# Uradni list C 321/2009

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2009.321.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 321 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5229. december 2009 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2009.321.slv

Uradni list

Evropske unije

C 321

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5229. december 2009

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Svet |
| 2009/C 321/01 | Resolucija Sveta z dne 18. decembra 2009 o skupnem evropskem pristopu do varnosti omrežij in informacij | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

2009/C 321/01

Resolucija Sveta z dne 18. decembra 2009 o skupnem evropskem pristopu do varnosti omrežij in informacij

1

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 321/02 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 5 |
| 2009/C 321/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5719 – Oaktree/SGD) (
  1
  ) | 9 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 321/02

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

5

2009/C 321/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5719 – Oaktree/SGD) (
  1
  )

1

9

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 321/04 | Menjalni tečaji eura | 10 |
| 2009/C 321/05 | Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s 432. sestanka Svetovalnega odbora dne 14. septembra 2007 o osnutku odločbe v zadevi COMP/38710 – Bitumen Španija | 11 |
| 2009/C 321/06 | Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s sestanka Svetovalnega odbora dne 28. septembra 2007 o predhodnem osnutku odločbe v zadevi COMP/38710 – Bitumen Španija (2) | 12 |
| 2009/C 321/07 | Končno poročilo Pooblaščenca za zaslišanje v zadevi COMP/38710 – Bitumen Španija (v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21) | 13 |
| 2009/C 321/08 | Povzetek Odločbe Komisije z dne 3. oktobra 2007 v zvezi s postopkom na podlagi člena 81 Pogodbe ES (zadeva COMP/38710 – Bitumen Španija) (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 4441 konč.) | 15 |
| 2009/C 321/09 | Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta o strojih in spremembah Direktive 95/16/ES (preoblikovano)(Objava naslovov in sklicev harmoniziranih standardov po direktivi)
   (
  1
  ) | 18 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 321/04

Menjalni tečaji eura

10

2009/C 321/05

Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s 432. sestanka Svetovalnega odbora dne 14. septembra 2007 o osnutku odločbe v zadevi COMP/38710 – Bitumen Španija

11

2009/C 321/06

Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s sestanka Svetovalnega odbora dne 28. septembra 2007 o predhodnem osnutku odločbe v zadevi COMP/38710 – Bitumen Španija (2)

12

2009/C 321/07

Končno poročilo Pooblaščenca za zaslišanje v zadevi COMP/38710 – Bitumen Španija (v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21)

(v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21)

13

2009/C 321/08

Povzetek Odločbe Komisije z dne 3. oktobra 2007 v zvezi s postopkom na podlagi člena 81 Pogodbe ES (zadeva COMP/38710 – Bitumen Španija) (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 4441 konč.)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 4441 konč.)

15

2009/C 321/09

Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta o strojih in spremembah Direktive 95/16/ES (preoblikovano)(Objava naslovov in sklicev harmoniziranih standardov po direktivi)
   (
  1
  )

(Objava naslovov in sklicev harmoniziranih standardov po direktivi)

1

18

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Svet |
| 2009/C 321/10 | Podaljšanje obdobja veljavnosti seznamov ustreznih kandidatov | 19 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2009/C 321/11 | Državne pomoči – Romunija – Državna pomoč C 28/09 (ex N 433/09) – Podporni ukrepi v korist podjetja Oltchim SA Râmnicu Vâlcea – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  ) | 21 |
| 2009/C 321/12 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5734 – LGE/Unitymedia) (
  1
  ) | 36 |
| 2009/C 321/13 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5726 – Deutsche Bank/SAL.Oppenheim) (
  1
  ) | 37 |
| | DRUGI AKTI |
| | Komisija |
| 2009/C 321/14 | Objava vloge za priznanje tradicionalnega izraza, kot določa člen 33 Uredbe Komisije (ES) št. 607/2009 | 38 |
| 2009/C 321/15 | Objava vloge za priznanje tradicionalnega izraza, kot določa člen 33 Uredbe Komisije (ES) št. 607/2009 | 40 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Svet

2009/C 321/10

Podaljšanje obdobja veljavnosti seznamov ustreznih kandidatov

19

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2009/C 321/11

Državne pomoči – Romunija – Državna pomoč C 28/09 (ex N 433/09) – Podporni ukrepi v korist podjetja Oltchim SA Râmnicu Vâlcea – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  )

1

21

2009/C 321/12

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5734 – LGE/Unitymedia) (
  1
  )

1

36

2009/C 321/13

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5726 – Deutsche Bank/SAL.Oppenheim) (
  1
  )

1

37

DRUGI AKTI

Komisija

2009/C 321/14

Objava vloge za priznanje tradicionalnega izraza, kot določa člen 33 Uredbe Komisije (ES) št. 607/2009

