# Eiropas Savienības C 321/2009

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2009.321.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 321 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 29. decembris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2009.321.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 321

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 29. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Padome |
| 2009/C 321/01 | Padomes Rezolūcija (2009. gada 18. decembris) par Eiropas sadarbības pieeju tīklu un informācijas drošībai | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

2009/C 321/01

Padomes Rezolūcija (2009. gada 18. decembris) par Eiropas sadarbības pieeju tīklu un informācijas drošībai

1

| | II   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2009/C 321/02 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 5 |
| 2009/C 321/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5719 – Oaktree/SGD) (
  1
  ) | 9 |

II   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

2009/C 321/02

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

5

2009/C 321/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5719 – Oaktree/SGD) (
  1
  )

Oaktree/SGD

1

9

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2009/C 321/04 | Euro maiņas kurss | 10 |
| 2009/C 321/05 | Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos savā 2007. gada 14. septembra 432. sanāksmē par lēmuma projektu Lietā COMP/38.710 – Bitumens Spānija | 11 |
| 2009/C 321/06 | Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos savā 2007. gada 28. septembra sanāksmē par lēmuma projektu Lietā COMP/38710 – Bitumens Spānija (2) | 12 |
| 2009/C 321/07 | Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums Lietā COMP/38710 – Bitumens Spānija (Saskaņā ar 15. un 16. pantu Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā (2001/462/EK, EOTK) par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci – OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.) | 13 |
| 2009/C 321/08 | Komisijas Lēmuma kopsavilkums (2007. gada 3. oktobris) par izmeklēšanas procedūru saskaņā ar EK līguma 81. pantu (Lieta COMP/38710 – Bitumens Spānija) (izziņots ar dokumenta numuru C(2007) 4441 galīgā redakcija) | 15 |
| 2009/C 321/09 | Komisijas paziņojums saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/42/EK īstenošanu par dalībvalstu tiesību aktu par mašīnām, un ar kuru groza Direktīvu 95/16/EK (pārstrādāšana)(Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar direktīvu)
   (
  1
  ) | 18 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2009/C 321/04

Euro maiņas kurss

10

2009/C 321/05

Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos savā 2007. gada 14. septembra 432. sanāksmē par lēmuma projektu Lietā COMP/38.710 – Bitumens Spānija

11

2009/C 321/06

Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos savā 2007. gada 28. septembra sanāksmē par lēmuma projektu Lietā COMP/38710 – Bitumens Spānija (2)

12

2009/C 321/07

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums Lietā COMP/38710 – Bitumens Spānija (Saskaņā ar 15. un 16. pantu Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā (2001/462/EK, EOTK) par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci – OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.)

(Saskaņā ar 15. un 16. pantu Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā (2001/462/EK, EOTK) par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci – OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.)

13

2009/C 321/08

Komisijas Lēmuma kopsavilkums (2007. gada 3. oktobris) par izmeklēšanas procedūru saskaņā ar EK līguma 81. pantu (Lieta COMP/38710 – Bitumens Spānija) (izziņots ar dokumenta numuru C(2007) 4441 galīgā redakcija)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2007) 4441 galīgā redakcija)

15

2009/C 321/09

Komisijas paziņojums saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/42/EK īstenošanu par dalībvalstu tiesību aktu par mašīnām, un ar kuru groza Direktīvu 95/16/EK (pārstrādāšana)(Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar direktīvu)
   (
  1
  )

(Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar direktīvu)

1

18

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Padome |
| 2009/C 321/10 | Pagarinājums to piemērotu kandidātu sarakstu derīguma termiņam | 19 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2009/C 321/11 | Valsts atbalsts – Rumānija – Valsts atbalsts C 28/09 (ex N 433/09) (Oltchim SA Râmnicu Vâlcea paredzētie atbalsta pasākumi – Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu (
  1
  ) | 21 |
| 2009/C 321/12 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5734 – LGE/Unitymedia) (
  1
  ) | 36 |
| 2009/C 321/13 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5726 – Deutsche Bank/SAL.Oppenheim) (
  1
  ) | 37 |
| | CITI AKTI |
| | Komisija |
| 2009/C 321/14 | Pieteikuma publikācija tradicionāla apzīmējuma atzīšanai, kā paredzēts Komisijas Regulas (EK) Nr. 607/2009 33. pantā | 38 |
| 2009/C 321/15 | Pieteikuma publikācija tradicionāla apzīmējuma atzīšanai, kā paredzēts Komisijas Regulas (EK) Nr. 607/2009 33. pantā | 40 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Padome

2009/C 321/10

Pagarinājums to piemērotu kandidātu sarakstu derīguma termiņam

19

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2009/C 321/11

Valsts atbalsts – Rumānija – Valsts atbalsts C 28/09 (ex N 433/09) (Oltchim SA Râmnicu Vâlcea paredzētie atbalsta pasākumi – Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu (
  1
  )

ex

Oltchim SA Râmnicu Vâlcea

1

21

2009/C 321/12

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5734 – LGE/Unitymedia) (
  1
  )

LGE/Unitymedia

1

36

2009/C 321/13

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5726 – Deutsche Bank/SAL.Oppenheim) (
  1
  )

Deutsche Bank/SAL.Oppenheim

1

37

CITI AKTI

Komisija

2009/C 321/14

Pieteikuma publikācija tradicionāla apzīmējuma atzīšanai, kā paredzēts Komisijas Regulas (EK) Nr. 607/2009 33. pantā

38

2009/C 321/15

Pieteikuma publikācija tradicionāla apzīmējuma atzīšanai, kā paredzēts Komisijas Regulas (EK) Nr. 607/2009 33. pantā

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

| 29.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 321/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 321/1

---

PADOMES REZOLŪCIJA

(2009. gada 18. decembris)

par Eiropas sadarbības pieeju tīklu un informācijas drošībai

2009/C 321/01

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

I.   ŅEMOT VĒRĀ:

| 1. | Komisijas 2006. gada 31. maija paziņojumu par “Drošas informācijas sabiedrības stratēģiju”, kurā ierosina “dialoga, partnerības un iespēju” procesu, iesaistot dalībvalstis un privātā sektora ieinteresētās puses; |
| --- | --- |

1.

Komisijas 2006. gada 31. maija paziņojumu par “Drošas informācijas sabiedrības stratēģiju”, kurā ierosina “dialoga, partnerības un iespēju” procesu, iesaistot dalībvalstis un privātā sektora ieinteresētās puses;

| 2. | Komisijas 2006. gada 12. decembra paziņojumu par “Eiropas programmu kritisko infrastruktūru aizsardzībai (EPKIA)”, kura mērķis ir aizsargāt būtiski svarīgas infrastruktūras, kas atrodas ES, un izveidot ES sistēmu kritisko infrastruktūru aizsardzībai; |
| --- | --- |

2.

Komisijas 2006. gada 12. decembra paziņojumu par “Eiropas programmu kritisko infrastruktūru aizsardzībai (EPKIA)”, kura mērķis ir aizsargāt būtiski svarīgas infrastruktūras, kas atrodas ES, un izveidot ES sistēmu kritisko infrastruktūru aizsardzībai;

| 3. | Padomes Direktīvu (2008. gada 8. decembris) par to, lai apzinātu un noteiktu Eiropas Kritiskās infrastruktūras un novērtētu vajadzību uzlabot to aizsardzību; |
| --- | --- |

3.

Padomes Direktīvu (2008. gada 8. decembris) par to, lai apzinātu un noteiktu Eiropas Kritiskās infrastruktūras un novērtētu vajadzību uzlabot to aizsardzību;

| 4. | Padomes 2007. gada 22. marta rezolūciju par drošas informācijas sabiedrības stratēģiju Eiropā; |
| --- | --- |

4.

Padomes 2007. gada 22. marta rezolūciju par drošas informācijas sabiedrības stratēģiju Eiropā;

| 5. | Padomes 2007. gada 19.–20. aprīļa secinājumus par Eiropas programmu kritisko infrastruktūru aizsardzībai; |
| --- | --- |

5.

Padomes 2007. gada 19.–20. aprīļa secinājumus par Eiropas programmu kritisko infrastruktūru aizsardzībai;

| 6. | Komisijas 2009. gada 30. marta paziņojumu par informācijas kritiskās infrastruktūras aizsardzību (IKIA); |
| --- | --- |

6.

Komisijas 2009. gada 30. marta paziņojumu par informācijas kritiskās infrastruktūras aizsardzību (IKIA);

| 7. | pašreiz notiekošas apspriedes (tostarp attiecīga sabiedriska apspriešana) par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras (ENISA) nākotni un tās lomu IKIA; |
| --- | --- |

7.

pašreiz notiekošas apspriedes (tostarp attiecīga sabiedriska apspriešana) par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras (ENISA) nākotni un tās lomu IKIA;

| 8. | prezidentvalsts secinājumus par IKIA, kurus pieņēma ministru konferencē Tallinā 2009. gada 27.–28. aprīlī; |
| --- | --- |

8.

prezidentvalsts secinājumus par IKIA, kurus pieņēma ministru konferencē Tallinā 2009. gada 27.–28. aprīlī;

| 9. | Lisabonas mērķus attiecībā uz konkurētspēju un izaugsmi, kā arī pašlaik notiekošo darbu, lai pārskatītu Lisabonas stratēģiju; |
| --- | --- |

9.

Lisabonas mērķus attiecībā uz konkurētspēju un izaugsmi, kā arī pašlaik notiekošo darbu, lai pārskatītu Lisabonas stratēģiju;

| 10. | drošības pasākumus, kas ierosināti elektronisku sakaru, tīklu un pakalpojumu reglamentējošo noteikumu pārskatā; |
| --- | --- |

10.

drošības pasākumus, kas ierosināti elektronisku sakaru, tīklu un pakalpojumu reglamentējošo noteikumu pārskatā;

| 11. | lai izveidotu efektīvu turpmāko politiku attiecībā uz tīklu un informācijas drošību, šajā rezolūcijā pausts uzskats, ka vēl nav pieņemti secinājumi par grozījumiem, kas būtu jāveic ENISA regulā. Tā kā Komisija pašreiz pārskata tīklu un informācijas drošības politikas turpmāko virzību, šīs pārskatīšanas rezultātam attiecībā uz ENISA regulas grozījumiem nevajadzētu būt atkarīgam no šīs rezolūcijas, pirms Komisija nav publicējusi pārskata rezultātus, |
| --- | --- |

11.

lai izveidotu efektīvu turpmāko politiku attiecībā uz tīklu un informācijas drošību, šajā rezolūcijā pausts uzskats, ka vēl nav pieņemti secinājumi par grozījumiem, kas būtu jāveic ENISA regulā. Tā kā Komisija pašreiz pārskata tīklu un informācijas drošības politikas turpmāko virzību, šīs pārskatīšanas rezultātam attiecībā uz ENISA regulas grozījumiem nevajadzētu būt atkarīgam no šīs rezolūcijas, pirms Komisija nav publicējusi pārskata rezultātus,

II.   ŅEMOT VĒRĀ:

| 1. | tā kā elektroniskā saziņa, infrastruktūra un pakalpojumi ir svarīgi kā pamats tautsaimnieciskai un sociālai darbībai, tīklu un informācijas drošība palīdz stiprināt sabiedrībā svarīgas vērtības un mērķus, piemēram, demokrātiju, privātumu, ekonomisko izaugsmi, ideju brīvu plūsmu un ekonomikas un politisko stabilitāti; |
| --- | --- |

1.

tā kā elektroniskā saziņa, infrastruktūra un pakalpojumi ir svarīgi kā pamats tautsaimnieciskai un sociālai darbībai, tīklu un informācijas drošība palīdz stiprināt sabiedrībā svarīgas vērtības un mērķus, piemēram, demokrātiju, privātumu, ekonomisko izaugsmi, ideju brīvu plūsmu un ekonomikas un politisko stabilitāti;

| 2. | informācijas un komunikāciju tehnoloģiju sistēmas, infrastruktūra un pakalpojumi, tostarp internets, ir būtiski svarīgas sabiedrībai, un to darbības traucējumi vai iznīcināšana var radīt lielus bojājumus tautsaimniecībā, un uzsverot tādu pasākumu svarīgumu, ko veic, lai palielinātu aizsardzību un elastīgumu ar mērķi nodrošināt kritisko pakalpojumu nepārtrauktību; |
| --- | --- |

2.

informācijas un komunikāciju tehnoloģiju sistēmas, infrastruktūra un pakalpojumi, tostarp internets, ir būtiski svarīgas sabiedrībai, un to darbības traucējumi vai iznīcināšana var radīt lielus bojājumus tautsaimniecībā, un uzsverot tādu pasākumu svarīgumu, ko veic, lai palielinātu aizsardzību un elastīgumu ar mērķi nodrošināt kritisko pakalpojumu nepārtrauktību;

| 3. | drošības incidenti var graut lietotāju uzticības līmeni. Smagi tīklu un informācijas sistēmu darbības traucējumi varētu spēcīgi ietekmēt tautsaimniecību un sabiedrību; arī ikdienas problēmas un neērtības varētu graut sabiedrības uzticību tehnoloģijām, tīkliem un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

3.

drošības incidenti var graut lietotāju uzticības līmeni. Smagi tīklu un informācijas sistēmu darbības traucējumi varētu spēcīgi ietekmēt tautsaimniecību un sabiedrību; arī ikdienas problēmas un neērtības varētu graut sabiedrības uzticību tehnoloģijām, tīkliem un pakalpojumiem;

| 4. | apdraudējumu spektrs izvēršas un palielinās – tas palielina vajadzību nodrošināt tiešos lietotājus, uzņēmumus un valdības ar elektronisku sakaru infrastruktūru, kas jau pamatos ir stabila un uzticama, un apzināt atbilstīgus stimulus, kas pakalpojumu sniedzējiem ļautu to izdarīt laicīgi; |
| --- | --- |

4.

apdraudējumu spektrs izvēršas un palielinās – tas palielina vajadzību nodrošināt tiešos lietotājus, uzņēmumus un valdības ar elektronisku sakaru infrastruktūru, kas jau pamatos ir stabila un uzticama, un apzināt atbilstīgus stimulus, kas pakalpojumu sniedzējiem ļautu to izdarīt laicīgi;

| 5. | tīklu un informācijas drošība jāpastiprina un jāiekļauj visās politikas jomās un sabiedrības grupās un jārisina problēma, kā nodrošināt pietiekamas prasmes gan ar valsts, gan Eiropas darbībām un kā palielināt informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) lietotāju informētību; |
| --- | --- |

5.

tīklu un informācijas drošība jāpastiprina un jāiekļauj visās politikas jomās un sabiedrības grupās un jārisina problēma, kā nodrošināt pietiekamas prasmes gan ar valsts, gan Eiropas darbībām un kā palielināt informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) lietotāju informētību;

| 6. | iekšējā tirgus veidošanu varēs pabeigt, un tas varēs darboties, ja tīkla īpašnieki un pakalpojumu sniedzēji sadarbosies pāri robežām, jo iespējamie darbības traucējumi vienā dalībvalstī var ietekmēt arī citas dalībvalstis un ES kopumā; |
| --- | --- |

6.

iekšējā tirgus veidošanu varēs pabeigt, un tas varēs darboties, ja tīkla īpašnieki un pakalpojumu sniedzēji sadarbosies pāri robežām, jo iespējamie darbības traucējumi vienā dalībvalstī var ietekmēt arī citas dalībvalstis un ES kopumā;

| 7. | saistībā ar jauniem lietojuma veidiem, tādiem kā, piemēram, datu izkaisītā apstrāde (cloud computing) un programmatūra kā pakalpojums, tīklu un informācijas drošība ir vēl jo svarīgāka; |
| --- | --- |

7.

saistībā ar jauniem lietojuma veidiem, tādiem kā, piemēram, datu izkaisītā apstrāde (cloud computing) un programmatūra kā pakalpojums, tīklu un informācijas drošība ir vēl jo svarīgāka;

| 8. | tīklu un informācijas drošība ir visu pušu mērķis visās sabiedrības grupās, lai varētu uzticēties informācijas sistēmām, tādēļ ir vajadzīga starpnozaru un pārrobežu pieeja; |
| --- | --- |

8.

tīklu un informācijas drošība ir visu pušu mērķis visās sabiedrības grupās, lai varētu uzticēties informācijas sistēmām, tādēļ ir vajadzīga starpnozaru un pārrobežu pieeja;

| 9. | sabiedrībā arvien vairāk izmanto IKT – tīklu un informācijas drošība ir priekšnoteikums uzticamai, drošai un neapdraudētai sabiedrisko pakalpojumu (piemēram, e-valdība) sniegšanai; |
| --- | --- |

9.

sabiedrībā arvien vairāk izmanto IKT – tīklu un informācijas drošība ir priekšnoteikums uzticamai, drošai un neapdraudētai sabiedrisko pakalpojumu (piemēram, e-valdība) sniegšanai;

| 10. | ENISA ir iespējas palielināt svarīgo lomu, kas tai jau ir tīklu un informācijas drošības jomā, |
| --- | --- |

10.

ENISA ir iespējas palielināt svarīgo lomu, kas tai jau ir tīklu un informācijas drošības jomā,

III.   UZSVER, KA:

| 1. | Eiropas Savienībā ir vajadzīga augsta līmeņa tīklu un informācijas drošība, lai atbalstītu:






  a) | pilsoņu brīvības un tiesības, tostarp tiesības uz privātumu; |
| --- | --- | --- |

1.

Eiropas Savienībā ir vajadzīga augsta līmeņa tīklu un informācijas drošība, lai atbalstītu:

a)

pilsoņu brīvības un tiesības, tostarp tiesības uz privātumu;

| b) | sabiedrību, kas efektīvi veic kvalitatīvu informācijas apstrādi; |
| --- | --- |

b)

sabiedrību, kas efektīvi veic kvalitatīvu informācijas apstrādi;

| c) | tirdzniecības un rūpniecības rentabilitāti un izaugsmi; |
| --- | --- |

c)

tirdzniecības un rūpniecības rentabilitāti un izaugsmi;

| d) | pilsoņu un organizāciju uzticēšanos informācijas apstrādei un IKT sistēmām; |
| --- | --- |

d)

pilsoņu un organizāciju uzticēšanos informācijas apstrādei un IKT sistēmām;

| 2. | IKT nozare ir būtiski svarīga lielākajai daļai sabiedrības, padarot tīklu un informācijas drošību par visu iesaistīto pušu, tostarp, operatoru, pakalpojumu sniedzēju, datoraprīkojuma un programmatūras piegādātāju, tiešo lietotāju, valsts iestāžu un valstu valdību kopēju atbildību, |
| --- | --- |

2.

IKT nozare ir būtiski svarīga lielākajai daļai sabiedrības, padarot tīklu un informācijas drošību par visu iesaistīto pušu, tostarp, operatoru, pakalpojumu sniedzēju, datoraprīkojuma un programmatūras piegādātāju, tiešo lietotāju, valsts iestāžu un valstu valdību kopēju atbildību,

IV.   ATZĪST:

| 1. | nozīmi, kāda ir aktīvai un labi informētai Eiropas tīklu un informācijas drošības kopienai, kas palīdz uzlabot sadarbību starp dalībvalstīm un privāto sektoru; |
| --- | --- |

1.

nozīmi, kāda ir aktīvai un labi informētai Eiropas tīklu un informācijas drošības kopienai, kas palīdz uzlabot sadarbību starp dalībvalstīm un privāto sektoru;

| 2. | priekšrocības, kādas attiecīgā gadījumā ir saskaņotai starptautisku drošības standartu izmantošanai visā Eiropas Savienībā tīklu un informācijas drošības vajadzībām; |
| --- | --- |

2.

priekšrocības, kādas attiecīgā gadījumā ir saskaņotai starptautisku drošības standartu izmantošanai visā Eiropas Savienībā tīklu un informācijas drošības vajadzībām;

| 3. | vajadzību izveidot uz sadarbību balstītu Eiropas pieeju tīklu un informācijas drošībai starptautiskajā arēnā, jo tas ir pasaules mēroga uzdevums; |
| --- | --- |

3.

vajadzību izveidot uz sadarbību balstītu Eiropas pieeju tīklu un informācijas drošībai starptautiskajā arēnā, jo tas ir pasaules mēroga uzdevums;

| 4. | to, cik dalībvalstīm un ES iestādēm svarīga ir pieeja uzticamiem statistikas datiem par tīklu un informācijas drošību Eiropā; |
| --- | --- |

4.

to, cik dalībvalstīm un ES iestādēm svarīga ir pieeja uzticamiem statistikas datiem par tīklu un informācijas drošību Eiropā;

| 5. | vajadzību palielināt visu ieinteresēto pušu informētību par apdraudējumu pārvaldības instrumentiem; |
| --- | --- |

5.

vajadzību palielināt visu ieinteresēto pušu informētību par apdraudējumu pārvaldības instrumentiem;

| 6. | to, cik svarīgi ir pastiprināt dalībvalstu centienus uzlabot informētību, apmainīties ar labāko praksi un izstrādāt pamatnostādnes dalībvalstīm; |
| --- | --- |

6.

to, cik svarīgi ir pastiprināt dalībvalstu centienus uzlabot informētību, apmainīties ar labāko praksi un izstrādāt pamatnostādnes dalībvalstīm;

| 7. | to, cik svarīgi ir daudzu ieinteresēto pušu modeļi (piemēram, publiskā un privātā sektora partnerība (PPP)), kas paredzēti ilgtermiņam, un augšupvērsti modeļi, lai cīnītos pret atklātajiem apdraudējumiem, ja šāda pieeja sniedz papildu vērtību, palīdzot nodrošināt augsta līmeņa tīkla elastīgumu; |
| --- | --- |

7.

to, cik svarīgi ir daudzu ieinteresēto pušu modeļi (piemēram, publiskā un privātā sektora partnerība (PPP)), kas paredzēti ilgtermiņam, un augšupvērsti modeļi, lai cīnītos pret atklātajiem apdraudējumiem, ja šāda pieeja sniedz papildu vērtību, palīdzot nodrošināt augsta līmeņa tīkla elastīgumu;

| 8. | būtisko lomu, kāda ir pakalpojumu sniedzējiem, kas nodrošina sabiedrību ar stabilu un uzticamu elektronisku sakaru infrastruktūru; |
| --- | --- |

8.

būtisko lomu, kāda ir pakalpojumu sniedzējiem, kas nodrošina sabiedrību ar stabilu un uzticamu elektronisku sakaru infrastruktūru;

| 9. | to, cik noderīgas ir Eiropā veiktas mācības tīklu un informācijas drošības jomā, kas var sniegt vērtīgu pieredzi tīkla operatoriem un pakalpojumu sniedzējiem, kā arī valdībām; |
| --- | --- |

9.

to, cik noderīgas ir Eiropā veiktas mācības tīklu un informācijas drošības jomā, kas var sniegt vērtīgu pieredzi tīkla operatoriem un pakalpojumu sniedzējiem, kā arī valdībām;

| 10. | to, ka valstu vai valdību datorapdraudējumu reakcijas komandas (CERT) vai cits reaģēšanas mehānisms, kas reaģē uz apdraudējumiem un ar ko mazina neaizsargātību, var palīdzēt izveidot augsta līmeņa elastīgumu un spēju izturēt un likvidēt tīklu un informācijas sistēmu darbības traucējumus; |
| --- | --- |

10.

to, ka valstu vai valdību datorapdraudējumu reakcijas komandas (CERT) vai cits reaģēšanas mehānisms, kas reaģē uz apdraudējumiem un ar ko mazina neaizsargātību, var palīdzēt izveidot augsta līmeņa elastīgumu un spēju izturēt un likvidēt tīklu un informācijas sistēmu darbības traucējumus;

| 11. | ka ir svarīgi pētīt stratēģisko ietekmi, apdraudējumus un Eiropas Savienības iestāžu iespējas izveidot reaģēšanas grupas datorapdraudējumu gadījumos un apsvērt iespējamo lomu, kāda šajā jautājumā nākotnē būs ENISA; |
| --- | --- |

11.

ka ir svarīgi pētīt stratēģisko ietekmi, apdraudējumus un Eiropas Savienības iestāžu iespējas izveidot reaģēšanas grupas datorapdraudējumu gadījumos un apsvērt iespējamo lomu, kāda šajā jautājumā nākotnē būs ENISA;

| 12. | līdzšinējo darbu, ko ENISA ir veikusi tīklu un informācijas drošības jomā, un nepieciešamību turpināt veidot ENISA par efektīvu struktūru, kas radītu skaidras priekšrocības Eiropas tīklu un informācijas drošības jomā, |
| --- | --- |

12.

līdzšinējo darbu, ko ENISA ir veikusi tīklu un informācijas drošības jomā, un nepieciešamību turpināt veidot ENISA par efektīvu struktūru, kas radītu skaidras priekšrocības Eiropas tīklu un informācijas drošības jomā,

V.   UZSVER, KA:

| 1. | pastiprināta un vienota Eiropas stratēģija tīklu un informācijas drošībai ar skaidri noteiktiem Eiropas Komisijas, dalībvalstu un ENISA pienākumiem ir ārkārtīgi svarīga, lai atrisinātu pašreizējās un turpmāk iespējamās problēmas; |
| --- | --- |

1.

pastiprināta un vienota Eiropas stratēģija tīklu un informācijas drošībai ar skaidri noteiktiem Eiropas Komisijas, dalībvalstu un ENISA pienākumiem ir ārkārtīgi svarīga, lai atrisinātu pašreizējās un turpmāk iespējamās problēmas;

| 2. | pēc atbilstīgām konsultācijām un analīzes likumdošanas procesā būtu jāpievēršas ENISA modernizēšanai un nostiprināšanai, piešķirot pilnvaras, kas nodrošina elastību un dalībvalstu un Komisijas pārraudzību, kā arī piešķirot efektīvu lomu privātā sektora ieinteresēto pušu pārstāvjiem. Tās pilnvarās būtu jāņem vērā elektroniskās saziņas, tīklu un pakalpojumu tiesiskā bāze, un tām būtu jāatbilst Lisabonas darba kārtības centieniem un būtu jāietver ar pētniecību, novatorismu, konkurētspēju, ekonomikas izaugsmi un uzticamības nodrošināšanu saistīti mērķi; |
| --- | --- |

2.

pēc atbilstīgām konsultācijām un analīzes likumdošanas procesā būtu jāpievēršas ENISA modernizēšanai un nostiprināšanai, piešķirot pilnvaras, kas nodrošina elastību un dalībvalstu un Komisijas pārraudzību, kā arī piešķirot efektīvu lomu privātā sektora ieinteresēto pušu pārstāvjiem. Tās pilnvarās būtu jāņem vērā elektroniskās saziņas, tīklu un pakalpojumu tiesiskā bāze, un tām būtu jāatbilst Lisabonas darba kārtības centieniem un būtu jāietver ar pētniecību, novatorismu, konkurētspēju, ekonomikas izaugsmi un uzticamības nodrošināšanu saistīti mērķi;

| 3. | ENISA varētu atbalstīt Komisijas un dalībvalstu politikas veidošanas un īstenošanas pienākumus, it īpaši tuvinot tehnoloģiju un politiku, un būtu jāstrādā cieši kopā ar dalībvalstīm un citām ieinteresētajām pusēm, lai nodrošinātu tās darbību pienācīgu saskaņotību ar ES prioritātēm; |
| --- | --- |

3.

ENISA varētu atbalstīt Komisijas un dalībvalstu politikas veidošanas un īstenošanas pienākumus, it īpaši tuvinot tehnoloģiju un politiku, un būtu jāstrādā cieši kopā ar dalībvalstīm un citām ieinteresētajām pusēm, lai nodrošinātu tās darbību pienācīgu saskaņotību ar ES prioritātēm;

| 4. | saskaņā ar pārskatītajām pilnvarām ENISA būtu jākļūst par Eiropas Savienības kompetences centru ar ES saistīto tīklu un informācijas drošības jautājumos. Tādēļ Eiropas iestādēm būtu jālūdz ENISA viedoklis un tas rūpīgi jāņem vērā, izstrādājot un īstenojot politikas, kas varētu ietekmēt šo jomu; |
| --- | --- |

4.

saskaņā ar pārskatītajām pilnvarām ENISA būtu jākļūst par Eiropas Savienības kompetences centru ar ES saistīto tīklu un informācijas drošības jautājumos. Tādēļ Eiropas iestādēm būtu jālūdz ENISA viedoklis un tas rūpīgi jāņem vērā, izstrādājot un īstenojot politikas, kas varētu ietekmēt šo jomu;

| 5. | ENISA vajadzētu būt iespējai pēc lūguma palīdzēt dalībvalstīm uzlabot to tīklu un informācijas drošību, ka arī to spēju novērst drošības incidentus, |
| --- | --- |

5.

