nendest organisatsioonidest, kes võitlevad tuumaenergia kasutamise vastu. |
| --- | --- |

5.5.1

Komitee peab väga oluliseks reguleeriva asutuse sõltumatust ja pakub välja järgmise sõnastuse: „Liikmesriigid tagavad reguleeriva asutuse, kelle ainus eesmärk on ohutus, tegeliku sõltumatuse kõikidest organisatsioonidest, kelle ülesanne on edendada või käitada tuumaseadmeid. Reguleeriv asutus peab olema sõltumatu igast mõjust, mis võib kahjustada selle reguleerivat tegevust”. Nende asutuste mainimine, kes toovad põhjenduseks „sotsiaalsed hüved”, on seoses tuumaenergia edendamise ideega ülearune. Kui see viide siiski säilib, tuleb mainida ka reguleerivate asutuste sõltumatust nendest organisatsioonidest, kes võitlevad tuumaenergia kasutamise vastu.

5.6   Artikli 4 lõige 3

Artikli 4 lõige 3

Komitee teeb ettepaneku ühendada direktiivi artikli 4 lõiked 3 ja 4 järgmises sõnastuses: „Reguleeriv asutus annab lubasid vastavalt loataotleja esitatud põhjendustele, millega tõestatakse, et asukoha planeerimine, projekteerimine, ehitamine, kasutuselevõtmine, käitamine, käitamisaja pikendamine, personali kvalifikatsioon ja hulk ning dekomisjoneerimine vastavad kehtivatele ohutusnõuetele, -tingimustele ja -eeskirjadele. Reguleeriv asutus kontrollib, et loaomanik täidab tuumaohutusalaseid kohustusi nõuetekohaselt”.

5.7   Artikli 4 lõige 4

Artikli 4 lõige 4

On jäetud välja ja viidud uue sõnastusega artikli 4 lõike 3 alla.

5.8   Artikli 4 lõige 6

Artikli 4 lõige 6

Lisada lõige 6, et täpsustada reguleerivate asutuste vahelist koostööd ELis: „Liikmesriikide reguleerivad asutused vahetavad omavahel parimaid reguleerimise tavasid ja töötavad välja ühise arusaamise vastuvõetud rahvusvaheliste nõuete kohta”.

5.9   Artikkel 5

Artikkel 5

„Läbipaistvus”: komitee rõhutab kõnealuse artikli tähtust, et vastata tuumatööstuse aadressil sageli tehtavale kriitikale saladuslikkuse suhtes. Artikkel on oluline ka seepärast, et teave tuumarajatiste töötamise kohta puudutab eranditult kõiki liikmesriike, hoolimata sellest, kas nad oma territooriumil tuumaenergiat kasutavad või mitte, kuna liikmesriikidel lasub vastutus kaitsta oma kodanikke, arvestades tuumaohu piiriülest iseloomu.

5.10   Artikli 6 lõige 1

Artikli 6 lõige 1

Komitee soovitab täpsustada viiteid IAEA ohutuse põhialustele, viidates juba mainitud lisale. Artikli 6 lõike 1 uus sõnastus oleks seega järgmine: „Tuumarajatiste asukoha planeerimise, projekteerimise, ehitamise, käitamise ja dekomisjoneerimise küsimustes järgivad liikmesriigid IAEA ohutuse põhialuseid (IAEA Safety Fundamentals: Fundamental safety principles IAEA Safety Standard Series No. SF-1 (2006)), mis on täpsustatud lisas”.

IAEA Safety Fundamentals: Fundamental safety principles

5.11   Artikli 6 lõige 2

Artikli 6 lõige 2

Kõnealune artikkel, milles ei viidata piisavalt täpselt WENRA-le (tuumaohutust reguleerivate Lääne-Euroopa asutuste ühendus) ja HLG-le (tuumaohutuse ja tuumajäätmete käitlemise kõrgetasemeline Euroopa töörühm) on problemaatiline: kuidas saab liikmeriiki kohustada võtma arvesse tulevasi tulemusi, kui nende sisu ja ajakava ei ole direktiivi vastuvõtmise hetkeks määratletud? Komitee teeb ettepaneku jätta kõnealune lõige välja, kuna ohutuse põhialuste järgmine ja ohutuskultuuri arenemine edenevad aja jooksul koos teaduse ja tehnoloogia arenguga.

ohutuse põhialuste järgmine ja ohutuskultuuri arenemine edenevad aja jooksul koos teaduse ja tehnoloogia arenguga.

5.12   Artikkel 7

Artikkel 7

Artikkel käsitleb loaomanike vastutust, aga arvestades asjaolu, et direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele, soovitab komitee viia liikmesriikide rolliga otseselt mitte seotud aspektid lisasse. Artikli 7 sõnastus oleks seega järgmine:

Loaomanike kohustused
  „Liikmesriigid peavad tagama, et loaomanikud vastutavad oma tuumaseadmete projekteerimise, ehitamise, käitamise ja dekomisjoneerimise eest vastavalt artiklis 6 sisalduvatele sätetele”.

Loaomanike kohustused

5.13   Artikkel 8

Artikkel 8

Artikkel viidi artiklite 3 ja 4 alla ja on seetõttu siit välja jäetud.

5.14   Artikkel 10

Artikkel 10

Pealkiri „Ohutuse esmatähtsus” võib tekitada segadust, kuna viitab sellele, et liikmesriigid, kes ei võta direktiivis sätestatust rangemaid ohutusmeetmeid, ei sea ohutust esmatähtsale kohale või ei tehta seda direktiivis. Komitee teeb ettepaneku muuta pealkirja järgmiselt: „Ohutuse tugevdamine”.

Ohutuse tugevdamine

5.15   Artikkel 11

Artikkel 11

Artikkel 11 puudutab komisjonile esitatavat korralist aruannet direktiivi mõjude kohta, mis on vajalik ja soovitav. Tuumaohutuse konventsioonis juba sätestatakse aruandlus kindla ajavahemiku järel ja komitee peab menetluste lihtsustamise ja ühtlustamise eesmärgil arukaks määrata kõigile aruannetele ühine ajakava.

Artikli sõnastus oleks järgmine: „Liikmesriigid esitavad komisjonile aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta samal ajal ja sama tihti, nagu nad koostavad oma riiklikud aruanded tuumaohutuse konventsiooni läbivaatamise kohtumiste raames. Selle aruande alusel esitab komisjon nõukogule aruande edust käesoleva direktiivi rakendamisel, lisades sellele vajaduse korral ettepanekud õigusaktide vastuvõtmiseks”.

6.   Ettepanek lisada direktiivile lisa

Ettepanek lisada direktiivile lisa

| 6.1 | Direktiivi lisa eesmärk on järgmine:






  — | määratleda kohustused tuumaseadmete käitajatele, mida direktiivis ei saa teha, kuna direktiiv on kohustuslik vaid liikmesriikide suhtes; |
| --- | --- | --- |

6.1

Direktiivi lisa eesmärk on järgmine:

—

määratleda kohustused tuumaseadmete käitajatele, mida direktiivis ei saa teha, kuna direktiiv on kohustuslik vaid liikmesriikide suhtes;

| — | määratleda IAEA kümnele põhialusele toetudes, mis tehakse direktiiviga liikmesriikidele kohustuslikuks. |
| --- | --- |

—

määratleda IAEA kümnele põhialusele toetudes, mis tehakse direktiiviga liikmesriikidele kohustuslikuks.

| 6.2 | Põhimõtteid on kuus: |
| --- | --- |

6.2

Põhimõtteid on kuus:

| 6.2.1 | Liikmesriigid peavad tagama, et loaomanik vastutab ohutuse eest. |
| --- | --- |

6.2.1

Liikmesriigid peavad tagama, et loaomanik vastutab ohutuse eest.

| 6.2.2 | Vastutus ja haldamine ohutuse alal tuleb määratleda organisatsiooni kõige kõrgemal tasandil. |
| --- | --- |

6.2.2

Vastutus ja haldamine ohutuse alal tuleb määratleda organisatsiooni kõige kõrgemal tasandil.

| 6.2.3 | Ohutust tuleb hinnata alates seadme ehitamisest ja kogu tuumaseadme eluea jooksul. |
| --- | --- |

6.2.3

Ohutust tuleb hinnata alates seadme ehitamisest ja kogu tuumaseadme eluea jooksul.

Ohutust

hinnata

| 6.2.4 | Liikmesriigid tagavad tuumaseadmete optimeerimise, et saavutada kõrgeim mõistlik ohutustase. |
| --- | --- |

6.2.4

Liikmesriigid tagavad tuumaseadmete optimeerimise, et saavutada kõrgeim mõistlik ohutustase.

| 6.2.5 | Liikmesriigid tagavad, et tehakse kõik võimalik tuumaintsidentide ja -õnnetuste vältimiseks ja leevendamiseks. |
| --- | --- |

6.2.5

Liikmesriigid tagavad, et tehakse kõik võimalik tuumaintsidentide ja -õnnetuste vältimiseks ja leevendamiseks.

vältimiseks ja leevendamiseks

| 6.2.6 | Kõik liikmesriigid eranditult tagavad meetmed, et reageerida ja vastata hädaolukordadele seoses tuumaavariidega vastavalt direktiivile 96/29/Euratom. |
| --- | --- |

6.2.6

Kõik liikmesriigid eranditult tagavad meetmed, et reageerida ja vastata hädaolukordadele seoses tuumaavariidega vastavalt direktiivile 96/29/Euratom.

Brüssel, 10. juuni 2009

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Mario SEPI

---

(1)  ELT C 185, 14.8.1975, lk 1.

1

(2)  ELT C 172, 8.7.1992, lk 2.

2

(3)  KOM(2003) 32 lõplik ja KOM(2004) 526 lõplik (muudetud versioon).

3

(4)  ELT C 133, 6.6.2003, lk 70–74.

4

(5)  Saksamaa, Belgia, Bulgaaria, Hispaania, Soome, Prantsusmaa, Ungari, Leedu, Madalmaad, Tšehhi Vabariik, Rumeenia, Ühendkuningriik, Slovakkia, Sloveenia, Rootsi.

5

(6)  ELT C 110, 30.4.2004, lk 77–95.

6

(7)  Rahvusvaheline konventsioon, mis sõlmiti ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni raames (UN/ECE). Selle on allkirjastanud ÜRO/EMK 55 riigist 40.

7

(8)  ELT C 175, 28.7.2009, lk 1–7.

8

(9)  Vt Euroopa tuumaenergia foorumi tuumaohutuse direktiivi ettepaneku alltöörühma dokumenti ühtlustamise kohta.

9

---

LISA

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamusele (TEN/377) teemal „Ettepanek: Nõukogu direktiiv (Euratom), millega luuakse ühenduse tuumaohutuse raamistik”

KOM(2008) 790 lõplik – 2008/0231 (CNS)

APPENDIX TO THE DIRECTIVE
   (1)

SAFETY OBJECTIVE

The fundamental safety objective is to protect the workers and the general public from harmful effects of ionizing radiation, which may be caused by the nuclear installations

To ensure the protection of the workers and the general public, the nuclear installations shall be operated so as to achieve the highest standards of safety that can reasonably be achieved taking into account economical and social factors.

Besides the protection of people laid down in the Euratom Basic Standards (Directive 96/29), measures shall be taken

| — | to restrict the likelihood of events that might lead to a loss of control over a nuclear reactor core, nuclear chain reaction, radioactive source and |
| --- | --- |

—

to restrict the likelihood of events that might lead to a loss of control over a nuclear reactor core, nuclear chain reaction, radioactive source and

| — | to mitigate the consequences of such events if they were to occur. |
| --- | --- |

—

to mitigate the consequences of such events if they were to occur.

The fundamental safety objective shall be taken into account for all nuclear installations and for all stages over the lifetime of the nuclear installation.

SAFETY PRINCIPLES

1.   Principle 1: Responsibility for safety

Each Member State shall ensure that the prime responsibility for the safety of a nuclear installation rests with the holder of the relevant licence and shall take the appropriate steps to ensure that each such licence holder meets its responsibility.

Each Member State shall ensure that the licensee has implemented provisions for:

| — | Establishing and maintaining the necessary competences; |
| --- | --- |

—

Establishing and maintaining the necessary competences;

| — | Providing adequate training and information; |
| --- | --- |

—

Providing adequate training and information;

| — | Establishing procedures and arrangements to maintain safety under all conditions; |
| --- | --- |

—

Establishing procedures and arrangements to maintain safety under all conditions;

| — | Verifying appropriate design and the adequate quality of nuclear installations; |
| --- | --- |

—

Verifying appropriate design and the adequate quality of nuclear installations;

| — | Ensuring the safe control of all radioactive material that is used, produced or stored; |
| --- | --- |

—

Ensuring the safe control of all radioactive material that is used, produced or stored;

| — | Ensuring the safe control of all radioactive waste that is generated, |
| --- | --- |

—

Ensuring the safe control of all radioactive waste that is generated,

to fulfil the responsibility for the safety of a nuclear installation.

These responsibilities shall be fulfilled in accordance with applicable safety objectives and requirements as established or approved by the regulator body, and their fulfilment shall be ensured through the implementation of a management system.

2.   Principle 2: Leadership and management for safety

Effective leadership and management for safety must be established and sustained in all organizations concerned with nuclear safety.

| 2.1 | Leadership in safety matters shall be demonstrated at the highest levels in an organization. An effective management system shall be implemented and maintained, which has to integrate all elements of management so that requirements for safety are established and applied coherently with other requirements, including those for human performance, quality and security, and so that safety is not compromised by other requirements or demands.
  The management system also shall ensure the promotion of a safety culture, the regular assessment of safety performance and the application of lessons learned from experience. |
| --- | --- |

2.1

Leadership in safety matters shall be demonstrated at the highest levels in an organization. An effective management system shall be implemented and maintained, which has to integrate all elements of management so that requirements for safety are established and applied coherently with other requirements, including those for human performance, quality and security, and so that safety is not compromised by other requirements or demands.

The management system also shall ensure the promotion of a safety culture, the regular assessment of safety performance and the application of lessons learned from experience.

| 2.2 | A safety culture that governs the attitudes and behaviour in relation to safety of all organizations and individuals concerned shall be integrated in the management system. Safety culture includes:






  — | Individual and collective commitment to safety on the part of the leadership, the management and personnel at all levels; |
| --- | --- | --- |

2.2

A safety culture that governs the attitudes and behaviour in relation to safety of all organizations and individuals concerned shall be integrated in the management system. Safety culture includes:

—

Individual and collective commitment to safety on the part of the leadership, the management and personnel at all levels;

| — | Accountability of organizations and of individuals at all levels for safety; |
| --- | --- |

—

Accountability of organizations and of individuals at all levels for safety;

| — | Measures to encourage a questioning and learning attitude and to discourage complacency with regard to safety. |
| --- | --- |

—

Measures to encourage a questioning and learning attitude and to discourage complacency with regard to safety.

| 2.3 | The management system shall recognize the entire range of interactions of individuals at all levels with technology and with organizations. To prevent safety significant human and organizational failures, human factors shall be taken into account and good performance and good practices shall be supported. |
| --- | --- |

2.3

The management system shall recognize the entire range of interactions of individuals at all levels with technology and with organizations. To prevent safety significant human and organizational failures, human factors shall be taken into account and good performance and good practices shall be supported.

3.   Principle 3: Assessment of Safety

Comprehensive and systematic safety assessments shall be carried out before the construction and commissioning of a nuclear installation and throughout its lifetime. A graded approach shall be used taking in account the magnitude of the potential risks arising from the nuclear installation.

| 3.1 | The regulatory body shall require an assessment on nuclear safety for all nuclear installations, consistent with a graded approach. This safety assessment shall involve the systematic analysis of normal operation and its effects, of the ways in which failures might occur and of the consequences of such failures. The safety assessments shall cover the safety measures necessary to control the hazard, and the design and engineered safety features shall be assessed to demonstrate that they fulfil the safety functions required of them. Where control measures or operator actions are called on to maintain safety, an initial safety assessment shall be carried out to demonstrate that the arrangements made are robust and that they can be relied on. An authorization for a nuclear installation shall only be granted by a member state once it has been demonstrated to the satisfaction of the regulatory body that the safety measures proposed by the licensee are adequate. |
| --- | --- |

3.1

The regulatory body shall require an assessment on nuclear safety for all nuclear installations, consistent with a graded approach. This safety assessment shall involve the systematic analysis of normal operation and its effects, of the ways in which failures might occur and of the consequences of such failures. The safety assessments shall cover the safety measures necessary to control the hazard, and the design and engineered safety features shall be assessed to demonstrate that they fulfil the safety functions required of them. Where control measures or operator actions are called on to maintain safety, an initial safety assessment shall be carried out to demonstrate that the arrangements made are robust and that they can be relied on. An authorization for a nuclear installation shall only be granted by a member state once it has been demonstrated to the satisfaction of the regulatory body that the safety measures proposed by the licensee are adequate.

| 3.2 | The required safety assessment shall be repeated in whole or in part as necessary later in the conduct of operations in order to take into account changed circumstances (such as the application of new standards or scientific and technological developments), the feedback of operating experience, modifications and the effects of ageing. For operations that continue over long periods of time, assessments shall be reviewed and repeated as necessary. Continuation of such operations shall be subject to these reassessments demonstrating that the safety measures remain adequate. |
| --- | --- |

3.2

The required safety assessment shall be repeated in whole or in part as necessary later in the conduct of operations in order to take into account changed circumstances (such as the application of new standards or scientific and technological developments), the feedback of operating experience, modifications and the effects of ageing. For operations that continue over long periods of time, assessments shall be reviewed and repeated as necessary. Continuation of such operations shall be subject to these reassessments demonstrating that the safety measures remain adequate.

| 3.3 | Within the required safety assessment precursors to accidents (an initiating event that could lead to accident conditions) shall be identified and analysed, and measures shall be taken to prevent the occurrence of accidents. |
| --- | --- |

3.3

Within the required safety assessment precursors to accidents (an initiating event that could lead to accident conditions) shall be identified and analysed, and measures shall be taken to prevent the occurrence of accidents.

| 3.4 | To further enhance safety, processes shall be put in place for the feedback and analysis of operating experience in own and other facilities, including initiating events, accident precursors, near misses, accidents and unauthorized acts, so that lessons may be learned, shared and acted upon. |
| --- | --- |

3.4

To further enhance safety, processes shall be put in place for the feedback and analysis of operating experience in own and other facilities, including initiating events, accident precursors, near misses, accidents and unauthorized acts, so that lessons may be learned, shared and acted upon.

4.   Principle 4: Optimization of safety

Member States shall ensure that nuclear installations are optimized to provide the highest level of safety that can reasonably practicable be achieved without unduly limiting their operation.

| 4.1 | The optimization of safety shall require judgements to be made about the relative significance of various factors, including:






  — | The likelihood of the occurrence of foreseeable events and the resulting consequences; |
| --- | --- | --- |

4.1

The optimization of safety shall require judgements to be made about the relative significance of various factors, including:

—

The likelihood of the occurrence of foreseeable events and the resulting consequences;

| — | The magnitude and distribution of radiation doses received; |
| --- | --- |

—

The magnitude and distribution of radiation doses received;

| — | Economic, social and environmental factors arising from the radiation risks. |
| --- | --- |

—

Economic, social and environmental factors arising from the radiation risks.

| — | The optimization of safety also means using good practices and common sense as far as is practical in day to day activities. |
| --- | --- |

—

The optimization of safety also means using good practices and common sense as far as is practical in day to day activities.