38

2009/C 321/15

Objava vloge za priznanje tradicionalnega izraza, kot določa člen 33 Uredbe Komisije (ES) št. 607/2009

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

| 29.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 321/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 321/1

---

RESOLUCIJA SVETA

z dne 18. decembra 2009

o skupnem evropskem pristopu do varnosti omrežij in informacij

2009/C 321/01

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

I.   OB UPOŠTEVANJU:

| 1. | sporočila Komisije z dne 31. maja 2006„Strategija za varno informacijsko družbo“, ki je predlagalo proces „dialoga, partnerstva ter povečanja vpliva in moči“, pri katerem sodelujejo države članice in interesne skupine zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

1.

sporočila Komisije z dne 31. maja 2006„Strategija za varno informacijsko družbo“, ki je predlagalo proces „dialoga, partnerstva ter povečanja vpliva in moči“, pri katerem sodelujejo države članice in interesne skupine zasebnega sektorja;

| 2. | sporočila Komisije z dne 12. decembra 2006 o Evropskem programu za varovanje ključne infrastrukture (EPCIP), namenjenega izboljšanju varovanja kritične infrastrukture v EU in oblikovanju okvira EU za varovanje kritične infrastrukture; |
| --- | --- |

2.

sporočila Komisije z dne 12. decembra 2006 o Evropskem programu za varovanje ključne infrastrukture (EPCIP), namenjenega izboljšanju varovanja kritične infrastrukture v EU in oblikovanju okvira EU za varovanje kritične infrastrukture;

| 3. | Direktive Sveta z dne 8. decembra 2008 o ugotavljanju in določanju evropske kritične infrastrukture ter o oceni potrebe za izboljšanje njene zaščite; |
| --- | --- |

3.

Direktive Sveta z dne 8. decembra 2008 o ugotavljanju in določanju evropske kritične infrastrukture ter o oceni potrebe za izboljšanje njene zaščite;

| 4. | Resolucije Sveta z dne 22. marca 2007 o strategiji za varno informacijsko družbo v Evropi; |
| --- | --- |

4.

Resolucije Sveta z dne 22. marca 2007 o strategiji za varno informacijsko družbo v Evropi;

| 5. | sklepov Sveta z dne 19. in 20. aprila 2007 o Evropskem programu za varovanje ključne infrastrukture; |
| --- | --- |

5.

sklepov Sveta z dne 19. in 20. aprila 2007 o Evropskem programu za varovanje ključne infrastrukture;

| 6. | sporočila Komisije z dne 30. marca 2009 o zaščiti kritične informacijske infrastrukture (ZKII); |
| --- | --- |

6.

sporočila Komisije z dne 30. marca 2009 o zaščiti kritične informacijske infrastrukture (ZKII);

| 7. | potekajoče razprave, skupaj z zadevnim javnim posvetovanjem, o prihodnosti Evropske agencije za varnost omrežij in informacij (ENISA) in njeni vlogi pri ZKII; |
| --- | --- |

7.

potekajoče razprave, skupaj z zadevnim javnim posvetovanjem, o prihodnosti Evropske agencije za varnost omrežij in informacij (ENISA) in njeni vlogi pri ZKII;

| 8. | sklepov predsedstva o ZKII z ministrske konference v Talinu 27. in 28. aprila 2009; |
| --- | --- |

8.

sklepov predsedstva o ZKII z ministrske konference v Talinu 27. in 28. aprila 2009;

| 9. | lizbonskih ciljev glede konkurenčnosti in rasti ter trenutnega dela v zvezi s pregledom lizbonske strategije; |
| --- | --- |

9.

lizbonskih ciljev glede konkurenčnosti in rasti ter trenutnega dela v zvezi s pregledom lizbonske strategije;

| 10. | varnostnih ukrepov, predlaganih v pregledu regulativnega okvira za elektronska komunikacijska omrežja in storitve; |
| --- | --- |

10.

varnostnih ukrepov, predlaganih v pregledu regulativnega okvira za elektronska komunikacijska omrežja in storitve;

| 11. | zaradi oblikovanja učinkovite prihodnje politike na področju varnosti omrežij in informacij ta resolucija temelji na predpostavki, da še niso bili sprejeti nikakršni sklepi o morebitnih spremembah, potrebnih v uredbi ENISA. Glede na to, da Komisija trenutno obravnava prihodnost politike varnosti omrežij in informacij, ta resolucija ne bi smela že pred objavo rezultatov s strani Komisije posegati v izid tega pregleda, kar zadeva morebitne spremembe uredbe ENISA; |
| --- | --- |

11.