ENISA vajadzētu būt iespējai pēc lūguma palīdzēt dalībvalstīm uzlabot to tīklu un informācijas drošību, ka arī to spēju novērst drošības incidentus,

VI.   AICINA DALĪBVALSTIS:

| 1. | turpināt darbu, lai ar informācijas kampaņām palielinātu tiešo lietotāju uzticību IKT; |
| --- | --- |

1.

turpināt darbu, lai ar informācijas kampaņām palielinātu tiešo lietotāju uzticību IKT;

| 2. | organizēt valsts mācības un/vai piedalīties regulārās Eiropas mācībās tīklu un informācijas drošības jomā, ņemot vērā izvērstu plānošanu saistībā ar nozares sarežģītību un privātā sektora iesaistīšanos. Šajā sakarā ENISA varētu pēc lūguma palīdzēt dalībvalstīm. Mācību darbības jomai un ģeogrāfiskajam tvērumam pakāpeniski būtu dabiski jāattīstās un būtu jābalstās uz konstatētiem apdraudējumiem; |
| --- | --- |

2.

organizēt valsts mācības un/vai piedalīties regulārās Eiropas mācībās tīklu un informācijas drošības jomā, ņemot vērā izvērstu plānošanu saistībā ar nozares sarežģītību un privātā sektora iesaistīšanos. Šajā sakarā ENISA varētu pēc lūguma palīdzēt dalībvalstīm. Mācību darbības jomai un ģeogrāfiskajam tvērumam pakāpeniski būtu dabiski jāattīstās un būtu jābalstās uz konstatētiem apdraudējumiem;

| 3. | izveidot datorapdraudējumu reakcijas komandas (CERT) visās dalībvalstīs, kuras šādas komandas vēl nav izveidojušas, un pastiprināt Eiropas mēroga sadarbību starp valstu datorapdraudējumu reakcijas komandām; šajā sakarā ENISA varētu palīdzēt dalībvalstīm; |
| --- | --- |

3.

izveidot datorapdraudējumu reakcijas komandas (CERT) visās dalībvalstīs, kuras šādas komandas vēl nav izveidojušas, un pastiprināt Eiropas mēroga sadarbību starp valstu datorapdraudējumu reakcijas komandām; šajā sakarā ENISA varētu palīdzēt dalībvalstīm;

| 4. | pastiprināt centienus saistībā ar izglītības, mācību un pētniecības programmām tīklu un informācijas drošības jomā, lai nodrošinātu to, ka Eiropas Savienībai ir pieejamas vajadzīgās tehniskās prasmes un šīs nozares speciālisti, kā arī uzlabot viņu profesionalitāti; |
| --- | --- |

4.

pastiprināt centienus saistībā ar izglītības, mācību un pētniecības programmām tīklu un informācijas drošības jomā, lai nodrošinātu to, ka Eiropas Savienībai ir pieejamas vajadzīgās tehniskās prasmes un šīs nozares speciālisti, kā arī uzlabot viņu profesionalitāti;

| 5. | kopīgi reaģēt, kad notiek pārrobežu pārkāpums, un palielināt valstu spēju rīkoties atbilstīgi – lai to panāktu, jāstiprina dialogs starp iesaistītajiem lēmumu pieņēmējiem, it īpaši attiecībā uz konfidencialitāti, |
| --- | --- |

5.

kopīgi reaģēt, kad notiek pārrobežu pārkāpums, un palielināt valstu spēju rīkoties atbilstīgi – lai to panāktu, jāstiprina dialogs starp iesaistītajiem lēmumu pieņēmējiem, it īpaši attiecībā uz konfidencialitāti,

VII.   AICINA KOMISIJU:

| 1. | attiecīgi atbalstīt dalībvalstis šīs rezolūcijas īstenošanā; |
| --- | --- |

1.

attiecīgi atbalstīt dalībvalstis šīs rezolūcijas īstenošanā;

| 2. | regulāri informēt Eiropas Parlamentu un Padomi par ES līmenī pieņemtām ierosmēm attiecībā uz tīklu un informācijas drošību; |
| --- | --- |

2.

regulāri informēt Eiropas Parlamentu un Padomi par ES līmenī pieņemtām ierosmēm attiecībā uz tīklu un informācijas drošību;

| 3. | sadarbībā ar ENISA sākt informācijas kampaņu starp Eiropas publiskā un privātā sektora dalībniekiem par atbilstīgas apdraudējuma pārvaldības lielo nozīmi attiecībā uz tīklu un informācijas drošību; |
| --- | --- |

3.

sadarbībā ar ENISA sākt informācijas kampaņu starp Eiropas publiskā un privātā sektora dalībniekiem par atbilstīgas apdraudējuma pārvaldības lielo nozīmi attiecībā uz tīklu un informācijas drošību;

| 4. | sadarbībā ar dalībvalstīm turpināt meklēt stimulus, lai elektronisku sakaru infrastruktūru veidotāji sagatavotu jau pamatos stabilas un uzticamas infrastruktūras tiešajiem lietotājiem, uzņēmumiem un valdībām; |
| --- | --- |

4.

sadarbībā ar dalībvalstīm turpināt meklēt stimulus, lai elektronisku sakaru infrastruktūru veidotāji sagatavotu jau pamatos stabilas un uzticamas infrastruktūras tiešajiem lietotājiem, uzņēmumiem un valdībām;

| 5. | sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādāt metodes, kas ES līmenī ļaus veikt salīdzinošu izvērtējumu attiecībā uz incidentu sociālekonomisko ietekmi un preventīvu pasākumu efektivitāti; |
| --- | --- |

5.

sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādāt metodes, kas ES līmenī ļaus veikt salīdzinošu izvērtējumu attiecībā uz incidentu sociālekonomisko ietekmi un preventīvu pasākumu efektivitāti;

| 6. | veicināt vairāku ieinteresēto pušu modeļu izveidi un uzlabot to – tiem ir jābūt ar skaidru papildu vērtību, kas dod labumu tiešajiem lietotājiem un nozarei; |
| --- | --- |

6.

veicināt vairāku ieinteresēto pušu modeļu izveidi un uzlabot to – tiem ir jābūt ar skaidru papildu vērtību, kas dod labumu tiešajiem lietotājiem un nozarei;

| 7. | nākt klajā ar tīklu un informācijas drošības vienotu stratēģiju, (1) tostarp ar priekšlikumiem par paplašinātām un elastīgām ENISA pilnvarām, kā arī pastiprinātu dalībvalstu un Komisijas pārraudzību; |
| --- | --- |

7.

nākt klajā ar tīklu un informācijas drošības vienotu stratēģiju, (1) tostarp ar priekšlikumiem par paplašinātām un elastīgām ENISA pilnvarām, kā arī pastiprinātu dalībvalstu un Komisijas pārraudzību;

| 8. | sadarbībā ar dalībvalstīm analizēt datorapdraudējumu reakcijas komandu darbu, lai noteiktu jomas, kurās būtu vajadzīga turpmāka sadarbība; |
| --- | --- |

8.

sadarbībā ar dalībvalstīm analizēt datorapdraudējumu reakcijas komandu darbu, lai noteiktu jomas, kurās būtu vajadzīga turpmāka sadarbība;

| 9. | turpināt izpēti, kā panākt kopēju vai savstarpēji saistītu pieeju, ES iestādēm iegādājoties drošas IKT sistēmas un pakalpojumus, |
| --- | --- |

9.

turpināt izpēti, kā panākt kopēju vai savstarpēji saistītu pieeju, ES iestādēm iegādājoties drošas IKT sistēmas un pakalpojumus,

VIII.   AICINA ENISA:

| 1. | arī turpmāk aktīvi atbalstīt dalībvalstis, Eiropas Komisiju un citas attiecīgas ieinteresētās puses Eiropas tīklu un informācijas drošības politikas un IKIA rīcības plāna īstenošanā; |
| --- | --- |

1.

arī turpmāk aktīvi atbalstīt dalībvalstis, Eiropas Komisiju un citas attiecīgas ieinteresētās puses Eiropas tīklu un informācijas drošības politikas un IKIA rīcības plāna īstenošanā;

| 2. | sadarbībā ar dalībvalstīm, Komisiju un statistikas iestādēm izstrādāt tādu statistikas datu sistēmu, kas atspoguļotu tīklu un informācijas drošības stāvokli Eiropā, |
| --- | --- |

2.

sadarbībā ar dalībvalstīm, Komisiju un statistikas iestādēm izstrādāt tādu statistikas datu sistēmu, kas atspoguļotu tīklu un informācijas drošības stāvokli Eiropā,

IX.   AICINA IEINTERESĒTĀS PUSES:

| 1. | pastiprināt tīklu un informācijas drošības uzlabošanas centienus, it īpaši attiecībā uz to, lai piedāvātu drošus, uzticamus un vienkārši lietojamus produktus un pakalpojumus; |
| --- | --- |

1.

pastiprināt tīklu un informācijas drošības uzlabošanas centienus, it īpaši attiecībā uz to, lai piedāvātu drošus, uzticamus un vienkārši lietojamus produktus un pakalpojumus;

| 2. | atbilstīgi informē lietotājus par drošības apdraudējumiem, kas saistīti ar produktiem un pakalpojumiem, un par to, kā viņi var sevi aizsargāt; |
| --- | --- |

2.

atbilstīgi informē lietotājus par drošības apdraudējumiem, kas saistīti ar produktiem un pakalpojumiem, un par to, kā viņi var sevi aizsargāt;

| 3. | veikt visus atbilstīgos tehniskos un organizatoriskos pasākumus, lai nodrošinātu elektronisku sakaru tīklu un pakalpojumu nepārtrauktību, integritāti un konfidencialitāti; |
| --- | --- |

3.

veikt visus atbilstīgos tehniskos un organizatoriskos pasākumus, lai nodrošinātu elektronisku sakaru tīklu un pakalpojumu nepārtrauktību, integritāti un konfidencialitāti;

| 4. | turpināt darbu pie tīklu un informācijas drošības standartizēšanas, lai censtos rast saskaņotus un savstarpēji izmantojamus risinājumus; |
| --- | --- |

4.

turpināt darbu pie tīklu un informācijas drošības standartizēšanas, lai censtos rast saskaņotus un savstarpēji izmantojamus risinājumus;

| 5. | kopā ar dalībvalstīm piedalīties pasākumos, lai atbilstīgi reaģētu ārkārtas situācijās. |
| --- | --- |

5.

kopā ar dalībvalstīm piedalīties pasākumos, lai atbilstīgi reaģētu ārkārtas situācijās.

---

(1)  Komisija ierosina pievienot šeit vārdu “iespējams”.

---

II Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

| 29.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 321/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 321/5

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 321/02

| Lēmuma pieņemšanas datums | 30.10.2009. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 370/09 |
| Dalībvalsts | Somija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | St1 Oy: lle myönnetty biopolttoainetta koskeva verovapautus/Befrielse från accis på biobränsle som beviljats St1 Ab |
| Juridiskais pamats | Valtiovarainministeriön päätös N:o 27/502/2008 valmisteverotuslain 50 pykälän nojalla tehtyyn huojennushakemukseen/Finansministeriets beslut N:o 27/502/2008 om ansökan om undantag från skatteplikt enligt avdelning 50 i lagen on accis |
| Pasākuma veids | Individuāls atbalsts |
| Mērķis | Vides aizsardzība |
| Atbalsta forma | Nodokļu atlaide |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 2,69 milj. |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | 1.4.2009.–31.3.2011. |
| Tautsaimniecības nozares | Enerģētika |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Valtiovarainministeriö |
| PL 28 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| SUOMI/FINLAND |

Lēmuma pieņemšanas datums

30.10.2009.

Valsts atbalsta numurs

N 370/09

Dalībvalsts

Somija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

St1 Oy: lle myönnetty biopolttoainetta koskeva verovapautus/Befrielse från accis på biobränsle som beviljats St1 Ab

Juridiskais pamats

Valtiovarainministeriön päätös N:o 27/502/2008 valmisteverotuslain 50 pykälän nojalla tehtyyn huojennushakemukseen/Finansministeriets beslut N:o 27/502/2008 om ansökan om undantag från skatteplikt enligt avdelning 50 i lagen on accis

Pasākuma veids

Individuāls atbalsts

Mērķis

Vides aizsardzība

Atbalsta forma

Nodokļu atlaide

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 2,69 milj.

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

1.4.2009.–31.3.2011.

Tautsaimniecības nozares

Enerģētika

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Valtiovarainministeriö

PL 28

FI-00023 Valtioneuvosto

SUOMI/FINLAND

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 26.10.2009. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 522/09 |
| Dalībvalsts | Austrija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Verlängerung von N 75/07 — „Haftungsregelung für die Umstrukturierung von KMU in Österreich“ |
| Juridiskais pamats | Übernahme von Haftungen für die Tourismus- und Freizeitwirtschaft |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšana |
| Atbalsta forma | Garantija |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi EUR 4 milj.; Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 12 milj. |
| Atbalsta intensitāte | Pasākums nav uzskatāms par atbalstu |
| Atbalsta ilgums | 10.10.2009.–9.10.2012. |
| Tautsaimniecības nozares | Viesnīcas un restorāni (tūrisms), Visi pakalpojumi |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Österreichische Hotel- und Tourismusbank Gesellschaft m.b.H. Parkring 12 a |
| 1011 Wien |
| ÖSTERREICH |

Lēmuma pieņemšanas datums

26.10.2009.

Valsts atbalsta numurs

N 522/09

Dalībvalsts

Austrija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Verlängerung von N 75/07 — „Haftungsregelung für die Umstrukturierung von KMU in Österreich“

Juridiskais pamats

Übernahme von Haftungen für die Tourismus- und Freizeitwirtschaft

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšana

Atbalsta forma

Garantija

Budžets

Plānotie gada izdevumi EUR 4 milj.; Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 12 milj.

Atbalsta intensitāte

Pasākums nav uzskatāms par atbalstu

Atbalsta ilgums

10.10.2009.–9.10.2012.

Tautsaimniecības nozares

Viesnīcas un restorāni (tūrisms), Visi pakalpojumi

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Österreichische Hotel- und Tourismusbank Gesellschaft m.b.H. Parkring 12 a

1011 Wien

ÖSTERREICH

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 13.11.2009. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 523/09 |
| Dalībvalsts | Lietuva |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Amendment to Temporary Framework measure ‘Limited amounts of compatible aid’ (N 272/09) |
| Juridiskais pamats | Rural Development Programme for Lithuania 2007-2013 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms: LTL 345 808 974 |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | līdz 31.12.2010. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Ministry of Agriculture of the Republic of Lithuania |
| Gedimino av. 19 |
| LT-01103 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Lēmuma pieņemšanas datums

13.11.2009.

Valsts atbalsta numurs

N 523/09

Dalībvalsts

Lietuva

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Amendment to Temporary Framework measure ‘Limited amounts of compatible aid’ (N 272/09)

Juridiskais pamats

Rural Development Programme for Lithuania 2007-2013

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai

Atbalsta forma

Tiešā dotācija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms: LTL 345 808 974

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

līdz 31.12.2010.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Ministry of Agriculture of the Republic of Lithuania

Gedimino av. 19

LT-01103 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 17.11.2009. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 534/09 |
| Dalībvalsts | Austrija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Förderung von Maßnahmen der Umstrukturierung bei kleinen und mittleren Unternehmungen |
| Juridiskais pamats | Spezielle Richtlinien für die Förderung von Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšana |
| Atbalsta forma | Procentu subsīdija, Garantija, Aizdevums ar atvieglotiem nosacījumiem |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi EUR 1,2 milj.; Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 3,6 milj. |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | 10.10.2009.–9.10.2012. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Niederösterreich |
| Papildu informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

17.11.2009.

Valsts atbalsta numurs

N 534/09

Dalībvalsts

Austrija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Förderung von Maßnahmen der Umstrukturierung bei kleinen und mittleren Unternehmungen

Juridiskais pamats

Spezielle Richtlinien für die Förderung von Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšana

Atbalsta forma

Procentu subsīdija, Garantija, Aizdevums ar atvieglotiem nosacījumiem

Budžets

Plānotie gada izdevumi EUR 1,2 milj.; Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 3,6 milj.

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

10.10.2009.–9.10.2012.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Niederösterreich

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 17.11.2009. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 548/09 |
| Dalībvalsts | Austrija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Richtlinie für Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen für KMU in Burgenland |
| Juridiskais pamats | Richtlinien des Landes Burgenlandes über die Gewährung von Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen an kleine und mittlere Unternehmen |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšana, Grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšana |
| Atbalsta forma | Garantija, Aizdevums ar atvieglotiem nosacījumiem, Tiešā dotācija |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi EUR 1 milj.; Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 3 milj. |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | 10.10.2009.–9.10.2012. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Wirtschaftsservice Burgenland AG |
| Technologiezentrum |
| 7000 Eisenstadt |
| ÖSTERREICH |

Lēmuma pieņemšanas datums

17.11.2009.

Valsts atbalsta numurs

N 548/09

Dalībvalsts

Austrija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Richtlinie für Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen für KMU in Burgenland

Juridiskais pamats

Richtlinien des Landes Burgenlandes über die Gewährung von Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen an kleine und mittlere Unternehmen

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšana, Grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšana

Atbalsta forma

Garantija, Aizdevums ar atvieglotiem nosacījumiem, Tiešā dotācija

Budžets

Plānotie gada izdevumi EUR 1 milj.; Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 3 milj.

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

10.10.2009.–9.10.2012.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Wirtschaftsservice Burgenland AG

Technologiezentrum

7000 Eisenstadt

ÖSTERREICH

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

---

| 29.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 321/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 321/9

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5719 – Oaktree/SGD)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 321/03

Komisija 2009. gada 17. decembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32009M5719. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32009M5719. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 29.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 321/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 321/10

---

Euro maiņas kurss (1)

2009. gada 28. decembris

2009/C 321/04

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,4405 |
| JPY | Japānas jena | 131,86 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4429 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,90143 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,3965 |
| CHF | Šveices franks | 1,4888 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,3440 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 26,418 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 273,30 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7085 |
| PLN | Polijas zlots | 4,1610 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2020 |
| TRY | Turcijas lira | 2,1777 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6222 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5069 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 11,1713 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,0312 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0256 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 682,66 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 10,8203 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,8386 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3140 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 13 615,30 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,9409 |
| PHP | Filipīnu peso | 66,735 |
| RUB | Krievijas rublis | 42,7550 |
| THB | Taizemes bāts | 48,103 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,4994 |
| MXN | Meksikas peso | 18,4989 |
| INR | Indijas rūpija | 67,0850 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,4405

JPY

Japānas jena

131,86

DKK

Dānijas krona

7,4429

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,90143

SEK

Zviedrijas krona

10,3965

CHF

Šveices franks

1,4888

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,3440

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

26,418

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

273,30

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7085

PLN

Polijas zlots

4,1610

RON

Rumānijas leja

4,2020

TRY

Turcijas lira

2,1777

AUD

Austrālijas dolārs

1,6222

CAD

Kanādas dolārs

1,5069

HKD

Hongkongas dolārs

11,1713

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,0312

SGD

Singapūras dolārs

2,0256

KRW

Dienvidkorejas vona

1 682,66

ZAR

Dienvidāfrikas rands

10,8203

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,8386

HRK

Horvātijas kuna

7,3140

IDR

Indonēzijas rūpija

13 615,30

MYR

Malaizijas ringits

4,9409

PHP

Filipīnu peso

66,735

RUB

Krievijas rublis

42,7550

THB

Taizemes bāts

48,103

BRL

Brazīlijas reāls

2,4994

MXN

Meksikas peso

18,4989

INR

Indijas rūpija

67,0850

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 29.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 321/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 321/11

---

Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos savā 2007. gada 14. septembra 432. sanāksmē par lēmuma projektu Lietā COMP/38.710 – Bitumens Spānija

2009/C 321/05

| 1. | Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Eiropas Komisijas veiktajam faktu novērtējumam, ka tie kvalificējami kā vienošanās un/vai saskaņotas darbības EK līguma 81. panta nozīmē. |
| --- | --- |

1.

Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Eiropas Komisijas veiktajam faktu novērtējumam, ka tie kvalificējami kā vienošanās un/vai saskaņotas darbības EK līguma 81. panta nozīmē.

| 2. | Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Eiropas Komisijas novērtējumam par ražojumu un ģeogrāfisko teritoriju, ko šis kartelis ietekmē. |
| --- | --- |

2.

Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Eiropas Komisijas novērtējumam par ražojumu un ģeogrāfisko teritoriju, ko šis kartelis ietekmē.

| 3. | Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Eiropas Komisijas novērtējumam, ka šis kartelis ir atsevišķs un ilgstošs pārkāpums. |
| --- | --- |

3.

Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Eiropas Komisijas novērtējumam, ka šis kartelis ir atsevišķs un ilgstošs pārkāpums.

| 4. | Padomdevēja komitejas locekļi piekrīt Eiropas Komisijas novērtējumam, ka vienošanās un/vai saskaņotas darbības starp bitumena piegādātājiem Spānijā varēja ievērojami ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

4.

Padomdevēja komitejas locekļi piekrīt Eiropas Komisijas novērtējumam, ka vienošanās un/vai saskaņotas darbības starp bitumena piegādātājiem Spānijā varēja ievērojami ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| 5. | Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Eiropas Komisijas novērtējumam, ka Repsol un Cepsa kartelī bija galvenā loma. |
| --- | --- |

5.

Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Eiropas Komisijas novērtējumam, ka Repsol un Cepsa kartelī bija galvenā loma.

| 6. | Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Eiropas Komisijas novērtējumam, ka Nynäs un Petrogal mazākā mērā piedalījās dažās karteļa darbībās. |
| --- | --- |

6.

Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Eiropas Komisijas novērtējumam, ka Nynäs un Petrogal mazākā mērā piedalījās dažās karteļa darbībās.

| 7. | Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Eiropas Komisijas novērtējumam par iesniegumiem, kas veikti saskaņā ar 2002. gada Paziņojumu par iecietību. |
| --- | --- |

7.

Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Eiropas Komisijas novērtējumam par iesniegumiem, kas veikti saskaņā ar 2002. gada Paziņojumu par iecietību.

| 8. | Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Eiropas Komisijas novērtējumam par lēmuma projekta adresātiem, jo īpaši atsaucoties uz atbildības piedēvēšanu attiecīgo grupu mātessabiedrībām. |
| --- | --- |

8.

Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Eiropas Komisijas novērtējumam par lēmuma projekta adresātiem, jo īpaši atsaucoties uz atbildības piedēvēšanu attiecīgo grupu mātessabiedrībām.

| 9. | Padomdevējas komitejas locekļi iesaka atzinumu publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

9.

Padomdevējas komitejas locekļi iesaka atzinumu publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

---

| 29.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 321/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 321/12

---

Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos savā 2007. gada 28. septembra sanāksmē par lēmuma projektu Lietā COMP/38710 – Bitumens Spānija (2)

Ziņotājs: Latvija

2009/C 321/06

| 1. | Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai par naudas soda pamatapjomiem. |
| --- | --- |

1.

Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai par naudas soda pamatapjomiem.

| 2. | Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijas viedoklim par pamatsummas palielināšanu, lai pietiekamā mērā atturētu no pārkāpumiem. |
| --- | --- |

2.

Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijas viedoklim par pamatsummas palielināšanu, lai pietiekamā mērā atturētu no pārkāpumiem.

| 3. | Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai par naudas soda pamatsummas paaugstināšanu, jo pastāv atbildību pastiprinoši apstākļi. |
| --- | --- |

3.

Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai par naudas soda pamatsummas paaugstināšanu, jo pastāv atbildību pastiprinoši apstākļi.

| 4. | Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai par naudas soda pamatsummas samazināšanu, jo pastāv atbildību mīkstinoši apstākļi. |
| --- | --- |

4.

Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai par naudas soda pamatsummas samazināšanu, jo pastāv atbildību mīkstinoši apstākļi.

| 5. | Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijas viedoklim par naudas soda samazināšanu, pamatojoties uz 2002. gada Paziņojumu par iecietību. |
| --- | --- |

5.

Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijas viedoklim par naudas soda samazināšanu, pamatojoties uz 2002. gada Paziņojumu par iecietību.

| 6. | Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai par naudas soda galīgajiem apjomiem. |
| --- | --- |

6.

Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai par naudas soda galīgajiem apjomiem.

| 7. | Padomdevējas komitejas locekļi iesaka publicēt atzinumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

7.

Padomdevējas komitejas locekļi iesaka publicēt atzinumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

---

| 29.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 321/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 321/13

---

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums Lietā COMP/38710 – Bitumens Spānija

(Saskaņā ar 15. un 16. pantu Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā (2001/462/EK, EOTK) par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci – OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.)

2009/C 321/07

No lēmumprojekta minētajā lietā izriet šādi apsvērumi.

Izmeklēšanu šajā lietā uzsāka pēc tam, kad 2002. gada 20. jūnijāBP iesniedza pieteikumu par atbrīvojumu no naudas soda atbilstīgi Komisijas paziņojumam par atbrīvojumu no naudas soda un naudas soda samazināšanu karteļu gadījumos (Paziņojums par iecietību) (1). Pieteikumā minēta iespējama pret konkurenci vērsta rīcība bitumena ražošanas nozarē Nīderlandē, Beļģijā un Spānijā (2). Komisija 2002. gada 19. jūlijā piešķīra BP nosacītu atbrīvojumu.

Nepieteiktas pārbaudes BP España S.A., Composán Construcción S.A., Nynäs Petróleo S.A., Petrogal Española S.A., Petrogal S.A., Galp Energia, SGPS S.A., Productos Asfálticos S.A., Probisa Tecnología y Construccíon S.A. un Repsol YFP Lubricantes y Especialidades S.A. telpās tika veiktas 2002. gada 1. un 2. oktobrī.

Pēc tam Repsol un Proas ar (...) datētās vēstulēs (3) lūdza piemērot iecietības režīmu saskaņā ar Paziņojumu par iecietību, attiecīgie Komisijas dienesti informēja tos par nodomu piemērot samazinātu naudas sodu Paziņojuma par iecietību 23. punktā noteiktajās robežās.

Komisija 2006. gada 22. augustā pieņēma iebildumu izklāstu, ko adresēja 13 juridiskām personām, kas pieder pieciem dažādiem uzņēmumiem (Repsol, Proas, BP, Nynäs un Petrogal). Iebildumu izklāstā Komisija izteica provizorisku secinājumu, ka laika posmā no vismaz 1991. gada 1. marta līdz 2002. gada 1. oktobrim attiecīgie uzņēmumi piedalījās vienotā, sarežģītā un ilgstošā EK līguma 81. panta 1. punkta pārkāpumā, un paziņoja, ka tā plāno pieņemt lēmumu par pārkāpumu un uzlikt naudas sodus. Saskaņā ar Komisijas informāciju puses ir vienojušās par tirgus kvotām, apjomu un klientu sadali un apmainījušās ar konfidenciālu informāciju, izveidojušas kompensāciju mehānismu un vienojušās par cenām. Kartelis aptvēra Spānijas teritoriju, izņemot Kanāriju salas. Turklāt iebildumu izklāstā Komisija izteica provizorisku secinājumu, ka BP nav ievērojis Paziņojumā par iecietību minētās saistības un ka galīgais lēmums par to, vai Komisija BP piešķirs atbrīvojumu no naudas soda, tiks pieņemts galīgajā lēmumā.

Uzņēmumi Proas, Petrogal un Nynäs lūdza pagarināt atbildes uz iebildumu izklāstu iesniegšanas termiņu. Tā kā es daļēji apmierināju Proas, un Nynäs lūgumus, es noraidīju Petrogal lūgumu, jo uzņēmums nevarēja to pienācīgi pamatot. Visi ieinteresētie uzņēmumi savlaicīgi atbildēja.

Iebildumu izklāsta adresātiem tika sniegta piekļuve lietai CD-ROM formātā. Mutiskie paziņojumi un Komisijai iesniegtie dokumenti Paziņojuma par iecietību kontekstā bija pieejami Komisijas telpās.

Petrogal un Nynäs lūdza turpmāku piekļuvi nepieejamiem lietas dokumentiem, kas attiecas uz līdzīgiem produktiem/ blakusproduktiem un/vai citiem ģeogrāfiskiem tirgiem, kas nebija iebildumu izklāstā minēto iebildumu daļa.

Pēc manām domām, piekļuve lietai ir instruments, lai nodrošinātu puses tiesības uz aizsardzību, kas ir pilnībā atbilstīgas, un tādēļ attiecas tikai uz informāciju, kas saistīta ar faktiskiem un tiesiskiem apstākļiem, kas iekļauti iebildumu izklāstā, uz kuru Komisija balstīja savus iebildumus. Pārbaudot Petrogal un Nynäs lūgumus, es secināju, ka pieprasītie dokumenti bija objektīvi nesaistīti ar iebildumu izklāstā minētajiem pieņēmumiem un tiesību aktiem un, attiecīgi, piekļuve šiem dokumentiem nebija nepieciešama, lai uzņēmumi varētu izmantot savas aizstāvības tiesības.

Turklāt Nynäs sūdzējās par praktisko procedūru, saskaņā ar kuru tika dota piekļuve lietas materiāliem Komisijas telpās, un uzņēmums apgalvoja, ka procedūra traucē izmantot savas aizstāvības tiesības. Konkrēti, Nynäs apgalvoja, ka nopratināšanas protokoli bija neprecīzi, kuros daļas bija izlaistas, un tādēļ tie uzskatāmi par neuzticamiem.

Savā 2006. gada 31. oktobra vēstulē es informēju uzņēmumu Nynäs, ka, manuprāt, piekļuve lietai Komisijas telpās īpaši klasificētiem dokumentiem, ko iesnieguši iecietības pieteikuma iesniedzēji, ļāva aizsargāt to likumīgās intereses, tajā pašā laikā nodrošinot Nynäs tiesības tikt uzklausītam. Attiecībā uz iespējami neprecīzajiem protokoliem es īpaši pievērsu uzmanību faktam, ka uzņēmumam Nynäs vēlāk tika nodrošināta piekļuve oriģinālajiem ierakstiem un tādēļ jautājums ir savlaicīgi atrisināts. Attiecīgi es secināju, ka piekļuves režīms nav traucējis Nynäs tiesības uz aizstāvību.

Pēc ieinteresēto pušu pieprasījuma notika mutiska uzklausīšana saskaņā ar Komisijas 2006. gada 12. decembra Regulas (EK) Nr. 773/2004 12. pantu. Visi iebildumu izklāsta adresāti, izņemot Cepsa, Repsol YFP S.A. un Repsol Petróleo S.A., piedalījās uzklausīšanā.

Ņemot vērā rakstiskās atbildes uz iebildumu izklāstu un uzstāšanās mutiskās uzklausīšanas laikā, uzņēmumam Petrogal saīsināts iebildumu izklāstā norādītais laikposms, kurā tas piedalījies pārkāpumā. Turklāt pēc turpmākām uzņēmuma BP atbildēm uz iebildumu izklāstu Komisija secināja, ka BP ir ievērojis Paziņojumā par iecietību minētās saistības un tādējādi ir izpildījis prasības, lai būtu atbrīvots no naudas soda, kas citādi tam būtu piemērots.

Manuprāt, lēmuma projekts attiecas tikai uz iebildumiem, attiecībā uz kuriem pusēm tika dota iespēja paust savu viedokli.

Es uzskatu, ka šajā gadījumā visu procesa dalībnieku tiesības tikt uzklausītiem ir ievērotas.

Briselē, 2007. gada 20. septembrī

Serge DURANDE

---

(1)  OV C 45, 19.2.2002., 3. lpp.

1

(2)  Sākotnēji iespējamās pret konkurenci vērstās darbības tika kopīgi izmeklētas. Tomēr izmeklēšanas laikā kļuva skaidrs, ka darbības trijās minētajās dalībvalstīs nav objektīvi saistītas, un izmeklēšana tika sadalīta trīs dažādās lietās.