5.   Principle 5: Prevention and mitigation

Member States shall ensure that all practical efforts are made to prevent and mitigate nuclear incidents and accidents in its nuclear installations.

| 5.1 | Each Member State shall ensure, that the licensees engages all practical efforts:






  — | to prevent the occurrence of abnormal conditions or incidents that could lead to a loss of control; |
| --- | --- | --- |

5.1

Each Member State shall ensure, that the licensees engages all practical efforts:

—

to prevent the occurrence of abnormal conditions or incidents that could lead to a loss of control;

| — | to prevent the escalation of any such abnormal conditions or incidents that do occur; and |
| --- | --- |

—

to prevent the escalation of any such abnormal conditions or incidents that do occur; and

| — | to mitigate any harmful consequences of an accident, |
| --- | --- |

—

to mitigate any harmful consequences of an accident,

by implementing ‘defence in depth’.

| 5.2 | The application of the defence in depth concept shall ensure that no single technical, human or organizational failure could lead to harmful effects, and that the combinations of failures that could give rise to significant harmful effects are of very low probability. |
| --- | --- |

5.2

The application of the defence in depth concept shall ensure that no single technical, human or organizational failure could lead to harmful effects, and that the combinations of failures that could give rise to significant harmful effects are of very low probability.

| 5.3 | Defence in depth shall be implemented through the combination of a number of consecutive and independent levels of protection that would all have to fail before harmful effects could be caused to workers or the general public. The levels of defence in depth shall include:






  a) | an adequate site selection |
| --- | --- | --- |

5.3

Defence in depth shall be implemented through the combination of a number of consecutive and independent levels of protection that would all have to fail before harmful effects could be caused to workers or the general public. The levels of defence in depth shall include:

a)

an adequate site selection

| b) | an adequate design of the nuclear installation, consisting of






  — | High quality of design and construction |
| --- | --- | --- |

b)

an adequate design of the nuclear installation, consisting of

—

High quality of design and construction

| — | High reliability of components and equipment |
| --- | --- |

—

High reliability of components and equipment

| — | Control, limiting and protection systems and surveillance features |
| --- | --- |

—

Control, limiting and protection systems and surveillance features

| — | appropriate combination of engineered safety features |
| --- | --- |

—

appropriate combination of engineered safety features

| c) | an adequate organisation with






  — | An effective management system with a strong management commitment to safety culture |
| --- | --- | --- |

c)

an adequate organisation with

—

An effective management system with a strong management commitment to safety culture

| — | Comprehensive operational procedures and practices |
| --- | --- |

—

Comprehensive operational procedures and practices

| — | Comprehensive accident management procedures |
| --- | --- |

—

Comprehensive accident management procedures

| — | Emergency preparedness arrangements |
| --- | --- |

—

Emergency preparedness arrangements

6.   Principle 6: Emergency preparedness and response

Members States shall ensure that arrangements are made for emergency preparedness and response for nuclear installations accidents according to Directive 96/29.

---

(1)  This text incorporates part of the document of the European Energy Forum's Sub-Group on Harmonisation on the proposal for a European Directive on Nuclear Safety.

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 306/64 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 306/64

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv siirdamiseks ettenähtud inimelundite kvaliteedi- ja ohutusstandardite kohta”

KOM(2008) 818 lõplik – 2008/0238 (COD)

2009/C 306/14

21. jaanuaril 2009 otsustas nõukogu vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 242 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv siirdamiseks ettenähtud inimelundite kvaliteedi- ja ohutusstandardite kohta”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 26. mail 2009. Raportöör oli José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 454. istungjärgul 10.–11. juunil 2009 (10. juuni istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 114, erapooletuks jäi 1 liige.

1.   Järeldused

Järeldused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab direktiivi ettepanekut ja väljendab rahulolu standardite üle, mille põhieesmärk on tõhustada ELi kodanike tervisekaitset, ühendades ohutuse meetmetega, mille eesmärk on parandada elundite siirdamisel põhineva ravi kvaliteeti ja kättesaadavust. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab direktiivi ettepanekut ja väljendab rahulolu standardite üle, mille põhieesmärk on tõhustada ELi kodanike tervisekaitset, ühendades ohutuse meetmetega, mille eesmärk on parandada elundite siirdamisel põhineva ravi kvaliteeti ja kättesaadavust.

| 1.2 | Komitee on veendunud, et asjakohane doonorite leidmise poliitika tugineb peamiselt järgmistele alustele: üldsuse teadlikkuse tõstmine, kodanike seas kollektiivse südametunnistuse loomine, meedia aktiivne ja erapooletu osalemine ning tervishoiutöötajate motiveerimine ja kaasamine. Komitee on veendunud, et nende elementidega on võimalik saavutada doonorluse ühtlustatud tasemed kõigis liikmesriikides ning nendele aspektidele peavad Euroopa Komisjon ja liikmesriigid suunama oma peamised jõupingutused. |
| --- | --- |

1.2

Komitee on veendunud, et asjakohane doonorite leidmise poliitika tugineb peamiselt järgmistele alustele: üldsuse teadlikkuse tõstmine, kodanike seas kollektiivse südametunnistuse loomine, meedia aktiivne ja erapooletu osalemine ning tervishoiutöötajate motiveerimine ja kaasamine. Komitee on veendunud, et nende elementidega on võimalik saavutada doonorluse ühtlustatud tasemed kõigis liikmesriikides ning nendele aspektidele peavad Euroopa Komisjon ja liikmesriigid suunama oma peamised jõupingutused.

| 1.3 | Elundidoonorlus Euroopa Liidus peab toetuma vabatahtliku, omakasupüüdmatu, solidaarse ja tasustamata doonorluse põhimõtetele. Euroopa Liidu õigusaktidega tuleb takistada kõiki elunditega kauplemise katseid ning rangelt karistada ebaseaduslikku kauplemist siirdatavate elunditega. Tegutsedes koos ja kooskõlastatult, võivad ELi liikmesriigid saavutada doonorluse kõrge taseme, takistades lisaks kõiki organiseeritud kuritegevuse katseid sekkuda elundisiirdamise valdkonda. |
| --- | --- |

1.3

Elundidoonorlus Euroopa Liidus peab toetuma vabatahtliku, omakasupüüdmatu, solidaarse ja tasustamata doonorluse põhimõtetele. Euroopa Liidu õigusaktidega tuleb takistada kõiki elunditega kauplemise katseid ning rangelt karistada ebaseaduslikku kauplemist siirdatavate elunditega. Tegutsedes koos ja kooskõlastatult, võivad ELi liikmesriigid saavutada doonorluse kõrge taseme, takistades lisaks kõiki organiseeritud kuritegevuse katseid sekkuda elundisiirdamise valdkonda.

| 1.4 | Komitee leiab, et õiguslikud, kultuurilised, eetilised, usulised, ajaloolised, sotsiaalsed jms tegurid ei tohi olla inimeste jaoks alus doonorlusest loobumisele, sest see võib põhjustada elundite nappust. Elundite võimalikku nappust, mis tuleneb muudest kui rangelt teaduslikest ja demograafilistest põhjustest, ei tohiks kompenseerida elundite importimisega teistest piirkondadest, kus elanikkonna teadlikkus ja solidaarsus elundisiirdamise küsimuses on suurem. |
| --- | --- |

1.4

Komitee leiab, et õiguslikud, kultuurilised, eetilised, usulised, ajaloolised, sotsiaalsed jms tegurid ei tohi olla inimeste jaoks alus doonorlusest loobumisele, sest see võib põhjustada elundite nappust. Elundite võimalikku nappust, mis tuleneb muudest kui rangelt teaduslikest ja demograafilistest põhjustest, ei tohiks kompenseerida elundite importimisega teistest piirkondadest, kus elanikkonna teadlikkus ja solidaarsus elundisiirdamise küsimuses on suurem.

| 1.5 | Komitee usub direktiivi ettepanekus nimetatud riiklike pädevate asutuste töösse. Komitee leiab, et tugev ja hästi korraldatud avalik haldus tervishoiu valdkonnas on parim viis, kuidas tagada kvaliteedi- ja ohutusstandardite kohaldamise kontroll elundisiirdamise valdkonnas. Seepärast peab komitee vajalikuks, et direktiivis sätestataks selgelt vajadus, et liikmesriigid võtaksid korrapäraselt meetmeid, kontrollimaks nende standardite täitmist elundite hankimise ja siirdamise keskustes. |
| --- | --- |

1.5

Komitee usub direktiivi ettepanekus nimetatud riiklike pädevate asutuste töösse. Komitee leiab, et tugev ja hästi korraldatud avalik haldus tervishoiu valdkonnas on parim viis, kuidas tagada kvaliteedi- ja ohutusstandardite kohaldamise kontroll elundisiirdamise valdkonnas. Seepärast peab komitee vajalikuks, et direktiivis sätestataks selgelt vajadus, et liikmesriigid võtaksid korrapäraselt meetmeid, kontrollimaks nende standardite täitmist elundite hankimise ja siirdamise keskustes.

| 1.6 | Kõnealuse direktiivi ettepaneku avaldamisega samal ajal esitles komisjon ka teatist „Elundidoonorluse ja elundite siirdamise tegevuskava (2009–2015): liikmesriikidevaheline tugevdatud koostöö” (1). Kuigi kõnealusel teemal ei ole taotletud arvamuse koostamist, on see teema ELi kodanike jaoks oluline ja seega peab komitee vajalikuks väljendada oma seisukohti viidatud tegevuskava kohta. Seepärast koostab komitee sel teemal omaalgatusliku arvamuse. |
| --- | --- |

1.6

Kõnealuse direktiivi ettepaneku avaldamisega samal ajal esitles komisjon ka teatist „Elundidoonorluse ja elundite siirdamise tegevuskava (2009–2015): liikmesriikidevaheline tugevdatud koostöö” (1). Kuigi kõnealusel teemal ei ole taotletud arvamuse koostamist, on see teema ELi kodanike jaoks oluline ja seega peab komitee vajalikuks väljendada oma seisukohti viidatud tegevuskava kohta. Seepärast koostab komitee sel teemal omaalgatusliku arvamuse.

1

| 1.7 | Komitee leiab, et käesoleva arvamuse peatükis 4 esitatud konkreetsed märkused direktiivi ettepanekus sätestatu kohta lihtsustavad teksti mõistmist ja suurendavad selle sidusust, parandades seeläbi nimetatud ühenduse õigusakti lõplikku sõnastust. Komitee juhib erilist tähelepanu neile märkustele, mis toovad esile võimalikud ebakõlad artiklite vahel. |
| --- | --- |

1.7

Komitee leiab, et käesoleva arvamuse peatükis 4 esitatud konkreetsed märkused direktiivi ettepanekus sätestatu kohta lihtsustavad teksti mõistmist ja suurendavad selle sidusust, parandades seeläbi nimetatud ühenduse õigusakti lõplikku sõnastust. Komitee juhib erilist tähelepanu neile märkustele, mis toovad esile võimalikud ebakõlad artiklite vahel.

| 1.8 | Komitee soovib konkreetsete märkuste seast esile tõsta kahte olulist aspekti, mis kujutavad endast silmnähtavat tagasiminekut, võrreldes direktiiviga 2004/23/EÜ inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise, uurimise, töötlemise, säilitamise, ladustamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusstandardite kehtestamise kohta (2). Komitee märgib, et direktiivi ettepanekus puuduvad artiklites 7 (Inspekteerimine ja kontrollimeetmed) ja 10 (Koepankade register ja aruandekohustus) käsitletud küsimusi puudutavad artiklid. Komitee leiab, et need kaks artiklit peavad olema samamoodi kajastatud ka kõnealuses direktiivi ettepanekus, sest need parandaksid selle sõnastust. |
| --- | --- |

1.8

Komitee soovib konkreetsete märkuste seast esile tõsta kahte olulist aspekti, mis kujutavad endast silmnähtavat tagasiminekut, võrreldes direktiiviga 2004/23/EÜ inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise, uurimise, töötlemise, säilitamise, ladustamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusstandardite kehtestamise kohta (2). Komitee märgib, et direktiivi ettepanekus puuduvad artiklites 7 (Inspekteerimine ja kontrollimeetmed) ja 10 (Koepankade register ja aruandekohustus) käsitletud küsimusi puudutavad artiklid. Komitee leiab, et need kaks artiklit peavad olema samamoodi kajastatud ka kõnealuses direktiivi ettepanekus, sest need parandaksid selle sõnastust.

2

2.   Sissejuhatus direktiivi ettepanekule

Sissejuhatus direktiivi ettepanekule

| 2.1 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 152 lõike 4 punktis a sätestatakse, et toimides vastavalt artiklis 251 sätestatud menetlusele ning pärast konsulteerimist Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komiteega, aitab nõukogu kaasa kõnealuses artiklis viidatud eesmärkide saavutamisele, võttes meetmeid, millega kehtestatakse inimpäritoluga organitele ja ainetele, verele ja veresaadustele kõrged kvaliteedi- ja ohutusnõuded. |
| --- | --- |

2.1

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 152 lõike 4 punktis a sätestatakse, et toimides vastavalt artiklis 251 sätestatud menetlusele ning pärast konsulteerimist Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komiteega, aitab nõukogu kaasa kõnealuses artiklis viidatud eesmärkide saavutamisele, võttes meetmeid, millega kehtestatakse inimpäritoluga organitele ja ainetele, verele ja veresaadustele kõrged kvaliteedi- ja ohutusnõuded.

| 2.2 | Euroopa Parlament ja nõukogu on juba võtnud vastu direktiivi 2004/23/EÜ inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise, uurimise, töötlemise, säilitamise, ladustamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusstandardite kehtestamise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2002/98/EÜ, millega kehtestatakse inimvere ja verekomponentide kogumise, uurimise, töötlemise, säilitamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusnõuded (3). Mõlema direktiivi kohta on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee koostanud ka kohustusliku arvamuse (4). |
| --- | --- |

2.2

Euroopa Parlament ja nõukogu on juba võtnud vastu direktiivi 2004/23/EÜ inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise, uurimise, töötlemise, säilitamise, ladustamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusstandardite kehtestamise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2002/98/EÜ, millega kehtestatakse inimvere ja verekomponentide kogumise, uurimise, töötlemise, säilitamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusnõuded (3). Mõlema direktiivi kohta on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee koostanud ka kohustusliku arvamuse (4).

3

4

| 2.3 | 2007. aasta mais võttis komisjon vastu teatise elundidoonorluse ja elundite siirdamise kohta. Selles teatises keskenduti edasistele meetmetele, mille üle tuleb arutleda elundite annetamise ja siirdamise kvaliteedi ja ohutuse ning liikmesriikide koostöö edendamise raames. Kõnealuse teatise kohta ei ole Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust koostanud. |
| --- | --- |

2.3

2007. aasta mais võttis komisjon vastu teatise elundidoonorluse ja elundite siirdamise kohta. Selles teatises keskenduti edasistele meetmetele, mille üle tuleb arutleda elundite annetamise ja siirdamise kvaliteedi ja ohutuse ning liikmesriikide koostöö edendamise raames. Kõnealuse teatise kohta ei ole Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust koostanud.

| 2.4 | Nõukogu 6. detsembri 2007. aasta järeldustes tunnistati elunditele kehtivate rangete kvaliteedi- ja ohutusstandardite olulisust, et tagada patsientide kõrgetasemeline kaitse. |
| --- | --- |

2.4

Nõukogu 6. detsembri 2007. aasta järeldustes tunnistati elunditele kehtivate rangete kvaliteedi- ja ohutusstandardite olulisust, et tagada patsientide kõrgetasemeline kaitse.

| 2.5 | Komisjon avaldas samal ajal kõnealuse direktiivi ettepaneku ja teatise „Elundidoonorluse ja elundite siirdamise tegevuskava (2009–2015): liikmesriikidevaheline tugevdatud koostöö”. Teatise kohta ei ole taotletud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse koostamist. |
| --- | --- |

2.5

Komisjon avaldas samal ajal kõnealuse direktiivi ettepaneku ja teatise „Elundidoonorluse ja elundite siirdamise tegevuskava (2009–2015): liikmesriikidevaheline tugevdatud koostöö”. Teatise kohta ei ole taotletud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse koostamist.

| 2.6 | Komitee soovib samuti juhtida tähelepanu Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2008. aasta resolutsioonile „Elundidoonorlus ja elundite siirdamine: poliitikameetmed ELi tasandil” (5). Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab nimetatud resolutsioonile selget toetust. |
| --- | --- |

2.6

Komitee soovib samuti juhtida tähelepanu Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2008. aasta resolutsioonile „Elundidoonorlus ja elundite siirdamine: poliitikameetmed ELi tasandil” (5). Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab nimetatud resolutsioonile selget toetust.

5

| 2.7 | Kõnealuse direktiivi ettepaneku eesmärk on kehtestada inimkehasse siirdamiseks ettenähtud inimpäritolu elundite jaoks kõrged kvaliteedi- ja ohutusstandardid ning seda kohaldatakse inimpäritolu elundite annetamise, hankimise, uurimise, kirjeldamise, säilitamise, transportimise ja siirdamise suhtes. |
| --- | --- |

2.7

Kõnealuse direktiivi ettepaneku eesmärk on kehtestada inimkehasse siirdamiseks ettenähtud inimpäritolu elundite jaoks kõrged kvaliteedi- ja ohutusstandardid ning seda kohaldatakse inimpäritolu elundite annetamise, hankimise, uurimise, kirjeldamise, säilitamise, transportimise ja siirdamise suhtes.

3.   Üldised märkused

Üldised märkused

| 3.1 | Käesolevas dokumendis esitatud teatud üldistest ja konkreetsetest märkustest hoolimata tervitab komitee direktiivi ettepanekut siirdamiseks ettenähtud inimelundite kvaliteedi- ja ohutusstandardite kohta. Komitee nõustub täielikult nõukogu ja Euroopa Parlamendiga selles, et direktiivi lõppeesmärk peab olema inimtervise kaitse tagamine. Selleks on hädavajalik saavutada kogu siirdamiseni viiva protsessi maksimaalne kvaliteedi ja ohutuse tase. |
| --- | --- |

3.1

Käesolevas dokumendis esitatud teatud üldistest ja konkreetsetest märkustest hoolimata tervitab komitee direktiivi ettepanekut siirdamiseks ettenähtud inimelundite kvaliteedi- ja ohutusstandardite kohta. Komitee nõustub täielikult nõukogu ja Euroopa Parlamendiga selles, et direktiivi lõppeesmärk peab olema inimtervise kaitse tagamine. Selleks on hädavajalik saavutada kogu siirdamiseni viiva protsessi maksimaalne kvaliteedi ja ohutuse tase.

| 3.2 | Ühtegi elundit ei ole võimalik siirdada ilma surnud või elusdoonorita, kellelt elund eemaldatakse. Seepärast leiab komitee, et kogu protsessis on kõige olulisem lihtsustada ja tagada doonorite olemasolu. See on peamine aspekt, millele Euroopa Liidu tasandi jõupingutused peavad keskenduma. Doonorluse kõrge taseme saavutamiseks on olulised järgmised tegurid: üldsuse teadlikkuse tõstmine, kodanike seas kollektiivse südametunnistuse loomine, meedia aktiivne ja erapooletu osalemine ning tervishoiutöötajate motiveerimine ja kaasamine. |
| --- | --- |

3.2

Ühtegi elundit ei ole võimalik siirdada ilma surnud või elusdoonorita, kellelt elund eemaldatakse. Seepärast leiab komitee, et kogu protsessis on kõige olulisem lihtsustada ja tagada doonorite olemasolu. See on peamine aspekt, millele Euroopa Liidu tasandi jõupingutused peavad keskenduma. Doonorluse kõrge taseme saavutamiseks on olulised järgmised tegurid: üldsuse teadlikkuse tõstmine, kodanike seas kollektiivse südametunnistuse loomine, meedia aktiivne ja erapooletu osalemine ning tervishoiutöötajate motiveerimine ja kaasamine.

| 3.3 | Seepärast toetab komitee otsustavalt Euroopa Parlamendi algatust luua rahvusvaheline doonoripäev. Komisjon ja liikmesriigid peavad looma selle päeva kui Euroopa kodanike seas doonorluse edendamise vahendi. Selles peab neile oma abi ja kogemusi pakkuma kodanikuühiskond siirdatud elunditega patsientide liitude ja organisatsioonide näol. |
| --- | --- |

3.3

Seepärast toetab komitee otsustavalt Euroopa Parlamendi algatust luua rahvusvaheline doonoripäev. Komisjon ja liikmesriigid peavad looma selle päeva kui Euroopa kodanike seas doonorluse edendamise vahendi. Selles peab neile oma abi ja kogemusi pakkuma kodanikuühiskond siirdatud elunditega patsientide liitude ja organisatsioonide näol.

| 3.4 | Komitee nõustub direktiivi ettepanekus väljendatud vabatahtliku, omakasupüüdmatu ja tasustamata doonorluse põhimõttega. Kõik liikmesriigid peavad tagama sellise õiguskorra, mis ei sisaldaks õiguslikke lünki, mis võimaldaksid elunditega kauplemist ja nende eraldamist patsientidele muude kui rangelt teaduslike kriteeriumide alusel. |
| --- | --- |

3.4

Komitee nõustub direktiivi ettepanekus väljendatud vabatahtliku, omakasupüüdmatu ja tasustamata doonorluse põhimõttega. Kõik liikmesriigid peavad tagama sellise õiguskorra, mis ei sisaldaks õiguslikke lünki, mis võimaldaksid elunditega kauplemist ja nende eraldamist patsientidele muude kui rangelt teaduslike kriteeriumide alusel.

| 3.5 | Protsess, mille lõpptulemus on elundi siirdamine patsiendi kehasse, algab vältimatult elundi annetamisega. Üldsuse teadlikkuse ja mõistmise suurendamine on siirdamisprotsessi nurgakivi. Seepärast tuleb elundite hankimisel surnud doonoritelt juriidiliselt austada, kuid ka tegevuslikult lihtsustada nõusoleku andmist, et saavutada võimalikult suur annetuste arv. Õiguslikud, kultuurilised, eetilised, usulised, ajaloolised, sotsiaalsed jms tegurid ei tohi olla alus doonorlusest loobumisele, sest see võib põhjustada elundite nappust. Elundite võimalikku nappust, mis tuleneb muudest kui teaduslikest või demograafilistest põhjustest, ei tohiks kompenseerida elundite importimisega teistest riikidest, kus elanikkonna teadlikkus ja solidaarsus on elundisiirdamise küsimuses suurem. |
| --- | --- |

3.5

Protsess, mille lõpptulemus on elundi siirdamine patsiendi kehasse, algab vältimatult elundi annetamisega. Üldsuse teadlikkuse ja mõistmise suurendamine on siirdamisprotsessi nurgakivi. Seepärast tuleb elundite hankimisel surnud doonoritelt juriidiliselt austada, kuid ka tegevuslikult lihtsustada nõusoleku andmist, et saavutada võimalikult suur annetuste arv. Õiguslikud, kultuurilised, eetilised, usulised, ajaloolised, sotsiaalsed jms tegurid ei tohi olla alus doonorlusest loobumisele, sest see võib põhjustada elundite nappust. Elundite võimalikku nappust, mis tuleneb muudest kui teaduslikest või demograafilistest põhjustest, ei tohiks kompenseerida elundite importimisega teistest riikidest, kus elanikkonna teadlikkus ja solidaarsus on elundisiirdamise küsimuses suurem.

| 3.6 | Komitee leiab, et üldsuse teadlikkuse tõstmine elundidoonorlusest on sama oluline kui tervishoiutöötajate motiveerimine selles valdkonnas. Elundite annetamise ja siirdamise soodustamiseks ei ole olulised mitte ainult personali teaduslik-tehnilised teadmised, vaid hädavajalik on ka tervishoiutöötajaid motiveerida tegutsema vahendajana elundite hankimisel ning parandada nende suhtlemisoskust, mis võimaldaks neil doonorlusprotsessi lihtsustada. |
| --- | --- |

3.6

Komitee leiab, et üldsuse teadlikkuse tõstmine elundidoonorlusest on sama oluline kui tervishoiutöötajate motiveerimine selles valdkonnas. Elundite annetamise ja siirdamise soodustamiseks ei ole olulised mitte ainult personali teaduslik-tehnilised teadmised, vaid hädavajalik on ka tervishoiutöötajaid motiveerida tegutsema vahendajana elundite hankimisel ning parandada nende suhtlemisoskust, mis võimaldaks neil doonorlusprotsessi lihtsustada.

| 3.7 | Teatud liikmesriikides ja täpsemalt Hispaanias on üks piisavalt kvalifitseeritud ja end tõendanud isik haiglasisene siirdamiste koordinaator, kelle tegevuse eesmärk on saavutada võimalikult suur siirdatavate elundite arv. Selleks jälgib ta võimalikke doonoreid ja tõstab tervishoiutöötajate teadlikkust neis haiglaosakondades, kuhu satub kõige enam nimetatud võimalikke doonoreid. Haiglasisene siirdamiste koordinaator kontrollib, edendab ja koordineerib siirdatavate elundite annetamist, eemaldamist, transporti ja kättesaadavust. Komitee peab vajalikuks, et Euroopa Liidu haiglates töötaksid selliseid ülesandeid täitvad tervishoiuspetsialistid, ning kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike üles võimalikult tõhusalt edendama nende ametikohtade loomist Euroopa haiglates. |
| --- | --- |

3.7

Teatud liikmesriikides ja täpsemalt Hispaanias on üks piisavalt kvalifitseeritud ja end tõendanud isik haiglasisene siirdamiste koordinaator, kelle tegevuse eesmärk on saavutada võimalikult suur siirdatavate elundite arv. Selleks jälgib ta võimalikke doonoreid ja tõstab tervishoiutöötajate teadlikkust neis haiglaosakondades, kuhu satub kõige enam nimetatud võimalikke doonoreid. Haiglasisene siirdamiste koordinaator kontrollib, edendab ja koordineerib siirdatavate elundite annetamist, eemaldamist, transporti ja kättesaadavust. Komitee peab vajalikuks, et Euroopa Liidu haiglates töötaksid selliseid ülesandeid täitvad tervishoiuspetsialistid, ning kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike üles võimalikult tõhusalt edendama nende ametikohtade loomist Euroopa haiglates.

| 3.8 | Komitee toetab kõigis liikmesriikides selliste riiklike kvaliteediprogrammide loomist, mis tagaksid direktiivis sätestatud kvaliteedi- ja ohutusstandardite järgimise. Samuti peab komitee hädavajalikuks selliste riiklike ametiasutuste määramist, kelle ülesanne on rakendada direktiiviga kehtestatud nõudeid. Tugeva riikliku korralduse aluste loomine nõuab tingimata riiklike kvaliteediprogrammide rakendamist, tõhusalt oma ülesandeid täitvate riiklike ametiasutuste määramist ning üldsuse aktiivset kaasamist kõnealusesse üksikisiku ja kollektiivset tervist puudutavasse valdkonda, mis muutub üha olulisemaks ja tekitab inimeste seas üha enam vastukaja. |
| --- | --- |

3.8

Komitee toetab kõigis liikmesriikides selliste riiklike kvaliteediprogrammide loomist, mis tagaksid direktiivis sätestatud kvaliteedi- ja ohutusstandardite järgimise. Samuti peab komitee hädavajalikuks selliste riiklike ametiasutuste määramist, kelle ülesanne on rakendada direktiiviga kehtestatud nõudeid. Tugeva riikliku korralduse aluste loomine nõuab tingimata riiklike kvaliteediprogrammide rakendamist, tõhusalt oma ülesandeid täitvate riiklike ametiasutuste määramist ning üldsuse aktiivset kaasamist kõnealusesse üksikisiku ja kollektiivset tervist puudutavasse valdkonda, mis muutub üha olulisemaks ja tekitab inimeste seas üha enam vastukaja.

| 3.9 | Liikmesriikide tervishoiuasutused on peamised vastutajad siirdamisprotsessi kvaliteedi ja ohutuse tagamise eest. Seda liiki kirurgilise ravi kõrge tõhususe ja ohutuse taseme saavutamiseks on objektiivselt esmatähtis elundite annetamise ja siirdamise kvaliteedi- ja ohutusstandardite kehtestamine ning samuti ühiste standardite kehtestamine struktuuriliste, materiaalsete ja personalitingimuste kohta, mis elundite hankimise ja siirdamise keskustele tuleb tagada. Seepärast on oluline, et liikmesriikide pädevad asutused töötaksid välja kõnealuste keskuste korrapärase kontrollimise üksikasjalikud kavad, et tagada siirdamiseks ettenähtud inimelundite kvaliteedi- ja ohutusstandardite täielik täitmine. |
| --- | --- |

3.9

Liikmesriikide tervishoiuasutused on peamised vastutajad siirdamisprotsessi kvaliteedi ja ohutuse tagamise eest. Seda liiki kirurgilise ravi kõrge tõhususe ja ohutuse taseme saavutamiseks on objektiivselt esmatähtis elundite annetamise ja siirdamise kvaliteedi- ja ohutusstandardite kehtestamine ning samuti ühiste standardite kehtestamine struktuuriliste, materiaalsete ja personalitingimuste kohta, mis elundite hankimise ja siirdamise keskustele tuleb tagada. Seepärast on oluline, et liikmesriikide pädevad asutused töötaksid välja kõnealuste keskuste korrapärase kontrollimise üksikasjalikud kavad, et tagada siirdamiseks ettenähtud inimelundite kvaliteedi- ja ohutusstandardite täielik täitmine.

4.   Konkreetsed märkused

Konkreetsed märkused

4.1   Artikli 1 kohta

Direktiivi ettepanekus seatakse eesmärk tagada elundite „kõrged” kvaliteedi- ja ohutusstandardid ja tervisekaitse „kõrge” tase. Komitee leiab, et ei tohiks piirduda vaid sooviga tagada kõrged standardid, sest see on praktikas väga ebamäärane määratlus. Siirdamise valdkonnas tuleb püüelda täiuslikkuse, st igasuguste vigade täieliku puudumise poole. Seepärast teeb komitee ettepaneku jätta artikli sõnastusest välja sõna „kõrged” ja sõnastada artikkel ümber järgmiselt: „Käesoleva direktiiviga kehtestatakse inimkehasse siirdamiseks ettenähtud inimpäritolu elundite jaoks kvaliteedi- ja ohutusstandardid, mis on vajalikud tervisekaitse maksimaalse taseme tagamiseks.”

4.2   Artikli 3 punkti j kohta

„Hankimisasutuse” määratlusse on hõlmatud tervishoiuasutused ning haiglate ja muude asutuste üksused. Komitee leiab, et selline määratlus on ebamäärane ja antud nimetus ei ole kooskõlas sama artikli punktis q esitatud määratlusega. Kuna punktis q määratletakse „siirdamiskeskus”, oleks sobivam rääkida ka „hankimisasutuse” asemel „hankimiskeskusest”. Samuti tuleks mõlemast punktist välja jätta sõnad „muu asutus”, sest elundid nii eemaldatakse kui ka siirdatakse spetsialistide poolt, kes töötavad avalike või eraõiguslike tervishoiuasutuste meeskondades või üksustes. Pädeva asutuse loa kõnealuseks tegevuseks saavad just need keskused, üksused ja meeskonnad. Seepärast ja vastavalt siinkohal esitatud märkusele tuleks sarnaselt muuta ka artiklit 5, milles käsitletakse hankimiskeskusi.

4.3   Artikli 3 punkti r kohta

Kõnealuses punktis, milles määratletakse „jälgitavus”, teeb komitee eeltoodud märkuse valguses ettepaneku asendada nimetus „hankimisasutus” nimetusega „hankimiskeskus”.

4.4   Artiklis 3 puuduvate määratluste kohta

Ettepaneku artiklis 2 märgitakse, et direktiivi kohaldatakse siirdamiseks ettenähtud elundi läbitava tee eri etappide suhtes. Kõik nimetatud etapid on määratletud ka artiklis 3, välja arvatud uurimine ja transportimine. Komitee leiab, et kõik nimetatud etapid tuleks ka selgelt määratleda, eriti kuna direktiivi artikkel 8 on pühendatud elundite transpordile.

4.5   Artikli 6 kohta

Kõnealuses artiklis, milles käsitletakse elundite hankimist, mainitakse väga lühidalt elundite hankimiseks kasutatavate operatsioonisaalide suhtes kohaldatavaid nõudeid. Punktides a ja b esitatud nõuded on niivõrd ilmsed ja napid, et komitee palub need direktiivi tekstist välja jätta ja viidata lisale või hilisemale dokumendile, milles määratakse ammendavalt kindlaks minimaalsed nõuded rajatistele, seadmetele ja personalile, mis peavad olema tagatud operatsioonisaalidele, kus eemaldatakse elundeid nii surnud kui ka elusdoonoritelt.

| 4.6 | Samuti väljendab komitee hämmastust artikli puudumise üle inspekteerimise ja kontrollimeetmete kohta sarnaselt direktiivi 2004/23/EÜ (inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise, uurimise, töötlemise, säilitamise, ladustamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusstandardite kehtestamise kohta) artiklis 7 sätestatuga. Direktiivi ettepaneku artiklis 18 mainitakse lühidalt, et liikmesriikide pädevad asutused tagavad, et hankimisasutusi ja siirdamiskeskuseid kontrollitakse ja auditeeritakse. Komitee peab vajalikuks lisada ettepanekusse uus artikkel, mille sisu vastaks eespool kirjeldatule. |
| --- | --- |

4.6

Samuti väljendab komitee hämmastust artikli puudumise üle inspekteerimise ja kontrollimeetmete kohta sarnaselt direktiivi 2004/23/EÜ (inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise, uurimise, töötlemise, säilitamise, ladustamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusstandardite kehtestamise kohta) artiklis 7 sätestatuga. Direktiivi ettepaneku artiklis 18 mainitakse lühidalt, et liikmesriikide pädevad asutused tagavad, et hankimisasutusi ja siirdamiskeskuseid kontrollitakse ja auditeeritakse. Komitee peab vajalikuks lisada ettepanekusse uus artikkel, mille sisu vastaks eespool kirjeldatule.

4.7   Artikli 7 kohta

| 4.7.1 | Artikli lõikes 1 sätestatakse, et elundi kirjeldamiseks vajalikud uuringud tehakse kvalifitseeritud laboris. Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et artiklis 3 esitatud määratluste seas ei leidu sõna „kvalifitseeritud”. Komitee tõlgendab seda nii, et laboril peab olema kõnealuse tegevuse jaoks luba või litsents või ta peab olema selleks akrediteeritud või määratud kooskõlas artikli 3 punktis a esitatud määratlusega. Siiski võiks kindlaks määrata ka selle, millistel tingimustel peetakse kogu ELis laborit kvalifitseerituks doonori, elundi või retsipiendi kirjeldamiseks. |
| --- | --- |

4.7.1

Artikli lõikes 1 sätestatakse, et elundi kirjeldamiseks vajalikud uuringud tehakse kvalifitseeritud laboris. Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et artiklis 3 esitatud määratluste seas ei leidu sõna „kvalifitseeritud”. Komitee tõlgendab seda nii, et laboril peab olema kõnealuse tegevuse jaoks luba või litsents või ta peab olema selleks akrediteeritud või määratud kooskõlas artikli 3 punktis a esitatud määratlusega. Siiski võiks kindlaks määrata ka selle, millistel tingimustel peetakse kogu ELis laborit kvalifitseerituks doonori, elundi või retsipiendi kirjeldamiseks.

| 4.7.2 | Kõnealuse artikli lõige 2 suurendab segadust veelgi, sest lisaks kvalifitseeritud laboritele hõlmab see elundite ja doonorite kirjelduse koostamisse ka organisatsioonid ja asutused. Raportööri emakeeles (hispaania keel) on arusaadav, et eksisteerivad kvalifitseeritud laborid, kuid raske on mõista, millele ettepanekus viidatakse, kui laboriga võrdsetel alustel kaasatakse ka asutused ja organisatsioonid. Komitee nõuab, et ettepaneku tekstis valitseks keeleline ühtsus, mis ei jätaks ruumi segadustele. |
| --- | --- |

4.7.2

Kõnealuse artikli lõige 2 suurendab segadust veelgi, sest lisaks kvalifitseeritud laboritele hõlmab see elundite ja doonorite kirjelduse koostamisse ka organisatsioonid ja asutused. Raportööri emakeeles (hispaania keel) on arusaadav, et eksisteerivad kvalifitseeritud laborid, kuid raske on mõista, millele ettepanekus viidatakse, kui laboriga võrdsetel alustel kaasatakse ka asutused ja organisatsioonid. Komitee nõuab, et ettepaneku tekstis valitseks keeleline ühtsus, mis ei jätaks ruumi segadustele.

4.8   Artikli 9 kohta

| 4.8.1 | Lõikes 2 tuleb välja jätta sõnad „akrediteering”, „määramisdokument” ja „litsents”, sest kõik need sisalduvad juba „loa” määratluses, mis on esitatud artikli 3 punktis a. Samuti leiab komitee, et siirdamiskeskusele viidates tuleb loal täpsustada, mis liiki siirdamise teostamiseks on keskusele luba antud. See konkreetne märge oleks täpsem kui praegu tekstis kasutatud sõna „toimingud”. |
| --- | --- |

4.8.1

Lõikes 2 tuleb välja jätta sõnad „akrediteering”, „määramisdokument” ja „litsents”, sest kõik need sisalduvad juba „loa” määratluses, mis on esitatud artikli 3 punktis a. Samuti leiab komitee, et siirdamiskeskusele viidates tuleb loal täpsustada, mis liiki siirdamise teostamiseks on keskusele luba antud. See konkreetne märge oleks täpsem kui praegu tekstis kasutatud sõna „toimingud”.

| 4.8.2 | Lõike 3 punktis b lisatakse sõna, mida ei ole määratletud artiklis 3 ega hõlmatud artikli 2 reguleerimisalasse. See sõna on „säilitus” (hispaania keeles almacenamiento). Kui ei tõendata vastupidist, leiab komitee, et siinkohal on tegemist veaga, sest reguleerimisalas ja määratlustes kasutatakse sõna „säilitamine” (hispaania keeles preservación). Komitee palub ettepaneku teksti vastavalt parandada. |
| --- | --- |

4.8.2

Lõike 3 punktis b lisatakse sõna, mida ei ole määratletud artiklis 3 ega hõlmatud artikli 2 reguleerimisalasse. See sõna on „säilitus” (hispaania keeles almacenamiento). Kui ei tõendata vastupidist, leiab komitee, et siinkohal on tegemist veaga, sest reguleerimisalas ja määratlustes kasutatakse sõna „säilitamine” (hispaania keeles preservación). Komitee palub ettepaneku teksti vastavalt parandada.

almacenamiento

preservación

| 4.8.3 | Lõpetuseks peab komitee oluliseks, et siirdamiskeskuste tegevuslubasid reguleerivad riiklikud nõuded oleksid kättesaadavad mis tahes liikmesriigi taotlusel, kuid tunnistab, et kiirem ja tõhusam oleks need teha kättesaadavaks ilma eelneva taotluse esitamise vajaduseta. Komisjon võiks olla selle eri pädevate asutuste esitatud teabe haldaja ja anda teavet teiste liikmesriikide mis tahes pädeva asutuse käsutusse. |
| --- | --- |

4.8.3

Lõpetuseks peab komitee oluliseks, et siirdamiskeskuste tegevuslubasid reguleerivad riiklikud nõuded oleksid kättesaadavad mis tahes liikmesriigi taotlusel, kuid tunnistab, et kiirem ja tõhusam oleks need teha kättesaadavaks ilma eelneva taotluse esitamise vajaduseta. Komisjon võiks olla selle eri pädevate asutuste esitatud teabe haldaja ja anda teavet teiste liikmesriikide mis tahes pädeva asutuse käsutusse.

4.9   Artikli 11 kohta

Elundi annetamise ja siirdamise protsessi ühes või mitmes etapis tekkida võivate tõsiste kõrvalkallete küsimuses ning nagu komitee märkis punktis 4.4, täheldab komitee, et tekstis sisaldub etapp, mida ei ole hõlmatud direktiivi reguleerimisalasse, st „uurimine”, ning puuduvad kaks kirjeldatud etappi, mis võivad samuti olla raskete kõrvaltoimete põhjuseks, st „kirjeldamine” ja „säilitamine”. Komitee peab vajalikuks ettepaneku teksti vastavalt parandada.

4.10   Artikli 15 kohta

Elusdoonorite kaitse küsimuses sätestatakse kõnealuses artiklis liikmesriikide kohustus tagada, et nende kodanikud teaksid täpselt, millised on nende omakasupüüdmatut tegu ümbritsevad asjaolud, ning meetmed, mis tuleb võtta nende tervise kaitseks. Lähtudes artikli pealkirjast ja sisust, teeb komitee ettepaneku välja jätta see osa teise lõike viimasest lausest, milles viidatakse kolmandatele isikutele. Lause kõlaks seejärel järgmiselt: „Selline hindamine aitab välistada isikud, kelle elundiannetused võivad olla ohtlikud nende endi tervisele.”