2

(3)  2.8.2006. (kļūdu labojums – 9.6.2009.)

3

---

| 29.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 321/15 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 321/15

---

Komisijas Lēmuma kopsavilkums

(2007. gada 3. oktobris)

par izmeklēšanas procedūru saskaņā ar EK līguma 81. pantu

(Lieta COMP/38710 – Bitumens Spānija)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2007) 4441 galīgā redakcija)

(Autentisks ir tikai teksts angļu un spāņu valodā)

2009/C 321/08

Komisija 2007. gada 3. oktobrī pieņēma lēmumu par izmeklēšanas procedūru saskaņā ar EK līguma 81. pantu. Atbilstoši 30. panta noteikumiem Padomes Regulā (EK) Nr. 1/2003
   (1)
  Komisija ar šo publicē uzņēmumu nosaukumus un lēmuma galveno saturu, tostarp visus uzliktos sodus, ņemot vērā uzņēmumu likumīgās intereses to komercnoslēpumu aizsargāšanā. Lēmuma pilnā teksta nekonfidenciāla versija lietas autentiskajās valodās ir pieejama Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

1.   IEVADS

| (1) | Ar šo lēmumu pieciem uzņēmumiem tiek uzliks naudas sods par līguma 81. panta pārkāpumu. Šie uzņēmumi no 1991. gada līdz 2002. gadam bija savstarpēji vienojušies saskaņot “iespiešanās” bitumena cenas Spānijas tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Ar šo lēmumu pieciem uzņēmumiem tiek uzliks naudas sods par līguma 81. panta pārkāpumu. Šie uzņēmumi no 1991. gada līdz 2002. gadam bija savstarpēji vienojušies saskaņot “iespiešanās” bitumena cenas Spānijas tirgū.

2.   LIETAS APRAKSTS

2.1.   Pārkāpuma kopsavilkums

| (2) | Lēmuma adresāti piedalījās vienotā un ilgstošā līguma 81. panta pārkāpumā, kas izpaudās kā tirgus sadalīšana un cenu saskaņošana “iespiešanās” bitumena tirgū. Pārkāpums būtībā ir ļoti nopietnu līguma 81. panta pārkāpumu. |
| --- | --- |

(2)

Lēmuma adresāti piedalījās vienotā un ilgstošā līguma 81. panta pārkāpumā, kas izpaudās kā tirgus sadalīšana un cenu saskaņošana “iespiešanās” bitumena tirgū. Pārkāpums būtībā ir ļoti nopietnu līguma 81. panta pārkāpumu.

| (3) | Pārkāpums sākās vismaz 1991. gada martā un ilga vismaz līdz 2002. gada oktobrim. Tas aptvēra Spānijas teritoriju, izņemot Kanāriju salas. |
| --- | --- |

(3)

Pārkāpums sākās vismaz 1991. gada martā un ilga vismaz līdz 2002. gada oktobrim. Tas aptvēra Spānijas teritoriju, izņemot Kanāriju salas.

| (4) | Spānijas tirgū “iespiešanās” bitumena vērtība 2001. gadā (pārkāpuma pēdējā pilnā gadā) bija aptuveni 286 miljoni euro. |
| --- | --- |

(4)

Spānijas tirgū “iespiešanās” bitumena vērtība 2001. gadā (pārkāpuma pēdējā pilnā gadā) bija aptuveni 286 miljoni euro.

| (5) | Lēmums attiecas uz šādiem uzņēmumiem (pieci uzņēmumi, 13 juridiskās personas) – Repsol, Proas-Cepsa, British Petroleum (“BP”), Nynäs un Petrogal-Galp. Pārkāpuma izdarīšanas laikā šie uzņēmumi kopā kontrolēja 90 % “iespiešanās” bitumena tirgus Spānijā. |
| --- | --- |

(5)

Lēmums attiecas uz šādiem uzņēmumiem (pieci uzņēmumi, 13 juridiskās personas) – Repsol, Proas-Cepsa, British Petroleum (“BP”), Nynäs un Petrogal-Galp. Pārkāpuma izdarīšanas laikā šie uzņēmumi kopā kontrolēja 90 % “iespiešanās” bitumena tirgus Spānijā.

| (6) | Bitumens ir blakusprodukts, kas rodas, pārtvaicējot naftu. Aptuveni 85 % no ES ražotā bitumena izmanto ceļu būvē kā adhezīvu asfalta ražošanā, kad tas satur kopā akmeņus. Atlikušos 15 % izmanto citās būvniecības jomās, piemēram, tādām rūpnieciskām vajadzībām kā jumtu segumi. Aptuveni 80 % bitumena, ko izmanto ceļu būvniecībā, pēc tam nepārstrādā: tas ir tā saucamais “iespiešanās bitumens”. Atlikušos 20 % bitumena, ko izmanto ceļu būvniecībā, veido bitumens, kuru pēc tam pārstrādā – tās ir bitumena emulsijas un modificēts bitumens. Lēmums attiecas uz “iespiešanās bitumenu”, tas ir, ceļu būvniecībā izmantojamo bitumenu, kuru pēc tam nepārstrādā. |
| --- | --- |

(6)

Bitumens ir blakusprodukts, kas rodas, pārtvaicējot naftu. Aptuveni 85 % no ES ražotā bitumena izmanto ceļu būvē kā adhezīvu asfalta ražošanā, kad tas satur kopā akmeņus. Atlikušos 15 % izmanto citās būvniecības jomās, piemēram, tādām rūpnieciskām vajadzībām kā jumtu segumi. Aptuveni 80 % bitumena, ko izmanto ceļu būvniecībā, pēc tam nepārstrādā: tas ir tā saucamais “iespiešanās bitumens”. Atlikušos 20 % bitumena, ko izmanto ceļu būvniecībā, veido bitumens, kuru pēc tam pārstrādā – tās ir bitumena emulsijas un modificēts bitumens. Lēmums attiecas uz “iespiešanās bitumenu”, tas ir, ceļu būvniecībā izmantojamo bitumenu, kuru pēc tam nepārstrādā.

| (7) | Lēmuma adresāti dažāda mērā piedalījās kartelī, kura ietvaros tie:






  — | noteica tirgus kvotas, |
| --- | --- | --- |

(7)

Lēmuma adresāti dažāda mērā piedalījās kartelī, kura ietvaros tie:

—

noteica tirgus kvotas,

| — | pamatojoties uz tirgus kvotām, katram karteļa dalībniekam piešķīra apjomus un pircējus, |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz tirgus kvotām, katram karteļa dalībniekam piešķīra apjomus un pircējus,

| — | uzraudzīja tirgus kvotu ievērošanu un pircēju sadalījuma vienošanās un tādējādi apmainījās ar konfidenciālu informāciju, |
| --- | --- |

—

uzraudzīja tirgus kvotu ievērošanu un pircēju sadalījuma vienošanās un tādējādi apmainījās ar konfidenciālu informāciju,

| — | izveidoja kompensāciju mehānismu, lai labotu novirzes no tirgus kvotu sadalījuma pircēju un sadalījuma vienošanās, |
| --- | --- |

—

izveidoja kompensāciju mehānismu, lai labotu novirzes no tirgus kvotu sadalījuma pircēju un sadalījuma vienošanās,

| — | vienojās par bitumena cenu maiņu un jaunu cenu ieviešanas brīdi. |
| --- | --- |

—

vienojās par bitumena cenu maiņu un jaunu cenu ieviešanas brīdi.

| (8) | Cenas koordinēja, lai ievērotu vienošanos par tirgus sadalījumu, jo tas nodrošināja, ka dažādu piegādātāju cenu atšķirības neietekmēs pārdošanas apjoma un pircēju sadalījumu. |
| --- | --- |

(8)

Cenas koordinēja, lai ievērotu vienošanos par tirgus sadalījumu, jo tas nodrošināja, ka dažādu piegādātāju cenu atšķirības neietekmēs pārdošanas apjoma un pircēju sadalījumu.

| (9) | Apspriedes par tirgus sadalījumu un cenu izmaiņām tika rīkotas ap tā saukto “asfalta galdu”, kur karteļa dalībnieki piedalījās divpusējās vai daudzpusējās sarunās. |
| --- | --- |

(9)

Apspriedes par tirgus sadalījumu un cenu izmaiņām tika rīkotas ap tā saukto “asfalta galdu”, kur karteļa dalībnieki piedalījās divpusējās vai daudzpusējās sarunās.

| (10) | Apspriedes par tirgus sadalījumu tika rīkotas katru gadu, lai novērtētu un sadalītu tirgu nākošajam gadam. Dokumentu, kurš tika sagatavots pēc sarunām pie “asfalta galda” un atspoguļoja vienošanos par tirgus sadalījumu, katram dalībniekam piešķirot tirgus daļas un pircējus, tika saukts par “PTT” jeb “Petete”. |
| --- | --- |

(10)

Apspriedes par tirgus sadalījumu tika rīkotas katru gadu, lai novērtētu un sadalītu tirgu nākošajam gadam. Dokumentu, kurš tika sagatavots pēc sarunām pie “asfalta galda” un atspoguļoja vienošanos par tirgus sadalījumu, katram dalībniekam piešķirot tirgus daļas un pircējus, tika saukts par “PTT” jeb “Petete”.

| (11) | Par cenu izmaiņām un to īstenošanas brīdi parasti vienojās uzņēmumi Repsol un Proas, kas par pieņemtajiem lēmumiem informēja pārējos karteļa dalībniekus. |
| --- | --- |

(11)

Par cenu izmaiņām un to īstenošanas brīdi parasti vienojās uzņēmumi Repsol un Proas, kas par pieņemtajiem lēmumiem informēja pārējos karteļa dalībniekus.

2.2.   Adresāti un pārkāpuma ilgums

| (12) | Lēmuma adresāti un to līdzdalības ilgums pārkāpumā bija šādi:







  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A. (Rylesa): | 1991. gada 1. marts–2002. gada 1. oktobris |
| --- | --- | --- |
| Repsol Petróleo S.A.: | 1991. gada 1. marts–2002. gada 1. oktobris |
| Repsol YPF S.A.: | 1991. gada 1. marts–2002. gada 1. oktobris |
| Productos Asfálticos S.A. (Proas): | 1991. gada 1. marts–2002. gada 1. oktobris |
| Compañía Española de Petróleos S.A. (CEPSA): | 1991. gada 1. marts–2002. gada 1. oktobris |
| BP Oil España S.A.: | 1991. gada 1. augusts–2002. gada 20. jūnijs |
| BP España S.A.: | 1991. gada 1. augusts–2002. gada 20. jūnijs |
| BP plc: | 1991. gada 1. augusts–2002. gada 20. jūnijs |
| Nynäs Petróleo S.A.: | 1991. gada 1. marts–2002. gada 1. oktobris |
| AB Nynäs Petroleum: | 1991. gada 22. maijs–2002. gada 1. oktobris |
| Galp Energia España S.A.: | 1995. gada 31. janvāris–2002. gada 1. oktobris |
| Petróleos de Portugal S.A.: | 1995. gada 31. janvāris–2002. gada 1. oktobris |
| Galp Energia, SGPS, S.A.: | 1999. gada 22. aprīlis–2002. gada 1. oktobris |

(12)

Lēmuma adresāti un to līdzdalības ilgums pārkāpumā bija šādi:

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A. (Rylesa):

1991. gada 1. marts–2002. gada 1. oktobris

Repsol Petróleo S.A.:

1991. gada 1. marts–2002. gada 1. oktobris

Repsol YPF S.A.:

1991. gada 1. marts–2002. gada 1. oktobris

Productos Asfálticos S.A. (Proas):

1991. gada 1. marts–2002. gada 1. oktobris

Compañía Española de Petróleos S.A. (CEPSA):

1991. gada 1. marts–2002. gada 1. oktobris

BP Oil España S.A.:

1991. gada 1. augusts–2002. gada 20. jūnijs

BP España S.A.:

1991. gada 1. augusts–2002. gada 20. jūnijs

BP plc:

1991. gada 1. augusts–2002. gada 20. jūnijs

Nynäs Petróleo S.A.:

1991. gada 1. marts–2002. gada 1. oktobris

AB Nynäs Petroleum:

1991. gada 22. maijs–2002. gada 1. oktobris

Galp Energia España S.A.:

1995. gada 31. janvāris–2002. gada 1. oktobris

Petróleos de Portugal S.A.:

1995. gada 31. janvāris–2002. gada 1. oktobris

Galp Energia, SGPS, S.A.:

1999. gada 22. aprīlis–2002. gada 1. oktobris

2.3.   Aizsardzības pasākumi

2.3.1.   Naudas soda pamatsumma

2.3.1.1.   Pārkāpuma smagums

| (13) | Pārkāpums attiecas uz vienu dalībvalsti, kas tomēr veido lielu iekšējā tirgus daļu. Lai gan nav iespējams noteikt faktisko pārkāpuma ietekmi uz tirgu, pārkāpumu pēc būtības uzskata par ļoti nopietnu. |
| --- | --- |

(13)

Pārkāpums attiecas uz vienu dalībvalsti, kas tomēr veido lielu iekšējā tirgus daļu. Lai gan nav iespējams noteikt faktisko pārkāpuma ietekmi uz tirgu, pārkāpumu pēc būtības uzskata par ļoti nopietnu.

2.3.1.2.   Atšķirīga attieksme

| (14) | Ņemot vērā atsevišķu karteļa dalībnieku apgrozījuma būtiskās atšķirības Spānijas bitumena tirgū, uzņēmumus iedala grupās, lai ņemtu vērā katra uzņēmuma reālo ekonomisko spēju kropļot konkurenci. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā atsevišķu karteļa dalībnieku apgrozījuma būtiskās atšķirības Spānijas bitumena tirgū, uzņēmumus iedala grupās, lai ņemtu vērā katra uzņēmuma reālo ekonomisko spēju kropļot konkurenci.

| (15) | Tādēļ uzņēmumi ir sadalīti trijās kategorijās, ņemot vērā to bitumena tirgus daļu (kas balstās uz pārdotās produkcijas vērtību) Spānijā 2001. gadā, kas bija pēdējais pilnais pārkāpuma gads. |
| --- | --- |

(15)

Tādēļ uzņēmumi ir sadalīti trijās kategorijās, ņemot vērā to bitumena tirgus daļu (kas balstās uz pārdotās produkcijas vērtību) Spānijā 2001. gadā, kas bija pēdējais pilnais pārkāpuma gads.

2.3.1.3.   Pietiekama preventīva ietekme

| (16) | Lai noteiktu naudas sodu tādā apmērā, kas būtu pietiekami preventīvs, naudas sodiem tiek piemērots reizināšanas koeficients BP (1,8) un Repsol (1,2), ņemot vērā šo uzņēmumu lielumu. |
| --- | --- |

(16)

Lai noteiktu naudas sodu tādā apmērā, kas būtu pietiekami preventīvs, naudas sodiem tiek piemērots reizināšanas koeficients BP (1,8) un Repsol (1,2), ņemot vērā šo uzņēmumu lielumu.

2.3.1.4.   Ilgums

| (17) | Naudas sods tiek palielināts par attiecīgu procentu atkarībā no katras minētās juridiskās personas dalības pārkāpumā ilguma. |
| --- | --- |

(17)

Naudas sods tiek palielināts par attiecīgu procentu atkarībā no katras minētās juridiskās personas dalības pārkāpumā ilguma.

2.3.2.   Vainu pastiprinoši apstākļi – līdera loma

| (18) | Uzņēmumi Repsol un Proas bija ievērojami karteļa virzītāji un bija tā līderi. Šis apstāklis pamato uzliktās naudas soda pamatsummas paaugstināšanu par 30 % abiem minētajiem uzņēmumiem līderības dēļ. |
| --- | --- |

(18)

Uzņēmumi Repsol un Proas bija ievērojami karteļa virzītāji un bija tā līderi. Šis apstāklis pamato uzliktās naudas soda pamatsummas paaugstināšanu par 30 % abiem minētajiem uzņēmumiem līderības dēļ.

2.3.3.   Atbildību mīkstinoši apstākļi – ierobežota dalība dažos pārkāpuma aspektos

| (19) | Uzņēmumi Nynäs un Petrogal apgalvoja, ka uz tiem attiecas atbildību mīkstinoši apstākļi, jo tie pasīvi sekojuši pārkāpuma līderiem. Lēmumā šis apgalvojums ir noraidīts, jo faktiski šie uzņēmumi katru gadu piedalījās apspriedēs par tirgus sadalījumu nākošajam gadam. Tomēr lēmumā uzņēmumiem Nynäs un Petrogal ir piemērots par 10 % mazāks naudas sods, jo dažos pārkāpuma aspektos, proti, uzraudzībā, kompensācijas mehānisma piemērošanā un cenu saskaņošanā, minētie uzņēmumi piedalījās mazāk regulāri un aktīvi nekā pārējie dalībnieki. |
| --- | --- |

(19)

Uzņēmumi Nynäs un Petrogal apgalvoja, ka uz tiem attiecas atbildību mīkstinoši apstākļi, jo tie pasīvi sekojuši pārkāpuma līderiem. Lēmumā šis apgalvojums ir noraidīts, jo faktiski šie uzņēmumi katru gadu piedalījās apspriedēs par tirgus sadalījumu nākošajam gadam. Tomēr lēmumā uzņēmumiem Nynäs un Petrogal ir piemērots par 10 % mazāks naudas sods, jo dažos pārkāpuma aspektos, proti, uzraudzībā, kompensācijas mehānisma piemērošanā un cenu saskaņošanā, minētie uzņēmumi piedalījās mazāk regulāri un aktīvi nekā pārējie dalībnieki.

2.3.4.   Apgrozījuma 10 % robežas piemērošana

| (20) | Regulas Nr. 1/2003 23. panta 2. punktā minēto augstāko pieļaujamo robežu 10 % apmērā no pasaulē gūtā apgrozījuma vajadzības gadījumā piemēroja aprēķinātajiem naudas sodiem. |
| --- | --- |

(20)

Regulas Nr. 1/2003 23. panta 2. punktā minēto augstāko pieļaujamo robežu 10 % apmērā no pasaulē gūtā apgrozījuma vajadzības gadījumā piemēroja aprēķinātajiem naudas sodiem.

2.3.5.   2002. gada Paziņojuma par iecietību piemērošana

2.3.5.1.   Atbrīvojums no naudas soda

| (21) | Šo lietu uzsāka, pamatojoties uz BP pieteikumu par atbrīvojumu no naudas soda saskaņā ar Paziņojumu par iecietību (2). Turklāt BP adresētajā iebildumu izklāstā Komisija provizoriski secināja, ka BP nav ievērojis Paziņojumā par iecietību 11. panta a) punktā minētās sadarbības saistības un ka galīgais lēmums par to, vai Komisija BP piešķirs atbrīvojumu no naudas soda, tiks pieņemts galīgajā lēmumā. |
| --- | --- |

(21)

Šo lietu uzsāka, pamatojoties uz BP pieteikumu par atbrīvojumu no naudas soda saskaņā ar Paziņojumu par iecietību (2). Turklāt BP adresētajā iebildumu izklāstā Komisija provizoriski secināja, ka BP nav ievērojis Paziņojumā par iecietību 11. panta a) punktā minētās sadarbības saistības un ka galīgais lēmums par to, vai Komisija BP piešķirs atbrīvojumu no naudas soda, tiks pieņemts galīgajā lēmumā.

| (22) | Ņemot vērā lietas apstākļus, lēmumā pausts secinājums, ka uzņēmums BP patiesi, pilnībā, nepārtraukti un nekavējoties sadarbojās visa administratīvā procesa laikā un nodrošināja Komisiju ar visiem tās rīcībā esošajiem pierādījumiem, tādējādi izpildot Paziņojuma par iecietību 11. panta a) punkta noteikumus. BP arī izpildīja Paziņojuma par iecietību 11. panta b) punkta un c) punkta noteikumus, jo uzņēmums pārtrauca savu dalību pārkāpumā pirms pierādījumu iesniegšanas saskaņā ar Paziņojuma par iecietību 8. panta a) punktu un neveica pasākumus, lai piespiestu citus uzņēmumus piedalīties pārkāpumā. |
| --- | --- |

(22)

Ņemot vērā lietas apstākļus, lēmumā pausts secinājums, ka uzņēmums BP patiesi, pilnībā, nepārtraukti un nekavējoties sadarbojās visa administratīvā procesa laikā un nodrošināja Komisiju ar visiem tās rīcībā esošajiem pierādījumiem, tādējādi izpildot Paziņojuma par iecietību 11. panta a) punkta noteikumus. BP arī izpildīja Paziņojuma par iecietību 11. panta b) punkta un c) punkta noteikumus, jo uzņēmums pārtrauca savu dalību pārkāpumā pirms pierādījumu iesniegšanas saskaņā ar Paziņojuma par iecietību 8. panta a) punktu un neveica pasākumus, lai piespiestu citus uzņēmumus piedalīties pārkāpumā.

| (23) | Tādēļ lēmumā atzīts, ka uzņēmums BP ir ievērojis visas Paziņojuma par iecietību 11. punktā minētās saistības un tādējādi ir izpildījis prasības, lai būtu atbrīvots no naudas soda, kas citādi tam būtu piemērots. |
| --- | --- |

(23)

Tādēļ lēmumā atzīts, ka uzņēmums BP ir ievērojis visas Paziņojuma par iecietību 11. punktā minētās saistības un tādējādi ir izpildījis prasības, lai būtu atbrīvots no naudas soda, kas citādi tam būtu piemērots.

2.3.5.2.   Naudas soda samazināšana

| (24) | Uzņēmumi Repsol un Proas aizpildīja pieteikumu par naudas soda samazināšanu saskaņā ar Paziņojumu par iecietību. Komisija piekrita naudas sodu šiem uzņēmumiem attiecīgi samazināt par 40 % un 25 %. Šo procentuālo samazinājumu aprēķināja, ņemot vērā, ka šie uzņēmumi: i) sniedza ievērojamu pievienoto vērtību, bet ii) sadarbojās tikai procedūras vēlākā posmā un tikai pēc Komisijas detalizētiem informācijas pieprasījumiem. |
| --- | --- |

(24)

Uzņēmumi Repsol un Proas aizpildīja pieteikumu par naudas soda samazināšanu saskaņā ar Paziņojumu par iecietību. Komisija piekrita naudas sodu šiem uzņēmumiem attiecīgi samazināt par 40 % un 25 %. Šo procentuālo samazinājumu aprēķināja, ņemot vērā, ka šie uzņēmumi: i) sniedza ievērojamu pievienoto vērtību, bet ii) sadarbojās tikai procedūras vēlākā posmā un tikai pēc Komisijas detalizētiem informācijas pieprasījumiem.

3.   LĒMUMS

| (25) | Turpmāk minētie uzņēmumi pārkāpa līguma 81. pantu, norādītajos periodos piedaloties vairākos nolīgumos un saskaņotās darbībās “iespiešanās” bitumena tirgū Spānijas teritorijā, izņemot Kanāriju salas. Uzņēmumi sadalīja tirgu savā starpā un vienojās par cenām.

  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. un Repsol YPF S.A. – no 1991. gada 1. marta līdz 2002. gada 1. oktobrim;

  Productos Asfálticos S.A. un Compañía Española de Petróleos S.A. – no 1991. gada 1. marta līdz 2002. gada 1. oktobrim;

  BP Oil España S.A., BP España S.A. un BP plc – no 1991. gada 1. augusta līdz 2002. gada 20. jūnijam;

  Nynäs Petróleo S.A. – no 1991. gada 1. marta līdz 2002. gada 1.oktobrim; AB Nynäs Petroleum – no 1991. gada 22. maija līdz 2002. gada 1. oktobrim;

  Galp Energia España S.A. un Petróleos de Portugal S.A. – no 1995. gada 31. janvāra līdz 2002. gada 1. oktobrim; Galp Energia, SGPS, S.A. – no 1999. gada 22. aprīļa līdz 2002. gada 1. oktobrim. |
| --- | --- |

(25)

Turpmāk minētie uzņēmumi pārkāpa līguma 81. pantu, norādītajos periodos piedaloties vairākos nolīgumos un saskaņotās darbībās “iespiešanās” bitumena tirgū Spānijas teritorijā, izņemot Kanāriju salas. Uzņēmumi sadalīja tirgu savā starpā un vienojās par cenām.

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. un Repsol YPF S.A. – no 1991. gada 1. marta līdz 2002. gada 1. oktobrim;

Productos Asfálticos S.A. un Compañía Española de Petróleos S.A. – no 1991. gada 1. marta līdz 2002. gada 1. oktobrim;

BP Oil España S.A., BP España S.A. un BP plc – no 1991. gada 1. augusta līdz 2002. gada 20. jūnijam;

Nynäs Petróleo S.A. – no 1991. gada 1. marta līdz 2002. gada 1.oktobrim; AB Nynäs Petroleum – no 1991. gada 22. maija līdz 2002. gada 1. oktobrim;

Galp Energia España S.A. un Petróleos de Portugal S.A. – no 1995. gada 31. janvāra līdz 2002. gada 1. oktobrim; Galp Energia, SGPS, S.A. – no 1999. gada 22. aprīļa līdz 2002. gada 1. oktobrim.

| (26) | Par pārkāpumiem tiek uzlikti šādi naudas sodi:

  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. un Repsol YPF S.A. – solidāri atbildīgi par EUR 80 496 000 samaksu;

  Productos Asfálticos S.A. un Compañía Española de Petróleos S.A. – solidāri atbildīgi par EUR 83 850 000 samaksu;

  BP Oil España S.A., BP España S.A. un BP plc – solidāri atbildīgi par EUR 0 samaksu;

  Nynäs Petróleo S.A. – EUR 10 642 500; no kuriem AB Nynäs Petroleum solidāri atbildīgs par EUR 10 395 000 samaksu; kā arī

  Galp Energia España S.A. un Petróleos de Portugal S.A. – solidāri atbildīgi par EUR 8 662 500 samaksu; no kuriem Galp Energia, SGPS, S.A. – solidāri atbildīgs par EUR 6 435 000 samaksu. |
| --- | --- |

(26)

Par pārkāpumiem tiek uzlikti šādi naudas sodi:

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. un Repsol YPF S.A. – solidāri atbildīgi par EUR 80 496 000 samaksu;

Productos Asfálticos S.A. un Compañía Española de Petróleos S.A. – solidāri atbildīgi par EUR 83 850 000 samaksu;

BP Oil España S.A., BP España S.A. un BP plc – solidāri atbildīgi par EUR 0 samaksu;

Nynäs Petróleo S.A. – EUR 10 642 500; no kuriem AB Nynäs Petroleum solidāri atbildīgs par EUR 10 395 000 samaksu; kā arī

Galp Energia España S.A. un Petróleos de Portugal S.A. – solidāri atbildīgi par EUR 8 662 500 samaksu; no kuriem Galp Energia, SGPS, S.A. – solidāri atbildīgs par EUR 6 435 000 samaksu.

| (27) | Iepriekš minētajiem uzņēmumiem nekavējoties jāpārtrauc pārkāpums, ja vien tas jau nav izdarīts, kā arī jāatturas no jebkuras lēmumā minētās rīcības vai darbības atkārtošanas un no tādas rīcības vai darbības atkārtošanas, kam ir tāds pats vai līdzīgs mērķis vai sekas. |
| --- | --- |

(27)

Iepriekš minētajiem uzņēmumiem nekavējoties jāpārtrauc pārkāpums, ja vien tas jau nav izdarīts, kā arī jāatturas no jebkuras lēmumā minētās rīcības vai darbības atkārtošanas un no tādas rīcības vai darbības atkārtošanas, kam ir tāds pats vai līdzīgs mērķis vai sekas.

---

(1)  OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp.

(2)  OV C 45, 19.2.2002., 3. lpp.

---

| 29.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 321/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 321/18

---

Komisijas paziņojums saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/42/EK īstenošanu par dalībvalstu tiesību aktu par mašīnām, un ar kuru groza Direktīvu 95/16/EK (pārstrādāšana)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar direktīvu)

2009/C 321/09

| ESO (2) | Saskaņotā standarta numurs un nosaukums
  (un atsauces dokuments) | Pirmā publikācija OV | Aizstātā standarta numurs | Aizstātā standarta atbilstības prezumpcijas beigu datums
  1. piezīme |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 1501-1:1998 + A2:2009
  Atkritumu savācēji un tiem pievienotās pacēlājierīces – Vispārējās prasības un drošības prasības – 1. daļa: Atkritumu savācēji ar iekraušanu no aizmugures | Šī ir pirmā publikācija | | |
| CEN | EN 1501-2:2005 + A1:2009
  Atkritumu vākšanas mašīnas un attiecīgās pacēlājierīces – Vispārīgās prasības un drošības prasības – 2. daļa: Atkritumu vākšanas mašīnas ar iekraušanu no sāniem | Šī ir pirmā publikācija | | |
| CEN | EN ISO 13849-1:2008
  Mašīnu drošums – Ar drošumu saistītās vadības sistēmu daļas – 1. daļa: Vispārīgie projektēšanas principi (ISO 13849-1:2006) | 8.9.2009. | EN ISO 13849-1:2006
  EN 954-1:1996 | 31.12.2011. (1) |
| | EN ISO 13849-1:2008/AC:2009 | | | |

ESO (2)

Saskaņotā standarta numurs un nosaukums

(un atsauces dokuments)

Pirmā publikācija OV

Aizstātā standarta numurs

Aizstātā standarta atbilstības prezumpcijas beigu datums

1. piezīme

CEN

EN 1501-1:1998 + A2:2009

Atkritumu savācēji un tiem pievienotās pacēlājierīces – Vispārējās prasības un drošības prasības – 1. daļa: Atkritumu savācēji ar iekraušanu no aizmugures

Šī ir pirmā publikācija

CEN

EN 1501-2:2005 + A1:2009

Atkritumu vākšanas mašīnas un attiecīgās pacēlājierīces – Vispārīgās prasības un drošības prasības – 2. daļa: Atkritumu vākšanas mašīnas ar iekraušanu no sāniem

Šī ir pirmā publikācija

CEN

EN ISO 13849-1:2008

Mašīnu drošums – Ar drošumu saistītās vadības sistēmu daļas – 1. daļa: Vispārīgie projektēšanas principi (ISO 13849-1:2006)

8.9.2009.