4.11   Artikli 19 lõike 2 kohta

Kõnealuses lõikes sätestatakse, et komisjon ja liikmesriigid pääsevad taotluse alusel ligi teiste liikmesriikide hankimisasutuste ja siirdamiskeskuste registrile. Komitee leiab, et kõnealune artikkel kujutab endast tagasiminekut, võrreldes direktiivi 2004/23/EÜ (inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise, uurimise, töötlemise, säilitamise, ladustamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusstandardite kehtestamise kohta) artikliga 10. Komitee peab vajalikuks, et selles valdkonnas kasutataks nimetatud direktiivi sõnastust, eelkõige seoses hankimis- ja siirdamiskeskuste riiklike registrite loomisega ning samuti seoses kõiki riiklikke registreid koondava ELi tasandi võrgu loomisega.

Brüssel, 10. juuni 2009

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Mario SEPI

---

(1)  KOM(2008) 819 lõplik.

1

(2)  ELT L 102, 7.4.2004, lk 48—58.

2

(3)  ELT L 33, 8.2.2003, lk 30–40.

3

(4)  ELT C 85, 8.4.2003, lk 44–51, raportöör Adrien Bedossa, ning EÜT C 221, 7.8.2001, lk 106–109, raportöör Carlos Ribeiro.

4

(5)  P6_TA(2008)0130.

5

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 306/68 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 306/68

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl”

KOM(2009) 71 lõplik/2 – 2006/0222 (COD)

2009/C 306/15

11. märtsil 2009 otsustas Euroopa Liidu Nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 26. mail 2009. Üksikraportöör oli Xavier VERBOVEN.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 454. istungjärgul 10.–11. juunil 2009 (10. juuni 2009 istungil) ühehäälselt vastu järgmise arvamuse.

1.   Järeldused ja soovitused

Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Komitee kiidab heaks kõnealuse ettepaneku põhisisu ja kutsub komisjoni üles arvesse võtma kolme allpool nimetatud reservatsiooni ja muutma vastavalt sellele põhjenduste teksti. Komitee soovib, et Euroopa Parlament ja nõukogu kinnitaksid ettepaneku võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

1.1

Komitee kiidab heaks kõnealuse ettepaneku põhisisu ja kutsub komisjoni üles arvesse võtma kolme allpool nimetatud reservatsiooni ja muutma vastavalt sellele põhjenduste teksti. Komitee soovib, et Euroopa Parlament ja nõukogu kinnitaksid ettepaneku võimalikult kiiresti.

2.   Motivatsioon

Motivatsioon

2.1   Komisjoni ettepaneku põhisisu

Komisjoni ettepaneku põhisisu

| 2.1.1 | Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 19. septembri 1983. aasta direktiiv 83/477/EMÜ töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (teine üksikdirektiiv direktiivi 80/1107/EMÜ artikli 8 tähenduses). Uus direktiiv asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid, (1) käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused. |
| --- | --- |

2.1.1

Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 19. septembri 1983. aasta direktiiv 83/477/EMÜ töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (teine üksikdirektiiv direktiivi 80/1107/EMÜ artikli 8 tähenduses). Uus direktiiv asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid, (1) käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused.

1

ainult

vormilised muudatused

2.2   Üldised märkused

Üldised märkused

| 2.2.1 | Kokkupuude asbestiga on väga ohtlik eri valdkondade töötajatele, eelkõige ehituses. Euroopas kasutati 20. sajandil hinnanguliselt kümneid miljoneid tonne asbesti. Vaatamata sellele, et Euroopa Liit keelas 1999. aastal asbesti kasutamise, puututakse asbestiga kokku veel aastakümneid, sest asbesti on kasutatud paljude hoonete ehitamisel. Asbestiga kokkupuutest tulenevaid riske võivad põhjustada ka erinevate asbesti sisaldavate seadmete äraviskamine ning jäätmekäitlus. Muretsemiseks annab põhjust ka väga erinevate asbesti sisaldavate toodete müük kasutatud asjade turul. |
| --- | --- |

2.2.1

Kokkupuude asbestiga on väga ohtlik eri valdkondade töötajatele, eelkõige ehituses. Euroopas kasutati 20. sajandil hinnanguliselt kümneid miljoneid tonne asbesti. Vaatamata sellele, et Euroopa Liit keelas 1999. aastal asbesti kasutamise, puututakse asbestiga kokku veel aastakümneid, sest asbesti on kasutatud paljude hoonete ehitamisel. Asbestiga kokkupuutest tulenevaid riske võivad põhjustada ka erinevate asbesti sisaldavate seadmete äraviskamine ning jäätmekäitlus. Muretsemiseks annab põhjust ka väga erinevate asbesti sisaldavate toodete müük kasutatud asjade turul.

| 2.2.2 | Komitee on mitmel korral tegelenud küsimusega töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuute eest. Meenutada võib eelkõige 4. märtsil 1999. aastal vastu võetud omaalgatuslikku arvamust (2). |
| --- | --- |

2.2.2

Komitee on mitmel korral tegelenud küsimusega töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuute eest. Meenutada võib eelkõige 4. märtsil 1999. aastal vastu võetud omaalgatuslikku arvamust (2).

2

| 2.2.3 | Esimene direktiiv, mille eesmärk on kaitsta töötajaid asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest, pärineb 1983. aastast. Seda on mitmel korral muudetud, et laiendada kohaldamisala, tõhustada ettevaatusabinõusid ja vähendada kokkupuute piirväärtusi. |
| --- | --- |

2.2.3

Esimene direktiiv, mille eesmärk on kaitsta töötajaid asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest, pärineb 1983. aastast. Seda on mitmel korral muudetud, et laiendada kohaldamisala, tõhustada ettevaatusabinõusid ja vähendada kokkupuute piirväärtusi.

| 2.2.4 | Sellised rohked parandused võivad põhjustada raskusi õigusakti sihtrühmale. Kõnealune kodifitseerimise ettepanek võimaldab ühendada kõik kehtivad sätted ühes ainsas õigusaktis ilma nende sisu mõjutamata. Ettepanek piirdub ainult kodifitseerimiseks vajalike vormiliste muudatuste tegemisega kõnealuses õigusaktis. |
| --- | --- |

2.2.4

Sellised rohked parandused võivad põhjustada raskusi õigusakti sihtrühmale. Kõnealune kodifitseerimise ettepanek võimaldab ühendada kõik kehtivad sätted ühes ainsas õigusaktis ilma nende sisu mõjutamata. Ettepanek piirdub ainult kodifitseerimiseks vajalike vormiliste muudatuste tegemisega kõnealuses õigusaktis.

| 2.2.5 | Komitee leiab siiski, et põhjenduste kodifitseerimisel on jäetud teatud lüngad. Varasemate direktiivide mitmed põhjendused on kodifitseerimisel välja jäetud. Mõnel juhul lähevad need väljajätmised pelgast vormistuslikust kohandamisest kaugemale. Need mõjutavad olulisi tegureid, mida ühenduse seadusandja pidas vajalikuks rõhutada. |
| --- | --- |

2.2.5

Komitee leiab siiski, et põhjenduste kodifitseerimisel on jäetud teatud lüngad. Varasemate direktiivide mitmed põhjendused on kodifitseerimisel välja jäetud. Mõnel juhul lähevad need väljajätmised pelgast vormistuslikust kohandamisest kaugemale. Need mõjutavad olulisi tegureid, mida ühenduse seadusandja pidas vajalikuks rõhutada.

| 2.2.6 | Nii on see näiteks direktiivi 2003/18/EÜ põhjenduse 2 puhul, milles ühenduse seadusandja rõhutas nimelt ennetava lähenemisviisi olulisust asbesti asendavate kiudude osas. See punkt on eriti oluline vältimaks, et kasutatavad alternatiivid tekitaksid terviseprobleeme. |
| --- | --- |

2.2.6

Nii on see näiteks direktiivi 2003/18/EÜ põhjenduse 2 puhul, milles ühenduse seadusandja rõhutas nimelt ennetava lähenemisviisi olulisust asbesti asendavate kiudude osas. See punkt on eriti oluline vältimaks, et kasutatavad alternatiivid tekitaksid terviseprobleeme.

| 2.2.7 | Samuti kehtib see sama direktiivi põhjenduse 4 puhul, milles juhiti tähelepanu ühenduse otsusele keelata alates 1. jaanuarist 2005 krüsotiilasbesti kasutamine. See väljajätmine on veelgi põhjendamatum seetõttu, et direktiivi 91/382/EMÜ põhjendus 4 on samuti välja jäetud. Selles märgiti asendamispõhimõtte olulisust, et ennetada ohtlike ainetega seotud riske. Nimetatud kahe põhjenduse väljajätmine ei paista olevat põhjendatud, kui võtta arvesse Euroopa Liidu jõupingutusi asbesti kasutamise keelustamiseks kogu maailmas. |
| --- | --- |

2.2.7

Samuti kehtib see sama direktiivi põhjenduse 4 puhul, milles juhiti tähelepanu ühenduse otsusele keelata alates 1. jaanuarist 2005 krüsotiilasbesti kasutamine. See väljajätmine on veelgi põhjendamatum seetõttu, et direktiivi 91/382/EMÜ põhjendus 4 on samuti välja jäetud. Selles märgiti asendamispõhimõtte olulisust, et ennetada ohtlike ainetega seotud riske. Nimetatud kahe põhjenduse väljajätmine ei paista olevat põhjendatud, kui võtta arvesse Euroopa Liidu jõupingutusi asbesti kasutamise keelustamiseks kogu maailmas.

| 2.2.8 | Sama kehtib direktiivi 2003/18/EÜ põhjenduse 15 puhul, milles palutakse liikmesriikidel viia asbestiga kokkupuutuvate töötajate nimekirjad ja toimikud vastavusse toimikutega, mis on kavas koostada teiste kantserogeensete ainetega kokkupuutuvate töötajate kohta. |
| --- | --- |

2.2.8

Sama kehtib direktiivi 2003/18/EÜ põhjenduse 15 puhul, milles palutakse liikmesriikidel viia asbestiga kokkupuutuvate töötajate nimekirjad ja toimikud vastavusse toimikutega, mis on kavas koostada teiste kantserogeensete ainetega kokkupuutuvate töötajate kohta.

| 2.2.9 | Nende põhjenduste väljajätmine paistab selgelt ületavat kodifitseerimise tavapiire. Komitee on seisukohal, et ettepanekus peaksid sisalduma põhjendused sellises ulatuses, mis selgitaks ettepaneku õiguslikku ulatust nimetatud konkreetsetes küsimustes. |
| --- | --- |

2.2.9

Nende põhjenduste väljajätmine paistab selgelt ületavat kodifitseerimise tavapiire. Komitee on seisukohal, et ettepanekus peaksid sisalduma põhjendused sellises ulatuses, mis selgitaks ettepaneku õiguslikku ulatust nimetatud konkreetsetes küsimustes.

| 2.2.10 | Kodifitseerimise käigus ei tohi teha ühtegi sisulist muudatust. Pärast ettepaneku läbivaatamist arvab komitee, et kõnealune tekst vastab sellele põhimõttele, kui välja arvata teatud põhjenduste väljajätmise kohta esitatud tähelepanekud. Tegemist on erinevate kehtivate sätete mõistliku koondamisega, mis muudab need selgemaks ning ei tekita sisulisi probleeme. |
| --- | --- |

2.2.10

Kodifitseerimise käigus ei tohi teha ühtegi sisulist muudatust. Pärast ettepaneku läbivaatamist arvab komitee, et kõnealune tekst vastab sellele põhimõttele, kui välja arvata teatud põhjenduste väljajätmise kohta esitatud tähelepanekud. Tegemist on erinevate kehtivate sätete mõistliku koondamisega, mis muudab need selgemaks ning ei tekita sisulisi probleeme.

| 2.2.11 | Komitee leiab, et käesolev ettepanek tuleks esitada konsulteerimiseks tööohutuse ja -tervishoiu nõuandekomiteele vastavalt nõukogu 22. juuli 2003. aasta otsusele 2003/C 218/01. Kõnealust konsulteerimist tuleks direktiivi põhjendustes mainida kooskõlas seni rakendatud tavaga. |
| --- | --- |

2.2.11

Komitee leiab, et käesolev ettepanek tuleks esitada konsulteerimiseks tööohutuse ja -tervishoiu nõuandekomiteele vastavalt nõukogu 22. juuli 2003. aasta otsusele 2003/C 218/01. Kõnealust konsulteerimist tuleks direktiivi põhjendustes mainida kooskõlas seni rakendatud tavaga.

| 2.2.12 | Komitee kiidab heaks kõnealuse ettepaneku põhisisu ja kutsub komisjoni üles arvesse võtma kolme ülalnimetatud reservatsiooni ja muutma vastavalt sellele põhjenduste teksti. Komitee soovib, et Euroopa Parlament ja nõukogu kinnitaksid ettepaneku võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

2.2.12

Komitee kiidab heaks kõnealuse ettepaneku põhisisu ja kutsub komisjoni üles arvesse võtma kolme ülalnimetatud reservatsiooni ja muutma vastavalt sellele põhjenduste teksti. Komitee soovib, et Euroopa Parlament ja nõukogu kinnitaksid ettepaneku võimalikult kiiresti.

3.   Erimärkused

Erimärkused

Komitee meenutab oma 4. märtsil 1999. aastal vastu võetud arvamust ning kordab eelkõige soovi, et liikmesriigid ratifitseeriksid Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni nr 162 asbesti kasutamise turvalisuse kohta. Praeguseks on kõnealuse konventsiooni ratifitseerinud vaid 10 liikmesriiki 27-st. ELi liikmesriikidepoolne ratifitseerimine aitaks väärtustada Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni. See konventsioon on peamine ülemaailmne vahend töötajate tervise ja turvalisuse kaitseks.

Brüssel, 10. juuni 2009

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Mario SEPI

---

(1)  Nõukogu direktiiv 83/477/EMÜ, nõukogu direktiiv 91/382/EMÜ, nõukogu direktiiv 98/24/EÜ (ainult selle artikkel 13) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/18/EÜ.

1

(2)  Vt EMSK 24. märtsi 1999. aasta arvamust teemal „Asbest”, raportöör Thomas Etty (ELT C 138, 18.5.1999).

2

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 306/70 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 306/70

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Tööhõive tippkohtumise tulemused”

2009/C 306/16

13. märtsi 2009. aasta kirjas palus Euroopa Komisjoni president vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 koostada Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel arvamus järgmisel teemal:

„Tööhõive tippkohtumise tulemused”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 26. mail 2009. Raportöör oli Wolfgang GREIF.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 454. istungjärgul 10.–11. juunil 2009 (11. juuni istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 140, vastu hääletas 27, erapooletuks jäi 24.

1.   Soovitused

Soovitused

| 1.1 | Praegune finants- ja majanduskriis on ELi liikmesriike raskelt tabanud. Tööpuudus kasvab muret tekitaval määral. Seepärast peab kogu ELi olulisim prioriteet olema massiliste koondamiste ning tööpuuduse edasise kasvu takistamine. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jaoks on selge, et see nõuab erilisi jõupingutusi kõikidelt otsustajatelt liikmesriikides ning samuti ELi tasandil. Tavapärane tegutsemine ei ole selles erakordses olukorras mingil juhul õige ning see ei ole valik praeguse tööhõivepoliitika jaoks. |
| --- | --- |

1.1

Praegune finants- ja majanduskriis on ELi liikmesriike raskelt tabanud. Tööpuudus kasvab muret tekitaval määral. Seepärast peab kogu ELi olulisim prioriteet olema massiliste koondamiste ning tööpuuduse edasise kasvu takistamine. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jaoks on selge, et see nõuab erilisi jõupingutusi kõikidelt otsustajatelt liikmesriikides ning samuti ELi tasandil. Tavapärane tegutsemine ei ole selles erakordses olukorras mingil juhul õige ning see ei ole valik praeguse tööhõivepoliitika jaoks.

| 1.2 | Käesolevas arvamuses esitab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee praeguse tööturukriisi ületamiseks alljärgnevad soovitused, mis on panus Euroopa Ülemkogu 18.–19. juuni 2009. aasta vastavate otsuste ettevalmistamisse.






  — | Tarbijate ja investorite usalduse taastamine avaliku ja erasektori nõudluse tagamise ja ergutamise teel. |
| --- | --- | --- |

1.2

Käesolevas arvamuses esitab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee praeguse tööturukriisi ületamiseks alljärgnevad soovitused, mis on panus Euroopa Ülemkogu 18.–19. juuni 2009. aasta vastavate otsuste ettevalmistamisse.

—

Tarbijate ja investorite usalduse taastamine avaliku ja erasektori nõudluse tagamise ja ergutamise teel.

| — | Riiklikult toetatavate aktiivse tööturupoliitika vahendite kasutamine tööhõive säilitamiseks koos samaaegse kvalifikatsiooni tõstmisega. |
| --- | --- |

—

Riiklikult toetatavate aktiivse tööturupoliitika vahendite kasutamine tööhõive säilitamiseks koos samaaegse kvalifikatsiooni tõstmisega.

| — | Palgakärbete vältimine nii palju kui võimalik, võrdsete võimaluste edendamine, tähelepanu pööramine ebavõrdusele ning suurem turvalisus tööturul. |
| --- | --- |

—

Palgakärbete vältimine nii palju kui võimalik, võrdsete võimaluste edendamine, tähelepanu pööramine ebavõrdusele ning suurem turvalisus tööturul.

| — | Avaliku sektori investeeringute tagamine ajutise paindliku lähenemisviisi kaudu stabiilsuspaktile ning liikmesriikide maksubaasi laiendamise kaudu. |
| --- | --- |

—

Avaliku sektori investeeringute tagamine ajutise paindliku lähenemisviisi kaudu stabiilsuspaktile ning liikmesriikide maksubaasi laiendamise kaudu.

| — | Euroopa vahendite suurendamine, juurdepääsu lihtsustamine Euroopa struktuurifondide vahenditele ning kiire tegutsemine globaliseerumisega kohanemise fondi parandamiseks. |
| --- | --- |

—

Euroopa vahendite suurendamine, juurdepääsu lihtsustamine Euroopa struktuurifondide vahenditele ning kiire tegutsemine globaliseerumisega kohanemise fondi parandamiseks.

| — | Sotsiaalselt vastuvõetavate struktuurireformide jätkamine, oskuste täiendamine, tõhusam vastamine tööturu vajadustele ja liikuvuse parandamine ning ettevõtluse hoogustamine. |
| --- | --- |

—

Sotsiaalselt vastuvõetavate struktuurireformide jätkamine, oskuste täiendamine, tõhusam vastamine tööturu vajadustele ja liikuvuse parandamine ning ettevõtluse hoogustamine.

| 1.3 | Sotsiaalpartneritel ja teistel kodanikuühiskonna esindajatel on kriisiga toimetulemisel võtmeroll. Kõik majandus-, sotsiaal- ning poliitikavaldkondade otsustajad on vastutavad selle eest, et selline kriis enam ei korduks. |
| --- | --- |

1.3

Sotsiaalpartneritel ja teistel kodanikuühiskonna esindajatel on kriisiga toimetulemisel võtmeroll. Kõik majandus-, sotsiaal- ning poliitikavaldkondade otsustajad on vastutavad selle eest, et selline kriis enam ei korduks.

2.   Sissejuhatus: tööpuudus kasvab ELis tohutult – seetõttu ei ole tavapärane tegutsemine tööhõivepoliitika jaoks valik

Sissejuhatus: tööpuudus kasvab ELis tohutult – seetõttu ei ole tavapärane tegutsemine tööhõivepoliitika jaoks valik

| 2.1 | Praegune finants- ja majanduskriis on ELi liikmesriike raskelt tabanud. Majanduslangusest puudutatud ettevõtete arv on alates 2008. aasta septembrist tohutult kasvanud. Tööpuudus kasvab muret tekitaval määral:






  — | viimaste prognooside kohaselt kasvab tööpuudus euroalas 7,5 %-lt 2008. aastal 10 %-le 2009. aastal ja lausa 12 %-le 2010. aastal (1); |
| --- | --- | --- |

2.1

Praegune finants- ja majanduskriis on ELi liikmesriike raskelt tabanud. Majanduslangusest puudutatud ettevõtete arv on alates 2008. aasta septembrist tohutult kasvanud. Tööpuudus kasvab muret tekitaval määral:

—

viimaste prognooside kohaselt kasvab tööpuudus euroalas 7,5 %-lt 2008. aastal 10 %-le 2009. aastal ja lausa 12 %-le 2010. aastal (1);

1

| — | varasemate langustega võrreldes suureneb tööpuudus palju kiiremini. Kui 1990ndate aastate alguses tõusis tööpuudus umbes 1 % iga 4–5 kvartali kohta , siis juba ainuüksi 2009. aastal tõuseb see euroalas 3 % (2); |
| --- | --- |

—

varasemate langustega võrreldes suureneb tööpuudus palju kiiremini. Kui 1990ndate aastate alguses tõusis tööpuudus umbes 1 % iga 4–5 kvartali kohta , siis juba ainuüksi 2009. aastal tõuseb see euroalas 3 % (2);

2

| — | paljudes sektorites on juba koondamise lained – nii teenustesektorites (eriti pangandussektoris) kui ka tootmissektorites (eriti autotööstuses, sh selle tarneharudes, keemiatööstuses ja ehitussektoris); |
| --- | --- |

—

paljudes sektorites on juba koondamise lained – nii teenustesektorites (eriti pangandussektoris) kui ka tootmissektorites (eriti autotööstuses, sh selle tarneharudes, keemiatööstuses ja ehitussektoris);

| — | me peame valmistuma täiendavaks valulikuks tõusuks: komisjoni ja OECD viimaste prognooside kohaselt enam kui 8 miljonit täiendavat töötut. |
| --- | --- |

—

me peame valmistuma täiendavaks valulikuks tõusuks: komisjoni ja OECD viimaste prognooside kohaselt enam kui 8 miljonit täiendavat töötut.

| 2.2 | Arvestades muret tekitavaid suundumusi tööturgudel, peab kogu ELi olulisim prioriteet olema massiliste koondamiste ning tööpuuduse edasise kasvu vältimine. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jaoks on selge, et see nõuab erilisi jõupingutusi kõikidelt vastutajatelt liikmesriikides ning samuti ELi tasandil. Tavapärane tegutsemine ei ole selles erakordses olukorras mingil juhul õige ning see ei ole valik praeguse tööhõivepoliitika jaoks. Seda silmas pidades tervitas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tööhõive tippkohtumise korraldamist kui head võimalust, et algatada arutelu selle üle, mida tuleb teha, et enam ei korduks selline kriis sedavõrd dramaatiliste tagajärgedega tööturul. Seepärast võttis komitee vastu üleskutse aktiivseks koostööks sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna huvirühmadega. |
| --- | --- |

2.2

Arvestades muret tekitavaid suundumusi tööturgudel, peab kogu ELi olulisim prioriteet olema massiliste koondamiste ning tööpuuduse edasise kasvu vältimine. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jaoks on selge, et see nõuab erilisi jõupingutusi kõikidelt vastutajatelt liikmesriikides ning samuti ELi tasandil. Tavapärane tegutsemine ei ole selles erakordses olukorras mingil juhul õige ning see ei ole valik praeguse tööhõivepoliitika jaoks. Seda silmas pidades tervitas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tööhõive tippkohtumise korraldamist kui head võimalust, et algatada arutelu selle üle, mida tuleb teha, et enam ei korduks selline kriis sedavõrd dramaatiliste tagajärgedega tööturul. Seepärast võttis komitee vastu üleskutse aktiivseks koostööks sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna huvirühmadega.

| 2.3 | Komitee on juba oma programmis Euroopale (3) ning varasemates arvamustes (eelkõige Euroopa majanduse elavdamise kava kohta) tõstnud esile põhipunktid, mis on eriti olulised lühiajaliste meetmetena kriisiga toimetulekuks. |
| --- | --- |

2.3

Komitee on juba oma programmis Euroopale (3) ning varasemates arvamustes (eelkõige Euroopa majanduse elavdamise kava kohta) tõstnud esile põhipunktid, mis on eriti olulised lühiajaliste meetmetena kriisiga toimetulekuks.

3

| 2.4 | Lisaks nendele esitab komitee käesolevas arvamuses täiendavaid soovitusi selle kohta, kuidas toime tulla töötuse edasise suurenemisega. Sellega annab komitee panuse 18.–19. juuni 2009. aasta Euroopa Ülemkogu vastavate otsuste ettevalmistamisse. |
| --- | --- |

2.4

Lisaks nendele esitab komitee käesolevas arvamuses täiendavaid soovitusi selle kohta, kuidas toime tulla töötuse edasise suurenemisega. Sellega annab komitee panuse 18.–19. juuni 2009. aasta Euroopa Ülemkogu vastavate otsuste ettevalmistamisse.

3.   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitused praeguse tööturukriisiga toimetulekuks

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitused praeguse tööturukriisiga toimetulekuks

3.1   Tarbijate ja investorite usalduse taastamine avaliku ja erasektori nõudluse tagamise ja ergutamise teel.

Tarbijate ja investorite usalduse taastamine avaliku ja erasektori nõudluse tagamise ja ergutamise teel.

| 3.1.1 | Tööturupoliitika iseenesest ei loo töökohti. See võib toetada töökohtade loomise protsessi, aga see ei saa asendada töökohtade loomise dünaamikat. Tõhusa tööturupoliitika alus on stabiilne majandus. Ilma majanduse elavdamiseta ei saa tööhõive areng olla positiivne. Niisiis just sellises tööturul valitsevas pingelises olukorras saavad tööturupoliitika meetmed olla edukad vaid soodsas makromajanduslikus keskkonnas. Seetõttu toetas komitee Euroopa majanduse elavdamise kava, mis võeti vastu detsembris 2008. Komitee peab seda õigeks lähenemisviisiks eesseisvatele väljakutsetele reageerimiseks, kuid kutsub komisjoni ja liikmesriikide kõiki sidusrühmi üles käivitatud programme ilma edasiste viivitusteta rakendama (4). |
| --- | --- |

3.1.1

Tööturupoliitika iseenesest ei loo töökohti. See võib toetada töökohtade loomise protsessi, aga see ei saa asendada töökohtade loomise dünaamikat. Tõhusa tööturupoliitika alus on stabiilne majandus. Ilma majanduse elavdamiseta ei saa tööhõive areng olla positiivne. Niisiis just sellises tööturul valitsevas pingelises olukorras saavad tööturupoliitika meetmed olla edukad vaid soodsas makromajanduslikus keskkonnas. Seetõttu toetas komitee Euroopa majanduse elavdamise kava, mis võeti vastu detsembris 2008. Komitee peab seda õigeks lähenemisviisiks eesseisvatele väljakutsetele reageerimiseks, kuid kutsub komisjoni ja liikmesriikide kõiki sidusrühmi üles käivitatud programme ilma edasiste viivitusteta rakendama (4).

4

| 3.1.2 | Massiliste koondamiste vältimiseks ja massilise töötuse ohjeldamiseks on praegu siiski vaja oluliselt tugevamaid jõupingutusi riiklikul ja Euroopa tasandil. Seepärast kordab komitee juba väljendatud kahtlust, et seni käivitatud elavdamiskavade maht on liiga väike (5). Kui sügisel peaks ilmnema, et senised meetmed massilise töötuse vältimiseks on ebapiisavad, toetab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teise Euroopa majanduse elavdamise kava vastuvõtmist, millel oleks ulatuslikum mõju tööturgudele, ning mille suurusjärk oleks täiendavalt 2 % SKTst. Lisaks täiendavatele riiklikele investeeringutele, mida tuleb tööhõivepoliitiliste mõjude suurendamiseks senisest oluliselt kooskõlastatumalt rakendada, on vaja määratleda olulised Euroopa investeerimisprojektid. |
| --- | --- |

3.1.2

Massiliste koondamiste vältimiseks ja massilise töötuse ohjeldamiseks on praegu siiski vaja oluliselt tugevamaid jõupingutusi riiklikul ja Euroopa tasandil. Seepärast kordab komitee juba väljendatud kahtlust, et seni käivitatud elavdamiskavade maht on liiga väike (5). Kui sügisel peaks ilmnema, et senised meetmed massilise töötuse vältimiseks on ebapiisavad, toetab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teise Euroopa majanduse elavdamise kava vastuvõtmist, millel oleks ulatuslikum mõju tööturgudele, ning mille suurusjärk oleks täiendavalt 2 % SKTst. Lisaks täiendavatele riiklikele investeeringutele, mida tuleb tööhõivepoliitiliste mõjude suurendamiseks senisest oluliselt kooskõlastatumalt rakendada, on vaja määratleda olulised Euroopa investeerimisprojektid.

5

| 3.1.3 | Majanduse elavdamise kõrval on keskse tähtsusega tööturupoliitika meetmed. Seetõttu tuleks kavandatud kulutused 1 % ulatuses suunata konkreetselt tööturupoliitika meetmetesse, mis võivad olla eri vormis vastavalt ELi riikide tööturu olukorrale (nt toetuse suurendamine töötuse korral, turvalise paindlikkuse mudelite edendamine, lühendatud tööaja mudelite toetamine, tagades piisava sissetuleku, investeeringud haridusse ja koolitusse, tööhõivestiimulite ulatuslikum kasutamine, ennetavad ja ettevõtte tasandi meetmed, töökohtade loomine kolmandas sektoris jne), ning täiendav 1 % investeeringutesse, millel on tugev mõju tööhõivele. Sealjuures võivad investeeringud keskkonnaalaste ja sotsiaalsete probleemide lahendamisse ning innovatsiooni toetamisse anda topeltkasu, sest nad ei elavda majandust mitte ainult lühiajaliselt, vaid nad tõstavad ka konkurentsivõimet ja tulevast majanduskasvu potentsiaali vastavalt Lissaboni strateegiale. |
| --- | --- |

3.1.3

Majanduse elavdamise kõrval on keskse tähtsusega tööturupoliitika meetmed. Seetõttu tuleks kavandatud kulutused 1 % ulatuses suunata konkreetselt tööturupoliitika meetmetesse, mis võivad olla eri vormis vastavalt ELi riikide tööturu olukorrale (nt toetuse suurendamine töötuse korral, turvalise paindlikkuse mudelite edendamine, lühendatud tööaja mudelite toetamine, tagades piisava sissetuleku, investeeringud haridusse ja koolitusse, tööhõivestiimulite ulatuslikum kasutamine, ennetavad ja ettevõtte tasandi meetmed, töökohtade loomine kolmandas sektoris jne), ning täiendav 1 % investeeringutesse, millel on tugev mõju tööhõivele. Sealjuures võivad investeeringud keskkonnaalaste ja sotsiaalsete probleemide lahendamisse ning innovatsiooni toetamisse anda topeltkasu, sest nad ei elavda majandust mitte ainult lühiajaliselt, vaid nad tõstavad ka konkurentsivõimet ja tulevast majanduskasvu potentsiaali vastavalt Lissaboni strateegiale.

3.2   Riiklikult toetatavate aktiivse tööturupoliitika vahendite kasutamine tööhõive säilitamiseks koos samaaegse kvalifikatsiooni tõstmisega.

Riiklikult toetatavate aktiivse tööturupoliitika vahendite kasutamine tööhõive säilitamiseks koos samaaegse kvalifikatsiooni tõstmisega.

| 3.2.1 | Komitee toetab asjaolu, et arvestades dramaatilist olukorda tööturul ja paljude ettevõtete rasket olukorda, on üha rohkem ELi riike rakendanud riiklikult toetatavaid aktiivseid tööturupoliitika vahendeid, et töötajaid koondamise asemel ettevõttes hoida ja täiendavalt kvalifitseerida (märksõna: lühendatud tööaeg). Selliste mudelite kasutamist, mis võimaldavad ettevõtetel kriisi olukorras töötajaid hoida, kombineerituna tugeva sissetulekutoetusega töötajatele, kelle tööaega vähendatakse, peab komitee oluliselt arukamaks lahenduseks kriisiga toimetulekul, kui lihtsalt koondada kvalifitseeritud töötajad kohe esimeste tellimuste ära langemisel. Nii on majanduse tugevnemise ajaks olemas piisavalt kvalifitseeritud tööjõudu. Komitee arvates tuleks sellised mudelid luua ka nendes ELi liikmesriikides, kus neid praegu ei ole, ning tingimata laiendada need ka mittestandardsete töölepingutega töötajatele. |
| --- | --- |

3.2.1

Komitee toetab asjaolu, et arvestades dramaatilist olukorda tööturul ja paljude ettevõtete rasket olukorda, on üha rohkem ELi riike rakendanud riiklikult toetatavaid aktiivseid tööturupoliitika vahendeid, et töötajaid koondamise asemel ettevõttes hoida ja täiendavalt kvalifitseerida (märksõna: lühendatud tööaeg). Selliste mudelite kasutamist, mis võimaldavad ettevõtetel kriisi olukorras töötajaid hoida, kombineerituna tugeva sissetulekutoetusega töötajatele, kelle tööaega vähendatakse, peab komitee oluliselt arukamaks lahenduseks kriisiga toimetulekul, kui lihtsalt koondada kvalifitseeritud töötajad kohe esimeste tellimuste ära langemisel. Nii on majanduse tugevnemise ajaks olemas piisavalt kvalifitseeritud tööjõudu. Komitee arvates tuleks sellised mudelid luua ka nendes ELi liikmesriikides, kus neid praegu ei ole, ning tingimata laiendada need ka mittestandardsete töölepingutega töötajatele.

| 3.2.2 | Kuigi niisugused mudelid leevendavad ajutiselt pinget eriti raskes olukorras olevates sektorites ja ettevõtetes, tuleb siiski kaaluda, mida saab teha siis, kui majandussurutis kestab ning nendest ettevõtetele suunatud vahenditest koondamiste vältimiseks ei piisa. Sellisel juhul tuleb sotsiaalpartnereid kaasates töötada välja täiendavad vahendid ulatuslikuks tööhõive kindlustamiseks ja ümberõppeks ning tagada tuleb eelnimetatute rahastamine, et vähendada kriisi täit mõju tööturule (nt nn valdkonnapõhised turvavõrgud, nõudlusele vastavate oskuste omandamine tuleviku seisukohalt olulistes valdkondades nagu keskkond, energia, tervishoid). |
| --- | --- |

3.2.2

Kuigi niisugused mudelid leevendavad ajutiselt pinget eriti raskes olukorras olevates sektorites ja ettevõtetes, tuleb siiski kaaluda, mida saab teha siis, kui majandussurutis kestab ning nendest ettevõtetele suunatud vahenditest koondamiste vältimiseks ei piisa. Sellisel juhul tuleb sotsiaalpartnereid kaasates töötada välja täiendavad vahendid ulatuslikuks tööhõive kindlustamiseks ja ümberõppeks ning tagada tuleb eelnimetatute rahastamine, et vähendada kriisi täit mõju tööturule (nt nn valdkonnapõhised turvavõrgud, nõudlusele vastavate oskuste omandamine tuleviku seisukohalt olulistes valdkondades nagu keskkond, energia, tervishoid).

| 3.2.3 | Lisaks on vaja piisavaid, tõhusaid ja jätkusuutlikke sotsiaalseid turvavõrke, pöörates sealjuures erilist tähelepanu tööturu kõige raskemini mõjutatud, st sotsiaalselt nõrkade ja ebasoodsates tingimustes rühmade abistamisele. Reeglina tabab kriis tööturul kõigepealt kõige nõrgemaid liikmeid, kellel on ebakindlad töösuhted, nagu ajutised töötajad ja tähtajalise lepinguga töötajad, aga ka ebasoodsates tingimustes rühmad. Ka noori tabab see ebaproportsionaalselt suurel määral. Seepärast on kriisi aja ülim prioriteet noorte integreerimine tööturule. Ka sotsiaalmajandusel on kriisiga toimetulekul oluline roll, eriti mõttekate ühiskondlikult väärtuslike töökohtade loomise osas. Seejuures tuleb siiski silmas pidada, et ei tekiks konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

3.2.3

Lisaks on vaja piisavaid, tõhusaid ja jätkusuutlikke sotsiaalseid turvavõrke, pöörates sealjuures erilist tähelepanu tööturu kõige raskemini mõjutatud, st sotsiaalselt nõrkade ja ebasoodsates tingimustes rühmade abistamisele. Reeglina tabab kriis tööturul kõigepealt kõige nõrgemaid liikmeid, kellel on ebakindlad töösuhted, nagu ajutised töötajad ja tähtajalise lepinguga töötajad, aga ka ebasoodsates tingimustes rühmad. Ka noori tabab see ebaproportsionaalselt suurel määral. Seepärast on kriisi aja ülim prioriteet noorte integreerimine tööturule. Ka sotsiaalmajandusel on kriisiga toimetulekul oluline roll, eriti mõttekate ühiskondlikult väärtuslike töökohtade loomise osas. Seejuures tuleb siiski silmas pidada, et ei tekiks konkurentsimoonutusi.

3.3   Palgakärbete vältimine nii palju kui võimalik, võrdsete võimaluste edendamine, tähelepanu pööramine ebavõrdusele ning suurem turvalisus tööturul.

Palgakärbete vältimine nii palju kui võimalik, võrdsete võimaluste edendamine, tähelepanu pööramine ebavõrdusele ning suurem turvalisus tööturul.

| 3.3.1 | Terav, tugev töötuse kasv ning lühendatud tööaja mudelite kasutamine näitab, et tööturgude paindlikkus on enamikes ELi riikides piisav, et võimaldada ettevõtetel tellimuste vähenemise korral kiirelt reageerida. Seega ei saa rääkida rangetest Euroopa tööturgudest. Praeguse kriisi ajal on ilma igasuguse aluseta üleskutsed olemasolevate töökaitsereeglite vähendamiseks. Arvestades, et tööturu olukorra teravnemine põhjustab üha enamate töötajate jaoks suuremaid riske, on tööturul vaja pigem suuremat tõhusat turvalisust. Komitee arvates hõlmab see eriti töötuse korral ka juurdepääsu lihtsustamist sotsiaaltoetustele ning nende suurendamist, et vältida ebavõrdsuse edasist kasvu. Sellega seoses kutsub komitee komisjoni üles taaselustama oma ettepanekut töötushüvitise kehtivusaja pikendamiseks (6). |
| --- | --- |

3.3.1

Terav, tugev töötuse kasv ning lühendatud tööaja mudelite kasutamine näitab, et tööturgude paindlikkus on enamikes ELi riikides piisav, et võimaldada ettevõtetel tellimuste vähenemise korral kiirelt reageerida. Seega ei saa rääkida rangetest Euroopa tööturgudest. Praeguse kriisi ajal on ilma igasuguse aluseta üleskutsed olemasolevate töökaitsereeglite vähendamiseks. Arvestades, et tööturu olukorra teravnemine põhjustab üha enamate töötajate jaoks suuremaid riske, on tööturul vaja pigem suuremat tõhusat turvalisust. Komitee arvates hõlmab see eriti töötuse korral ka juurdepääsu lihtsustamist sotsiaaltoetustele ning nende suurendamist, et vältida ebavõrdsuse edasist kasvu. Sellega seoses kutsub komitee komisjoni üles taaselustama oma ettepanekut töötushüvitise kehtivusaja pikendamiseks (6).

6

| 3.3.2 | Kõikide kriisist väljumise meetmete puhul tuleb kindalasti pöörata tähelepanu sellele, et need ei satuks vastuollu nõudluse ja tööhõive elavdamise ning sotsiaalsete probleemide leevendamise eesmärkidega. Need tuleb kujundada sotsiaalselt vastuvõetavana ning need peavad edendama majanduskasvu ja tööhõivet. Seda silmas pidades tuleb liikmesriikides koostöös sotsiaalpartneritega vastava maksu- ja palgapoliitika kaudu tugevdada ka eratarbimist. |
| --- | --- |

3.3.2

Kõikide kriisist väljumise meetmete puhul tuleb kindalasti pöörata tähelepanu sellele, et need ei satuks vastuollu nõudluse ja tööhõive elavdamise ning sotsiaalsete probleemide leevendamise eesmärkidega. Need tuleb kujundada sotsiaalselt vastuvõetavana ning need peavad edendama majanduskasvu ja tööhõivet. Seda silmas pidades tuleb liikmesriikides koostöös sotsiaalpartneritega vastava maksu- ja palgapoliitika kaudu tugevdada ka eratarbimist.

| 3.3.3 | Komitee on juba varem märkinud, et palgapoliitikal, mis vastab palkade topeltrollile majanduses, on kriisiga toimetulemisel keskne roll. Kuna ettevõtted saavad investeerida ja töökohti luua ainult siis, kui nõudluse suhtes valitsevad teatud ootused, tagab keskpikk suunitlus palgatõusule koos tootlikkuse tõusuga majandust tervikuna silmas pidades vastava riigi majanduses tasakaalu nõudluse piisava kasvu ja hindu puudutava konkurentsivõime vahel. Sotsiaalpartnerid peavad seega vältima palgakärpeid „kerja naabrilt” poliitika mõistes (7). Sellega seoses toonitab komitee just tõsise majanduslanguse ajal vajadust viia palgapoliitika vastavusse üldmajandusliku tootlikkuse arenguga. |
| --- | --- |

3.3.3

Komitee on juba varem märkinud, et palgapoliitikal, mis vastab palkade topeltrollile majanduses, on kriisiga toimetulemisel keskne roll. Kuna ettevõtted saavad investeerida ja töökohti luua ainult siis, kui nõudluse suhtes valitsevad teatud ootused, tagab keskpikk suunitlus palgatõusule koos tootlikkuse tõusuga majandust tervikuna silmas pidades vastava riigi majanduses tasakaalu nõudluse piisava kasvu ja hindu puudutava konkurentsivõime vahel. Sotsiaalpartnerid peavad seega vältima palgakärpeid „kerja naabrilt” poliitika mõistes (7). Sellega seoses toonitab komitee just tõsise majanduslanguse ajal vajadust viia palgapoliitika vastavusse üldmajandusliku tootlikkuse arenguga.