EN ISO 13849-1:2006

EN 954-1:1996

31.12.2011. (1)

EN ISO 13849-1:2008/AC:2009

| 1. piezīme: | Parasti atbilstības prezumpcijas beigu datums ir atsaukšanas datums (“dow”), ko noteikusi Eiropas Standartizācijas organizācija, bet standartu lietotājiem jāievēro, ka dažos izņēmuma gadījumos var būt citādi. |
| --- | --- |

1. piezīme:

Parasti atbilstības prezumpcijas beigu datums ir atsaukšanas datums (“dow”), ko noteikusi Eiropas Standartizācijas organizācija, bet standartu lietotājiem jāievēro, ka dažos izņēmuma gadījumos var būt citādi.

Piezīme:

| — | informāciju, kas attiecas uz standartu pieejamību, var iegūt no Eiropas standartizācijas organizācijām vai no valstu standartizācijas organizācijām, kuru saraksts ir pievienots pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 98/34/EK, kas grozīta ar Direktīvu 98/48/EK, |
| --- | --- |

—

informāciju, kas attiecas uz standartu pieejamību, var iegūt no Eiropas standartizācijas organizācijām vai no valstu standartizācijas organizācijām, kuru saraksts ir pievienots pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 98/34/EK, kas grozīta ar Direktīvu 98/48/EK,

| — | atsauces numuru publikācija “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī” nenozīmē, ka standarti ir pieejami visās Kopienas valodās. |
| --- | --- |

—

atsauces numuru publikācija “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī” nenozīmē, ka standarti ir pieejami visās Kopienas valodās.

Sīkāka informācija par saskaņotajiem standartiem Internet tīklā ir atrodama adresē:

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards

---

(1)  Aizstātā standarta atbilstības prezumpcijas beigu datums, kas sākotnēji bija noteikts 28.12.2009., ir atlikts uz diviem gadiem.

(2)  ESO: Eiropas standartizācijas organizācijas:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tālr. +32 25500811; fakss +32 25500819 (http://www.cen.eu), |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tālr. +32 25500811; fakss +32 25500819 (http://www.cen.eu),

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tālr. +32 25196871; fakss +32 25196919 (http://www.cenelec.eu), |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tālr. +32 25196871; fakss +32 25196919 (http://www.cenelec.eu),

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tālr. +33 492944200; fakss +33 49654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tālr. +33 492944200; fakss +33 49654716 (http://www.etsi.eu).

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Padome

| 29.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 321/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 321/19

---

Pagarinājums to piemērotu kandidātu sarakstu derīguma termiņam

2009/C 321/10

Ar Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāra vietnieka lēmumu tiek pagarināts to piemēroto kandidātu sarakstu derīguma termiņš, kas sastādīts pēc tālāk tekstā minētajiem atklātajiem konkursiem.

1. pants: līdz 2010. gada 31. decembrim:

| Padome/A/393 | lai izveidotu grieķu valodu pārvaldošu administratoru kandidātu rezerves sarakstu; paziņojums publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 98 2000. gada 6. aprīlī; |
| --- | --- |
| Padome/A/394 | lai izveidotu portugāļu valodu pārvaldošu administratoru kandidātu rezerves sarakstu; paziņojums publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 99 2000. gada 7. aprīlī; |
| Padome/A/397 | lai izveidotu administratoru kandidātu rezerves sarakstu drošības tehnoloģiju jomā un drošības pārbaužu un pielaides jomā; paziņojums publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 169 A 2001. gada 13. jūnijā; |
| Padome/A/400 | lai izveidotu administratoru kandidātu rezerves sarakstu Drošības dienesta Fiziskās drošības nodaļai; paziņojums publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 300 A 2001. gada 26. oktobrī; |
| Padome/A/401 | organizēts, lai izveidotu administratoru kandidātu rezerves sarakstu Drošības dienesta Datu apstrādes drošības revīzijas un sistēmu drošības akreditācijas nodaļai; paziņojums publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 300 A 2001. gada 26. oktobrī; |
| Padome/A/406 | lai izveidotu galveno administratoru kandidātu rezerves sarakstu Informācijas sistēmu drošības birojam (Infosec) – Infosec biroja vadītāja palīgu vietām; paziņojums publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 300 A 2001. gada 26. oktobrī; |
| Padome/A/408 | lai izveidotu galveno administratoru kandidātu rezerves sarakstu Būvniecības nodaļas nekustamo īpašumu politikas un projektu departamentam; paziņojums publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 315 A 2001. gada 9. novembrī; |
| Padome/A/415 | lai izveidotu kandidātu rezerves sarakstu Profilaktiskās veselības aprūpes un darba drošības departamenta vadītāja vietai; paziņojums publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 170 A 2002. gada 16. jūlijā; |
| Padome/LA/398 | lai izveidotu angļu valodas tulkotāju kandidātu rezerves sarakstu; paziņojums publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 198 2001. gada 13. jūlijā; |
| Padome/C/413 | lai izveidotu somu valodu pārvaldošu sekretāru kandidātu rezerves sarakstu; paziņojums publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 49 2002. gada 2. februārī; |
| Padome/C/407 | lai izveidotu biroja asistentu kandidātu rezerves sarakstu Informācijas sistēmu drošības birojam (Infosec); paziņojums publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 300 A 2001. gada 26. oktobrī; |
| Padome/420/AD5 | lai izveidotu jaunāko administratoru kandidātu rezerves sarakstu drošības jomā (Kanceleja/drošība – Ārējās drošības/misiju aizsardzības dienests); paziņojums publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 316 A 2005. gada 13. decembrī; |
| Padome/421/AD5 | lai izveidotu jaunāko administratoru kandidātu rezerves sarakstu drošības jomā (Kanceleja/drošība – Iekšējās drošības dienests); paziņojums publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 316 A 2005. gada 13. decembrī; |
| Padome/422/AST3 | lai izveidotu asistentu kandidātu rezerves sarakstu drošības jomā (Kanceleja/drošība – Iekšējās drošības dienests); paziņojums publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 316 A 2005. gada 13. decembrī; |
| Padome/425/AD9 | lai izveidotu vecāko administratoru kandidātu rezerves sarakstu informācijas tehnoloģiju jomā (KIS direktorāts – Produkcijas risinājumu nodaļa); paziņojums publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 316 A 2005. gada 13. decembrī; |
| Padome/427/AD8 | lai aizpildītu vakanto administratora vietu Eiropas Drošības un aizsardzības politikas (EDAP) jomā; paziņojums publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 108 A 2007. gada 12. maijā; |
| Padome/428/AD12 | lai aizpildītu vakanto nodaļas vadītāja vietu drošības jomā; paziņojums publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 150 A 2007. gada 4. jūlijā. |

Padome/A/393

lai izveidotu grieķu valodu pārvaldošu administratoru kandidātu rezerves sarakstu; paziņojums publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 98 2000. gada 6. aprīlī;

Padome/A/394

lai izveidotu portugāļu valodu pārvaldošu administratoru kandidātu rezerves sarakstu; paziņojums publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 99 2000. gada 7. aprīlī;

Padome/A/397

lai izveidotu administratoru kandidātu rezerves sarakstu drošības tehnoloģiju jomā un drošības pārbaužu un pielaides jomā; paziņojums publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 169 A 2001. gada 13. jūnijā;

Padome/A/400

lai izveidotu administratoru kandidātu rezerves sarakstu Drošības dienesta Fiziskās drošības nodaļai; paziņojums publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 300 A 2001. gada 26. oktobrī;

Padome/A/401

organizēts, lai izveidotu administratoru kandidātu rezerves sarakstu Drošības dienesta Datu apstrādes drošības revīzijas un sistēmu drošības akreditācijas nodaļai; paziņojums publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 300 A 2001. gada 26. oktobrī;

Padome/A/406

lai izveidotu galveno administratoru kandidātu rezerves sarakstu Informācijas sistēmu drošības birojam (Infosec) – Infosec biroja vadītāja palīgu vietām; paziņojums publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 300 A 2001. gada 26. oktobrī;

Padome/A/408

lai izveidotu galveno administratoru kandidātu rezerves sarakstu Būvniecības nodaļas nekustamo īpašumu politikas un projektu departamentam; paziņojums publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 315 A 2001. gada 9. novembrī;

Padome/A/415

lai izveidotu kandidātu rezerves sarakstu Profilaktiskās veselības aprūpes un darba drošības departamenta vadītāja vietai; paziņojums publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 170 A 2002. gada 16. jūlijā;

Padome/LA/398

lai izveidotu angļu valodas tulkotāju kandidātu rezerves sarakstu; paziņojums publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 198 2001. gada 13. jūlijā;

Padome/C/413

lai izveidotu somu valodu pārvaldošu sekretāru kandidātu rezerves sarakstu; paziņojums publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 49 2002. gada 2. februārī;

Padome/C/407

lai izveidotu biroja asistentu kandidātu rezerves sarakstu Informācijas sistēmu drošības birojam (Infosec); paziņojums publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 300 A 2001. gada 26. oktobrī;

Padome/420/AD5

lai izveidotu jaunāko administratoru kandidātu rezerves sarakstu drošības jomā (Kanceleja/drošība – Ārējās drošības/misiju aizsardzības dienests); paziņojums publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 316 A 2005. gada 13. decembrī;

Padome/421/AD5

lai izveidotu jaunāko administratoru kandidātu rezerves sarakstu drošības jomā (Kanceleja/drošība – Iekšējās drošības dienests); paziņojums publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 316 A 2005. gada 13. decembrī;

Padome/422/AST3

lai izveidotu asistentu kandidātu rezerves sarakstu drošības jomā (Kanceleja/drošība – Iekšējās drošības dienests); paziņojums publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 316 A 2005. gada 13. decembrī;

Padome/425/AD9

lai izveidotu vecāko administratoru kandidātu rezerves sarakstu informācijas tehnoloģiju jomā (KIS direktorāts – Produkcijas risinājumu nodaļa); paziņojums publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 316 A 2005. gada 13. decembrī;

Padome/427/AD8

lai aizpildītu vakanto administratora vietu Eiropas Drošības un aizsardzības politikas (EDAP) jomā; paziņojums publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 108 A 2007. gada 12. maijā;

Padome/428/AD12

lai aizpildītu vakanto nodaļas vadītāja vietu drošības jomā; paziņojums publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 150 A 2007. gada 4. jūlijā.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 29.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 321/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 321/21

---

VALSTS ATBALSTS – RUMĀNIJA

Valsts atbalsts C 28/09 (ex N 433/09) (Oltchim SA Râmnicu Vâlcea paredzētie atbalsta pasākumi

Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 321/11

Ar 2009. gada 15. septembra vēstuli, kas autentiskā valodā ir pievienota šim kopsavilkumam, Komisija paziņoja Rumānijai savu lēmumu uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz iepriekšminēto pasākumu.

Viena mēneša laikā pēc šā kopsavilkuma un tam pievienotās vēstules publicēšanas dienas ieinteresētās personas var iesniegt piezīmes par pasākumu, attiecībā uz kuru Komisija uzsāk procedūru, nosūtot tos uz šādu adresi:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Rue de la Loi 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fakss +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Rue de la Loi 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fakss +32 22961242

Šīs piezīmes paziņos Rumānijai. Ieinteresētā persona, kas iesniedz piezīmes, var rakstiski pieprasīt, lai tās identitāte netiktu atklāta, norādot šādas prasības iemeslus.

KOPSAVILKUMA TEKSTS

I.   PROCEDŪRA

| 1. | Ar 2009. gada 17. jūlija elektronisko paziņojumu Rumānijas iestādes informēja Komisiju par savu nodomu veikt divus atbalsta pasākumus attiecībā uz naftas ķīmijas uzņēmumu Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (“Oltchim”), kurā Rumānijas valstij pieder akciju kontrolpakete 54,8 % apmērā. |
| --- | --- |

1.

Ar 2009. gada 17. jūlija elektronisko paziņojumu Rumānijas iestādes informēja Komisiju par savu nodomu veikt divus atbalsta pasākumus attiecībā uz naftas ķīmijas uzņēmumu Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (“Oltchim”), kurā Rumānijas valstij pieder akciju kontrolpakete 54,8 % apmērā.

II.   APRAKSTS

| 2. | Oltchim ir viens no lielākajiem naftas ķīmijas uzņēmumiem Rumānijā un Dienvidaustrumeiropā. Oltchim 2007. gada beigās Rumānijas valstij kopumā bija parādā RON 538 miljonus (apmēram EUR 135 miljonus). |
| --- | --- |

2.

Oltchim ir viens no lielākajiem naftas ķīmijas uzņēmumiem Rumānijā un Dienvidaustrumeiropā. Oltchim 2007. gada beigās Rumānijas valstij kopumā bija parādā RON 538 miljonus (apmēram EUR 135 miljonus).

| 3. | Divi paziņotie pasākumi ir i) parādu pārvēršana akciju kapitālā EUR 135 miljonu apmērā un ii) valsts garantija, kas sedz līdz 80 % no EUR 424 miljonus lielā komerciālā aizdevuma, kas tiks izmantots ieguldījumiem uzņēmuma attīstības plāna īstenošanai. |
| --- | --- |

3.

Divi paziņotie pasākumi ir i) parādu pārvēršana akciju kapitālā EUR 135 miljonu apmērā un ii) valsts garantija, kas sedz līdz 80 % no EUR 424 miljonus lielā komerciālā aizdevuma, kas tiks izmantots ieguldījumiem uzņēmuma attīstības plāna īstenošanai.

| 4. | Rumānijas iestādes uzskata, ka neviens no šiem diviem pasākumiem neietver valsts atbalstu, jo valsts rīkojas kā tirgus ekonomikas dalībniece. |
| --- | --- |

4.

Rumānijas iestādes uzskata, ka neviens no šiem diviem pasākumiem neietver valsts atbalstu, jo valsts rīkojas kā tirgus ekonomikas dalībniece.

III.   NOVĒRTĒJUMS

| 5. | Komisija apšauba, ka šie divi valsts pasākumi nav valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

5.

Komisija apšauba, ka šie divi valsts pasākumi nav valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

| 6. | Komisijai ir jāpārbauda, vai šie divi plānotie pasākumi atbilst privāta tirgus dalībnieka kritērijiem, kā to apgalvo Rumānija. Jo īpaši Komisijai ir jānosaka, vai atbalsts, ko valsts kā galvenā akcionāre un attiecīgi arī galvenā kreditore sniedz Oltchim, ir salīdzināms ar pasākumiem, ko līdzīgos apstākļos veiktu privāts tirgus dalībnieks. |
| --- | --- |

6.

Komisijai ir jāpārbauda, vai šie divi plānotie pasākumi atbilst privāta tirgus dalībnieka kritērijiem, kā to apgalvo Rumānija. Jo īpaši Komisijai ir jānosaka, vai atbalsts, ko valsts kā galvenā akcionāre un attiecīgi arī galvenā kreditore sniedz Oltchim, ir salīdzināms ar pasākumiem, ko līdzīgos apstākļos veiktu privāts tirgus dalībnieks.

| 7. | Šobrīd Komisija uzskata, ka divi minētie pasākumi nav uzskatāmi par saderīgiem ne ar reģionālā atbalsta pamatnostādnēm (1), ne glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm (2), ne arī ar pagaidu shēmu (3). |
| --- | --- |

7.

Šobrīd Komisija uzskata, ka divi minētie pasākumi nav uzskatāmi par saderīgiem ne ar reģionālā atbalsta pamatnostādnēm (1), ne glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm (2), ne arī ar pagaidu shēmu (3).

IV.   SECINĀJUMI

| 8. | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija ir nolēmusi saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu uzsākt oficiālas izmeklēšanas procedūru attiecībā uz minētajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

8.

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija ir nolēmusi saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu uzsākt oficiālas izmeklēšanas procedūru attiecībā uz minētajiem pasākumiem.

VĒSTULES TEKSTS

“Comisia dorește să informeze România că, după examinarea informațiilor furnizate de autoritățile statului român cu privire la măsurile susmenționate, a decis să inițieze procedura de investigație prevăzută de articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE.

I.   PROCEDURA

| (1) | La 17 iulie 2009, România a notificat două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (denumită în continuare «Oltchim» sau «societatea»). Prima măsură implică o conversie a datoriei publice în valoare de aproximativ 135 de milioane EUR în acțiuni. Cea de a doua măsură este o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial în valoare de 424 de milioane EUR, care va fi utilizat pentru modernizarea societății și pentru investiții ulterioare. România a notificat aceste măsuri de sprijin din partea statului susținând că acestea nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(1)

La 17 iulie 2009, România a notificat două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (denumită în continuare «Oltchim» sau «societatea»). Prima măsură implică o conversie a datoriei publice în valoare de aproximativ 135 de milioane EUR în acțiuni. Cea de a doua măsură este o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial în valoare de 424 de milioane EUR, care va fi utilizat pentru modernizarea societății și pentru investiții ulterioare. România a notificat aceste măsuri de sprijin din partea statului susținând că acestea nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (2) | În anul 2006, în cadrul mecanismului intermediar de consultare instituit înainte de aderarea României la Uniunea Europeană, Consiliul Concurenței din România a consultat Comisia cu privire la intenția autorităților române de a efectua conversia creanței în acțiuni în cazul Oltchim. În același an, Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură oficială de investigare în legătură cu conversia planificată, însă nu a adoptat o decizie înainte de data aderării. După aderare, Comisia a inițiat un caz ex officio cu privire la situația societății Oltchim. |
| --- | --- |

(2)

În anul 2006, în cadrul mecanismului intermediar de consultare instituit înainte de aderarea României la Uniunea Europeană, Consiliul Concurenței din România a consultat Comisia cu privire la intenția autorităților române de a efectua conversia creanței în acțiuni în cazul Oltchim. În același an, Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură oficială de investigare în legătură cu conversia planificată, însă nu a adoptat o decizie înainte de data aderării. După aderare, Comisia a inițiat un caz ex officio cu privire la situația societății Oltchim.

| (3) | La data de 10 aprilie 2008, PCC SE (denumită în continuare «PCC»), o societate germană cu sediul la Duisburg, care deține un pachet minoritar de acțiuni în cadrul societății Oltchim reprezentând aproximativ 12,15 %, a depus o plângere oficială, afirmând că conversia planificată a creanței în acțiuni implică un ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(3)

La data de 10 aprilie 2008, PCC SE (denumită în continuare «PCC»), o societate germană cu sediul la Duisburg, care deține un pachet minoritar de acțiuni în cadrul societății Oltchim reprezentând aproximativ 12,15 %, a depus o plângere oficială, afirmând că conversia planificată a creanței în acțiuni implică un ajutor de stat incompatibil.

| (4) | În urma înregistrării plângerii, Comisia a efectuat un schimb de scrisori și informații cu autoritățile române, cu Oltchim și cu reclamantul și s-a întâlnit de mai multe ori cu autoritățile române și cu reprezentanții Oltchim, pe de o parte, și cu reprezentanții reclamantului, de cealaltă parte. |
| --- | --- |

(4)

În urma înregistrării plângerii, Comisia a efectuat un schimb de scrisori și informații cu autoritățile române, cu Oltchim și cu reclamantul și s-a întâlnit de mai multe ori cu autoritățile române și cu reprezentanții Oltchim, pe de o parte, și cu reprezentanții reclamantului, de cealaltă parte.

II.   CONTEXTUL CAZULUI

II.1.   Societatea

| (5) | Oltchim este una dintre cele mai mari societăți petrochimice din România și din sud-estul Europei, producând 78 de sortimente pentru 40 de produse chimice de bază. Societatea exportă aproximativ 80 % din producția sa atât în Europa, cât și în afara acesteia. |
| --- | --- |

(5)

Oltchim este una dintre cele mai mari societăți petrochimice din România și din sud-estul Europei, producând 78 de sortimente pentru 40 de produse chimice de bază. Societatea exportă aproximativ 80 % din producția sa atât în Europa, cât și în afara acesteia.

| (6) | Producția de PVC (un material cu multiple aplicații în domeniul construcțiilor și în cel al producției de mașini grele) reprezintă aproximativ 32 % din activitatea societății. Potrivit declarațiilor Oltchim, cota sa de piață la nivelul Uniunii Europene pentru producția de PVC este de 2,1 %. O parte importantă a producției de PVC realizate în cadrul Oltchim este exportată în afara Uniunii Europene. Printre celelalte produse principale ale societății se numără: soda caustică, DOF și poliolii polieteri. |
| --- | --- |

(6)

Producția de PVC (un material cu multiple aplicații în domeniul construcțiilor și în cel al producției de mașini grele) reprezintă aproximativ 32 % din activitatea societății. Potrivit declarațiilor Oltchim, cota sa de piață la nivelul Uniunii Europene pentru producția de PVC este de 2,1 %. O parte importantă a producției de PVC realizate în cadrul Oltchim este exportată în afara Uniunii Europene. Printre celelalte produse principale ale societății se numără: soda caustică, DOF și poliolii polieteri.

| (7) | În 2008, societatea avea aproximativ 4 200 de angajați (4). Oltchim este principalul angajator industrial din Râmnicu Vâlcea [un oraș cu o populație de aproximativ 110 000 de locuitori, centru administrativ al unei zone din sud-vestul României cu statut de regiune asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE]. |
| --- | --- |

(7)

În 2008, societatea avea aproximativ 4 200 de angajați (4). Oltchim este principalul angajator industrial din Râmnicu Vâlcea [un oraș cu o populație de aproximativ 110 000 de locuitori, centru administrativ al unei zone din sud-vestul României cu statut de regiune asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE].

| (8) | Societatea și-a început activitatea în 1966, a fost reorganizată în 1990 și cotată la Bursa de Valori din București în 1997. Statul român (în prezent prin Ministerul Economiei) deține un pachet de control de 54,8 % în cadrul societății. Principalul acționar minoritar este PCC, o societate holding germană (care deține și societatea Rokita SA, un concurent polonez al Oltchim), cu un pachet de aproximativ 12,15 %. Celelalte acțiuni ale societății sunt deținute de SIF Oltenia (6,5 %), de Sorin Apostol (2,5 %), de Leo Overseas Ltd (1,7 %) și de un mare număr de mici acționari. |
| --- | --- |

(8)

Societatea și-a început activitatea în 1966, a fost reorganizată în 1990 și cotată la Bursa de Valori din București în 1997. Statul român (în prezent prin Ministerul Economiei) deține un pachet de control de 54,8 % în cadrul societății. Principalul acționar minoritar este PCC, o societate holding germană (care deține și societatea Rokita SA, un concurent polonez al Oltchim), cu un pachet de aproximativ 12,15 %. Celelalte acțiuni ale societății sunt deținute de SIF Oltenia (6,5 %), de Sorin Apostol (2,5 %), de Leo Overseas Ltd (1,7 %) și de un mare număr de mici acționari.

II.2.   Originea datoriei publice

| (9) | În perioada 1992-2008, Oltchim a investit în total aproximativ 371 de milioane EUR în modernizarea liniei sale de producție (din care 118,8 milioane EUR în perioada 2007-2008). Pentru unele dintre aceste investiții, Oltchim a contractat, în perioada 1995-2000, o serie de 12 împrumuturi comerciale în valoare totală de aproximativ 87 de milioane EUR. Împrumuturile au fost garantate prin garanții de stat (5), în legătură cu care Ministerul Finanțelor din România și Oltchim au încheiat, de asemenea 5 așa-numite «convenții de garantare» în care erau stipulate obligațiile societății Oltchim față de Ministerul Finanțelor în eventualitatea activării garanțiilor. |
| --- | --- |

(9)

În perioada 1992-2008, Oltchim a investit în total aproximativ 371 de milioane EUR în modernizarea liniei sale de producție (din care 118,8 milioane EUR în perioada 2007-2008). Pentru unele dintre aceste investiții, Oltchim a contractat, în perioada 1995-2000, o serie de 12 împrumuturi comerciale în valoare totală de aproximativ 87 de milioane EUR. Împrumuturile au fost garantate prin garanții de stat (5), în legătură cu care Ministerul Finanțelor din România și Oltchim au încheiat, de asemenea 5 așa-numite «convenții de garantare» în care erau stipulate obligațiile societății Oltchim față de Ministerul Finanțelor în eventualitatea activării garanțiilor.

| (10) | Convențiile de garantare stipulau un comision de risc (variind de la 0,50 % la 4 % din suma garantată) și condițiile de plată a acestuia (spre exemplu, 15 % din comisionul de risc urma să fie plătit în avans, iar restul de 85 % în 6 rate de două ori pe an etc.). Convențiile nu stipulau însă nicio condiție privind rambursarea de către Oltchim a sumelor plătite de către Ministerul Finanțelor ca urmare a activării garanțiilor. Cu toate acestea, convențiile de garantare menționau explicit că aceste sume și dobânda aferentă deveneau scadente din momentul în către Ministerul Finanțelor efectua plățile. |
| --- | --- |

(10)

Convențiile de garantare stipulau un comision de risc (variind de la 0,50 % la 4 % din suma garantată) și condițiile de plată a acestuia (spre exemplu, 15 % din comisionul de risc urma să fie plătit în avans, iar restul de 85 % în 6 rate de două ori pe an etc.). Convențiile nu stipulau însă nicio condiție privind rambursarea de către Oltchim a sumelor plătite de către Ministerul Finanțelor ca urmare a activării garanțiilor. Cu toate acestea, convențiile de garantare menționau explicit că aceste sume și dobânda aferentă deveneau scadente din momentul în către Ministerul Finanțelor efectua plățile.

| (11) | În plus, cele două convenții de garantare încheiate în 1995 stipulau că: (i) Ministerul Finanțelor se angaja să blocheze și să încaseze din contul curent al Oltchim în momentul execuției garanțiilor, pentru a recupera, în primul rând, plățile efectuate în numele societății; (ii) Ministerul Finanțelor avea drepturi de prioritate cu privire la toate activele societății; (iii) societatea se angaja să constituie o ipotecă în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumutul garantat. Primele două prevederi se aplică și în cazul convenției de garantare din 2000. În mod similar, cele două convenții de garantare încheiate în 1998 stipulau că Oltchim trebuie să constituie un gaj general în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumuturi. |
| --- | --- |

(11)

În plus, cele două convenții de garantare încheiate în 1995 stipulau că: (i) Ministerul Finanțelor se angaja să blocheze și să încaseze din contul curent al Oltchim în momentul execuției garanțiilor, pentru a recupera, în primul rând, plățile efectuate în numele societății; (ii) Ministerul Finanțelor avea drepturi de prioritate cu privire la toate activele societății; (iii) societatea se angaja să constituie o ipotecă în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumutul garantat. Primele două prevederi se aplică și în cazul convenției de garantare din 2000. În mod similar, cele două convenții de garantare încheiate în 1998 stipulau că Oltchim trebuie să constituie un gaj general în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumuturi.

| (12) | Având în vedere că Oltchim nu a putut rambursa împrumuturile, în noiembrie 1999 băncile au executat scrisorile de garanție emise de stat. |
| --- | --- |

(12)

Având în vedere că Oltchim nu a putut rambursa împrumuturile, în noiembrie 1999 băncile au executat scrisorile de garanție emise de stat.

| (13) | În anul 2000, Ministerul Finanțelor și Oltchim au semnat convenții de reeșalonare pentru sumele plătite aferente celor 5 împrumuturi contractate în 1998 de la băncile BHF și KfW, inclusiv dobânzile și penalitățile de întârziere. Conform convențiilor de reeșalonare, Oltchim trebuia să efectueze plăți trimestriale între 2001 și 2005. Oltchim nu și-a îndeplinit aceste obligații. |
| --- | --- |

(13)

În anul 2000, Ministerul Finanțelor și Oltchim au semnat convenții de reeșalonare pentru sumele plătite aferente celor 5 împrumuturi contractate în 1998 de la băncile BHF și KfW, inclusiv dobânzile și penalitățile de întârziere. Conform convențiilor de reeșalonare, Oltchim trebuia să efectueze plăți trimestriale între 2001 și 2005. Oltchim nu și-a îndeplinit aceste obligații.

| (14) | Până în iunie 2002, datoria Oltchim provenită din garanțiile de stat față de Ministerul Finanțelor se ridica la 303 milioane RON (aproximativ 80 de milioane EUR la rata de schimb aplicabilă la momentul respectiv). La acea dată, această sumă a fost transferată de la Ministerul Finanțelor la agenția română de privatizare (denumită în continuare «AVAS» (6). Începând de la această dată, nu s-au mai perceput dobânzi sau penalități pentru această sumă (7). În ceea ce privește plățile ulterioare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006 în legătură cu garanțiile activate, în 2007 s-a perceput o dobândă unică și penalități în valoare de 29,9 milioane RON (8). |
| --- | --- |

(14)

Până în iunie 2002, datoria Oltchim provenită din garanțiile de stat față de Ministerul Finanțelor se ridica la 303 milioane RON (aproximativ 80 de milioane EUR la rata de schimb aplicabilă la momentul respectiv). La acea dată, această sumă a fost transferată de la Ministerul Finanțelor la agenția română de privatizare (denumită în continuare «AVAS» (6). Începând de la această dată, nu s-au mai perceput dobânzi sau penalități pentru această sumă (7). În ceea ce privește plățile ulterioare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006 în legătură cu garanțiile activate, în 2007 s-a perceput o dobândă unică și penalități în valoare de 29,9 milioane RON (8).