7

3.4   Avaliku sektori investeeringute tagamine ajutise paindliku lähenemisviisi kaudu stabiilsuspaktile ning liikmesriikide maksubaasi laiendamise kaudu.

Avaliku sektori investeeringute tagamine ajutise paindliku lähenemisviisi kaudu stabiilsuspaktile ning liikmesriikide maksubaasi laiendamise kaudu.

| 3.4.1 | Meetmed majanduse elavdamiseks ja tööturgude stabiliseerimiseks on kulukad. Enamikel ELi riikidel seisab ees eelarvedefitsiidi 3 % piiri ületamine. Komitee on juba märkinud, et reformitud stabiilsuse ja kasvu pakti paindlikkuse raames peab ta seda praegust erakorralist olukorda arvestades ka mõttekaks ja vajalikuks ning seepärast tuleks seda ilma sanktsioonideta lubada. Pakti tingimused ei tohiks mingil juhul olla takistus avaliku sektori tulevikku suunatud investeeringutele teadusesse, arendustegevusse ja haridusse, et arendada tulevase kasvu potentsiaali (8) Kasv on alus riigi rahanduse kiirele tagasisuunamisele jätkusuutlikule kursile pärast kriisi ületamist. Sealjuures peab aga juba nüüd mõtlema sellele, kuidas pärast kriisi korraldada tagasipöördumine pikaajaliselt jätkusuutlikule rajale. |
| --- | --- |

3.4.1

Meetmed majanduse elavdamiseks ja tööturgude stabiliseerimiseks on kulukad. Enamikel ELi riikidel seisab ees eelarvedefitsiidi 3 % piiri ületamine. Komitee on juba märkinud, et reformitud stabiilsuse ja kasvu pakti paindlikkuse raames peab ta seda praegust erakorralist olukorda arvestades ka mõttekaks ja vajalikuks ning seepärast tuleks seda ilma sanktsioonideta lubada. Pakti tingimused ei tohiks mingil juhul olla takistus avaliku sektori tulevikku suunatud investeeringutele teadusesse, arendustegevusse ja haridusse, et arendada tulevase kasvu potentsiaali (8) Kasv on alus riigi rahanduse kiirele tagasisuunamisele jätkusuutlikule kursile pärast kriisi ületamist. Sealjuures peab aga juba nüüd mõtlema sellele, kuidas pärast kriisi korraldada tagasipöördumine pikaajaliselt jätkusuutlikule rajale.

8

| 3.4.2 | Riigieelarveid ei saa kasutada kõige jaoks – pankade päästmiseks ja sotsiaalkulutuste suurendamiseks, innovatsiooni investeerimiseks ja ettevõtete toetamiseks. Uute sissetulekuallikate leidmine on riikidele hädavajalik. Komitee on seisukohal, et liikmesriikide maksubaasi on vaja tugevdada, muu hulgas maksuparadiiside kaotamise, maksude alandamise võidujooksu lõpetamise ja maksudest kõrvalehoidmise vastaste meetmete abil. Lisaks on vaja maksusüsteemid üldiselt üle vaadata, kusjuures arvesse tuleb võtta küsimusi seoses eri liiki tulude ja varade panustega (9). |
| --- | --- |

3.4.2

Riigieelarveid ei saa kasutada kõige jaoks – pankade päästmiseks ja sotsiaalkulutuste suurendamiseks, innovatsiooni investeerimiseks ja ettevõtete toetamiseks. Uute sissetulekuallikate leidmine on riikidele hädavajalik. Komitee on seisukohal, et liikmesriikide maksubaasi on vaja tugevdada, muu hulgas maksuparadiiside kaotamise, maksude alandamise võidujooksu lõpetamise ja maksudest kõrvalehoidmise vastaste meetmete abil. Lisaks on vaja maksusüsteemid üldiselt üle vaadata, kusjuures arvesse tuleb võtta küsimusi seoses eri liiki tulude ja varade panustega (9).

9

| 3.4.3 | Euroopa mõõtme tugevdamine tähendab ka ELi ühiste projektide kaalumist, nt energiatarne infrastruktuuride valdkonnas. Nimetatud projektide rahastamisse saaks panuse anda sellega, kui suurem paindlikkus ELi eelarve eelarveridade vahel võimaldaks kasutada kasutamata jäänud vahendeid. Sellega seoses tuleks uurida ka Euroopa võlakirja ideed mõne Euroopa riigi fondist. |
| --- | --- |

3.4.3

Euroopa mõõtme tugevdamine tähendab ka ELi ühiste projektide kaalumist, nt energiatarne infrastruktuuride valdkonnas. Nimetatud projektide rahastamisse saaks panuse anda sellega, kui suurem paindlikkus ELi eelarve eelarveridade vahel võimaldaks kasutada kasutamata jäänud vahendeid. Sellega seoses tuleks uurida ka Euroopa võlakirja ideed mõne Euroopa riigi fondist.

3.5   Euroopa vahendite suurendamine, juurdepääsu lihtsustamine Euroopa struktuurifondide vahenditele ning kiire tegutsemine globaliseerumisega kohanemise fondi parandamiseks.

Euroopa vahendite suurendamine, juurdepääsu lihtsustamine Euroopa struktuurifondide vahenditele ning kiire tegutsemine globaliseerumisega kohanemise fondi parandamiseks.

| 3.5.1 | Euroopa eri fondidest vahendite eraldamisel on lisaks tõhususele vaja ka paindlikkust ja pragmaatilist lähenemist, et mõju kiirendada. Sellega seoses on vaja lihtsustada ettenähtud vahendite kasutamise halduslikke aspekte, aga ka võimalust vahendite suurendamiseks ühenduse teiste poliitikavaldkondade kasutamata vahendite arvelt. |
| --- | --- |

3.5.1

Euroopa eri fondidest vahendite eraldamisel on lisaks tõhususele vaja ka paindlikkust ja pragmaatilist lähenemist, et mõju kiirendada. Sellega seoses on vaja lihtsustada ettenähtud vahendite kasutamise halduslikke aspekte, aga ka võimalust vahendite suurendamiseks ühenduse teiste poliitikavaldkondade kasutamata vahendite arvelt.

| 3.5.2 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kohta esitas komitee hiljuti eraldi arvamuse (10) ning toetas selles kindlalt komisjoni ettepanekut laiendada fondi mõjuala ajutiselt töötajatele, kes koondatakse praeguse majanduskriisi tõttu. |
| --- | --- |

3.5.2

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kohta esitas komitee hiljuti eraldi arvamuse (10) ning toetas selles kindlalt komisjoni ettepanekut laiendada fondi mõjuala ajutiselt töötajatele, kes koondatakse praeguse majanduskriisi tõttu.

10

| 3.5.3 | Lisaks tegi komitee ettepaneku suurendada fondi vahendeid 1 miljardile eurole ning pikendada kasutusperioodi 24 kuule, vähendada koondatud töötajate künnist poole võrra 500-le ja tõsta kaasrahastamise määra. Komitee nõuab ka kõikide tasandite sotsiaalpartnerite kaasamist abitaotluste menetlemisse. Majanduskriisi jätkumisel tuleks uurida vahendite täiendavat suurendamist ning taotlemiseks nõutava 500 koondamise künnise võimalikku vähendamist. |
| --- | --- |

3.5.3

Lisaks tegi komitee ettepaneku suurendada fondi vahendeid 1 miljardile eurole ning pikendada kasutusperioodi 24 kuule, vähendada koondatud töötajate künnist poole võrra 500-le ja tõsta kaasrahastamise määra. Komitee nõuab ka kõikide tasandite sotsiaalpartnerite kaasamist abitaotluste menetlemisse. Majanduskriisi jätkumisel tuleks uurida vahendite täiendavat suurendamist ning taotlemiseks nõutava 500 koondamise künnise võimalikku vähendamist.

3.6   Oskuste täiendamine, tööturu vajadustele vastamine ja liikuvuse edendamine

Oskuste täiendamine, tööturu vajadustele vastamine ja liikuvuse edendamine

| 3.6.1 | Oskuste täiendamine on äärmiselt oluline Euroopa tulevase majanduskasvu ja tootlikkuse, muutustega kohanemise võime ning õigluse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse jaoks. See on parim viis kasutada uusi võimalusi jätkusuutlike töökohtade loomiseks. |
| --- | --- |

3.6.1

Oskuste täiendamine on äärmiselt oluline Euroopa tulevase majanduskasvu ja tootlikkuse, muutustega kohanemise võime ning õigluse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse jaoks. See on parim viis kasutada uusi võimalusi jätkusuutlike töökohtade loomiseks.

| 3.6.2 | Kui majandus hakkab elavnema, on vaja kõiki tööjõu ressursse, seda ka tulenevalt demograafilistest muutustes, mille tõttu kahaneb tööealine elanikkond. |
| --- | --- |

3.6.2

Kui majandus hakkab elavnema, on vaja kõiki tööjõu ressursse, seda ka tulenevalt demograafilistest muutustes, mille tõttu kahaneb tööealine elanikkond.

| 3.6.3 | Töötajate liikuvus on ühtse turu tõhusa toimimise põhitegur ja sellel on oluline tähtsus, et võimaldada enamatel inimestel leida parem töökoht, mis on Lissaboni strateegia üks põhieesmärke. Töötajad peavad rohkem liikuma ühelt töökohalt teisele ning piirkonniti ja liikmesriigiti, kui see liikuvus on kooskõlas kehtivate kollektiivlepingute ja riikliku tööõigusega. Liikuvus hoogustab ka majanduskasvu ja ELi konkurentsivõimet ülemaailmses majanduskonkurentsis. |
| --- | --- |

3.6.3

Töötajate liikuvus on ühtse turu tõhusa toimimise põhitegur ja sellel on oluline tähtsus, et võimaldada enamatel inimestel leida parem töökoht, mis on Lissaboni strateegia üks põhieesmärke. Töötajad peavad rohkem liikuma ühelt töökohalt teisele ning piirkonniti ja liikmesriigiti, kui see liikuvus on kooskõlas kehtivate kollektiivlepingute ja riikliku tööõigusega. Liikuvus hoogustab ka majanduskasvu ja ELi konkurentsivõimet ülemaailmses majanduskonkurentsis.

4.   Märkused tööhõive tippkohtumisel määratletud prioriteetide kohta

Märkused tööhõive tippkohtumisel määratletud prioriteetide kohta

| 4.1 | Eespool nimetatud põhipunktidest lähtudes toetab komitee tööhõive tippkohtumisel määratletud prioriteete, mis võivad aidata stabiliseerida olukorda tööturul. |
| --- | --- |

4.1

Eespool nimetatud põhipunktidest lähtudes toetab komitee tööhõive tippkohtumisel määratletud prioriteete, mis võivad aidata stabiliseerida olukorda tööturul.

| 4.1.1 | Tööhõive säilitamine: komitee jaoks on eriti oluline, et siin oleks kesksel kohal eelkõige töö kvaliteedi mõõde (more and better jobs) ning tasuv üleminek ühelt töökohalt teisele (make transition pay). Turvalise paindlikkuse kontseptsioon peab tagama nö turvalisuse muutuses ning sealjuures peavad turvalisus tööturul, stabiilsed töösuhted ja töövõime säilitamine, sotsiaalne kindlus ja tööturu paindlikkus olema tegelikkuses sama prioriteetsed. Seega on teel kriisist välja uue majanduskasvu poole vaja töötajate suuremat turvalisust, väiksemat paindlikkust ning vähem ebakindlaid töösuhteid. |
| --- | --- |

4.1.1

Tööhõive säilitamine: komitee jaoks on eriti oluline, et siin oleks kesksel kohal eelkõige töö kvaliteedi mõõde (more and better jobs) ning tasuv üleminek ühelt töökohalt teisele (make transition pay). Turvalise paindlikkuse kontseptsioon peab tagama nö turvalisuse muutuses ning sealjuures peavad turvalisus tööturul, stabiilsed töösuhted ja töövõime säilitamine, sotsiaalne kindlus ja tööturu paindlikkus olema tegelikkuses sama prioriteetsed. Seega on teel kriisist välja uue majanduskasvu poole vaja töötajate suuremat turvalisust, väiksemat paindlikkust ning vähem ebakindlaid töösuhteid.

Tööhõive säilitamine

more and better jobs

make transition pay

| 4.1.2 | Liikuvuse edendamine: muutuvad majanduslikud raamtingimused nõuavad suurel määral uuenduslikku kohanemisvõimet tööturul. Kiiresti muutuvatele struktuuridele peab saama arukalt reageerida. Kooskõlas turvalise paindlikkuse kontseptsiooniga tuleb tagada, et töötajad oleksid tööelu uuteks väljakutseteks sedavõrd valmis, et oleks võimalik liikuvus kvaliteetsete töökohtade vahel. Praeguse kriisi tingimustes tuleb erilist tähelepanu pöörata töövõime säilitamisele. Oluline on luua ja säilitada töökohti ainuüksi töötuse toetamise asemel. Lisaks tuleb teha kõik selleks, et tööturu- ja tööhõivepoliitika meetmed tooksid tõepoolest kaasa liikuvuse kaotatud töökohalt äsja loodud töökohale ja mitte liikuvuse töökohalt töötusele või halbade töökohtade lõksu. |
| --- | --- |

4.1.2

Liikuvuse edendamine: muutuvad majanduslikud raamtingimused nõuavad suurel määral uuenduslikku kohanemisvõimet tööturul. Kiiresti muutuvatele struktuuridele peab saama arukalt reageerida. Kooskõlas turvalise paindlikkuse kontseptsiooniga tuleb tagada, et töötajad oleksid tööelu uuteks väljakutseteks sedavõrd valmis, et oleks võimalik liikuvus kvaliteetsete töökohtade vahel. Praeguse kriisi tingimustes tuleb erilist tähelepanu pöörata töövõime säilitamisele. Oluline on luua ja säilitada töökohti ainuüksi töötuse toetamise asemel. Lisaks tuleb teha kõik selleks, et tööturu- ja tööhõivepoliitika meetmed tooksid tõepoolest kaasa liikuvuse kaotatud töökohalt äsja loodud töökohale ja mitte liikuvuse töökohalt töötusele või halbade töökohtade lõksu.

Liikuvuse edendamine

| 4.1.3 | Koolitus vastavalt tööturu vajadusele: komitee märgib, et esmatähtis on juurdepääs haridusele ja koolitusele ning nende rahastamisele, samuti tööaja kasutamine elukestva õppe raames. See peab siiski toimuma kooskõlas tootlike, kvaliteetsete ja hästi tasustatud töökohtade loomisega, et töötajad ei oleks sunnitud vastu võtma halbu töökohti, nagu sageli juhtub. Hea väljaõppega töötajad ja tootlikku tööhõive kättesaadavus on olulised, et tuua noori tööturule ning edendada konkurentsivõimet ja heaolu. |
| --- | --- |

4.1.3

Koolitus vastavalt tööturu vajadusele: komitee märgib, et esmatähtis on juurdepääs haridusele ja koolitusele ning nende rahastamisele, samuti tööaja kasutamine elukestva õppe raames. See peab siiski toimuma kooskõlas tootlike, kvaliteetsete ja hästi tasustatud töökohtade loomisega, et töötajad ei oleks sunnitud vastu võtma halbu töökohti, nagu sageli juhtub. Hea väljaõppega töötajad ja tootlikku tööhõive kättesaadavus on olulised, et tuua noori tööturule ning edendada konkurentsivõimet ja heaolu.

Koolitus vastavalt tööturu vajadusele

| 4.1.4 | Tööturule juurdepääsu parandamine: see peab olema eriti oluline prioriteet, pidades silmas praegust kriisi, mis süvendab ebavõrdsust ning paneb üha enam inimesi eksistentsiaalsete probleemide ette. Olulised on eelkõige töökohtade loomine nende jaoks, kes on tööturult kõrvale jäänud, tõhusad jõupingutused diskrimineerimise kõrvaldamiseks tööturule juurdepääsul ja sinna jäämisel. Komitee koostas eraldi arvamuse tööturule juurdepääsu edendamise kohta esmatähtsate kategooriate jaoks ning märkis seal, et tööturule (taas)sisenemisega peavad kaasnema jõupingutused, et nende kategooriate töötajatel oleksid head väljavaated tööturule jääda ja seal edasi liikuda (11). Sellega seoses peab Euroopa Liit sotsiaalpartnereid kaasates ja nende sõltumatust arvestades looma ka sobivad reeglid mittestandardse tööhõive jaoks, sätestades seejuures selgelt, et ka tulevikus jäävad normiks püsivad töösuhted. |
| --- | --- |

4.1.4

Tööturule juurdepääsu parandamine: see peab olema eriti oluline prioriteet, pidades silmas praegust kriisi, mis süvendab ebavõrdsust ning paneb üha enam inimesi eksistentsiaalsete probleemide ette. Olulised on eelkõige töökohtade loomine nende jaoks, kes on tööturult kõrvale jäänud, tõhusad jõupingutused diskrimineerimise kõrvaldamiseks tööturule juurdepääsul ja sinna jäämisel. Komitee koostas eraldi arvamuse tööturule juurdepääsu edendamise kohta esmatähtsate kategooriate jaoks ning märkis seal, et tööturule (taas)sisenemisega peavad kaasnema jõupingutused, et nende kategooriate töötajatel oleksid head väljavaated tööturule jääda ja seal edasi liikuda (11). Sellega seoses peab Euroopa Liit sotsiaalpartnereid kaasates ja nende sõltumatust arvestades looma ka sobivad reeglid mittestandardse tööhõive jaoks, sätestades seejuures selgelt, et ka tulevikus jäävad normiks püsivad töösuhted.

Tööturule juurdepääsu parandamine

11

| 4.1.5 | Ettevõtluse ja töökohtade loomise edendamine: komitee leiab, et lühiajaliste meetmetega peaksid kaasnema pikaajalised meetmed ja tulevikku suunatud strateegia. Vaja on aidata ettevõtetel krediidikitsikusest välja tulla ja täita taas oma igapäevaseid ülesandeid – toota, pakkuda teenuseid ja luua töökohti. Vaja on propageerida ettevõtlikku meelelaadi. Töötuid, eelkõige töötuid noori, kes on valmis looma oma ettevõtte, tuleks toetada majanduslike vahendite, tootlike investeeringute soodustamise ja spetsiaalse koolituse kaudu. |
| --- | --- |

4.1.5

Ettevõtluse ja töökohtade loomise edendamine: komitee leiab, et lühiajaliste meetmetega peaksid kaasnema pikaajalised meetmed ja tulevikku suunatud strateegia. Vaja on aidata ettevõtetel krediidikitsikusest välja tulla ja täita taas oma igapäevaseid ülesandeid – toota, pakkuda teenuseid ja luua töökohti. Vaja on propageerida ettevõtlikku meelelaadi. Töötuid, eelkõige töötuid noori, kes on valmis looma oma ettevõtte, tuleks toetada majanduslike vahendite, tootlike investeeringute soodustamise ja spetsiaalse koolituse kaudu.