II.3.   Conversia din 2003

| (15) | O primă tentativă de privatizare a Oltchim a avut loc în octombrie 2003, când agenția română de privatizare a publicat un anunț privind vânzarea participațiilor statului. Potențialii investitori au fost informați că datoria publică va fi convertită în acțiuni în contextul contractului de privatizare – o măsură care, potrivit autorităților române, era o măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției de privatizare la momentul respectiv, în vederea sporirii atractivității acestora pentru potențialii investitori. |
| --- | --- |

(15)

O primă tentativă de privatizare a Oltchim a avut loc în octombrie 2003, când agenția română de privatizare a publicat un anunț privind vânzarea participațiilor statului. Potențialii investitori au fost informați că datoria publică va fi convertită în acțiuni în contextul contractului de privatizare – o măsură care, potrivit autorităților române, era o măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției de privatizare la momentul respectiv, în vederea sporirii atractivității acestora pentru potențialii investitori.

| (16) | Cu toate acestea, deoarece un potențial investitor (Rompetrol) și acționarii minoritari au contestat conversia, oferta de privatizare a fost anulată la începutul lunii noiembrie 2003. În ciuda acestei situații, în noiembrie 2003, datoria publică de 303 milioane RON a fost convertită în acțiuni prin decizia Adunării generale a Oltchim (în care reprezentanții statului dețineau majoritatea voturilor). Pachetul de acțiuni deținut de către stat în cadrul societății Oltchim s-a majorat astfel de la 53,26 % la 95,73 %. |
| --- | --- |

(16)

Cu toate acestea, deoarece un potențial investitor (Rompetrol) și acționarii minoritari au contestat conversia, oferta de privatizare a fost anulată la începutul lunii noiembrie 2003. În ciuda acestei situații, în noiembrie 2003, datoria publică de 303 milioane RON a fost convertită în acțiuni prin decizia Adunării generale a Oltchim (în care reprezentanții statului dețineau majoritatea voturilor). Pachetul de acțiuni deținut de către stat în cadrul societății Oltchim s-a majorat astfel de la 53,26 % la 95,73 %.

| (17) | În noiembrie 2005, un tribunal comercial din Vâlcea a anulat decizia Adunării generale a Oltchim cu privire la conversie, pe motiv că operațiunea conducea la diluarea pachetelor deținute de acționarii minoritari, fără a respecta drepturile de preferință ale acestora. |
| --- | --- |

(17)

În noiembrie 2005, un tribunal comercial din Vâlcea a anulat decizia Adunării generale a Oltchim cu privire la conversie, pe motiv că operațiunea conducea la diluarea pachetelor deținute de acționarii minoritari, fără a respecta drepturile de preferință ale acestora.

| (18) | În februarie 2006, principalul acționar minoritar de la acea dată (Lindsell Entreprises Ltd.) a depus, de asemenea, o plângere la Consiliul Concurenței din România, afirmând că această conversie constituie ajutor de stat incompatibil. Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură de investigare a cazului, însă nu a ajuns la o concluzie până la data aderării (1 ianuarie 2007). |
| --- | --- |

(18)

În februarie 2006, principalul acționar minoritar de la acea dată (Lindsell Entreprises Ltd.) a depus, de asemenea, o plângere la Consiliul Concurenței din România, afirmând că această conversie constituie ajutor de stat incompatibil. Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură de investigare a cazului, însă nu a ajuns la o concluzie până la data aderării (1 ianuarie 2007).

| (19) | În iunie 2006, guvernul României a emis o ordonanță de urgență (OUG nr. 45/2006) prin care autoriza reprezentanții statului participanți la Adunarea generală a Oltchim să voteze în favoarea renunțării la calea de atac împotriva hotărârii judecătorești care anula prima conversie și să ia măsurile necesare pentru revocarea conversiei (9). Hotărârea judecătorească de anulare a conversiei a devenit definitivă în august 2006. Diminuarea efectivă a capitalului social a avut loc în noiembrie 2007. |
| --- | --- |

(19)

În iunie 2006, guvernul României a emis o ordonanță de urgență (OUG nr. 45/2006) prin care autoriza reprezentanții statului participanți la Adunarea generală a Oltchim să voteze în favoarea renunțării la calea de atac împotriva hotărârii judecătorești care anula prima conversie și să ia măsurile necesare pentru revocarea conversiei (9). Hotărârea judecătorească de anulare a conversiei a devenit definitivă în august 2006. Diminuarea efectivă a capitalului social a avut loc în noiembrie 2007.

II.4.   Datoria acumulată

| (20) | În perioada iunie 2002-decembrie 2006, Ministerul Finanțelor a continuat să efectueze plăți în contul garanțiilor de stat activate în noiembrie 1999, pentru suma suplimentară totală de 205 milioane RON, după cum reiese din tabelul de mai jos.

  Tabelul 1


  Istoricul datoriilor Oltchim față de AVAS











  000 RON | Debit datorat la începutul anului către AVAS | Plăți efectuate de către MF rezultate din executarea garanțiilor de stat | Dobânda sau penalitățile acumulate | Debit rambursat | Debit datorat la sfârșitul anului |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.6.2002-31.12.2002 | 303 232 | 40 494 | | | 343 726 |
| 1.1.2003-30.6.2003 | 343 726 | 31 462 | | 0,43 | 375 188 |
| 30.6.2003-31.12.2003 | 375 188 | 29 193 | | | 404 381 |
| Anul
  2004 | 404 380 | 44 435 | | | 448 815 |
| Anul
  2005 | 448 815 | 32 507 | | | 481 322 |
| Anul
  2006 | 481 322 | 27 345 | | 182 | 508 485 |
| Anul
  2007 | 508 485 | — | 29 851 (10) | | 538 336 |
| Anul


  2008 | 538 336 | — | | | 538 336 |

(20)

În perioada iunie 2002-decembrie 2006, Ministerul Finanțelor a continuat să efectueze plăți în contul garanțiilor de stat activate în noiembrie 1999, pentru suma suplimentară totală de 205 milioane RON, după cum reiese din tabelul de mai jos.

Tabelul 1

Istoricul datoriilor Oltchim față de AVAS

000 RON

Debit datorat la începutul anului către AVAS

Plăți efectuate de către MF rezultate din executarea garanțiilor de stat

Dobânda sau penalitățile acumulate

Debit rambursat

Debit datorat la sfârșitul anului

28.6.2002-31.12.2002

303 232

40 494

343 726

1.1.2003-30.6.2003

343 726

31 462

0,43

375 188

30.6.2003-31.12.2003

375 188

29 193

404 381

Anul

2004

404 380

44 435

448 815

Anul

2005

448 815

32 507

481 322

Anul

2006

481 322

27 345

182

508 485

Anul

2007

508 485

—

29 851 (10)

538 336

Anul

2008

538 336

—

538 336

| (21) | Ministerul Finanțelor a transferat către AVAS toate creanțele rezultate din plățile ulterioare efectuate în baza garanțiilor activate. La sfârșitul anului 2007, datoria totală a Oltchim către AVAS se ridica la 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR) (11). Această datorie nu a generat nicio dobândă și nici un fel de penalități, în afara sumei unice de 29,9 milioane RON menționate la punctul (14). Potrivit autorităților române, această sumă reprezenta, la sfârșitul anului 2008, 47 % din valoarea activelor nete ale Oltchim.

  Tabelul 2


  Defalcarea datoriei curente a Oltchim către AVAS







  Valoarea conversiei revocate din 2003 | 303 232 |
| --- | --- | --- |
| Plăți suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada 2002-2006 | 205 436 |
| Dobândă unică calculată în 2007 în legătură cu plățile suplimentare efectuate de Ministerul Finanțelor | 29 851 |
| Debit recuperat în perioada 2002-2008 | (182,43) |
| Suma totală datorată în 2009 | 538 336 |

(21)

Ministerul Finanțelor a transferat către AVAS toate creanțele rezultate din plățile ulterioare efectuate în baza garanțiilor activate. La sfârșitul anului 2007, datoria totală a Oltchim către AVAS se ridica la 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR) (11). Această datorie nu a generat nicio dobândă și nici un fel de penalități, în afara sumei unice de 29,9 milioane RON menționate la punctul (14). Potrivit autorităților române, această sumă reprezenta, la sfârșitul anului 2008, 47 % din valoarea activelor nete ale Oltchim.

Tabelul 2

Defalcarea datoriei curente a Oltchim către AVAS

Valoarea conversiei revocate din 2003

303 232

Plăți suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada 2002-2006

205 436

Dobândă unică calculată în 2007 în legătură cu plățile suplimentare efectuate de Ministerul Finanțelor

29 851

Debit recuperat în perioada 2002-2008

(182,43)

Suma totală datorată în 2009

538 336

| (22) | În perioada 1999-2009, Oltchim a rambursat statului român doar următoarele sume:

  Tabelul 3


  Sume rambursate de Oltchim statului român







  31 octombrie 2001 | 17 351 USD (echivalentul a aproximativ 30 000 RON) |
| --- | --- | --- |
| 26 aprilie 2002 | 430 RON – aproximativ 120 EUR
  (rectificarea unei sume pentru o plată efectuată de către Ministerul Finanțelor în numele Oltchim) |
| 12 decembrie 2006 | 182 000 RON (aproximativ 60 000 EUR la valoarea curentă) |

(22)

În perioada 1999-2009, Oltchim a rambursat statului român doar următoarele sume:

Tabelul 3

Sume rambursate de Oltchim statului român

31 octombrie 2001

17 351 USD (echivalentul a aproximativ 30 000 RON)

26 aprilie 2002

430 RON – aproximativ 120 EUR

(rectificarea unei sume pentru o plată efectuată de către Ministerul Finanțelor în numele Oltchim)

12 decembrie 2006

182 000 RON (aproximativ 60 000 EUR la valoarea curentă)

II.5.   A doua tentativă de realizare a conversiei

| (23) | În ianuarie 2007, Parlamentul României a validat, prin Legea nr. 30/2007, Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 45/2006, care autoriza AVAS să revoce prima conversie și să pregătească o a doua, de data aceasta cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari. Proiectul Legii nr. 30/2007, astfel cum a fost înaintat Parlamentului spre aprobare, introducea un articol suplimentar (nr. 4), potrivit căruia: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței (din România) de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței (din România)» (12). |
| --- | --- |

(23)

În ianuarie 2007, Parlamentul României a validat, prin Legea nr. 30/2007, Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 45/2006, care autoriza AVAS să revoce prima conversie și să pregătească o a doua, de data aceasta cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari. Proiectul Legii nr. 30/2007, astfel cum a fost înaintat Parlamentului spre aprobare, introducea un articol suplimentar (nr. 4), potrivit căruia: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței (din România) de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței (din România)» (12).

| (24) | Această a doua tentativă de conversie a creanței în acțiuni a fost totuși contestată de către noul principal acționar minoritar, PCC, care a refuzat să participe la operațiune. În aprilie 2008, PCC a depus o plângere la Comisie, afirmând că respectiva conversie ar implica ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(24)

Această a doua tentativă de conversie a creanței în acțiuni a fost totuși contestată de către noul principal acționar minoritar, PCC, care a refuzat să participe la operațiune. În aprilie 2008, PCC a depus o plângere la Comisie, afirmând că respectiva conversie ar implica ajutor de stat incompatibil.

| (25) | Tabelul 4 rezumă legislația/actele normative privind conversia planificată a creanțelor în acțiuni.

  Tabelul 4


  Rezumat al actelor normative referitoare la conversie









  Act normativ | Data publicării | Dispoziții principale | În prezent în vigoare |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| OUG nr. 51/1998 privind valorificarea unor active bancare | Republicată în M.O. 948 din 24 decembrie 2002 | Cadru general pentru valorificarea creanțelor AVAS; se prevăd diferite modalități de valorificare. | Da |
| OUG nr. 45/2006 din 21 iunie 2006 privind unele măsuri pentru privatizarea Societății Comerciale Oltchim SA – Râmnicu Vâlcea | M.O. 565 din 29 iunie 2006 | AVAS renunță la calea de atac împotriva deciziei judecătorești de anulare a conversiei.
  AVAS își reia poziția de creditor al Oltchim.
  Scopul este recuperarea creanței, inclusiv dobânzile, și privatizarea. | Nu |
| Legea nr. 30/2007 din 18 ianuarie 2007 de aprobare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 35 din 18 ianuarie 2007 | Majorarea capitalului social în termen de 6 luni prin intermediul unei conversii cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari.
  Menține obiectivul de privatizare.
  Notificarea Consiliului Concurenței. | Nu |
| Legea nr. 96/2008 din 14 aprilie 2008 de modificare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 304 din 18 aprilie 2008 | Autorizează AVAS să efectueze conversia creanțelor în acțiuni.
  AVAS va analiza aspectul ajutorului de stat. | Nu |
| OUG nr. 163/2008 din 19 noiembrie de abrogare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 815 din 4 decembrie 2008 | Abrogă OUG nr. 45/2006 și stipulează recuperarea prin metode de drept comun (OUG 51/1998);
  Datoria include dobânzile aferente perioadei 28 noiembrie 2003-28 septembrie 2006. | Da |

(25)

Tabelul 4 rezumă legislația/actele normative privind conversia planificată a creanțelor în acțiuni.

Tabelul 4

Rezumat al actelor normative referitoare la conversie

Act normativ

Data publicării

Dispoziții principale

În prezent în vigoare

OUG nr. 51/1998 privind valorificarea unor active bancare

Republicată în M.O. 948 din 24 decembrie 2002

Cadru general pentru valorificarea creanțelor AVAS; se prevăd diferite modalități de valorificare.

Da

OUG nr. 45/2006 din 21 iunie 2006 privind unele măsuri pentru privatizarea Societății Comerciale Oltchim SA – Râmnicu Vâlcea

M.O. 565 din 29 iunie 2006

AVAS renunță la calea de atac împotriva deciziei judecătorești de anulare a conversiei.

AVAS își reia poziția de creditor al Oltchim.

Scopul este recuperarea creanței, inclusiv dobânzile, și privatizarea.

Nu

Legea nr. 30/2007 din 18 ianuarie 2007 de aprobare a OUG nr. 45/2006

M.O. 35 din 18 ianuarie 2007

Majorarea capitalului social în termen de 6 luni prin intermediul unei conversii cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari.

Menține obiectivul de privatizare.

Notificarea Consiliului Concurenței.

Nu

Legea nr. 96/2008 din 14 aprilie 2008 de modificare a OUG nr. 45/2006

M.O. 304 din 18 aprilie 2008

Autorizează AVAS să efectueze conversia creanțelor în acțiuni.

AVAS va analiza aspectul ajutorului de stat.

Nu

OUG nr. 163/2008 din 19 noiembrie de abrogare a OUG nr. 45/2006

M.O. 815 din 4 decembrie 2008

Abrogă OUG nr. 45/2006 și stipulează recuperarea prin metode de drept comun (OUG 51/1998);

Datoria include dobânzile aferente perioadei 28 noiembrie 2003-28 septembrie 2006.

Da

II.6.   Încercările eșuate de privatizare și tentativele de executare a creanței

| (26) | Autoritățile române susțin că au existat patru încercări de privatizare a Oltchim de la activarea garanțiilor de stat (originea datoriei publice), respectiv în 2001, 2003, 2006 și 2008. Autoritățile române susțin, de asemenea, că orice tentativă de executare a creanței a fost suspendată în timpul procedurilor de privatizare – presupusă măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției române de privatizare la momentul respectiv. |
| --- | --- |

(26)

Autoritățile române susțin că au existat patru încercări de privatizare a Oltchim de la activarea garanțiilor de stat (originea datoriei publice), respectiv în 2001, 2003, 2006 și 2008. Autoritățile române susțin, de asemenea, că orice tentativă de executare a creanței a fost suspendată în timpul procedurilor de privatizare – presupusă măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției române de privatizare la momentul respectiv.

| (27) | Prima încercare de a privatiza societatea a avut loc în 2001, când AVAS a negociat și a semnat cu societatea Exall Resources un contract de vânzare-cumpărare a pachetului de acțiuni deținut de stat. Contractul de vânzare-cumpărare a fost reziliat din cauza incapacității cumpărătorului de a-și îndeplini obligațiile de plată și de garantare a investițiilor tehnologice/de mediu din cadrul societății. |
| --- | --- |

(27)

Prima încercare de a privatiza societatea a avut loc în 2001, când AVAS a negociat și a semnat cu societatea Exall Resources un contract de vânzare-cumpărare a pachetului de acțiuni deținut de stat. Contractul de vânzare-cumpărare a fost reziliat din cauza incapacității cumpărătorului de a-și îndeplini obligațiile de plată și de garantare a investițiilor tehnologice/de mediu din cadrul societății.

| (28) | După aceea, în 2003, autoritățile române au optat pentru conversia datoriei către AVAS în acțiuni și privatizarea ulterioară. Vânzarea pachetului deținut de stat în cadrul societății a fost anunțată public la 28 octombrie 2003, însă oferta a fost revocată la 22 noiembrie 2003, din cauza opoziției unui potențial investitor și a acționarilor minoritari (astfel cum s-a explicat mai sus). |
| --- | --- |

(28)

După aceea, în 2003, autoritățile române au optat pentru conversia datoriei către AVAS în acțiuni și privatizarea ulterioară. Vânzarea pachetului deținut de stat în cadrul societății a fost anunțată public la 28 octombrie 2003, însă oferta a fost revocată la 22 noiembrie 2003, din cauza opoziției unui potențial investitor și a acționarilor minoritari (astfel cum s-a explicat mai sus).

| (29) | După revocarea primei conversii, autoritățile române au arătat că au încercat din nou să privatizeze societatea împreună cu datoria, în 2006 și 2008. Potrivit autorităților române, între timp, situația generală a societății se înrăutățise și nu a fost găsit niciun investitor. |
| --- | --- |

(29)

După revocarea primei conversii, autoritățile române au arătat că au încercat din nou să privatizeze societatea împreună cu datoria, în 2006 și 2008. Potrivit autorităților române, între timp, situația generală a societății se înrăutățise și nu a fost găsit niciun investitor.

III.   SITUAȚIA ACTUALĂ A OLTCHIM ȘI PLANUL SĂU DE AFACERI

| (30) | Potrivit autorităților române, provocările cu care se confruntă în prezent societatea sunt: (i) oprirea furnizării principalelor materii prime de la principalul furnizor, Arpechim; (ii) impactul negativ asupra valorii nete a activelor societății, determinat de reintroducerea unei datorii semnificative în urma revocării, în 2007, a conversiei creanței în acțiuni din 2003; (iii) subcapitalizarea societății datorată, de asemenea, revocării conversiei; și, în fine, (iv) efectele crizei financiare globale. |
| --- | --- |

(30)

Potrivit autorităților române, provocările cu care se confruntă în prezent societatea sunt: (i) oprirea furnizării principalelor materii prime de la principalul furnizor, Arpechim; (ii) impactul negativ asupra valorii nete a activelor societății, determinat de reintroducerea unei datorii semnificative în urma revocării, în 2007, a conversiei creanței în acțiuni din 2003; (iii) subcapitalizarea societății datorată, de asemenea, revocării conversiei; și, în fine, (iv) efectele crizei financiare globale.

| (31) | Situația generală a Oltchim s-a deteriorat în ultimul an. La sfârșitul anului 2008, Oltchim înregistrase o pierdere netă de 226 de milioane RON, pierderile acumulate ajungând la 1,367 miliarde RON. După închiderea principalului furnizor, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate și aproximativ o treime din personal a fost trimis în șomaj tehnic. |
| --- | --- |

(31)

Situația generală a Oltchim s-a deteriorat în ultimul an. La sfârșitul anului 2008, Oltchim înregistrase o pierdere netă de 226 de milioane RON, pierderile acumulate ajungând la 1,367 miliarde RON. După închiderea principalului furnizor, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate și aproximativ o treime din personal a fost trimis în șomaj tehnic.

| (32) | La sfârșitul anului 2008, acțiunile Oltchim au fost transferate în portofoliul Ministerului Economiei, care a decis să amâne procesul de privatizare până când societatea va depăși dificultățile cu care se confruntă în prezent și va deveni atractivă pentru potențialii investitori. În acest sens, statul român intenționează să pună în aplicare un pachet de măsuri de stat pentru sprijinirea unui plan propus de societate în vederea restabilirii viabilității acesteia pe termen lung – denumit în continuare «planul de afaceri». |
| --- | --- |

(32)

La sfârșitul anului 2008, acțiunile Oltchim au fost transferate în portofoliul Ministerului Economiei, care a decis să amâne procesul de privatizare până când societatea va depăși dificultățile cu care se confruntă în prezent și va deveni atractivă pentru potențialii investitori. În acest sens, statul român intenționează să pună în aplicare un pachet de măsuri de stat pentru sprijinirea unui plan propus de societate în vederea restabilirii viabilității acesteia pe termen lung – denumit în continuare «planul de afaceri».

| (33) | Planul de afaceri presupune un așa-numit scenariu complet de dezvoltare (denumit în continuare: «SCD»), constând în principal în conversie și în efectuarea unor investiții suplimentare estimate la 486 de milioane EUR, pentru modernizarea/extinderea instalațiilor și adaptarea acestora la standardele de mediu. Aceste investiții vizează în special:






  (a) | achiziționarea de la Petrom a activelor petrochimice ale furnizorului Arpechim-Pitești (denumit în continuare «Arpechim»), pentru soluționarea problemei legate de încetarea furnizării de etilenă și propilenă, materii prime esențiale pentru derularea activității societății; |
| --- | --- | --- |

(33)

Planul de afaceri presupune un așa-numit scenariu complet de dezvoltare (denumit în continuare: «SCD»), constând în principal în conversie și în efectuarea unor investiții suplimentare estimate la 486 de milioane EUR, pentru modernizarea/extinderea instalațiilor și adaptarea acestora la standardele de mediu. Aceste investiții vizează în special:

(a)

achiziționarea de la Petrom a activelor petrochimice ale furnizorului Arpechim-Pitești (denumit în continuare «Arpechim»), pentru soluționarea problemei legate de încetarea furnizării de etilenă și propilenă, materii prime esențiale pentru derularea activității societății;

| (b) | modernizarea și extinderea capacității instalației de piroliză din Arpechim; |
| --- | --- |

(b)

modernizarea și extinderea capacității instalației de piroliză din Arpechim;

| (c) | eliminarea secțiunilor înguste din fluxul de producție PVC; |
| --- | --- |

(c)

eliminarea secțiunilor înguste din fluxul de producție PVC;

| (d) | modernizarea instalației de electroliză cu mercur; |
| --- | --- |

(d)

modernizarea instalației de electroliză cu mercur;

| (e) | alte măsuri pentru protecția mediului. |
| --- | --- |

(e)

alte măsuri pentru protecția mediului.

| (34) | Planul de afaceri și investițiile aferente au fost evaluate de mai mulți consultanți externi, după cum urmează:






  — | «Business Review Of Oltchim SA» (Analiza activității economice a societății Oltchim SA), studiu elaborat de Tecnon OrbiChem; |
| --- | --- | --- |

(34)

Planul de afaceri și investițiile aferente au fost evaluate de mai mulți consultanți externi, după cum urmează:

—

«Business Review Of Oltchim SA» (Analiza activității economice a societății Oltchim SA), studiu elaborat de Tecnon OrbiChem;

| — | «Oltchim Integration Strategy Project» (Proiectul strategiei de integrare a Oltchim), studiu elaborat de Nexant; |
| --- | --- |

—

«Oltchim Integration Strategy Project» (Proiectul strategiei de integrare a Oltchim), studiu elaborat de Nexant;

| — | «Acquiring Arpechim, modernisation and integration with Oltchim — Business Plan Study» (Achiziționarea Arpechim, modernizarea și integrarea cu Oltchim – studiu privind planul de afaceri), elaborat de Baran Engineering & Projects LTD; |
| --- | --- |

—

«Acquiring Arpechim, modernisation and integration with Oltchim — Business Plan Study» (Achiziționarea Arpechim, modernizarea și integrarea cu Oltchim – studiu privind planul de afaceri), elaborat de Baran Engineering & Projects LTD;

| — | «Technical Audit for Arpechim, Petrochemicals Plants in Pitesti» (Audit tehnic pentru Arpechim, uzinele petrochimice din Pitești), studiu elaborat de Linde; |
| --- | --- |

—

«Technical Audit for Arpechim, Petrochemicals Plants in Pitesti» (Audit tehnic pentru Arpechim, uzinele petrochimice din Pitești), studiu elaborat de Linde;

| — | «Raport de evaluare», elaborat de ROMCONTROL SA București; |
| --- | --- |

—

«Raport de evaluare», elaborat de ROMCONTROL SA București;

| — | «(raport de evaluare a proprietății, a instalațiilor și a echipamentelor cu privire la Arpechim)» elaborat de (consultant extern); |
| --- | --- |

—

«(raport de evaluare a proprietății, a instalațiilor și a echipamentelor cu privire la Arpechim)» elaborat de (consultant extern);

| — | «Opinie» elaborată de Raiffeisen Capital&Investment SA. |
| --- | --- |

—

«Opinie» elaborată de Raiffeisen Capital&Investment SA.

| (35) | Autoritățile române susțin că, pe baza studiilor efectuate de consilierii externi (enumerate mai sus), combinarea unei conversii a creanței în acțiuni cu garanțiile de stat pentru un împrumut comercial care să permită societății să efectueze investițiile menționate mai sus reprezintă cea mai bună modalitate prin care statul să își recupereze creanța, permițându-i chiar să realizeze profit în urma privatizării. După punerea în aplicare a acestor măsuri, cel mai potrivit moment în care statul ar putea să își vândă pachetul de acțiuni deținute la Oltchim ar fi acela în care proiectele de investiții vor fi pe punctul de a deveni operaționale, respectiv în perioada 2012-2013. |
| --- | --- |

(35)

Autoritățile române susțin că, pe baza studiilor efectuate de consilierii externi (enumerate mai sus), combinarea unei conversii a creanței în acțiuni cu garanțiile de stat pentru un împrumut comercial care să permită societății să efectueze investițiile menționate mai sus reprezintă cea mai bună modalitate prin care statul să își recupereze creanța, permițându-i chiar să realizeze profit în urma privatizării. După punerea în aplicare a acestor măsuri, cel mai potrivit moment în care statul ar putea să își vândă pachetul de acțiuni deținute la Oltchim ar fi acela în care proiectele de investiții vor fi pe punctul de a deveni operaționale, respectiv în perioada 2012-2013.

| (36) | Viitoarea valoare a societății a fost calculată de către autoritățile române după cum urmează. |
| --- | --- |

(36)

Viitoarea valoare a societății a fost calculată de către autoritățile române după cum urmează.

| (37) | Autoritățile române pornesc de la premiza că, în urma conversiei creanței în acțiuni, va exista o rată de participare de 11 % a acționarilor minoritari la majorarea de capital, valoarea capitalului nou fiind de 11 milioane EUR. Datorită majorării capitalului și împrumuturilor comerciale în valoare de 486 de milioane EUR, care urmează să fie acoperite prin garanții de stat (13), Oltchim va putea să își urmeze planul de dezvoltare în următorii patru ani, inclusiv investițiile prezentate la punctul (33) de mai sus. |
| --- | --- |

(37)

Autoritățile române pornesc de la premiza că, în urma conversiei creanței în acțiuni, va exista o rată de participare de 11 % a acționarilor minoritari la majorarea de capital, valoarea capitalului nou fiind de 11 milioane EUR. Datorită majorării capitalului și împrumuturilor comerciale în valoare de 486 de milioane EUR, care urmează să fie acoperite prin garanții de stat (13), Oltchim va putea să își urmeze planul de dezvoltare în următorii patru ani, inclusiv investițiile prezentate la punctul (33) de mai sus.

| (38) | Previziunile financiare ale scenariului SCD, bazate pe raportul Raiffeisen din martie 2009, sunt prezentate în tabelul de mai jos.

  Tabelul 5


  Previziunile financiare ale Oltchim
   (14)
  în conformitate cu planul de dezvoltare
   (15)























  Milioane EUR | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vânzări | 339 | 398 | 491 | 524 | 529 | [600-700] | [700-800] | [700-800] | [750-850] | [900-1 000] | [900-1 000] | [1 000-1 100] | [1 000-1 100] | [1 050-1 150] | [1 100-1 200] | [1 150-1 250] | [1 250-1 350] |
| Creșterea vânzărilor | | 17 % | 23 % | 7 % | 1 % | [10-20] % | [10-20] % | [1-10] % | [1-10] % | [20-30] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [5-15] % | [5-15] % |
| EBIT (17) | 21 | 14 | 5 | 2 | –20 | [30-45] | [50-65] | [65-80] | [85-100] | [150-165] | [140-155] | [160-175] | [180-195] | [170-185] | [170-185] | [190-205] | [220-235] |
| Creșterea EBIT | | –33 % | –64 % | –60 % | –1 100 % | NA (16) | [40-50] % | [20-30] % | [40-50] % | [60-70] % | – [0-5] % | [5-15] % | [10-20] % | – [-5-10] % | [1-10] % | [5-15] % | [10-20] % |
| Marja EBIT | 6 % | 4 % | 1 % | 0,4 % | –4 % | [5-15] % | [5-15] % | [5-15] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % |
| EBITDA (18) | 33 | 34 | 29 | 24 | 9 | [60-70] | [70-80] | [90-100] | [110-120] | [190-200] | [190-200] | [200-210] | [220-230] | [220-230] | [220-230] | [230-240] | [270-280] |
| Creștere EBITDA | | 3 % | –15 % | –17 % | –63 % | [600-610] % | [20-25] % | [10-20] % | [20-25] % | [70-80] % | – [0-5] % | [5-10] % | [10-15] % | – [0-5] % | [0-5] % | [5-10] % | [10-15] % |
| Marja EBITDA | 10 % | 9 % | 6 % | 5 % | 2 % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % |
| EBT (19) | 21 | 6 | 2 | –29 | –61 | [0-10] | [10-20] | [10-20] | [20-30] | [90-100] | [90-100] | [110-120] | [130-140] | [130-140] | [130-140] | [150-160] | [180-190] |
| Creșterea EBT | | –71 % | –67 % | –1 550 % | – 110 % | NA (16) | [230-240] % | – [0-5] % | [35-40] % | [260-270] % | [0-5] % | [20-25] % | [20-25] % | – [5-10] | [5-10] % | [10-15] % | [20-25] % |
| Marja EBT | 6 % | 2 % | 0 % | –6 % | –12 % | [0-5] % | [0-5] % | [0-5] % | [0-5] % | [5-10] % | [5-10] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % |

(38)

Previziunile financiare ale scenariului SCD, bazate pe raportul Raiffeisen din martie 2009, sunt prezentate în tabelul de mai jos.

Tabelul 5

Previziunile financiare ale Oltchim
   (14)
  în conformitate cu planul de dezvoltare
   (15)

Milioane EUR

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Vânzări

339

398

491

524

529

[600-700]

[700-800]

[700-800]

[750-850]

[900-1 000]

[900-1 000]

[1 000-1 100]

[1 000-1 100]

[1 050-1 150]

[1 100-1 200]

[1 150-1 250]

[1 250-1 350]

Creșterea vânzărilor

17 %

23 %

7 %

1 %

[10-20] %

[10-20] %

[1-10] %

[1-10] %

[20-30] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[5-15] %

[5-15] %

EBIT (17)

21

14

5

2

–20

[30-45]

[50-65]

[65-80]

[85-100]

[150-165]

[140-155]

[160-175]

[180-195]

[170-185]

[170-185]

[190-205]

[220-235]

Creșterea EBIT

–33 %

–64 %

–60 %

–1 100 %

NA (16)

[40-50] %

[20-30] %

[40-50] %

[60-70] %

– [0-5] %

[5-15] %

[10-20] %

– [-5-10] %

[1-10] %

[5-15] %

[10-20] %

Marja EBIT

6 %

4 %

1 %

0,4 %

–4 %

[5-15] %

[5-15] %

[5-15] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

EBITDA (18)

33

34

29

24

9

[60-70]

[70-80]

[90-100]

[110-120]

[190-200]

[190-200]

[200-210]

[220-230]

[220-230]

[220-230]

[230-240]

[270-280]

Creștere EBITDA

3 %

–15 %

–17 %

–63 %

[600-610] %

[20-25] %

[10-20] %

[20-25] %

[70-80] %

– [0-5] %

[5-10] %

[10-15] %

– [0-5] %

[0-5] %

[5-10] %

[10-15] %

Marja EBITDA

10 %

9 %

6 %

5 %

2 %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

EBT (19)

21

6

2

–29

–61

[0-10]

[10-20]

[10-20]

[20-30]

[90-100]

[90-100]

[110-120]

[130-140]

[130-140]

[130-140]

[150-160]

[180-190]

Creșterea EBT

–71 %

–67 %

–1 550 %

– 110 %

NA (16)

[230-240] %

– [0-5] %

[35-40] %

[260-270] %

[0-5] %

[20-25] %

[20-25] %

– [5-10]

[5-10] %

[10-15] %

[20-25] %

Marja EBT

6 %

2 %

0 %

–6 %

–12 %

[0-5] %

[0-5] %

[0-5] %

[0-5] %

[5-10] %

[5-10] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

IV.   DESCRIEREA MĂSURILOR

IV.1.   Măsurile notificate

| (39) | Cele două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim notificate de România în iulie 2009 ca neimplicând ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE sunt următoarele:






  — | măsura 1: o conversie a creanței în acțiuni, pentru o valoare totală de 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR); și |
| --- | --- | --- |

(39)

Cele două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim notificate de România în iulie 2009 ca neimplicând ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE sunt următoarele:

—

măsura 1: o conversie a creanței în acțiuni, pentru o valoare totală de 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR); și

| — | măsura 2: o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (respectiv 339,2 milioane EUR), prima de risc inițială având prețul de 6,5 % pe an (20) și fiind garantată colateral cu o parte a activelor care vor fi achiziționate cu ajutorul împrumutului. |
| --- | --- |

—

măsura 2: o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (respectiv 339,2 milioane EUR), prima de risc inițială având prețul de 6,5 % pe an (20) și fiind garantată colateral cu o parte a activelor care vor fi achiziționate cu ajutorul împrumutului.

| (40) | Comisia remarcă faptul că statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere a plății datoriei publice a Oltchim după 1 ianuarie 2007, data aderării României la Uniunea Europeană. Prin urmare, în opinia Comisiei, este necesară evaluarea acestei circumstanțe ca «măsura 3». |
| --- | --- |

(40)

Comisia remarcă faptul că statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere a plății datoriei publice a Oltchim după 1 ianuarie 2007, data aderării României la Uniunea Europeană. Prin urmare, în opinia Comisiei, este necesară evaluarea acestei circumstanțe ca «măsura 3».

V.   PLÂNGEREA

| (41) | În aprilie 2008, astfel cum s-a menționat mai sus, PCC, principalul acționar minoritar al Oltchim, a depus o plângere cu privire la conversia planificată a creanței în acțiuni. PCC susține, în esență, că respectiva conversie planificată a creanței în acțiuni ar implica existența unui ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(41)

În aprilie 2008, astfel cum s-a menționat mai sus, PCC, principalul acționar minoritar al Oltchim, a depus o plângere cu privire la conversia planificată a creanței în acțiuni. PCC susține, în esență, că respectiva conversie planificată a creanței în acțiuni ar implica existența unui ajutor de stat incompatibil.

| (42) | PCC consideră că, deoarece Oltchim este o societate aflată în dificultate, măsurile autorizate prin Legea nr. 96/2008 (respectiv conversia creanței în acțiuni) conțin elemente de ajutor de stat și, prin urmare, trebuie notificate Comisiei înainte de a fi puse în aplicare. Potrivit PCC, în lipsa unui plan detaliat de restructurare, niciun investitor privat nu ar furniza fonduri echivalente celor implicate în conversia creanței în acțiuni. |
| --- | --- |

(42)

PCC consideră că, deoarece Oltchim este o societate aflată în dificultate, măsurile autorizate prin Legea nr. 96/2008 (respectiv conversia creanței în acțiuni) conțin elemente de ajutor de stat și, prin urmare, trebuie notificate Comisiei înainte de a fi puse în aplicare. Potrivit PCC, în lipsa unui plan detaliat de restructurare, niciun investitor privat nu ar furniza fonduri echivalente celor implicate în conversia creanței în acțiuni.

| (43) | De asemenea, PCC s-a opus în mod clar preluării Arpechim de către Oltchim (21) și și-a exprimat îndoiala cu privire la viabilitatea economică a acestei soluții. |
| --- | --- |

(43)

De asemenea, PCC s-a opus în mod clar preluării Arpechim de către Oltchim (21) și și-a exprimat îndoiala cu privire la viabilitatea economică a acestei soluții.

| (44) | În iulie 2009, PCC a înaintat, de asemenea, Comisiei, o copie a scrisorii de intenție privind privatizarea trimisă guvernului României, în care societatea își exprima interesul de a deveni acționar majoritar al Oltchim și de a realiza investițiile necesare în cazul în care autoritățile române ar fi decis să vândă societatea. |
| --- | --- |

(44)

În iulie 2009, PCC a înaintat, de asemenea, Comisiei, o copie a scrisorii de intenție privind privatizarea trimisă guvernului României, în care societatea își exprima interesul de a deveni acționar majoritar al Oltchim și de a realiza investițiile necesare în cazul în care autoritățile române ar fi decis să vândă societatea.

VI.   POZIȚIA AUTORITĂȚILOR ROMÂNE

| (45) | Autoritățile române susțin că măsurile de sprijin nu conțin elemente de ajutor de stat. Acestea invocă principiul investitorului privat în economia de piață și principiul creditorului în economia de piață ca temei aplicabil pentru evaluare. |
| --- | --- |

(45)

Autoritățile române susțin că măsurile de sprijin nu conțin elemente de ajutor de stat. Acestea invocă principiul investitorului privat în economia de piață și principiul creditorului în economia de piață ca temei aplicabil pentru evaluare.

| (46) | Existența ajutorului de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE poate fi exclusă atunci când, în mod direct sau indirect, statul pune capital la dispoziția unei întreprinderi în circumstanțe care corespund condițiilor normale de piață (22). În acest sens, jurisprudența confirmă că măsurile de stat nu constituie ajutor de stat decât dacă destinatarul obține un avantaj din punct de vedere al concurenței pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață (23). |
| --- | --- |

(46)

Existența ajutorului de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE poate fi exclusă atunci când, în mod direct sau indirect, statul pune capital la dispoziția unei întreprinderi în circumstanțe care corespund condițiilor normale de piață (22). În acest sens, jurisprudența confirmă că măsurile de stat nu constituie ajutor de stat decât dacă destinatarul obține un avantaj din punct de vedere al concurenței pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață (23).

| (47) | Autoritățile române consideră că evaluarea comportamentului unui investitor privat față de întreprindere ar trebui să țină seama de cele trei posibile poziții: de acționar, creditor și/sau investitor. În cazul în care comportamentul statului este comparabil cu cel al investitorului privat ipotetic (acționar, creditor și/sau investitor), nu este implicat niciun ajutor de stat. |
| --- | --- |

(47)

Autoritățile române consideră că evaluarea comportamentului unui investitor privat față de întreprindere ar trebui să țină seama de cele trei posibile poziții: de acționar, creditor și/sau investitor. În cazul în care comportamentul statului este comparabil cu cel al investitorului privat ipotetic (acționar, creditor și/sau investitor), nu este implicat niciun ajutor de stat.

| (48) | Pe baza jurisprudenței CEJ, autoritățile române consideră că următoarele aspecte sunt relevante pentru cazul analizat:






  (i) | este necesară o evaluare a tuturor factorilor relevanți; |
| --- | --- | --- |

(48)

Pe baza jurisprudenței CEJ, autoritățile române consideră că următoarele aspecte sunt relevante pentru cazul analizat:

(i)

este necesară o evaluare a tuturor factorilor relevanți;

| (ii) | faptul că un investitor privat s-ar orienta în funcție de posibilitatea obținerii unui profit acceptabil într-o perioadă rezonabilă de timp (24); |
| --- | --- |

(ii)

faptul că un investitor privat s-ar orienta în funcție de posibilitatea obținerii unui profit acceptabil într-o perioadă rezonabilă de timp (24);

| (iii) | statul nu trebuie să fie comparat cu un investitor care urmărește doar un profit pe termen scurt (25); |
| --- | --- |

(iii)

statul nu trebuie să fie comparat cu un investitor care urmărește doar un profit pe termen scurt (25);

| (iv) | un investitor privat se va orienta în funcție de viabilitatea pe termen lung a unei întreprinderi (26). |
| --- | --- |

(iv)

un investitor privat se va orienta în funcție de viabilitatea pe termen lung a unei întreprinderi (26).

| (49) | Autoritățile române susțin că punerea în aplicare a măsurilor propuse de stat corespunde comportamentului unui actor privat în condiții normale de piață. |
| --- | --- |

(49)

Autoritățile române susțin că punerea în aplicare a măsurilor propuse de stat corespunde comportamentului unui actor privat în condiții normale de piață.

| (50) | Autoritățile române precizează că întregul pachet de măsuri are ca scop sprijinirea planului de afaceri al societății Oltchim. Pe de o parte, conversia creanței în acțiuni este necesară pentru rezolvarea subcapitalizării societății. Pe de altă parte, garanțiile de stat sunt necesare pentru asigurarea finanțării măsurilor de punere în aplicare a planului de afaceri, în special a SCD. |
| --- | --- |

(50)

Autoritățile române precizează că întregul pachet de măsuri are ca scop sprijinirea planului de afaceri al societății Oltchim. Pe de o parte, conversia creanței în acțiuni este necesară pentru rezolvarea subcapitalizării societății. Pe de altă parte, garanțiile de stat sunt necesare pentru asigurarea finanțării măsurilor de punere în aplicare a planului de afaceri, în special a SCD.

| (51) | Costul total al tuturor proiectelor de investiții care urmează a fi puse în aplicare în baza planului de afaceri se ridică la 486 de milioane EUR. Autoritățile române susțin că, având în vedere datoriile actuale ale societății, subcapitalizarea și actuala criză economică, Oltchim nu va putea să obțină finanțarea necesară pentru realizarea programului de investiții de la băncile comerciale fără sprijinul statului. |
| --- | --- |

(51)

Costul total al tuturor proiectelor de investiții care urmează a fi puse în aplicare în baza planului de afaceri se ridică la 486 de milioane EUR. Autoritățile române susțin că, având în vedere datoriile actuale ale societății, subcapitalizarea și actuala criză economică, Oltchim nu va putea să obțină finanțarea necesară pentru realizarea programului de investiții de la băncile comerciale fără sprijinul statului.

| (52) | Autoritățile române afirmă, de asemenea, că, în urma punerii în aplicare a măsurilor menționate mai sus, intenția lor pe termen mediu este de a privatiza societatea. Autoritățile române consideră că vânzarea pachetului deținut de stat la Oltchim în urma punerii în aplicare a acestor măsuri este considerată soluția optimă pentru stat din punct de vedere al valorificării investiției sale la Oltchim. |
| --- | --- |

(52)

Autoritățile române afirmă, de asemenea, că, în urma punerii în aplicare a măsurilor menționate mai sus, intenția lor pe termen mediu este de a privatiza societatea. Autoritățile române consideră că vânzarea pachetului deținut de stat la Oltchim în urma punerii în aplicare a acestor măsuri este considerată soluția optimă pentru stat din punct de vedere al valorificării investiției sale la Oltchim.

| (53) | Autoritățile române subliniază că statul este atât acționarul majoritar al Oltchim, cât și creditorul său principal, deoarece are o creanță față de Oltchim în valoare de 135 de milioane EUR. De asemenea, statul nu propune realizarea de investiții în societatea Oltchim în vederea obținerii unui profit pe termen scurt, ci instituie măsurile necesare pentru a privatiza societatea în mod profitabil pe termen mediu. |
| --- | --- |

(53)

Autoritățile române subliniază că statul este atât acționarul majoritar al Oltchim, cât și creditorul său principal, deoarece are o creanță față de Oltchim în valoare de 135 de milioane EUR. De asemenea, statul nu propune realizarea de investiții în societatea Oltchim în vederea obținerii unui profit pe termen scurt, ci instituie măsurile necesare pentru a privatiza societatea în mod profitabil pe termen mediu.

| (54) | Statul român a evaluat opțiunile disponibile în vederea obținerii unui randament cât mai mare al pachetului său de acțiuni deținut în Oltchim. Autoritățile române au ajuns la concluzia că niciuna dintre celelalte opțiuni (executarea creanței, reeșalonarea datoriei, vânzarea creanței sau conversia parțială a creanței în acțiuni) nu ar asigura același profit pentru stat ca SCD. |
| --- | --- |

(54)

Statul român a evaluat opțiunile disponibile în vederea obținerii unui randament cât mai mare al pachetului său de acțiuni deținut în Oltchim. Autoritățile române au ajuns la concluzia că niciuna dintre celelalte opțiuni (executarea creanței, reeșalonarea datoriei, vânzarea creanței sau conversia parțială a creanței în acțiuni) nu ar asigura același profit pentru stat ca SCD.

| (55) | În special, autoritățile române susțin că profitul statului în urma punerii în aplicare a conversiei și a majorării capitalului ar reprezenta în prezent (o sumă mai mare de 200 de milioane EUR). În schimb, în cazul în care statul ar executa creanța, suma maximă pe care ar obține-o ar fi (mai mică de 25 de milioane EUR), iar valoarea pachetului acționarului ar fi zero, deoarece executarea datoriei ar determina insolvabilitatea societății. Reeșalonarea datoriei se exclude ca opțiune, având în vedere că, potrivit legislației române, aceasta ar fi posibilă doar după recapitalizarea societății. Potrivit calculelor efectuate de autoritățile române, vânzarea întregii creanțe ar aduce statului un profit (mai mic de 35 de milioane EUR). Nici vânzarea parțială a creanței nu ar rezolva situația. |
| --- | --- |

(55)

În special, autoritățile române susțin că profitul statului în urma punerii în aplicare a conversiei și a majorării capitalului ar reprezenta în prezent (o sumă mai mare de 200 de milioane EUR). În schimb, în cazul în care statul ar executa creanța, suma maximă pe care ar obține-o ar fi (mai mică de 25 de milioane EUR), iar valoarea pachetului acționarului ar fi zero, deoarece executarea datoriei ar determina insolvabilitatea societății. Reeșalonarea datoriei se exclude ca opțiune, având în vedere că, potrivit legislației române, aceasta ar fi posibilă doar după recapitalizarea societății. Potrivit calculelor efectuate de autoritățile române, vânzarea întregii creanțe ar aduce statului un profit (mai mic de 35 de milioane EUR). Nici vânzarea parțială a creanței nu ar rezolva situația.

| (56) | În plus, nici scenariul «statu-quo» (fără alte investiții) nu reprezintă o opțiune viabilă, deoarece pierderile ar crește, iar valoarea netă a societății ar scădea. Autoritățile române adaugă, de asemenea, că privatizarea nu este o opțiune realistă în condițiile economice actuale. |
| --- | --- |

(56)

În plus, nici scenariul «statu-quo» (fără alte investiții) nu reprezintă o opțiune viabilă, deoarece pierderile ar crește, iar valoarea netă a societății ar scădea. Autoritățile române adaugă, de asemenea, că privatizarea nu este o opțiune realistă în condițiile economice actuale.

| (57) | Prin urmare, autoritățile române susțin în continuare că, din punctul lor de vedere, conversia propusă a creanței în acțiuni și garanțiile de stat fac parte din același pachet destinat asigurării viabilității pe termen lung a societății Oltchim și permit statului să recupereze cea mai mare parte a investiției făcute în societatea Oltchim. Statul român este de părere că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni și garanțiile de stat nu intră sub incidența articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, deoarece nu implică un avantaj pentru beneficiar și respectă atât principiul investitorului în economia de piață, cât și pe cel al creditorului în economia de piață. |
| --- | --- |

(57)

Prin urmare, autoritățile române susțin în continuare că, din punctul lor de vedere, conversia propusă a creanței în acțiuni și garanțiile de stat fac parte din același pachet destinat asigurării viabilității pe termen lung a societății Oltchim și permit statului să recupereze cea mai mare parte a investiției făcute în societatea Oltchim. Statul român este de părere că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni și garanțiile de stat nu intră sub incidența articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, deoarece nu implică un avantaj pentru beneficiar și respectă atât principiul investitorului în economia de piață, cât și pe cel al creditorului în economia de piață.

| (58) | În ceea ce privește aspectul neexecutării datoriei publice și al neimpunerii dobânzii, autoritățile române susțin că, potrivit legislației românești, AVAS nu este autorizată să perceapă dobândă la suma datorată și că statul a încercat să încaseze creanța prin diverse mijloace în cadrul de reglementare existent. Statul român a încercat, de asemenea, să își recupereze creanța prin intermediul conversiei. În cele din urmă, autoritățile române susțin, de asemenea, că deoarece această datorie publică a fost rezervată pentru conversie, nu era executabilă și nu purta dobândă. |
| --- | --- |

(58)

În ceea ce privește aspectul neexecutării datoriei publice și al neimpunerii dobânzii, autoritățile române susțin că, potrivit legislației românești, AVAS nu este autorizată să perceapă dobândă la suma datorată și că statul a încercat să încaseze creanța prin diverse mijloace în cadrul de reglementare existent. Statul român a încercat, de asemenea, să își recupereze creanța prin intermediul conversiei. În cele din urmă, autoritățile române susțin, de asemenea, că deoarece această datorie publică a fost rezervată pentru conversie, nu era executabilă și nu purta dobândă.

VII.   EVALUAREA MĂSURILOR DE SPRIJIN LUATE DE STAT ÎN FAVOAREA OLTCHIM

| (59) | Comisia a decis să deschidă procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu cele trei măsuri de sprijin identificate în favoarea Oltchim, din motivele prezentate mai jos. |
| --- | --- |

(59)

Comisia a decis să deschidă procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu cele trei măsuri de sprijin identificate în favoarea Oltchim, din motivele prezentate mai jos.

| (60) | Comisia are îndoieli cu privire la faptul că cele două măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim notificate în iulie 2009, respectiv conversia creanței în acțiuni (Măsura 1) și garanția de stat pentru un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (Măsura 2), nu implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, așa cum susține România. Comisia are, de asemenea, îndoieli în ceea ce privește posibilitatea ca aceste măsuri să fie declarate compatibile cu tratatul în temeiul dispozițiilor articolului 87 alineatul (3) din Tratatul CE, dacă se constată că implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(60)

Comisia are îndoieli cu privire la faptul că cele două măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim notificate în iulie 2009, respectiv conversia creanței în acțiuni (Măsura 1) și garanția de stat pentru un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (Măsura 2), nu implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, așa cum susține România. Comisia are, de asemenea, îndoieli în ceea ce privește posibilitatea ca aceste măsuri să fie declarate compatibile cu tratatul în temeiul dispozițiilor articolului 87 alineatul (3) din Tratatul CE, dacă se constată că implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (61) | În cele din urmă, Comisia consideră că un element suplimentar de ajutor de stat ar putea proveni din faptul că, aparent, statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere cu privire la datoria publică restantă a Oltchim după aderarea României la Uniunea Europeană (Măsura 3). În măsura în care această sumă suplimentară nu a fost, se pare, luată în considerare la calcularea sumei totale a datoriei publice care urmează să fie convertită în acțiuni, iar autoritățile române nu au intenția de a lua vreo măsură pentru a o recupera de la beneficiar, suma menționată ar putea fi calificată drept ajutor de operare și, prin urmare, incompatibilă cu tratatul. |
| --- | --- |

(61)

În cele din urmă, Comisia consideră că un element suplimentar de ajutor de stat ar putea proveni din faptul că, aparent, statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere cu privire la datoria publică restantă a Oltchim după aderarea României la Uniunea Europeană (Măsura 3). În măsura în care această sumă suplimentară nu a fost, se pare, luată în considerare la calcularea sumei totale a datoriei publice care urmează să fie convertită în acțiuni, iar autoritățile române nu au intenția de a lua vreo măsură pentru a o recupera de la beneficiar, suma menționată ar putea fi calificată drept ajutor de operare și, prin urmare, incompatibilă cu tratatul.

| (62) | În concluzie, Comisia consideră că pachetul de măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim și descrise în secțiunea IV ar trebui evaluat în întregime pentru a stabili dacă fiecare dintre măsurile respective include ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE și, respectiv, dacă sunt compatibile cu tratatul. În cele ce urmează, Comisia va examina pe rând fiecare dintre cele trei măsuri. |
| --- | --- |

(62)

În concluzie, Comisia consideră că pachetul de măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim și descrise în secțiunea IV ar trebui evaluat în întregime pentru a stabili dacă fiecare dintre măsurile respective include ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE și, respectiv, dacă sunt compatibile cu tratatul. În cele ce urmează, Comisia va examina pe rând fiecare dintre cele trei măsuri.

VIII.   EVALUAREA EXISTENȚEI AJUTORULUI DE STAT

| (63) | În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale între statele membre. |
| --- | --- |

(63)

În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale între statele membre.

VIII.1.   Resurse de stat

| (64) | Datoria restantă către AVAS este rezultatul transferului creanțelor asupra Oltchim de la Ministerul Finanțelor Publice. Întrucât AVAS este o autoritate publică română, aflată în subordinea guvernului, neexecutarea datoriei și neacumularea dobânzii pentru datoria către AVAS (echivalente cu o renunțare la câștigul de capital) afectează bugetul de stat și implică resurse de stat. În plus, în cazul în care s-ar efectua conversia creanței în acțiuni, statul și-ar pierde rolul de creditor și, astfel, nu ar avea niciun drept în cazul unei lichidări. |
| --- | --- |

(64)

Datoria restantă către AVAS este rezultatul transferului creanțelor asupra Oltchim de la Ministerul Finanțelor Publice. Întrucât AVAS este o autoritate publică română, aflată în subordinea guvernului, neexecutarea datoriei și neacumularea dobânzii pentru datoria către AVAS (echivalente cu o renunțare la câștigul de capital) afectează bugetul de stat și implică resurse de stat. În plus, în cazul în care s-ar efectua conversia creanței în acțiuni, statul și-ar pierde rolul de creditor și, astfel, nu ar avea niciun drept în cazul unei lichidări.

| (65) | Garanția de stat urmează să fie acordată de către Ministerul Finanțelor. Aceasta implică resurse de stat deoarece, în cazul în care autoritățile române ar fi nevoite să plătească sume de bani în baza garanției, fondurile necesare ar fi luate din bugetul de stat, care este astfel grevat de riscul financiar aferent garanțiilor. |
| --- | --- |

(65)

Garanția de stat urmează să fie acordată de către Ministerul Finanțelor. Aceasta implică resurse de stat deoarece, în cazul în care autoritățile române ar fi nevoite să plătească sume de bani în baza garanției, fondurile necesare ar fi luate din bugetul de stat, care este astfel grevat de riscul financiar aferent garanțiilor.

| (66) | Prin urmare, măsurile 1, 2 și 3 implică resurse de stat. |
| --- | --- |

(66)

Prin urmare, măsurile 1, 2 și 3 implică resurse de stat.

VIII.2.   Avantajul

VIII.2.1.   Măsurile 1 și 2

| (67) | În ceea ce privește măsurile 1 și 2, autoritățile române susțin, în esență, că unul dintre elementele componente ale definiției ajutorului de stat, respectiv avantajul oferit de măsurile de stat beneficiarului, nu este respectat (27). |
| --- | --- |

(67)

În ceea ce privește măsurile 1 și 2, autoritățile române susțin, în esență, că unul dintre elementele componente ale definiției ajutorului de stat, respectiv avantajul oferit de măsurile de stat beneficiarului, nu este respectat (27).

| (68) | Pentru început, în ceea ce privește garanția de stat, în conformitate cu Comunicarea Comisiei cu privire la aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE privind ajutoarele de stat sub formă de garanții (denumită în continuare «comunicarea privind garanțiile») (28), o măsură privind o garanție care îndeplinește toate cele patru criterii de mai jos (29) exclude prezența ajutorului de stat:






  (a) | persoana creditată nu se află în dificultate financiară; |
| --- | --- | --- |

(68)

Pentru început, în ceea ce privește garanția de stat, în conformitate cu Comunicarea Comisiei cu privire la aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE privind ajutoarele de stat sub formă de garanții (denumită în continuare «comunicarea privind garanțiile») (28), o măsură privind o garanție care îndeplinește toate cele patru criterii de mai jos (29) exclude prezența ajutorului de stat:

(a)

persoana creditată nu se află în dificultate financiară;

| (b) | gradul de acoperire oferită de garanție poate fi determinat în mod corespunzător în momentul acordării garanției. Aceasta înseamnă că garanția trebuie să fie legată de o tranzacție financiară specifică, de o sumă maximă fixată și o durată limitată; |
| --- | --- |

(b)

gradul de acoperire oferită de garanție poate fi determinat în mod corespunzător în momentul acordării garanției. Aceasta înseamnă că garanția trebuie să fie legată de o tranzacție financiară specifică, de o sumă maximă fixată și o durată limitată;

| (c) | garanția nu acoperă mai mult de 80 % din creditul neachitat sau din altă obligație financiară; |
| --- | --- |

(c)

garanția nu acoperă mai mult de 80 % din creditul neachitat sau din altă obligație financiară;

| (d) | pentru garanție se achită prețul corespunzător prețului pieței. |
| --- | --- |

(d)

pentru garanție se achită prețul corespunzător prețului pieței.

| (69) | Comisa este de părere că, în cazul garanției aflate în discuție, la prima vedere, mai multe dintre aceste criterii nu sunt îndeplinite. |
| --- | --- |

(69)

Comisa este de părere că, în cazul garanției aflate în discuție, la prima vedere, mai multe dintre aceste criterii nu sunt îndeplinite.

| (70) | În primul rând, există indicii clare că Oltchim este în realitate o societate aflată în dificultate. În special, la sfârșitul anului 2008, societatea a înregistrat un capital negativ total de aproximativ 250 de milioane RON, cu pierderi acumulate în valoare de 1,367 miliarde RON. Contul de profit și pierderi pentru 2008 arată pierderi operaționale de 71 de milioane RON și pierderi nete de 226 de milioane RON. În plus, contul de numerar al societății avea un sold negativ de 79 de milioane RON și un capital circulant negativ de 715 milioane RON. Astfel cum s-a menționat mai sus, după închiderea principalului furnizor de etilenă, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate. |
| --- | --- |

(70)

În primul rând, există indicii clare că Oltchim este în realitate o societate aflată în dificultate. În special, la sfârșitul anului 2008, societatea a înregistrat un capital negativ total de aproximativ 250 de milioane RON, cu pierderi acumulate în valoare de 1,367 miliarde RON. Contul de profit și pierderi pentru 2008 arată pierderi operaționale de 71 de milioane RON și pierderi nete de 226 de milioane RON. În plus, contul de numerar al societății avea un sold negativ de 79 de milioane RON și un capital circulant negativ de 715 milioane RON. Astfel cum s-a menționat mai sus, după închiderea principalului furnizor de etilenă, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate.

| (71) | În plus, în ceea ce privește prețul garanției, comunicarea privind garanțiile prevede că prețul plătit pentru garanție ar trebui să fie cel puțin la fel de mare ca și prima de referință corespunzătoare garanției oferite pe piețele financiare. Autoritățile române intenționează să perceapă un comision anual de 6,5 % pentru garanție. Cu toate acestea, se pune problema dacă acest comision, în contextul situației actuale a societății, poate fi considerat preț al pieței și dacă ratingul CCC acordat de autoritățile române reprezintă categoria de risc reală a societății. Societății Oltchim nu i s-a acordat un rating de către o agenție specializată de rating; cu toate acestea, (o bancă românească a clasificat societatea în cea mai înaltă categorie de risc disponibilă). |
| --- | --- |

(71)

În plus, în ceea ce privește prețul garanției, comunicarea privind garanțiile prevede că prețul plătit pentru garanție ar trebui să fie cel puțin la fel de mare ca și prima de referință corespunzătoare garanției oferite pe piețele financiare. Autoritățile române intenționează să perceapă un comision anual de 6,5 % pentru garanție. Cu toate acestea, se pune problema dacă acest comision, în contextul situației actuale a societății, poate fi considerat preț al pieței și dacă ratingul CCC acordat de autoritățile române reprezintă categoria de risc reală a societății. Societății Oltchim nu i s-a acordat un rating de către o agenție specializată de rating; cu toate acestea, (o bancă românească a clasificat societatea în cea mai înaltă categorie de risc disponibilă).

| (72) | De asemenea, există îndoieli cu privire la existența unor garanții suficiente din partea societății. Deși vor fi oferite drept gaj terenuri, clădiri, instalații, și echipamente achiziționate în cadrul SCD, acest lucru nu pare a fi adecvat. Întra-adevăr, în cazul de față, activele constituind obiectul gajului ar aparține unei societăți aflate deja sub controlul garantului. |
| --- | --- |

(72)

De asemenea, există îndoieli cu privire la existența unor garanții suficiente din partea societății. Deși vor fi oferite drept gaj terenuri, clădiri, instalații, și echipamente achiziționate în cadrul SCD, acest lucru nu pare a fi adecvat. Întra-adevăr, în cazul de față, activele constituind obiectul gajului ar aparține unei societăți aflate deja sub controlul garantului.