Ettevõtluse ja töökohtade loomise edendamine

| 4.1.6 | ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiaga kooskõlas olevate struktuuriliste reformidega on vaja edasi minna. Need reformid tuleb läbi viia sotsiaalselt vastuvõetaval viisi ning need ei tohi sattuda vastuollu avaliku ja erasektori nõudluse elavdamise ning sotsiaalsete probleemide leevendamise püüdlustega. |
| --- | --- |

4.1.6

ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiaga kooskõlas olevate struktuuriliste reformidega on vaja edasi minna. Need reformid tuleb läbi viia sotsiaalselt vastuvõetaval viisi ning need ei tohi sattuda vastuollu avaliku ja erasektori nõudluse elavdamise ning sotsiaalsete probleemide leevendamise püüdlustega.

| 4.2 | Sotsiaalpartneritel ja teistel kodanikuühiskonna esindajatel on kriisiga toimetulemisel võtmeroll. Vaja on tugevamat sotsiaalset dialoogi, eeskätt ka kollektiivlepingute tugevdamist, et ühest küljest määratleda ja rakendada poliitikat, mis kriisist võimalikult kiiresti välja tooks, ja et samas leevendada nii palju kui võimalik kriisi majanduslikke ja sotsiaalseid mõjusid elanikele. Kõik majandus-, sotsiaal- ning poliitikavaldkondade otsustajad on vastutavad selle eest, et selline kriis enam ei korduks. |
| --- | --- |

4.2

Sotsiaalpartneritel ja teistel kodanikuühiskonna esindajatel on kriisiga toimetulemisel võtmeroll. Vaja on tugevamat sotsiaalset dialoogi, eeskätt ka kollektiivlepingute tugevdamist, et ühest küljest määratleda ja rakendada poliitikat, mis kriisist võimalikult kiiresti välja tooks, ja et samas leevendada nii palju kui võimalik kriisi majanduslikke ja sotsiaalseid mõjusid elanikele. Kõik majandus-, sotsiaal- ning poliitikavaldkondade otsustajad on vastutavad selle eest, et selline kriis enam ei korduks.

Brüssel, 11. juuni 2009

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Mario SEPI

---

(1)  OECD Interim Forecast, märts 2009. Võrreldes nende tööpuuduse prognoosidega 16-liikmelises Euroopa Liidus oli 1999. aastal tööpuudus 15-liikmelises ELis 9,9 % ja 11-liikmelises ELis 10,9 % (URL: http://www.oecd.org/dataoecd/7/20/2666439.pdf).

1

Interim Forecast

(2)  Ibid.

2

(3)  Vrd „Programm Euroopale: kodanikuühiskonna ettepanekud” – www.eesc.europa.eu

3

(4)  EMSK 24. märtsi 2009. aasta arvamus „Euroopa majanduse taastamise kava”, raportöör: Thomas Delapina (ELT C 228, 22.9.2009).

4

(5)  Ibid.

5

(6)  Komisjoni teatis „Euroopa majanduse elavdamine”, 4. märts 2009 – KOM(2009) 114 lõplik.

6

(7)  Vt allmärkus 4.

7

(8)  Ibid.

8

(9)  Ibid.

9

(10)  EMSK 24. märtsi 2009. aasta arvamus „Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond”, raportöör: Luis Miguel Pariza Castańos (ELT C 228, 22.09.2009).

10

(11)  EMSK 12. juuli 2007. aasta arvamus „Esmatähtsate kategooriate tööhõive (Lissaboni strateegia)”, raportöör: Wolfgang Greif (ELT C 256, 27.10.2007).

11

---

LISA

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamusele

Arutelu käigus lükati tagasi järgmised muudatusettepanekud, mis kogusid hääletamisel vähemalt veerandi antud häältest (kodukorra artikli 54 lõige 3):

Punkt 3.3.

Muuta järgmiselt:

„Palgakärbete vältimine nii palju kui võimalik, võrdsete võimaluste edendamine, tähelepanu pööramine ebavõrdusele ning suurem turvalisus;
  turvaline paindlikkus on õige viis moderniseerida tööturgu ja parandada selle kohanemisvõimet.”

Hääletuse tulemus:

Hääletuse tulemus:

Poolt: 84 Vastu: 90 Erapooletuid: 11

Punkt 3.3.1.

Punkt 3.3.1.

Muuta järgmiselt:

„Terav, tugev töötuse kasv ning lühendatud tööaja mudelite kasutamine näitab, et tööturgude paindlikkus on
  aitab enamikes ELi riikides oluliselt kaasa sellele, et ettevõtted saavad
  võimaldada ettevõtetel tellimuste vähenemise korral kiirelt reageerida. Seega ei saa rääkida rangetest Euroopa tööturgudest. Praeguse kriisi ajal on ilma igasuguse aluseta üleskutsed olemasolevate töökaitsereeglite vähendamiseks. Arvestades, et majanduse ja tööturu olukorra teravnemine põhjustab üha enamate töötajate jaoks suuremaid riske, on tööturul vaja pigem suuremat turvalisust
  sobivat tasakaalu turvalisuse ja paindlikkuse vahel. Võrdsete võimaluste edendamiseks ja ebavõrdsuse kasvu vältimiseks tuleks võtta vastavaid meetmeid just kõige ebasoodsamas olukorras inimeste jaoks. Siia kuuluvad komitee arvates kaudsete palgakulude vähendamine ning asjakohaste sissetulekutoetuste tagamine koos uuesti tööle asumise stiimulite samaaegse säilitamisega.
  Komitee arvates hõlmab see eriti töötuse korral ka juurdepääsu lihtsustamist sotsiaaltoetustele ning nende suurendamist, et vältida ebavõrdsuse edasist kasvu. Sellega seoses kutsub komitee komisjoni üles taaselustama oma ettepanekut töötushüvitise kehtivusaja pikendamiseks.
  ”

Hääletuse tulemus:

Hääletuse tulemus:

Poolt: 78 Vastu: 96 Erapooletuid: 9

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 306/76 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 306/76

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, arvete esitamist käsitlevate eeskirjade osas”

KOM(2009) 21 lõplik – 2009/0009 (CNS)

2009/C 306/17

27. veebruaril 2009 otsustas nõukogu vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 93 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, arvete esitamist käsitlevate eeskirjade osas”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon võttis arvamuse vastu 28. mail 2009. Üksikraportöör oli Umberto BURANI.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 454. istungjärgul 10.–11. juunil 2009 (10. juuni istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 114, erapooletuks jäi 1.

1.   Järeldused ja soovitused

Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Komisjoni dokument esitati vastusena nõukogu taotlusele koostada hiljemalt 31. detsembriks 2008 aruanne tehnoloogilise arengu kohta e-arvete esitamise valdkonnas ja teha vajadusel ettepanekuid. Käibemaksudirektiivis 2006/112/EÜ sisalduvad sellekohased sätted ei ole saavutanud täies ulatuses oma eesmärke, lisaks sellele jõuti nende läbivaatamisel edasistele järeldustele ning selgitati välja uusi puudusi. Direktiivi ettepaneku eesmärk on anda panus lihtsustamispoliitikasse, vähendades ettevõtjate, eelkõige VKEde koormust, ning võidelda kaudselt, kuid tõhusalt maksupettuste vastu. |
| --- | --- |

1.1

Komisjoni dokument esitati vastusena nõukogu taotlusele koostada hiljemalt 31. detsembriks 2008 aruanne tehnoloogilise arengu kohta e-arvete esitamise valdkonnas ja teha vajadusel ettepanekuid. Käibemaksudirektiivis 2006/112/EÜ sisalduvad sellekohased sätted ei ole saavutanud täies ulatuses oma eesmärke, lisaks sellele jõuti nende läbivaatamisel edasistele järeldustele ning selgitati välja uusi puudusi. Direktiivi ettepaneku eesmärk on anda panus lihtsustamispoliitikasse, vähendades ettevõtjate, eelkõige VKEde koormust, ning võidelda kaudselt, kuid tõhusalt maksupettuste vastu.

tehnoloogilise arengu kohta e-arvete esitamise valdkonnas

uusi puudusi

| 1.2 | Arvete esitamise kohta tehtud ettepanekud on üksikasjalikud ja väga tehnilise iseloomuga, kuid nad kõik aitavad kaasa ülalnimetatud eesmärkide saavutamisele; selgesõnaliselt tuleks meenutada e-arvete ja paberarvete võrdse kohtlemise põhimõtet. Komitee toetab esitatud meetmeid, mis on asjakohased ja kooskõlas hea haldustava põhimõtetega, kuid väljendab siiski kahtlusi liikmesriikidele jäetud liigse vabaduse suhtes ise otsustada, kas paljusid sätteid rakendada või mitte. Komitee on teadlik raskustest, millega komisjon puutus kokku nende siduvate eeskirjade koostamisel, mis peavad kehtima kogu ELis, kuid liikmesriikide vastumeelsus nimetatud eeskirju rakendada võib tuleneda haldusmenetluste arengutaseme erinevustest või õigusaktide jäikusest. Igal juhul on sellise olukorra tulemuseks paindlikkus õigusaktide rakendamisel, mille tulemusel aeglustub ühtlustamisprotsess ning suurenevad ettevõtete halduskulud. |
| --- | --- |

1.2

Arvete esitamise kohta tehtud ettepanekud on üksikasjalikud ja väga tehnilise iseloomuga, kuid nad kõik aitavad kaasa ülalnimetatud eesmärkide saavutamisele; selgesõnaliselt tuleks meenutada e-arvete ja paberarvete võrdse kohtlemise põhimõtet. Komitee toetab esitatud meetmeid, mis on asjakohased ja kooskõlas hea haldustava põhimõtetega, kuid väljendab siiski kahtlusi liikmesriikidele jäetud liigse vabaduse suhtes ise otsustada, kas paljusid sätteid rakendada või mitte. Komitee on teadlik raskustest, millega komisjon puutus kokku nende siduvate eeskirjade koostamisel, mis peavad kehtima kogu ELis, kuid liikmesriikide vastumeelsus nimetatud eeskirju rakendada võib tuleneda haldusmenetluste arengutaseme erinevustest või õigusaktide jäikusest. Igal juhul on sellise olukorra tulemuseks paindlikkus õigusaktide rakendamisel, mille tulemusel aeglustub ühtlustamisprotsess ning suurenevad ettevõtete halduskulud.

Arvete esitamise

e-arvete ja paberarvete võrdse kohtlemise

toetab esitatud meetmeid

liikmesriikidele jäetud liigse vabaduse suhtes

paindlikkus õigusaktide rakendamisel, mille tulemusel aeglustub ühtlustamisprotsess

| 1.3 | Komiteel on tõsised kahtlused vaid ühe punkti suhtes: ettepanek võimaldada teiste liikmesriikide ametiasutustele juurdepääs ettevõtete elektroonilistele andmebaasidele. See õigus ulatub kaugemale halduskoostöö põhimõttest ega ole õiguslikult põhjendatud, eriti pidades silmas asjaolu, et samal ajal kaotatakse säte, mille kohaselt andmeid võib kasutada üksnes kontrolli eesmärgil. |
| --- | --- |

1.3

Komiteel on tõsised kahtlused vaid ühe punkti suhtes: ettepanek võimaldada teiste liikmesriikide ametiasutustele juurdepääs ettevõtete elektroonilistele andmebaasidele. See õigus ulatub kaugemale halduskoostöö põhimõttest ega ole õiguslikult põhjendatud, eriti pidades silmas asjaolu, et samal ajal kaotatakse säte, mille kohaselt andmeid võib kasutada üksnes kontrolli eesmärgil.

tõsised kahtlused

võimaldada teiste liikmesriikide ametiasutustele juurdepääs ettevõtete elektroonilistele andmebaasidele

2.   Taust

Taust

| 2.1 | Käibemaksuga arvete esitamist käsitlevad eeskirjad, mis on kokkuvõttes käibemaksu kogumise ja kaudselt maksudest kõrvalehoidmisega võitlemise õiguslik ja reguleeriv alus, on sätestatud direktiivis 2001/115/EÜ ja lisatud nüüd käibemaksudirektiivi (2006/112/EÜ). Viimati nimetatud direktiivi artiklis 237 nähakse ette, et komisjon peab e-arvete esitamise tingimuste kohta esitama aruande ja vajadusel nende muutmise ettepaneku, milles võetakse arvesse edasist tehnoloogilist arengut kõnealuses valdkonnas. Siinkohal käsitletavas direktiivi ettepanekus märgib komisjon, et algsete sätete eesmärke ei ole täies ulatuses saavutatud: seepärast kasutab komisjon võimalust avardada ettepanekute ulatust, et kõrvaldada kõnealuses valdkonnas esinevad lüngad. |
| --- | --- |

2.1

Käibemaksuga arvete esitamist käsitlevad eeskirjad, mis on kokkuvõttes käibemaksu kogumise ja kaudselt maksudest kõrvalehoidmisega võitlemise õiguslik ja reguleeriv alus, on sätestatud direktiivis 2001/115/EÜ ja lisatud nüüd käibemaksudirektiivi (2006/112/EÜ). Viimati nimetatud direktiivi artiklis 237 nähakse ette, et komisjon peab e-arvete esitamise tingimuste kohta esitama aruande ja vajadusel nende muutmise ettepaneku, milles võetakse arvesse edasist tehnoloogilist arengut kõnealuses valdkonnas. Siinkohal käsitletavas direktiivi ettepanekus märgib komisjon, et algsete sätete eesmärke ei ole täies ulatuses saavutatud: seepärast kasutab komisjon võimalust avardada ettepanekute ulatust, et kõrvaldada kõnealuses valdkonnas esinevad lüngad.

e-arvete esitamise

avardada ettepanekute ulatust

| 2.2 | Uutel eeskirjadel on neli põhieesmärki: lihtsustada eeskirju ettevõtete halduskoormuse vähendamiseks, edendada VKEsid, suurendada e-arvete kasutust ning tõhustada pettustevastast võitlust. Tegemist ei ole mingil juhul lihtsa ülesandega, kuid sellele vaatamata teeb komisjon selle küsimuse käsitlemisel suuri edusamme. Tulemused sõltuvad siiski riikide ametiasutuste heast tahtest ja tõhususest direktiivi sätete rakendamisel. |
| --- | --- |

2.2

Uutel eeskirjadel on neli põhieesmärki: lihtsustada eeskirju ettevõtete halduskoormuse vähendamiseks, edendada VKEsid, suurendada e-arvete kasutust ning tõhustada pettustevastast võitlust. Tegemist ei ole mingil juhul lihtsa ülesandega, kuid sellele vaatamata teeb komisjon selle küsimuse käsitlemisel suuri edusamme. Tulemused sõltuvad siiski riikide ametiasutuste heast tahtest ja tõhususest direktiivi sätete rakendamisel.

| 2.3 | 2007. aasta tegevuskavas võttis komisjon endale kohustuse vähendada halduskoormust. Hõlmates e-arvete esitamise parema õigusloome paketi meetmete hulka, et seeläbi vähendada ettevõtete halduskoormust, soovib komisjon käesoleva ettepanekuga saavutada kaks eesmärki: tagada, et maksuhaldurid peaksid e-arveid samaväärseks paberarvetega, ning kehtestada ühtsed eeskirjad, vähendades liikmesriikidele lubatud valikuvõimalusi, eelkõige isesertifitseerimise valdkonnas. |
| --- | --- |

2.3

2007. aasta tegevuskavas võttis komisjon endale kohustuse vähendada halduskoormust. Hõlmates e-arvete esitamise parema õigusloome paketi meetmete hulka, et seeläbi vähendada ettevõtete halduskoormust, soovib komisjon käesoleva ettepanekuga saavutada kaks eesmärki: tagada, et maksuhaldurid peaksid e-arveid samaväärseks paberarvetega, ning kehtestada ühtsed eeskirjad, vähendades liikmesriikidele lubatud valikuvõimalusi, eelkõige isesertifitseerimise valdkonnas.

vähendada halduskoormust

e-arvete esitamise

| 2.4 | Seoses VKEdega on eriti teretulnud kaks meedet: lihtsustatud arvete kohaldamisala laiendamine ja võimalus arvestada käibemaksu kassapõhiselt. Selle tulemusel peaksid kulud vähenema, menetlused lihtsustuma ja see peaks kaudselt innustama VKEsid laiendama ja/või taasalustama oma tegevust välismaal. |
| --- | --- |

2.4

Seoses VKEdega on eriti teretulnud kaks meedet: lihtsustatud arvete kohaldamisala laiendamine ja võimalus arvestada käibemaksu kassapõhiselt. Selle tulemusel peaksid kulud vähenema, menetlused lihtsustuma ja see peaks kaudselt innustama VKEsid laiendama ja/või taasalustama oma tegevust välismaal.

lihtsustatud arvete

arvestada käibemaksu kassapõhiselt

| 2.5 | Ettepanek on kooskõlas Lissaboni majanduskasvu- ja tööhõivestrateegiaga ning omab suurt poliitilist tähtsust, kuna ta võimaldab ühtse turu edasist tugevdamist. Kõnealuses kontekstis aitab e-arvete sagedasem kasutamine ja säilitamine muuta äritehingud sujuvamaks, võimaldades ettevõtetel kasutada uusi võimalusi ja uut tehnoloogiat kulude vähendamiseks ja tootlikkuse suurendamiseks, eelkõige varem andmete saamiseks, salvestamiseks ja säilitamiseks kasutatud ressursside ümbersuunamise teel. |
| --- | --- |

2.5

Ettepanek on kooskõlas Lissaboni majanduskasvu- ja tööhõivestrateegiaga ning omab suurt poliitilist tähtsust, kuna ta võimaldab ühtse turu edasist tugevdamist. Kõnealuses kontekstis aitab e-arvete sagedasem kasutamine ja säilitamine muuta äritehingud sujuvamaks, võimaldades ettevõtetel kasutada uusi võimalusi ja uut tehnoloogiat kulude vähendamiseks ja tootlikkuse suurendamiseks, eelkõige varem andmete saamiseks, salvestamiseks ja säilitamiseks kasutatud ressursside ümbersuunamise teel.

e-arvete sagedasem kasutamine ja säilitamine

| 2.6 | Panusena pettustevastasesse võitlusse püütakse komisjoni ettepanekus samaaegselt e-arvete esitamise õiguslike tõkete kõrvaldamisega, eelkõige arvete piiriülese esitamise korral, ka muuta rangemaks eeskirju, mis käsitlevad arvete esitamise rolli käibemaksu mahaarvamisel, ja kiirendada teabevahetust ühendusesiseste tarnete kohta. |
| --- | --- |

2.6

Panusena pettustevastasesse võitlusse püütakse komisjoni ettepanekus samaaegselt e-arvete esitamise õiguslike tõkete kõrvaldamisega, eelkõige arvete piiriülese esitamise korral, ka muuta rangemaks eeskirju, mis käsitlevad arvete esitamise rolli käibemaksu mahaarvamisel, ja kiirendada teabevahetust ühendusesiseste tarnete kohta.

pettustevastasesse võitlusse

| 2.7 | Komitee on seisukohal, et käsitletavad eeskirjad on kooskõlas ettepaneku aluspõhimõtetega, ning kiidab need üldjoontes heaks, kuid teeb mõned märkused ja ettepanekud, mille vastuvõtmise korral oleks võimalik oluliselt tõhustada eeskirjade rakendamist praktikas. |
| --- | --- |

2.7

Komitee on seisukohal, et käsitletavad eeskirjad on kooskõlas ettepaneku aluspõhimõtetega, ning kiidab need üldjoontes heaks, kuid teeb mõned märkused ja ettepanekud, mille vastuvõtmise korral oleks võimalik oluliselt tõhustada eeskirjade rakendamist praktikas.

3.   Peamised soovitatud meetmed ja märkused

Peamised soovitatud meetmed ja märkused

| 3.1 | Tasaarvelduste ja järjestikuste maksete küsimuses (artikli 64 lõige 2) sätestatakse uutes eeskirjades, et ühest kalendrikuust pikema ajavahemiku jooksul tehtavat pidevat kaubatarnet, mida tarnitakse või edastatakse käibemaksuvabalt, loetakse lõpetatuks iga kalendrikuu järel. Pidev teenuste osutamine, mille puhul makstakse käibemaksu, pikema ajavahemiku jooksul kui üks aasta, loetakse lõpetatuks iga kalendriaasta järel. Liikmesriikidel on võimalus rakendada tavapärast kaupade ja teenuste tarnetele kohaldatavat kalendriaasta pikkust ajavahemikku „teatud juhtudel” ka muude kui nimetatud kahe kategooria puhul. |
| --- | --- |

3.1

Tasaarvelduste ja järjestikuste maksete küsimuses (artikli 64 lõige 2) sätestatakse uutes eeskirjades, et ühest kalendrikuust pikema ajavahemiku jooksul tehtavat pidevat kaubatarnet, mida tarnitakse või edastatakse käibemaksuvabalt, loetakse lõpetatuks iga kalendrikuu järel. Pidev teenuste osutamine, mille puhul makstakse käibemaksu, pikema ajavahemiku jooksul kui üks aasta, loetakse lõpetatuks iga kalendriaasta järel. Liikmesriikidel on võimalus rakendada tavapärast kaupade ja teenuste tarnetele kohaldatavat kalendriaasta pikkust ajavahemikku „teatud juhtudel” ka muude kui nimetatud kahe kategooria puhul.

Tasaarvelduste ja järjestikuste maksete

pidevat kaubatarnet

käibemaksuvabalt

Pidev teenuste osutamine, mille puhul makstakse käibemaksu

| 3.1.1 | Nende eeskirjadega sisse viidud lihtsustus on igati tervitatav, ka seepärast, et see võimaldab paremat kontrolli pidevate tarnete üle. Komiteel on siiski mõned kahtlused liikmesriikidele antud võimaluse suhtes, mille kohaselt võivad nad rakendada tavapärast aastast ajavahemikku muudel juhtudel kui neil, mis on direktiivis sätestatud: ühtlustamine on seeläbi nõrgem ja liigagi ähmane sõnastus võib tuua kaasa segadust või isegi vaidlusi. |
| --- | --- |

3.1.1

Nende eeskirjadega sisse viidud lihtsustus on igati tervitatav, ka seepärast, et see võimaldab paremat kontrolli pidevate tarnete üle. Komiteel on siiski mõned kahtlused liikmesriikidele antud võimaluse suhtes, mille kohaselt võivad nad rakendada tavapärast aastast ajavahemikku muudel juhtudel kui neil, mis on direktiivis sätestatud: ühtlustamine on seeläbi nõrgem ja liigagi ähmane sõnastus võib tuua kaasa segadust või isegi vaidlusi.

| 3.2 | Artiklis 167a on sätestatud, et kui mahaarvatav maks muutub sissenõutavaks pärast makse saamist (kassapõhine raamatupidamine), võivad liikmesriigid ette näha, et mahaarvamisõigus tekib kaupade või teenuste tarnimisel või arve väljastamise hetkel. Need võimalused tulevad kõne alla üksnes siis, kui maksukohustuslane rakendab kassapõhist raamatupidamisarvestust ja kui tema aastakäive ei ületa 2 miljonit eurot. |
| --- | --- |

3.2

Artiklis 167a on sätestatud, et kui mahaarvatav maks muutub sissenõutavaks pärast makse saamist (kassapõhine raamatupidamine), võivad liikmesriigid ette näha, et mahaarvamisõigus tekib kaupade või teenuste tarnimisel või arve väljastamise hetkel. Need võimalused tulevad kõne alla üksnes siis, kui maksukohustuslane rakendab kassapõhist raamatupidamisarvestust ja kui tema aastakäive ei ületa 2 miljonit eurot.

võivad

| 3.2.1 | Need sätted muudavad elu palju lihtsamaks VKEde jaoks, kes rakendavad kassapõhist raamatupidamisarvestust, ning ettevõtete jaoks, kes kasutavad pöördmaksustamistehinguid, kuid ei oma arvet. Kuid liikmesriikidele on ette nähtud õigus, mitte kohustus neid rakendada: see nõrgendab jällegi ühtlustamist ja moonutab teatud määral konkurentsi. Seletuskirjas teeb komisjon ettepaneku laiendada vabatahtlikud meetmed kõikidele liikmesriikidele, kuid artikli tekst („võivad”) muudab väljendatud kavatsused kahemõtteliseks. |
| --- | --- |

3.2.1

Need sätted muudavad elu palju lihtsamaks VKEde jaoks, kes rakendavad kassapõhist raamatupidamisarvestust, ning ettevõtete jaoks, kes kasutavad pöördmaksustamistehinguid, kuid ei oma arvet. Kuid liikmesriikidele on ette nähtud õigus, mitte kohustus neid rakendada: see nõrgendab jällegi ühtlustamist ja moonutab teatud määral konkurentsi. Seletuskirjas teeb komisjon ettepaneku laiendada vabatahtlikud meetmed kõikidele liikmesriikidele, kuid artikli tekst („võivad”) muudab väljendatud kavatsused kahemõtteliseks.

õigus, mitte kohustus neid rakendada

| 3.3 | Ettepaneku artikli 1 lõige 9 sisaldab terve rea muudatusi direktiivi 2006/112/EÜ artikli 178 punktide a, c ja f kohta. Selleks, et kohaldada mahaarvamist, peavad arved olema koostatud vastavalt käibemaksudirektiivi XI jaotise 3. peatükis sätestatud kriteeriumidele. Seega võib öelda, et kui tarnija kasutab kassapõhist raamatupidamisarvestust, siis võivad liikmesriigid anda tarne saajale võimaluse kohaldada mahaarvamisõigust viivitamata. Selle sättega viiakse sisse põhimõte, mis muudab tehingud sujuvamaks, kuid liikmesriikide õigus valida, kas nad soovivad seda rakendada või mitte, ei aita kaasa soovitud ühtlustamise saavutamisele. |
| --- | --- |

3.3

Ettepaneku artikli 1 lõige 9 sisaldab terve rea muudatusi direktiivi 2006/112/EÜ artikli 178 punktide a, c ja f kohta. Selleks, et kohaldada mahaarvamist, peavad arved olema koostatud vastavalt käibemaksudirektiivi XI jaotise 3. peatükis sätestatud kriteeriumidele. Seega võib öelda, et kui tarnija kasutab kassapõhist raamatupidamisarvestust, siis võivad liikmesriigid anda tarne saajale võimaluse kohaldada mahaarvamisõigust viivitamata. Selle sättega viiakse sisse põhimõte, mis muudab tehingud sujuvamaks, kuid liikmesriikide õigus valida, kas nad soovivad seda rakendada või mitte, ei aita kaasa soovitud ühtlustamise saavutamisele.

võivad

| 3.4 | Terve rida meetmeid (artiklite 181 ja 182 väljajätmine, uute artiklite 218a ja 219a lisamine) peaks lahendama ettevõtjatevaheliste tarnete probleemid. Selles küsimuses tuleb praegu põhimõtteliselt – kuigi esineb tõlgendusraskusi – järgida saaja liikmesriigis kehtivaid arvete esitamist käsitlevaid eeskirju. Tehakse terve rida ühtlustatud ettepanekuid nii e-arvete kui ka paberarvete jaoks, muutes need kehtivaks kogu ELis. Sama kehtib ka ettevõtjatelt eraisikutele tehtavate tarnete puhul, millele kohaldatakse jätkuvalt maksustamiskoha eeskirju. |
| --- | --- |

3.4

Terve rida meetmeid (artiklite 181 ja 182 väljajätmine, uute artiklite 218a ja 219a lisamine) peaks lahendama ettevõtjatevaheliste tarnete probleemid. Selles küsimuses tuleb praegu põhimõtteliselt – kuigi esineb tõlgendusraskusi – järgida saaja liikmesriigis kehtivaid arvete esitamist käsitlevaid eeskirju. Tehakse terve rida ühtlustatud ettepanekuid nii e-arvete kui ka paberarvete jaoks, muutes need kehtivaks kogu ELis. Sama kehtib ka ettevõtjatelt eraisikutele tehtavate tarnete puhul, millele kohaldatakse jätkuvalt maksustamiskoha eeskirju.

ettevõtjatevaheliste tarnete

arvete esitamist käsitlevaid eeskirju

ettevõtjatelt eraisikutele tehtavate tarnete

| 3.4.1 | Uued eeskirjad viiakse sisse lihtsustatud arvete jaoks, mille rakendamist võidakse lubada mõnel juhul, eelkõige siis, kui maksustatav summa on väiksem kui 200 eurot ja kui tarne kohta ei kehti mahaarvamisõigus. See õigus muutub kohustuseks, mida liikmesriigid „võivad kehtestada” kaupade või teenuste tarnijatele „oma territooriumil”. |
| --- | --- |

3.4.1

Uued eeskirjad viiakse sisse lihtsustatud arvete jaoks, mille rakendamist võidakse lubada mõnel juhul, eelkõige siis, kui maksustatav summa on väiksem kui 200 eurot ja kui tarne kohta ei kehti mahaarvamisõigus. See õigus muutub kohustuseks, mida liikmesriigid „võivad kehtestada” kaupade või teenuste tarnijatele „oma territooriumil”.

lihtsustatud arvete

võidakse lubada

võivad kehtestada

„oma territooriumil”

| 3.4.2 | Erinevus tervikliku ja lihtsustatud arve vahel seisneb nende erinevates kasutusvõimalustes: esimese puhul võib kasutada mahaarvamisõigust, teisel see funktsioon põhimõtteliselt puudub, välja arvatud teatud mööndused, mis kehtivad üksnes ühe ja sama liikmesriigi piires. Esitatud muudatused on kooskõlas komisjoni sooviga lihtsustada menetlusi ja vähendada ettevõtete koormust, kuid liikmesriikidele pakutud erinevad võimalused on siiski vastuolus ühtlustamise põhimõttega. See on selge märk, et liikmesriigid on ikka veel ühtsete haldusmenetluste ja -süsteemide kasutuselevõtu vastu. Lihtsustatud arveid puudutavate sätete osas tuleks praeguses direktiivi ettepanekus esitatud mittekohustusliku sätte asemel eelistada siduvat eeskirja, et vältida täiendavaid halduskulusid ettevõtjate jaoks, kes tegutsevad mitmes liikmesriigis ja peavad seega rakendama erinevaid reegleid. |
| --- | --- |

3.4.2

Erinevus tervikliku ja lihtsustatud arve vahel seisneb nende erinevates kasutusvõimalustes: esimese puhul võib kasutada mahaarvamisõigust, teisel see funktsioon põhimõtteliselt puudub, välja arvatud teatud mööndused, mis kehtivad üksnes ühe ja sama liikmesriigi piires. Esitatud muudatused on kooskõlas komisjoni sooviga lihtsustada menetlusi ja vähendada ettevõtete koormust, kuid liikmesriikidele pakutud erinevad võimalused on siiski vastuolus ühtlustamise põhimõttega. See on selge märk, et liikmesriigid on ikka veel ühtsete haldusmenetluste ja -süsteemide kasutuselevõtu vastu. Lihtsustatud arveid puudutavate sätete osas tuleks praeguses direktiivi ettepanekus esitatud mittekohustusliku sätte asemel eelistada siduvat eeskirja, et vältida täiendavaid halduskulusid ettevõtjate jaoks, kes tegutsevad mitmes liikmesriigis ja peavad seega rakendama erinevaid reegleid.

| 3.5 | Liikmesriigid võivad nende territooriumil kaupu tarnivatele ja teenuseid osutavatele maksukohustuslastele kehtestada arvete väljastamise tähtajad. Kõnealuse direktiivi ettepanekuga nähakse direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 222 ette nimetatud tähtaja piiramine, nii et arve tuleb väljastada hiljemalt maksustatava teokoosseisu tekkimisele järgneva kuu 15. kuupäevaks. Komitee peab seda tähtaega paljude valdkondade, nt ehitussektori jaoks liiga lühikeseks ning teeb ettepaneku see muudatus kas välja jätta, säilitades seega muutmata kujul esialgse artikli 222, või pikendada arve väljastamise tähtaega vähemalt kahele kuule. |
| --- | --- |

3.5

Liikmesriigid võivad nende territooriumil kaupu tarnivatele ja teenuseid osutavatele maksukohustuslastele kehtestada arvete väljastamise tähtajad. Kõnealuse direktiivi ettepanekuga nähakse direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 222 ette nimetatud tähtaja piiramine, nii et arve tuleb väljastada hiljemalt maksustatava teokoosseisu tekkimisele järgneva kuu 15. kuupäevaks. Komitee peab seda tähtaega paljude valdkondade, nt ehitussektori jaoks liiga lühikeseks ning teeb ettepaneku see muudatus kas välja jätta, säilitades seega muutmata kujul esialgse artikli 222, või pikendada arve väljastamise tähtaega vähemalt kahele kuule.

| 3.6 | Mitmetes uutes eeskirjades käsitletakse maksustatavate ja mittemaksustatavate tehingutega seonduvate andmete registreerimis-, raamatupidamis- ja säilitamismenetlusi (sealhulgas elektrooniliselt). Komitee ei pea vajalikuks lisada omapoolseid märkusi kõnealuses küsimuses, välja arvatud liikmesriikide õiguse kohta nõuda, et teatavad arved tõlgitakse nende ametlikku keelde. See nõue juba eksisteerib mõnes riigis, kuid tähendab siiski üsna olulist lisakoormust ettevõtete jaoks. |
| --- | --- |

3.6

Mitmetes uutes eeskirjades käsitletakse maksustatavate ja mittemaksustatavate tehingutega seonduvate andmete registreerimis-, raamatupidamis- ja säilitamismenetlusi (sealhulgas elektrooniliselt). Komitee ei pea vajalikuks lisada omapoolseid märkusi kõnealuses küsimuses, välja arvatud liikmesriikide õiguse kohta nõuda, et teatavad arved tõlgitakse nende ametlikku keelde. See nõue juba eksisteerib mõnes riigis, kuid tähendab siiski üsna olulist lisakoormust ettevõtete jaoks.

registreerimis-, raamatupidamis- ja säilitamismenetlusi

teatavad arved tõlgitakse nende ametlikku keelde

| 3.7 | Oluline uuendus viiakse sisse uue artikliga 249 kontrollide kohta. Algse sõnastuse kohaselt oli ainult selle liikmesriigi ametiasutustel, kus ettevõte asub, õigus juurde pääseda elektrooniliselt säilitatud arvetele. Uues sõnastuses tehakse ettepanek laiendada juurdepääsu e-arvetele ka selle liikmesriigi ametiasutustele, kus käibemaks tasumisele kuulub. Samuti kaotatakse praegu kehtiv piirang, mille kohaselt asukohariigi ametiasutustel on õigus juurde pääseda arvetele „ulatuses, mis on nendele asutustele vajalik järelevalveks”. |
| --- | --- |

3.7

Oluline uuendus viiakse sisse uue artikliga 249 kontrollide kohta. Algse sõnastuse kohaselt oli ainult selle liikmesriigi ametiasutustel, kus ettevõte asub, õigus juurde pääseda elektrooniliselt säilitatud arvetele. Uues sõnastuses tehakse ettepanek laiendada juurdepääsu e-arvetele ka selle liikmesriigi ametiasutustele, kus käibemaks tasumisele kuulub. Samuti kaotatakse praegu kehtiv piirang, mille kohaselt asukohariigi ametiasutustel on õigus juurde pääseda arvetele „ulatuses, mis on nendele asutustele vajalik järelevalveks”.

kontrollide

laiendada juurdepääsu e-arvetele ka selle liikmesriigi ametiasutustele

asukoha

| 3.7.1 | Juurdepääsuõiguse ilma piiranguteta laiendamine teisele liikmesriigile tähendab komitee arvates sellise õiguse andmist, mis ulatub kaugemale halduskoostöö reeglitest. Praeguseni puuduvad eeskirjad, mis lubavad välisriigi ametiasutusel asjaomase riigi kohtuorgani loal või ilma selleta kuulata üle selle riigi alluvat või korraldada tema juures läbiotsimine. Uue eeskirjaga kehtestatakse mõiste, mis on samaväärne elektroonilise läbiotsimisega. Lisaks sellele on raske ette kujutada, et elektroonilisest andmebaasist andmeid otsides kasutatakse ainult neid andmeid, mis on vajalikud, ja jäetakse tähelepanuta need, mis ei ole otsingu jaoks asjakohased. |
| --- | --- |

3.7.1

Juurdepääsuõiguse ilma piiranguteta laiendamine teisele liikmesriigile tähendab komitee arvates sellise õiguse andmist, mis ulatub kaugemale halduskoostöö reeglitest. Praeguseni puuduvad eeskirjad, mis lubavad välisriigi ametiasutusel asjaomase riigi kohtuorgani loal või ilma selleta kuulata üle selle riigi alluvat või korraldada tema juures läbiotsimine. Uue eeskirjaga kehtestatakse mõiste, mis on samaväärne elektroonilise läbiotsimisega. Lisaks sellele on raske ette kujutada, et elektroonilisest andmebaasist andmeid otsides kasutatakse ainult neid andmeid, mis on vajalikud, ja jäetakse tähelepanuta need, mis ei ole otsingu jaoks asjakohased.

sellise õiguse andmist, mis ulatub kaugemale halduskoostöö reeglitest

mõiste, mis on samaväärne elektroonilise läbiotsimisega

| 3.8 | Kokkuvõttes õnnitleb komitee komisjoni uute tõugete andmise eest töö jaoks, mis on juba tehtud menetluste lihtsustamisel, halduskoormuse ja raamatupidamisega seonduva koormuse kergendamisel ja maksupettustevastase võitluse tõhustamisel. Komitee on siiski rahulolematu liiga väheste edusammude üle, mis on tehtud eeskirjade ühtlustamisel, isegi kui komitee mõistab liikmesriikide vastuseisust tulenevaid raskusi. Komiteel on olulisi, nii õiguslikku kui ka põhimõttelist laadi vastuväiteid uute eeskirjade kohta, mis käsitlevad elektroonilistele andmebaasidele juurdepääsu. |
| --- | --- |

3.8

Kokkuvõttes õnnitleb komitee komisjoni uute tõugete andmise eest töö jaoks, mis on juba tehtud menetluste lihtsustamisel, halduskoormuse ja raamatupidamisega seonduva koormuse kergendamisel ja maksupettustevastase võitluse tõhustamisel. Komitee on siiski rahulolematu liiga väheste edusammude üle, mis on tehtud eeskirjade ühtlustamisel, isegi kui komitee mõistab liikmesriikide vastuseisust tulenevaid raskusi. Komiteel on olulisi, nii õiguslikku kui ka põhimõttelist laadi vastuväiteid uute eeskirjade kohta, mis käsitlevad elektroonilistele andmebaasidele juurdepääsu.

Brüssel, 10. juuni 2009

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Mario SEPI

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 306/79 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 306/79

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv loodusliku linnustiku kaitse kohta” (kodifitseeritud versioon)

KOM(2009) 129 lõplik – 2009/0043 (COD)

2009/C 306/18

3. aprillil 2009 otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 175 lõikele 1 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv loodusliku linnustiku kaitse kohta (kodifitseeritud versioon)”

Kuna komitee nõustub täielikult ettepaneku sisuga ning on oma seisukohta kõnealusel teemal juba väljendanud varasemates arvamustes, mis võeti vastu 25. mail 1977. aastal (1), 14. septembril 1994. aastal (2) ja 22. aprillil 2008. aastal (3), otsustas komitee täiskogu 454. istungjärgul 10.-11. juunil 2009 (10. juuni istungil) esitada kõnealuse ettepaneku kohta pooldava arvamuse ning viidata eespool nimetatud dokumentides võetud seisukohale. Poolt hääletas 110, erapooletuks jäi 5.

1

2

3

Brüssel, 18. juuni 2009

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Mario SEPI

---

(1)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu direktiiv linnustiku kaitse kohta” – EÜT C 152, 29.6.1977, lk 3.

1

(2)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta” (94/C 393/19) – EÜT C 393, 31.12.1994, lk 93.

2

(3)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Kohandamine kontrolliga regulatiivmenetlusega. Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta seoses komisjoni rakendusvolitustega” – ELT C 211, 19.8.2008, lk 46.

3

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 306/80 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 306/80

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas” (kodifitseeritud versioon)

KOM(2009) 113 lõplik – 2009/0037 (COD)

2009/C 306/19

26. mail 2009 otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 156 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas” (kodifitseeritud versioon)

Kuna komitee nõustub täielikult ettepaneku sisuga ning ei soovi teha selle kohta ühtegi märkust, otsustas komitee täiskogu 454. istungjärgul 10.–11. juunil 2009 (10. juuni istungil) esitada kõnealuse ettepaneku kohta pooldava arvamuse. Poolt hääletas 112, erapooletuks jäi 2.

Brüssel, 10. juuni 2009

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Mario SEPI

---