| (73) | Prin urmare, Comisia are îndoieli cu privire la îndeplinirea criteriilor din comunicarea privind garanțiile în cazul acestei garanții. |
| --- | --- |

(73)

Prin urmare, Comisia are îndoieli cu privire la îndeplinirea criteriilor din comunicarea privind garanțiile în cazul acestei garanții.

| (74) | Cu toate acestea, trebuie subliniat faptul că autoritățile române nu intenționează să acorde garanția în temeiul comunicării privind garanțiile. Mai degrabă, autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2, ca pachet, nu conferă un avantaj beneficiarului, deoarece sprijinul acordat de către stat societății Oltchim în calitatea sa de investitor (acționar principal), respectiv de principal creditor al societății, este comparabil cu ceea ce un investitor privat, care este, în același timp, creditor privat, ar alege să facă în circumstanțe similare. |
| --- | --- |

(74)

Cu toate acestea, trebuie subliniat faptul că autoritățile române nu intenționează să acorde garanția în temeiul comunicării privind garanțiile. Mai degrabă, autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2, ca pachet, nu conferă un avantaj beneficiarului, deoarece sprijinul acordat de către stat societății Oltchim în calitatea sa de investitor (acționar principal), respectiv de principal creditor al societății, este comparabil cu ceea ce un investitor privat, care este, în același timp, creditor privat, ar alege să facă în circumstanțe similare.

| (75) | Comisia are îndoieli că măsurile 1 și 2 ar trece testul investitorului în economia de piață și pe cel al creditorului în economia de piață. |
| --- | --- |

(75)

Comisia are îndoieli că măsurile 1 și 2 ar trece testul investitorului în economia de piață și pe cel al creditorului în economia de piață.

| (76) | În ceea ce privește testul investitorului în economia de piață, așa cum au arătat autoritățile române, comportamentul statului în calitate de principal acționar al societății Oltchim nu ar trebui comparat cu comportamentul unui investitor privat motivat de considerente ce țin de profitul pe termen scurt, ci mai degrabă cu cel al unui holding sau al unui grup privat de întreprinderi care urmărește o politică structurală și se orientează în funcție de considerente care țin de profitabilitatea pe termen mai lung (30). |
| --- | --- |

(76)

În ceea ce privește testul investitorului în economia de piață, așa cum au arătat autoritățile române, comportamentul statului în calitate de principal acționar al societății Oltchim nu ar trebui comparat cu comportamentul unui investitor privat motivat de considerente ce țin de profitul pe termen scurt, ci mai degrabă cu cel al unui holding sau al unui grup privat de întreprinderi care urmărește o politică structurală și se orientează în funcție de considerente care țin de profitabilitatea pe termen mai lung (30).

| (77) | În ceea ce privește testul creditorului în economia de piață, alegerile făcute de stat în calitatea sa de creditor ar trebui evaluate prin comparație cu situația unui creditor privat ipotetic care cântărește toate opțiunile disponibile, de exemplu reeșalonarea datoriei sau lichidarea, în vederea recuperării datoriei. |
| --- | --- |

(77)

În ceea ce privește testul creditorului în economia de piață, alegerile făcute de stat în calitatea sa de creditor ar trebui evaluate prin comparație cu situația unui creditor privat ipotetic care cântărește toate opțiunile disponibile, de exemplu reeșalonarea datoriei sau lichidarea, în vederea recuperării datoriei.

| (78) | Autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2 trebuie evaluate împreună, deoarece este improbabil ca garanția de stat pentru împrumutul comercial de 424 de milioane EUR sau conversia creanței în acțiuni să restabilească per se viabilitatea societății, în lipsa celeilalte măsuri de sprijin, complementare. |
| --- | --- |

(78)

Autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2 trebuie evaluate împreună, deoarece este improbabil ca garanția de stat pentru împrumutul comercial de 424 de milioane EUR sau conversia creanței în acțiuni să restabilească per se viabilitatea societății, în lipsa celeilalte măsuri de sprijin, complementare.

| (79) | Indiferent de criteriile de referință relevante prezentate mai sus, aspectul esențial care trebuie luat în considerare îl reprezintă perspectivele economice ale societății – cu alte cuvinte, credibilitatea planului de afaceri propus de societate – și performanțele anterioare ale societății în momentul în care s-a luat o decizie cu privire la măsurile de sprijin. Comisia are îndoieli cu privire la ambele aspecte. |
| --- | --- |

(79)

Indiferent de criteriile de referință relevante prezentate mai sus, aspectul esențial care trebuie luat în considerare îl reprezintă perspectivele economice ale societății – cu alte cuvinte, credibilitatea planului de afaceri propus de societate – și performanțele anterioare ale societății în momentul în care s-a luat o decizie cu privire la măsurile de sprijin. Comisia are îndoieli cu privire la ambele aspecte.

| (80) | În ceea ce privește planul de afaceri propus, Comisia are îndoieli referitoare la probabilitatea ca, având în vedere antecedentele societății privind realizarea de investiții importante și nerambursarea datoriei publice restante, un plan care se bazează în mod esențial pe alte investiții substanțiale, fără a fi însoțite de măsurile necesare de restructurare, să poată restabili viabilitatea pe termen lung a societății. |
| --- | --- |

(80)

În ceea ce privește planul de afaceri propus, Comisia are îndoieli referitoare la probabilitatea ca, având în vedere antecedentele societății privind realizarea de investiții importante și nerambursarea datoriei publice restante, un plan care se bazează în mod esențial pe alte investiții substanțiale, fără a fi însoțite de măsurile necesare de restructurare, să poată restabili viabilitatea pe termen lung a societății.

| (81) | În această etapă, Comisia se întreabă dacă planul de afaceri depus va permite restabilirea viabilității și va fi considerat credibil de un investitor privat sau de un creditor privat atunci când trebuie să decidă cu privire la realizarea unor investiții suplimentare în societate. În plus, există riscul ca planul de afaceri să implice ajutoare de stat suplimentare, întrucât un nou împrumut semnificativ este garantat de stat. Acest lucru poate conferi un avantaj beneficiarului, în măsura în care beneficiarul nu ar fi putut să obțină împrumutul pe piață fără sprijinul statului. |
| --- | --- |

(81)

În această etapă, Comisia se întreabă dacă planul de afaceri depus va permite restabilirea viabilității și va fi considerat credibil de un investitor privat sau de un creditor privat atunci când trebuie să decidă cu privire la realizarea unor investiții suplimentare în societate. În plus, există riscul ca planul de afaceri să implice ajutoare de stat suplimentare, întrucât un nou împrumut semnificativ este garantat de stat. Acest lucru poate conferi un avantaj beneficiarului, în măsura în care beneficiarul nu ar fi putut să obțină împrumutul pe piață fără sprijinul statului.

| (82) | În legătură cu testul creditorului în economia de piață, Comisia are îndoieli în ceea ce privește faptul că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni este comparabilă cu ceea ce ar fi ales un creditor privat în circumstanțe similare. |
| --- | --- |

(82)

În legătură cu testul creditorului în economia de piață, Comisia are îndoieli în ceea ce privește faptul că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni este comparabilă cu ceea ce ar fi ales un creditor privat în circumstanțe similare.

| (83) | Există îndoieli în ceea ce privește faptul că un creditor privat și-ar fi permis în primul rând să ajungă la un asemenea nivel de expunere. În acest sens, trebuie subliniat că, deși evaluarea măsurilor propuse va fi efectuată prin raportarea la acțiuni, măsuri întreprinse și efecte verificate după data aderării României la Uniunea Europeană, Comisia trebuie totuși să țină seama de istoricul datoriei publice care, în prezent, face obiectul propunerii de conversie în acțiuni din momentul originii datoriei. Comisia nu poate să nu ia în considerare originea și evoluția datoriei publice sau comportamentul statului în legătură cu această datorie. |
| --- | --- |

(83)

Există îndoieli în ceea ce privește faptul că un creditor privat și-ar fi permis în primul rând să ajungă la un asemenea nivel de expunere. În acest sens, trebuie subliniat că, deși evaluarea măsurilor propuse va fi efectuată prin raportarea la acțiuni, măsuri întreprinse și efecte verificate după data aderării României la Uniunea Europeană, Comisia trebuie totuși să țină seama de istoricul datoriei publice care, în prezent, face obiectul propunerii de conversie în acțiuni din momentul originii datoriei. Comisia nu poate să nu ia în considerare originea și evoluția datoriei publice sau comportamentul statului în legătură cu această datorie.

| (84) | Pornind de la această premisă, Comisia are îndoieli că statul român a depus toate eforturile pentru recuperarea efectivă a sumelor care îi sunt datorate pe baza garanțiilor de stat. Se pare, de exemplu, că posibilitățile incluse în convențiile de garantare (de exemplu, blocarea conturilor bancare) sau posibilitatea generală a lichidării nu au fost utilizate la momentul în care situația societății ar fi putut să fie mai bună decât în prezent, în special având în vedere faptul că statul a beneficiat de un gaj pe active în schimbul garanției și că acest gaj nu a fost niciodată executat. Același raționament poate fi aplicat în legătură cu neconformarea beneficiarului cu convențiile de reeșalonare a datoriilor. Autoritățile române susțin că, atunci când s-a încercat privatizarea, posibilele măsuri de recuperare a creanței au fost suspendate pentru a nu fi prejudiciate obiectivele de privatizare. Cu toate acestea, trebuie remarcat că, în scenariul privatizării, statul juca rolul investitorului și nu rolul creditorului. Aceste două roluri nu trebuie confundate, deși este dificil să se facă o astfel de separare într-o situație în care statul este în același timp principalul acționar și principalul creditor al societății. |
| --- | --- |

(84)

Pornind de la această premisă, Comisia are îndoieli că statul român a depus toate eforturile pentru recuperarea efectivă a sumelor care îi sunt datorate pe baza garanțiilor de stat. Se pare, de exemplu, că posibilitățile incluse în convențiile de garantare (de exemplu, blocarea conturilor bancare) sau posibilitatea generală a lichidării nu au fost utilizate la momentul în care situația societății ar fi putut să fie mai bună decât în prezent, în special având în vedere faptul că statul a beneficiat de un gaj pe active în schimbul garanției și că acest gaj nu a fost niciodată executat. Același raționament poate fi aplicat în legătură cu neconformarea beneficiarului cu convențiile de reeșalonare a datoriilor. Autoritățile române susțin că, atunci când s-a încercat privatizarea, posibilele măsuri de recuperare a creanței au fost suspendate pentru a nu fi prejudiciate obiectivele de privatizare. Cu toate acestea, trebuie remarcat că, în scenariul privatizării, statul juca rolul investitorului și nu rolul creditorului. Aceste două roluri nu trebuie confundate, deși este dificil să se facă o astfel de separare într-o situație în care statul este în același timp principalul acționar și principalul creditor al societății.

| (85) | Chiar dacă acest comportament al statului în calitatea sa de creditor ar fi evaluat doar prin referire la circumstanțele actuale (respectiv ignorând istoricul datoriei publice), este în continuare nesigur că un creditor privat ar fi considerat conversia creanței în acțiuni mai eficace decât lichidarea, în cazul în care perspectivele de restabilire a viabilității societății nu erau sigure. Cu toate acestea, potrivit autorităților române, decizia de a opta pentru conversie este legată de emiterea unei garanții de stat pentru un împrumut comercial în vederea sprijinirii planului de afaceri. Cu alte cuvinte, conversia creanței în acțiuni nu este suficientă în sine pentru restabilirea viabilității societății. Comisia are îndoieli că această conversie ar putea fi calificată ca neimplicând ajutor de stat în măsura în care este legată în mod intrinsec de o altă măsură de sprijin luată de stat. Același argument se aplică în sens invers, respectiv în ceea ce privește garanția de stat despre care se admite, de asemenea, că ar fi insuficientă pentru a conduce la redresarea societății. |
| --- | --- |

(85)

Chiar dacă acest comportament al statului în calitatea sa de creditor ar fi evaluat doar prin referire la circumstanțele actuale (respectiv ignorând istoricul datoriei publice), este în continuare nesigur că un creditor privat ar fi considerat conversia creanței în acțiuni mai eficace decât lichidarea, în cazul în care perspectivele de restabilire a viabilității societății nu erau sigure. Cu toate acestea, potrivit autorităților române, decizia de a opta pentru conversie este legată de emiterea unei garanții de stat pentru un împrumut comercial în vederea sprijinirii planului de afaceri. Cu alte cuvinte, conversia creanței în acțiuni nu este suficientă în sine pentru restabilirea viabilității societății. Comisia are îndoieli că această conversie ar putea fi calificată ca neimplicând ajutor de stat în măsura în care este legată în mod intrinsec de o altă măsură de sprijin luată de stat. Același argument se aplică în sens invers, respectiv în ceea ce privește garanția de stat despre care se admite, de asemenea, că ar fi insuficientă pentru a conduce la redresarea societății.

| (86) | Autoritățile române susțin că, atunci când compară toate opțiunile disponibile, SCD asigură cel mai mare profit pentru stat, care este acționarul/creditorul societății. În special, astfel cum se exemplifică la punctul (55), autoritățile române se așteaptă ca, în urma investiției făcute, să aibă un profit care să se situeze (în valori mai mari de 200 de milioane EUR), în cazul în care sunt efectuate toate investițiile de ordin tehnic și sunt luate măsurile de sprijin. Astfel cum s-a explicat deja, acest profit așteptat se bazează în principal pe previziunile financiare din Tabelul 5. |
| --- | --- |

(86)

Autoritățile române susțin că, atunci când compară toate opțiunile disponibile, SCD asigură cel mai mare profit pentru stat, care este acționarul/creditorul societății. În special, astfel cum se exemplifică la punctul (55), autoritățile române se așteaptă ca, în urma investiției făcute, să aibă un profit care să se situeze (în valori mai mari de 200 de milioane EUR), în cazul în care sunt efectuate toate investițiile de ordin tehnic și sunt luate măsurile de sprijin. Astfel cum s-a explicat deja, acest profit așteptat se bazează în principal pe previziunile financiare din Tabelul 5.

| (87) | În opinia Comisiei, nu au fost luate în considerare, în mod adecvat, toate posibilitățile. De exemplu, autoritățile române susțin în mod constant că, în actualul climat economic, privatizarea nu reprezintă o opțiune. Dimpotrivă, acționarul minoritar PCC și-a exprimat interesul în privatizarea societății. |
| --- | --- |

(87)

În opinia Comisiei, nu au fost luate în considerare, în mod adecvat, toate posibilitățile. De exemplu, autoritățile române susțin în mod constant că, în actualul climat economic, privatizarea nu reprezintă o opțiune. Dimpotrivă, acționarul minoritar PCC și-a exprimat interesul în privatizarea societății.

| (88) | În plus, Comisia observă că unele previziuni par optimiste, într-o oarecare măsură, având în vedere climatul economic actual și provocările cu care se confruntă în prezent societatea. |
| --- | --- |

(88)

În plus, Comisia observă că unele previziuni par optimiste, într-o oarecare măsură, având în vedere climatul economic actual și provocările cu care se confruntă în prezent societatea.

| (89) | În primul rând, cifrele din tabelul 5 arată creșteri ale vânzărilor de (10)-(20) % și (10)-(20) % pentru următorii doi ani (2009 și 2010). Având în vedere situația actuală a societății și faptul că investițiile considerate necesare (cu excepția achiziției Arpechim) ar produce efecte doar începând din 2012-2013, creșterea prevăzută a vânzărilor pare puțin probabilă. |
| --- | --- |

(89)

În primul rând, cifrele din tabelul 5 arată creșteri ale vânzărilor de (10)-(20) % și (10)-(20) % pentru următorii doi ani (2009 și 2010). Având în vedere situația actuală a societății și faptul că investițiile considerate necesare (cu excepția achiziției Arpechim) ar produce efecte doar începând din 2012-2013, creșterea prevăzută a vânzărilor pare puțin probabilă.

| (90) | În al doilea rând, în ceea ce privește creșterea vânzărilor, Comisia remarcă faptul că raportul de piață prezentat de autoritățile române arată, pentru perioada 2008-2020, o creștere destul de limitată a piețelor pe care este prezentă societatea Oltchim, împreună cu o stagnare a capacităților la nivel internațional. Aceasta poate afecta direct creșterea vânzărilor, chiar dacă Oltchim a încercat să se poziționeze pe piețele cu rată de creștere destul de mare (precum Turcia). |
| --- | --- |

(90)

În al doilea rând, în ceea ce privește creșterea vânzărilor, Comisia remarcă faptul că raportul de piață prezentat de autoritățile române arată, pentru perioada 2008-2020, o creștere destul de limitată a piețelor pe care este prezentă societatea Oltchim, împreună cu o stagnare a capacităților la nivel internațional. Aceasta poate afecta direct creșterea vânzărilor, chiar dacă Oltchim a încercat să se poziționeze pe piețele cu rată de creștere destul de mare (precum Turcia).

| (91) | În al treilea rând, în ceea ce privește previziunile privind profitabilitatea, acestea arată o îmbunătățire semnificativă deja din 2009, fără a exista argumente suficiente în acest sens (31). |
| --- | --- |

(91)

În al treilea rând, în ceea ce privește previziunile privind profitabilitatea, acestea arată o îmbunătățire semnificativă deja din 2009, fără a exista argumente suficiente în acest sens (31).

| (92) | În al patrulea rând, Comisia ar dori, de asemenea, să sublinieze că în calcule nu se reflectă întregul cost al finanțării propuse de 486 de milioane EUR (32). |
| --- | --- |

(92)

În al patrulea rând, Comisia ar dori, de asemenea, să sublinieze că în calcule nu se reflectă întregul cost al finanțării propuse de 486 de milioane EUR (32).

| (93) | În al cincilea rând, Comisia remarcă, de asemenea, că prețurile (respectiv prețurile la materii prime, la energie, prețurile de vânzare) care stau la baza estimărilor au fost stabilite de către un consultant extern. Cu toate acestea, având în vedere volatilitatea ridicată a acelor piețe, Comisia este de părere că, ținând seama de faptul că nu conține o analiză a sensibilității, planul de afaceri reprezintă «cel mai favorabil scenariu». |
| --- | --- |

(93)

În al cincilea rând, Comisia remarcă, de asemenea, că prețurile (respectiv prețurile la materii prime, la energie, prețurile de vânzare) care stau la baza estimărilor au fost stabilite de către un consultant extern. Cu toate acestea, având în vedere volatilitatea ridicată a acelor piețe, Comisia este de părere că, ținând seama de faptul că nu conține o analiză a sensibilității, planul de afaceri reprezintă «cel mai favorabil scenariu».

| (94) | În fine, Comisia dorește să adauge că problema subcapitalizării societății nu ar fi soluționată în mod direct, chiar dacă ar fi efectuată conversia planificată în valoare de 548 de milioane RON: în urma conversiei, capitalul social s-ar ridica la aproximativ 1,564 milioane RON, în timp ce pierderile actuale acumulate sunt de 1,367 milioane RON. Astfel, chiar dacă acționarii minoritari ar participa la operațiune cu aproximativ 40 de milioane RON (potrivit așteptărilor autorităților române), subcapitalizarea ar continua să fie o problemă. |
| --- | --- |

(94)

În fine, Comisia dorește să adauge că problema subcapitalizării societății nu ar fi soluționată în mod direct, chiar dacă ar fi efectuată conversia planificată în valoare de 548 de milioane RON: în urma conversiei, capitalul social s-ar ridica la aproximativ 1,564 milioane RON, în timp ce pierderile actuale acumulate sunt de 1,367 milioane RON. Astfel, chiar dacă acționarii minoritari ar participa la operațiune cu aproximativ 40 de milioane RON (potrivit așteptărilor autorităților române), subcapitalizarea ar continua să fie o problemă.

| (95) | De asemenea, Comisia ia notă de amploarea investițiilor totale prevăzute (486 de milioane EUR), comparativ cu investițiile totale efectuate până în prezent în societate, care se ridică la 371 de milioane EUR pentru perioada 1992-2008. Astfel, valoarea totală a noilor investiții pentru următorii cinci ani depășește această ultimă cifră cu peste 100 de milioane EUR. Noua expunere a statului pare să fie disproporționat de mare, în special având în vedere valoarea actuală a societății, performanțele acesteia de până acum (33) și faptul că, potrivit autorităților române, niciuna dintre investițiile din trecut nu a respectat previziunile și nu a fost rambursată încă (34). În plus, expunerea statului depășește posibilul profit și, astfel, există îndoieli că un investitor prudent în economia de piață și-ar asuma un asemenea risc, în special având în vedere că, în trecut, Oltchim (i) a utilizat garanții de stat și (ii) nu a rambursat sumele datorate statului. |
| --- | --- |

(95)

De asemenea, Comisia ia notă de amploarea investițiilor totale prevăzute (486 de milioane EUR), comparativ cu investițiile totale efectuate până în prezent în societate, care se ridică la 371 de milioane EUR pentru perioada 1992-2008. Astfel, valoarea totală a noilor investiții pentru următorii cinci ani depășește această ultimă cifră cu peste 100 de milioane EUR. Noua expunere a statului pare să fie disproporționat de mare, în special având în vedere valoarea actuală a societății, performanțele acesteia de până acum (33) și faptul că, potrivit autorităților române, niciuna dintre investițiile din trecut nu a respectat previziunile și nu a fost rambursată încă (34). În plus, expunerea statului depășește posibilul profit și, astfel, există îndoieli că un investitor prudent în economia de piață și-ar asuma un asemenea risc, în special având în vedere că, în trecut, Oltchim (i) a utilizat garanții de stat și (ii) nu a rambursat sumele datorate statului.

| (96) | Pe baza celor de mai sus, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la faptul că planul de afaceri al societății Oltchim reprezintă o bază suficientă pentru a stabili dacă scenariul complet de dezvoltare este cea mai avantajoasă opțiune pentru stat și dacă un participant pe piață ar acționa în același mod. |
| --- | --- |

(96)

Pe baza celor de mai sus, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la faptul că planul de afaceri al societății Oltchim reprezintă o bază suficientă pentru a stabili dacă scenariul complet de dezvoltare este cea mai avantajoasă opțiune pentru stat și dacă un participant pe piață ar acționa în același mod.

| (97) | În fine, Comisia se îndoiește că, în ceea ce privește această conversie, rolul de creditor al statului și rolul acestuia de acționar nu se amestecă cu poziția deținută de stat (în calitate de autoritate publică) atunci când acesta a acordat mai multe garanții de stat în perioada 1995-2000. Această posibilă confuzie de roluri poate fi observată chiar la originea datoriei, care este legată de garanțiile de stat anterioare pe care autoritățile române nu le-au reclamat, acordate pe baza principiilor pieței (în calitate de acționar sau de creditor). Considerațiile care stau la baza riscurilor care urmează a fi asumate în cadrul emiterii garanției de stat sunt așadar diferite de considerațiile unui investitor motivat de profitabilitatea pe termen lung sau de acelea ale unui creditor care urmărește să recupereze o parte cât mai importantă din creanța sa. |
| --- | --- |

(97)

În fine, Comisia se îndoiește că, în ceea ce privește această conversie, rolul de creditor al statului și rolul acestuia de acționar nu se amestecă cu poziția deținută de stat (în calitate de autoritate publică) atunci când acesta a acordat mai multe garanții de stat în perioada 1995-2000. Această posibilă confuzie de roluri poate fi observată chiar la originea datoriei, care este legată de garanțiile de stat anterioare pe care autoritățile române nu le-au reclamat, acordate pe baza principiilor pieței (în calitate de acționar sau de creditor). Considerațiile care stau la baza riscurilor care urmează a fi asumate în cadrul emiterii garanției de stat sunt așadar diferite de considerațiile unui investitor motivat de profitabilitatea pe termen lung sau de acelea ale unui creditor care urmărește să recupereze o parte cât mai importantă din creanța sa.

| (98) | Prin urmare, în această etapă, Comisia este de părere că măsurile 1 și 2 conferă un avantaj societății Oltchim. |
| --- | --- |

(98)

Prin urmare, în această etapă, Comisia este de părere că măsurile 1 și 2 conferă un avantaj societății Oltchim.

VIII.2.2.   Măsura 3

| (99) | În ceea ce privește neacumularea dobânzii sau neexecutarea datoriei publice, Comisia este de părere că acestea au conferit un avantaj societății Oltchim, având în vedere că societatea a beneficiat de capital gratuit. Astfel, societatea a fost favorizată față de concurenții care nu au făcut obiectul unei astfel de măsuri. În consecință, măsura 3 implică un avantaj acordat societății. |
| --- | --- |

(99)

În ceea ce privește neacumularea dobânzii sau neexecutarea datoriei publice, Comisia este de părere că acestea au conferit un avantaj societății Oltchim, având în vedere că societatea a beneficiat de capital gratuit. Astfel, societatea a fost favorizată față de concurenții care nu au făcut obiectul unei astfel de măsuri. În consecință, măsura 3 implică un avantaj acordat societății.

VIII.3.   Selectivitate, denaturarea concurenței și afectarea schimburilor comerciale

| (100) | Toate măsurile vizate sunt selective, deoarece se limitează la această societate. Aceste măsuri selective pot avea ca efect denaturarea concurenței, oferind un avantaj unei întreprinderi, în timp ce alți concurenți nu primesc astfel de beneficii. În fine, între statele membre există schimburi intense cu produse chimice, la care participă și societatea Oltchim, o mare parte din produsele sale fiind exportate în celelalte state membre. Astfel, schimburile intracomunitare sunt afectate. |
| --- | --- |

(100)

Toate măsurile vizate sunt selective, deoarece se limitează la această societate. Aceste măsuri selective pot avea ca efect denaturarea concurenței, oferind un avantaj unei întreprinderi, în timp ce alți concurenți nu primesc astfel de beneficii. În fine, între statele membre există schimburi intense cu produse chimice, la care participă și societatea Oltchim, o mare parte din produsele sale fiind exportate în celelalte state membre. Astfel, schimburile intracomunitare sunt afectate.

VIII.4.   Concluzie cu privire la existența ajutorului de stat

| (101) | Pe baza argumentelor expuse mai sus, Comisia consideră, în această etapă, că toate măsurile descrise mai sus trebuie considerate ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(101)

Pe baza argumentelor expuse mai sus, Comisia consideră, în această etapă, că toate măsurile descrise mai sus trebuie considerate ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

IX.   EVALUAREA COMPATIBILITĂȚII

| (102) | Deoarece măsurile în favoarea Oltchim par a constitui ajutor de stat, compatibilitatea acestora trebuie evaluată în lumina excepțiilor prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(102)

Deoarece măsurile în favoarea Oltchim par a constitui ajutor de stat, compatibilitatea acestora trebuie evaluată în lumina excepțiilor prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE.

| (103) | Trebuie notat faptul că autoritățile române consideră că măsurile 1, 2 și 3 nu constituie ajutor de stat; prin urmare, nu au prezentat niciun argument în sprijinul compatibilității acestora. |
| --- | --- |

(103)

Trebuie notat faptul că autoritățile române consideră că măsurile 1, 2 și 3 nu constituie ajutor de stat; prin urmare, nu au prezentat niciun argument în sprijinul compatibilității acestora.

| (104) | În prezent, Comisia consideră că următoarele orientări ar putea fi aplicabile măsurilor de sprijin:






  — | linii directoare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (35) (denumite în continuare: «liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale»); |
| --- | --- | --- |

(104)

În prezent, Comisia consideră că următoarele orientări ar putea fi aplicabile măsurilor de sprijin:

—

linii directoare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (35) (denumite în continuare: «liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale»);

| — | liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (36) (denumite în continuare: «liniile directoare privind salvarea și restructurarea»); |
| --- | --- |

—

liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (36) (denumite în continuare: «liniile directoare privind salvarea și restructurarea»);

| — | cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (37) (denumit în continuare: «cadrul temporar»). |
| --- | --- |

—

cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (37) (denumit în continuare: «cadrul temporar»).

IX.1.   Compatibilitatea în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale

| (105) | Excepția prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE prevede autorizarea ajutoarelor destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut. Deși societatea este situată într-o zonă care este, în principiu, eligibilă pentru ajutoare regionale în temeiul hărții ajutoarelor de stat a României pentru 2007-2013 (38), deoarece beneficiarul este considerat o societate aflată în dificultate, astfel cum s-a arătat la punctul (70), societatea este exclusă din domeniul de aplicare al acestora. |
| --- | --- |

(105)

Excepția prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE prevede autorizarea ajutoarelor destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut. Deși societatea este situată într-o zonă care este, în principiu, eligibilă pentru ajutoare regionale în temeiul hărții ajutoarelor de stat a României pentru 2007-2013 (38), deoarece beneficiarul este considerat o societate aflată în dificultate, astfel cum s-a arătat la punctul (70), societatea este exclusă din domeniul de aplicare al acestora.

| (106) | În orice caz, chiar dacă Oltchim ar fi o societate sănătoasă și viabilă, măsurile nu par să corespundă domeniului de aplicare a ajutoarelor regionale. În ceea ce privește măsura 1, aceasta nu pare a fi legată de investiția inițială, în sensul punctului (34) din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, având în vedere faptul că unicul obiectiv al conversiei este reducerea datoriei existente a societății. În ceea ce privește măsura 2, garanția de stat aferentă împrumuturilor pentru investiții este, în principiu, eligibilă în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale. Cu toate acestea, Comisia are serioase îndoieli în ceea ce privește eligibilitatea investiției aferente în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. România nu a furnizat suficiente informații privind costurile eligibile. Măsura 3 pare să constituie ajutor de operare, întrucât scutește societatea Oltchim de la plata costurilor pe care ar fi trebuit să le suporte în mod normal. În conformitate cu liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, ajutorul de operare este permis numai în anumite condiții, prevăzute în secțiunea 5 din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, care, în mod evident, nu sunt îndeplinite în cazul de față, având în vedere că societatea Oltchim nu se află nici într-o regiune ultraperiferică, nici într-o regiune cu densitate scăzută a populației. |
| --- | --- |

(106)

În orice caz, chiar dacă Oltchim ar fi o societate sănătoasă și viabilă, măsurile nu par să corespundă domeniului de aplicare a ajutoarelor regionale. În ceea ce privește măsura 1, aceasta nu pare a fi legată de investiția inițială, în sensul punctului (34) din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, având în vedere faptul că unicul obiectiv al conversiei este reducerea datoriei existente a societății. În ceea ce privește măsura 2, garanția de stat aferentă împrumuturilor pentru investiții este, în principiu, eligibilă în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale. Cu toate acestea, Comisia are serioase îndoieli în ceea ce privește eligibilitatea investiției aferente în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. România nu a furnizat suficiente informații privind costurile eligibile. Măsura 3 pare să constituie ajutor de operare, întrucât scutește societatea Oltchim de la plata costurilor pe care ar fi trebuit să le suporte în mod normal. În conformitate cu liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, ajutorul de operare este permis numai în anumite condiții, prevăzute în secțiunea 5 din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, care, în mod evident, nu sunt îndeplinite în cazul de față, având în vedere că societatea Oltchim nu se află nici într-o regiune ultraperiferică, nici într-o regiune cu densitate scăzută a populației.

IX.2.   Compatibilitatea în temeiul liniilor directoare privind salvarea și restructurarea

| (107) | Astfel cum s-a arătat la punctul (70), Comisia este de părere că Oltchim ar trebui considerată o societate aflată în dificultate în conformitate cu definiția din liniile directoare privind salvarea și restructurarea. |
| --- | --- |

(107)

Astfel cum s-a arătat la punctul (70), Comisia este de părere că Oltchim ar trebui considerată o societate aflată în dificultate în conformitate cu definiția din liniile directoare privind salvarea și restructurarea.

| (108) | Comisia consideră că ajutorul pentru salvare sau restructurare acordat unei societăți este compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, dacă acesta este conform cu criteriile din liniile directoare privind salvarea și restructurarea. |
| --- | --- |

(108)

Comisia consideră că ajutorul pentru salvare sau restructurare acordat unei societăți este compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, dacă acesta este conform cu criteriile din liniile directoare privind salvarea și restructurarea.

| (109) | Ca societate aflată în dificultate, societatea Oltchim ar fi, în principiu, eligibilă pentru ajutor pentru salvare sau restructurare. Măsura 1, conversia datoriei în acțiuni, ar putea fi eligibilă în temeiul ajutoarelor pentru restructurare. În ceea ce privește garanția de stat, măsura 2 ar putea fi, în principiu, eligibilă atât în temeiul ajutoarelor pentru salvare, cât și al ajutoarelor pentru restructurare. Totuși, în ceea ce privește măsurile specifice, se pare că măsura 3 ar depăși complet domeniul de aplicare al liniilor directoare privind salvarea și restructurarea deoarece, pe de o parte, ajutoarele pentru salvare trebuie să constituie un sprijin financiar reversibil, sub forma unor garanții pentru credite sau credite și, pe de altă parte, un ajutor pentru restructurare ar trebui să includă operațiuni de restructurare. |
| --- | --- |

(109)

Ca societate aflată în dificultate, societatea Oltchim ar fi, în principiu, eligibilă pentru ajutor pentru salvare sau restructurare. Măsura 1, conversia datoriei în acțiuni, ar putea fi eligibilă în temeiul ajutoarelor pentru restructurare. În ceea ce privește garanția de stat, măsura 2 ar putea fi, în principiu, eligibilă atât în temeiul ajutoarelor pentru salvare, cât și al ajutoarelor pentru restructurare. Totuși, în ceea ce privește măsurile specifice, se pare că măsura 3 ar depăși complet domeniul de aplicare al liniilor directoare privind salvarea și restructurarea deoarece, pe de o parte, ajutoarele pentru salvare trebuie să constituie un sprijin financiar reversibil, sub forma unor garanții pentru credite sau credite și, pe de altă parte, un ajutor pentru restructurare ar trebui să includă operațiuni de restructurare.

| (110) | Cu toate acestea, în această etapă, criteriile pentru ajutorul compatibil pentru salvare sau restructurare, astfel cum sunt prevăzute în liniile directoare privind salvarea și restructurarea, nu par a fi îndeplinite nici în cazul măsurii 1, nici în cazul măsurii 2. În special:






  (a) | ajutor pentru salvare: există îndoieli cu privire la faptul că măsurile considerate ajutor pentru salvare ar fi limitate la minimum necesar, ar fi necesare din motive care țin de dificultăți sociale grave și nu ar avea efecte colaterale negative asupra altor state membre. În plus, garanțiile depășesc 6 luni; |
| --- | --- | --- |

(110)

Cu toate acestea, în această etapă, criteriile pentru ajutorul compatibil pentru salvare sau restructurare, astfel cum sunt prevăzute în liniile directoare privind salvarea și restructurarea, nu par a fi îndeplinite nici în cazul măsurii 1, nici în cazul măsurii 2. În special:

(a)

ajutor pentru salvare: există îndoieli cu privire la faptul că măsurile considerate ajutor pentru salvare ar fi limitate la minimum necesar, ar fi necesare din motive care țin de dificultăți sociale grave și nu ar avea efecte colaterale negative asupra altor state membre. În plus, garanțiile depășesc 6 luni;

| (b) | ajutor pentru restructurare: în lipsa unui plan de restructurare notificat (autoritățile române nu susțin eligibilitatea măsurilor ca ajutor pentru restructurare), Comisia nu poate evalua nici componentele planului de afaceri, printre care se numără măsurile de investiții și de modernizare, nici dacă măsurile ar restabili viabilitatea pe termen lung și dacă ar fi menținute la minimum, astfel încât să se evite denaturarea concurenței. |
| --- | --- |

(b)

ajutor pentru restructurare: în lipsa unui plan de restructurare notificat (autoritățile române nu susțin eligibilitatea măsurilor ca ajutor pentru restructurare), Comisia nu poate evalua nici componentele planului de afaceri, printre care se numără măsurile de investiții și de modernizare, nici dacă măsurile ar restabili viabilitatea pe termen lung și dacă ar fi menținute la minimum, astfel încât să se evite denaturarea concurenței.

IX.3.   Compatibilitatea în temeiul cadrului temporar

| (111) | Cadrul temporar stabilește criteriile pe baza cărora anumite măsuri menite să remedieze o perturbare gravă a economiei unui stat membru pot fi compatibile în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(111)

Cadrul temporar stabilește criteriile pe baza cărora anumite măsuri menite să remedieze o perturbare gravă a economiei unui stat membru pot fi compatibile în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE.

| (112) | Măsurile 1 și 3 nu sunt eligibile în temeiul cadrului temporar. În ceea ce privește măsura 2, garanțiile de stat pot fi în principiu acordate ca măsuri luate în temeiul cadrului temporar, în conformitate cu punctul 4.3.2. |
| --- | --- |

(112)

Măsurile 1 și 3 nu sunt eligibile în temeiul cadrului temporar. În ceea ce privește măsura 2, garanțiile de stat pot fi în principiu acordate ca măsuri luate în temeiul cadrului temporar, în conformitate cu punctul 4.3.2.

| (113) | Punctul 4.3.2 litera (d) din cadrul temporar prevede că, în cazul în care, printre altele, «valoarea maximă a împrumutului nu depășește costul salarial anual total al beneficiarului (inclusiv contribuțiile sociale, precum și costul cu personalul care lucrează în locațiile societății, dar care este oficial pe statul de plată al unor subcontractanți) pentru 2008», Comisia va considera ajutorul sub forma garanțiilor compatibil cu piața comună. Comisia este la curent cu faptul că autoritățile române intenționează să acorde societății Oltchim o garanție de 80 % din partea EximBank pentru un împrumut comercial de bază de 62 de milioane EUR în baza unei scheme existente (39). Având în vedere că această sumă pare să epuizeze costurile salariale ale societății pentru 2008, nu mai poate fi acordată nicio altă garanție în temeiul cadrului temporar și de aceea măsura 2 nu poate fi considerată compatibilă în temeiul cadrului temporar. |
| --- | --- |

(113)

Punctul 4.3.2 litera (d) din cadrul temporar prevede că, în cazul în care, printre altele, «valoarea maximă a împrumutului nu depășește costul salarial anual total al beneficiarului (inclusiv contribuțiile sociale, precum și costul cu personalul care lucrează în locațiile societății, dar care este oficial pe statul de plată al unor subcontractanți) pentru 2008», Comisia va considera ajutorul sub forma garanțiilor compatibil cu piața comună. Comisia este la curent cu faptul că autoritățile române intenționează să acorde societății Oltchim o garanție de 80 % din partea EximBank pentru un împrumut comercial de bază de 62 de milioane EUR în baza unei scheme existente (39). Având în vedere că această sumă pare să epuizeze costurile salariale ale societății pentru 2008, nu mai poate fi acordată nicio altă garanție în temeiul cadrului temporar și de aceea măsura 2 nu poate fi considerată compatibilă în temeiul cadrului temporar.

IX.4.   Concluzie privind compatibilitatea

| (114) | Pe baza celor de mai sus și având în vedere informațiile disponibile până în prezent, Comisia are îndoieli că măsurile respective în favoarea Oltchim sunt compatibile cu piața comună ca ajutoare pentru salvare sau pentru restructurare. În plus, Comisia nu consideră că măsurile sunt compatibile în temeiul cadrului temporar sau în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. |
| --- | --- |

(114)

Pe baza celor de mai sus și având în vedere informațiile disponibile până în prezent, Comisia are îndoieli că măsurile respective în favoarea Oltchim sunt compatibile cu piața comună ca ajutoare pentru salvare sau pentru restructurare. În plus, Comisia nu consideră că măsurile sunt compatibile în temeiul cadrului temporar sau în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale.

| (115) | Având în vedere presupunerea Comisiei potrivit căreia destinatarul este o societate aflată în dificultate, nu pare a fi aplicabilă nicio altă derogare în conformitate cu prevederile Tratatului CE. |
| --- | --- |

(115)

Având în vedere presupunerea Comisiei potrivit căreia destinatarul este o societate aflată în dificultate, nu pare a fi aplicabilă nicio altă derogare în conformitate cu prevederile Tratatului CE.

| (116) | În această etapă a procedurii, Comisia concluzionează că măsurile par a fi incompatibile cu piața comună. |
| --- | --- |

(116)

În această etapă a procedurii, Comisia concluzionează că măsurile par a fi incompatibile cu piața comună.

| (117) | Prin urmare, Comisia decide să inițieze procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu măsurile descrise. |
| --- | --- |

(117)

Prin urmare, Comisia decide să inițieze procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu măsurile descrise.

X.   DECIZIE

| (118) | În lumina considerentelor de mai sus, Comisia a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și solicită României să furnizeze, în termen de o lună de la primirea prezentei scrisori, toate documentele, informațiile și datele necesare pentru evaluarea măsurilor. |
| --- | --- |

(118)

În lumina considerentelor de mai sus, Comisia a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și solicită României să furnizeze, în termen de o lună de la primirea prezentei scrisori, toate documentele, informațiile și datele necesare pentru evaluarea măsurilor.

| (119) | Comisia reamintește României că va informa părțile interesate prin publicarea prezentei scrisori și a unui rezumat relevant al acesteia în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. De asemenea, Comisia va informa Autoritatea AELS de Supraveghere, trimițându-i o copie a prezentei scrisori. Toate aceste părți interesate vor fi invitate să își prezinte observațiile în termen de o lună de la data publicării prezentei.” |
| --- | --- |

(119)

Comisia reamintește României că va informa părțile interesate prin publicarea prezentei scrisori și a unui rezumat relevant al acesteia în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. De asemenea, Comisia va informa Autoritatea AELS de Supraveghere, trimițându-i o copie a prezentei scrisori. Toate aceste părți interesate vor fi invitate să își prezinte observațiile în termen de o lună de la data publicării prezentei.”

---

(1)  Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2007–2013. gadam, OV C 54, 4.3.2006., 13. lpp.

1

(2)  Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai, OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

2

(3)  Komisijas paziņojums – Valsts atbalsta pasākumu Kopienas pagaidu shēma, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos, OV C 83, 7.4.2009., 1. lpp.

3

(4)  Potrivit unor articole de presă recente (a se vedea, de exemplu, articolul din 10 august 2009 disponibil la adresa http://www.wall-street.ro/articol/Companii/69414/Oltchim-concediaza-1-200-de-angajati-pana-la-sfarsitul-anului.html), Adunarea generală a acționarilor Oltchim a aprobat, la data de 6 august 2009, un plan de restructurare care prevede, printre altele, disponibilizarea unui număr de 1 206 angajați până la sfârșitul anului 2009. Potrivit aceluiași articol de presă, până la sfârșitul anului 2009 angajaților societății li se vor alătura 600 de noi angajați ca urmare a achiziționării și repunerii în activitate a furnizorului Arpechim.

4

(5)  Nr. 199-124 din 10 mai 1995, nr. 480 din 9 februarie 1998, nr. 511-514 din 29 septembrie 1998 și nr. 603 din 2000.

5

(6)  La momentul respectiv, creanța a fost transferată la agenția română «AVAB» (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Bancare), care, în mai 2004, a fuzionat cu agenția de privatizare APAPS (Autoritatea pentru Privatizare și Administrarea Participațiilor Statului) și a fost redenumită AVAS (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Statului).

6

(7)  Potrivit autorităților române, AVAS nu a fost autorizată prin Ordonanța de urgență a Guvernului (OUG) nr. 51/1998 să calculeze dobândă și penalități la sumele preluate în vederea recuperării.

7

(8)  În temeiul articolului 2 alineatul (2) din OUG nr. 45/2006.

8

(9)  Preambulul OUG nr. 45/2006 menționează că unul dintre obiectivele actului este «eliminarea riscului constatării existenței unui ajutor de stat ilegal acordat societății comerciale „Oltchim” – S.A. Râmnicu Vâlcea ca urmare a aprobării conversiei în acțiuni a creanței».

9

(10)  Potrivit autorităților române, această plată corespunde dobânzii și penalităților percepute pentru plățile suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în contul garanțiilor, în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006.

10

(11)  303 milioane RON din conversia revocată, plățile ulterioare în valoare de 205 milioane RON și penalități în valoare de 30 de milioane RON.

11

(12)  Textul original în limba română, disponibil online la http://www.cdep.ro/pls/legis/legis_pck.htp_act?ida=70059 ca «versiune propusă spre aprobare» are următorul conținut: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței.» Legea, împreună cu OUG nr. 45/2006, au fost ulterior anulate prin OUG nr. 163/2008.

12

(13)  Garanția de stat de 80 % aferentă sumei de 424 de milioane EUR face obiectul prezentei notificări. Garanția de 80 % acoperirea celorlalte 62 de milioane EUR va fi acordată în baza unui cadru temporar.

13

(14)  Câmpurile gri reprezintă previziuni.

14

(15)  Cifrele incluse în tabel sunt preluate din raportul Raiffeisen. Din cauza rotunjirilor, pot apărea ușoare diferențe.

15

(16)  Cifră negativă în anul precedent, procentajul de creștere nu este interpretabil.

16

(17)  «Earning before interest and taxes» – câștig înainte de plata dobânzilor și a impozitelor (venituri din exploatare – costuri de exploatare + alte venituri decât cele din exploatare).

17

(18)  «Earning before interest, taxes, depreciation and amortisation» – câștig înainte de plata dobânzilor, a impozitelor, înainte de depreciere și de amortizare.

18

(19)  Câștig înainte de plata impozitelor (profit net, dobândă EBT).

19

(20)  Corespunzător ratingului societății, care în prezent este CCC, urmând a fi redus ulterior în cazul în care ratingul societății se îmbunătățește.

20

(21)  Această operațiune, în valoare de 62 de milioane EUR, ar fi finanțată printr-un împrumut comercial garantat în proporție de 80 % de către EximBank, în baza unui cadru temporar aprobat de autoritățile române. Această garanție de stat nu face obiectul notificării din 17 iulie 2009.

21

(22)  Cauza C-303/88, Italia/Comisia (Lanerossi), Rec. 1991, p. I-1433, punctul 20; cauza T-358/94, Air France/Comisia, Rec. 1996, p. II-2109, punctul 70 și cauza T-296/97, Alitalia/Comisia, Rec. 2000, p. II-3871, punctul 80.

22

(23)  Cauzele conexate T-228/99 și T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale și Land Nordrhein-Westfalen/Comisia Rec. 2003, p. II-435, punctul 207.

23

(24)  Cauzele conexate T-228/99 și T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale și Land Nordrhein-Westfalen/Comisia Rec. 2003 p. II-435, punctul 314.

24

(25)  Cauza T-152/99, Hamsa, Rec. 2002, p. II-3049, punctul 126. A se vedea și cauza C-305/89, Italia/Comisia, Rec. 1991, p. I-1603, punctul 20, cauzele conexate C-278/92 – C-280/92, Spania/Comisia, Rec. 1994, p. I-4103, punctele 20-25, cauzele conexate T-126/96 și T-127/96, BFM și EFIM/Comisia, Rec. 1998, p. II-3437, punctul 79 și cauza T-296/97 Alitalia/Comisia, Rec. 2000, p. II-3871, punctul 96.

25

(26)  Cauza T-152/99, Hamsa, Rec. 2002, p. II-3049, punctul 168.

26

(27)  Trebuie remarcat faptul că autoritățile române nu contestă că celelalte elemente din definiția ajutorului de stat în afară de «avantaj», respectiv utilizarea resurselor de stat, selectivitatea și denaturarea concurenței și a schimburilor intracomunitare, sunt îndeplinite.

27

(28)  JO C 155, 20.6.2008, p. 10.

28

(29)  Punctul 3.2 din comunicarea privind garanțiile.

29

(30)  A se vedea, de exemplu, cauza T-152/99 Hamsa, la care s-a făcut referire mai sus.

30

(31)  Spre deosebire de tendința negativă care s-a accelerat rapid în ultimii cinci ani, din Tabelul 5 reiese faptul că cifrele EBITDA și EBT s-ar transforma rapid din negative în pozitive. De asemenea, atât EBIT, cât și EBITDA ar fi mai ridicate ca oricând în ultimii 5 ani, respectiv înainte de revocarea conversiei creanței în acțiuni și de declinul economic, într-un moment în care se afirmă că societatea se afla într-o situație bună, iar mediul de afaceri era unul sănătos.

31

(32)  Potrivit raportului Raiffeisen, costul total al fondurilor împrumutate cu garanții de stat se va situa la aproximativ 12 %, cu condiția ca prețul garanției să fie 3,8 %, ceea ce ar avea ca rezultat o plată efectivă a garanției în valoare de aproximativ 92,2 milioane EUR în perioada 2009-2019. Cu toate acestea, în notificarea transmisă, autoritățile române propun un comision mult mai mare, respectiv un procent inițial de 6,5 % p.a. pentru garanția de stat în valoare de 339,2 milioane EUR. Având în vedre amploarea împrumutului total, diferența dintre procentul presupus de 3,8 % și cel efectiv de 6,5 % ar avea un impact semnificativ asupra dobânzii percepute și asupra profitului net/fluxului de capital net al societății.

32

(33)  Oltchim a fost cotată la Bursa de Valori București. http://www.bvb.ro/ListedCompanies/SecurityDetail.aspx?s=OLT&t=2

33

Trebuie remarcat că societatea nu a plătit dividende din 2000, adică nici în anii în care conversia inițială era în vigoare și se presupunea că societatea nu se afla în dificultate.

(34)  De exemplu: investiție în 1994 (modernizarea instalației de electroliză cu membrană cu schimbare de ioni), Petrodesign SA București a previzionat o perioadă de rambursare de 6 ani și 8 luni, doar 77,25 % din sumă s-a rambursat până la 30 iunie 2008; pentru un alt proiect (modernizarea instalației de OXO-alcooli), Petrodesign SA București a previzionat, de asemenea, o perioadă de rambursare de 6 ani și 8 luni, doar 43,32 % s-au rambursat până la 30 iunie 2008; pentru o altă investiție realizată în 2004 (instalația de anhidridă ftalică dioftalat), IPROCHIM București a previzionat o perioadă de rambursare de 4 ani și 11 luni. Doar 45,61 % s-au recuperat până la 30 iunie 2008.

34

(35)  JO C 54, 4.3.2006, p. 13.

35

(36)  Liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate, JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

36

(37)  Comunicarea Comisiei – Cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice, JO C 83, 7.4.2009, p. 1.

37

(38)  JO C 73, 30.3.2007, p. 17.

38

(39)  Ajutor de stat N 286/09 – România, schemă de ajutor temporar pentru acordarea de ajutor sub forma unor garanții, Decizia Comisiei din 5 iunie 2009, nu este încă disponibilă.

39

---

| 29.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 321/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 321/36

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5734 – LGE/Unitymedia)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 321/12

| 1. | Komisija 2009. gada 10. decembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu (EK Apvienošanās regula), saskaņā ar kuru uzņēmums Liberty Global Europe (“LGE”, Nīderlande), kurš pieder Liberty Global Inc. (“LGI”, ASV), minētās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnu kontroli pār uzņēmumu Unitymedia GmbH (“Unitymedia”, Vācija), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2009. gada 10. decembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu (EK Apvienošanās regula), saskaņā ar kuru uzņēmums Liberty Global Europe (“LGE”, Nīderlande), kurš pieder Liberty Global Inc. (“LGI”, ASV), minētās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnu kontroli pār uzņēmumu Unitymedia GmbH (“Unitymedia”, Vācija), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | LGE: kabeļtīklu uzņēmums deviņās ES dalībvalstīs, ar meitasuzņēmumu arī TV programmu veidotājs, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

LGE: kabeļtīklu uzņēmums deviņās ES dalībvalstīs, ar meitasuzņēmumu arī TV programmu veidotājs,

| — | Unitymedia: reģionālais platjoslas kabeļtīklu uzņēmums Vācijas federālajās zemēs (Ziemeļreina – Vestfālene un Hessene). |
| --- | --- |

—

Unitymedia: reģionālais platjoslas kabeļtīklu uzņēmums Vācijas federālajās zemēs (Ziemeļreina – Vestfālene un Hessene).

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301 vai 22967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5734 – LGE/Unitymedia uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301 vai 22967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5734 – LGE/Unitymedia uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 29.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 321/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 321/37

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5726 – Deutsche Bank/SAL.Oppenheim)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 321/13

| 1. | Komisija 2009. gada 16. decembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu. Koncentrācijas rezultātā uzņēmums Deutsche Bank AG iegūst Regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē pilnīgu kontroli pār visu Sal. Oppenheim jr & Cie. S.C.A. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2009. gada 16. decembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu. Koncentrācijas rezultātā uzņēmums Deutsche Bank AG iegūst Regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē pilnīgu kontroli pār visu Sal. Oppenheim jr & Cie. S.C.A.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums Deutsche Bank AG: Noguldījumu un kreditēšanas darījumi, vērtspapīru glabāšanas un pārvaldīšanas pakalpojumi, naudas pārvedumu veikšana, banku pakalpojumi privātpersonām, aktīvu pārvaldība, investīciju banku pakalpojumi un darījumi ar vērstpapīriem privātpersonām, komercklientiem un iestādēm, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums Deutsche Bank AG: Noguldījumu un kreditēšanas darījumi, vērtspapīru glabāšanas un pārvaldīšanas pakalpojumi, naudas pārvedumu veikšana, banku pakalpojumi privātpersonām, aktīvu pārvaldība, investīciju banku pakalpojumi un darījumi ar vērstpapīriem privātpersonām, komercklientiem un iestādēm,

| — | uzņēmums Sal. Oppenheim: Noguldījumu un kreditēšanas darījumi, banku pakalpojumi privātpersonām, aktīvu pārvaldība, investīciju banku pakalpojumi, vērtspapīru glabāšanas un pārvaldīšanas pakalpojumi, eksporta finansēšana privātpersonām, komercklientiem un iestādēm. |
| --- | --- |

—

uzņēmums Sal. Oppenheim: Noguldījumu un kreditēšanas darījumi, banku pakalpojumi privātpersonām, aktīvu pārvaldība, investīciju banku pakalpojumi, vērtspapīru glabāšanas un pārvaldīšanas pakalpojumi, eksporta finansēšana privātpersonām, komercklientiem un iestādēm.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301 vai 22967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5726 – Deutsche Bank/SAL.Oppenheim uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301 vai 22967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5726 – Deutsche Bank/SAL.Oppenheim uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

CITI AKTI

Komisija

| 29.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 321/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 321/38

---

Pieteikuma publikācija tradicionāla apzīmējuma atzīšanai, kā paredzēts Komisijas Regulas (EK) Nr. 607/2009 (1) 33. pantā

2009/C 321/14

Atbilstīgi Komisijas Regulas (EK) Nr. 607/2009 33. pantam pieteikumus tradicionāla apzīmējuma atzīšanai publicē Oficiālā Vēstneša C sērijā, lai informētu trešās personas par attiecīgo pieteikumu un tādējādi dotu tām iespēju iebilst pret pieteikumā minētā tradicionālā apzīmējuma atzīšanu un aizsardzību.

PIETEIKUMA PUBLIKĀCIJA TRADICIONĀLĀ APZĪMĒJUMA ATZĪŠANAI SASKAŅĀ AR KOMISIJAS REGULAS (EK) Nr. 607/2009 33. PANTU

| Saņemšanas datums | 30.11.2009. |
| --- | --- |
| Lappušu skaits | 1 |
| Valoda, kurā pieteikums iesniegts | angļu |
| Lietas numurs | TDT/CZ/N0003 |

Saņemšanas datums

30.11.2009.

Lappušu skaits

1

Valoda, kurā pieteikums iesniegts

angļu

Lietas numurs

TDT/CZ/N0003

Pieteikuma iesniedzējs:

| Dalībvalsts kompetentā iestāde | : | CZ-Ministry of Agriculture |
| --- | --- | --- |
| Simona Hrabetova |
| Plant Commodities Dept. |
| Unit for Wine |
| Těšnov 17 |
| 117 05 Prague 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tālr. +420 221812354 |
| Fakss +420 221812367 |
| simona.hrabetova@mze.cz |

Dalībvalsts kompetentā iestāde

:

CZ-Ministry of Agriculture

Simona Hrabetova

Plant Commodities Dept.

Unit for Wine

Těšnov 17

117 05 Prague 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tālr. +420 221812354

Fakss +420 221812367

simona.hrabetova@mze.cz

Nosaukums: CLARET

Tradicionāls apzīmējums atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1234/2007 118.u panta 1. punkta b) apakšpunktam

Valoda:

| — | Komisijas Regulas (EK) Nr. 607/2009 31. panta 1. punkta b) apakšpunkts |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulas (EK) Nr. 607/2009 31. panta 1. punkta b) apakšpunkts

Attiecīgo aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu saraksts:

| — | Visi reģistrā minētie Čehijas aizsargātie cilmes vietas nosaukumi |
| --- | --- |

—

Visi reģistrā minētie Čehijas aizsargātie cilmes vietas nosaukumi

Vīnkopības produktu kategorijas:

| — | Vīns (Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XIb pielikums) |
| --- | --- |

—

Vīns (Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XIb pielikums)

Definīcija:

| — | Vīns, kas izgatavots no melnajām vīnogām un nav fermentēts uz vīnogu miziņām. |
| --- | --- |

—

Vīns, kas izgatavots no melnajām vīnogām un nav fermentēts uz vīnogu miziņām.

---

(1)  OV L 193, 24.7.2009., 60. lpp.

---

| 29.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 321/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 321/40

---

Pieteikuma publikācija tradicionāla apzīmējuma atzīšanai, kā paredzēts Komisijas Regulas (EK) Nr. 607/2009 (1) 33. pantā

2009/C 321/15

Atbilstīgi Komisijas Regulas (EK) Nr. 607/2009 33. pantam pieteikumus tradicionāla apzīmējuma atzīšanai publicē Oficiālā Vēstneša C sērijā, lai informētu trešās personas par attiecīgo pieteikumu un tādējādi dotu tām iespēju iebilst pret pieteikumā minētā tradicionālā apzīmējuma atzīšanu un aizsardzību.

PIETEIKUMA PUBLIKĀCIJA TRADICIONĀLĀ APZĪMĒJUMA ATZĪŠANAI SASKAŅĀ AR KOMISIJAS REGULAS (EK) Nr. 607/2009 33. PANTU

| Saņemšanas datums | 30.11.2009. |
| --- | --- |
| Lappušu skaits | 1 |
| Valoda, kurā pieteikums iesniegts | angļu |
| Lietas numurs | TDT/CZ/N0002 |

Saņemšanas datums

30.11.2009.

Lappušu skaits

1

Valoda, kurā pieteikums iesniegts

angļu

Lietas numurs

TDT/CZ/N0002

Pieteikuma iesniedzējs

| Dalībvalsts kompetentā iestāde | : | CZ-Ministry of Agriculture |
| --- | --- | --- |
| Simona Hrabetova |
| Plant Commodities Dept. |
| Unit for Wine |
| Tesnov 17 |
| 117 05 Prague 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tālr. +420 221812354 |
| Fakss +420 221812367 |
| simona.hrabetova@mze.cz |

Dalībvalsts kompetentā iestāde

:

CZ-Ministry of Agriculture

Simona Hrabetova

Plant Commodities Dept.

Unit for Wine

Tesnov 17

117 05 Prague 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tālr. +420 221812354

Fakss +420 221812367

simona.hrabetova@mze.cz

Nosaukums: SUR LIE

Tradicionāls apzīmējums atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1234/2007 118.u panta 1. punkta b) apakšpunktam

Valoda:

| — | Komisijas Regulas (EK) Nr. 607/2009 31. panta 1. punkta b) apakšpunkts |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulas (EK) Nr. 607/2009 31. panta 1. punkta b) apakšpunkts

Attiecīgo aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu saraksts:

| — | Visi reģistrā minētie Čehijas aizsargātie cilmes vietas nosaukumi |
| --- | --- |

—

Visi reģistrā minētie Čehijas aizsargātie cilmes vietas nosaukumi

Vīnkopības produktu kategorijas:

| — | Vīns (Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XIb pielikums) |
| --- | --- |

—

Vīns (Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XIb pielikums)

Definīcija:

| — | Vīns, kas ražošanas procesa laikā atstāts uz nogulsnēm vismaz sešus mēnešus. |
| --- | --- |

—

Vīns, kas ražošanas procesa laikā atstāts uz nogulsnēm vismaz sešus mēnešus.

---

(1)  OV L 193, 24.7.2009., 60. lpp.

---