zaradi oblikovanja učinkovite prihodnje politike na področju varnosti omrežij in informacij ta resolucija temelji na predpostavki, da še niso bili sprejeti nikakršni sklepi o morebitnih spremembah, potrebnih v uredbi ENISA. Glede na to, da Komisija trenutno obravnava prihodnost politike varnosti omrežij in informacij, ta resolucija ne bi smela že pred objavo rezultatov s strani Komisije posegati v izid tega pregleda, kar zadeva morebitne spremembe uredbe ENISA;

II.   OB UPOŠTEVANJU NASLEDNJEGA:

| 1. | glede na pomen elektronskih komunikacij, infrastrukture in storitev, ki predstavljajo temelj gospodarske in socialne dejavnosti, varnost omrežij in informacij prispeva k spoštovanju pomembnih vrednot in ciljev v družbi, kot so demokracija, spoštovanje zasebnosti, gospodarska rast, prost pretok idej ter gospodarska in politična stabilnost; |
| --- | --- |

1.

glede na pomen elektronskih komunikacij, infrastrukture in storitev, ki predstavljajo temelj gospodarske in socialne dejavnosti, varnost omrežij in informacij prispeva k spoštovanju pomembnih vrednot in ciljev v družbi, kot so demokracija, spoštovanje zasebnosti, gospodarska rast, prost pretok idej ter gospodarska in politična stabilnost;

| 2. | sistemi, infrastruktura in storitve na področju informacijske in komunikacijske tehnologije, vključno z internetom, imajo ključno vlogo v družbi; prekinitev njihovega delovanja lahko povzroči hudo gospodarsko škodo, zato je pomembno sprejeti ukrepe za večjo varnost in odpornost, ki zagotavljajo kontinuiteto kritičnih storitev; |
| --- | --- |

2.

sistemi, infrastruktura in storitve na področju informacijske in komunikacijske tehnologije, vključno z internetom, imajo ključno vlogo v družbi; prekinitev njihovega delovanja lahko povzroči hudo gospodarsko škodo, zato je pomembno sprejeti ukrepe za večjo varnost in odpornost, ki zagotavljajo kontinuiteto kritičnih storitev;

| 3. | varnostni incidenti utegnejo spodkopati zaupanje uporabnikov. Medtem ko imajo lahko hude prekinitve omrežij in informacijskih sistemov velike gospodarske in socialne posledice, utegnejo tudi vsakdanje težave in prekinitve omajati zaupanje javnosti v tehnologijo, omrežja in storitve; |
| --- | --- |

3.

varnostni incidenti utegnejo spodkopati zaupanje uporabnikov. Medtem ko imajo lahko hude prekinitve omrežij in informacijskih sistemov velike gospodarske in socialne posledice, utegnejo tudi vsakdanje težave in prekinitve omajati zaupanje javnosti v tehnologijo, omrežja in storitve;

| 4. | razsežnost grožnje se spreminja in je vse večja, s tem pa se povečuje tudi potreba po zagotovitvi trdne in odporne elektronske komunikacijske infrastrukture vsem končnim uporabnikom, podjetjem in javnim oblastem; obenem je treba opredeliti ustrezne ukrepe, s katerimi bi spodbudili ponudnike storitev, da to storijo hitro; |
| --- | --- |

4.

razsežnost grožnje se spreminja in je vse večja, s tem pa se povečuje tudi potreba po zagotovitvi trdne in odporne elektronske komunikacijske infrastrukture vsem končnim uporabnikom, podjetjem in javnim oblastem; obenem je treba opredeliti ustrezne ukrepe, s katerimi bi spodbudili ponudnike storitev, da to storijo hitro;

| 5. | varnost omrežij in informacij je treba izboljšati in jo vključiti v vsa področja politik in sektorje družbe ter se spoprijeti z izzivom zagotovitve zadostne usposobljenosti s pomočjo ukrepov tako na nacionalni kot tudi na evropski ravni ter večanja osveščenosti med uporabniki informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT); |
| --- | --- |

5.

varnost omrežij in informacij je treba izboljšati in jo vključiti v vsa področja politik in sektorje družbe ter se spoprijeti z izzivom zagotovitve zadostne usposobljenosti s pomočjo ukrepov tako na nacionalni kot tudi na evropski ravni ter večanja osveščenosti med uporabniki informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT);

| 6. | za dokončno oblikovanje in delovanje notranjega trga bodo morali lastniki omrežij in ponudniki storitev čezmejno sodelovati, saj lahko morebitne prekinitve v eni državi članici vplivajo tudi na druge države članice in na celotno EU; |
| --- | --- |

6.

za dokončno oblikovanje in delovanje notranjega trga bodo morali lastniki omrežij in ponudniki storitev čezmejno sodelovati, saj lahko morebitne prekinitve v eni državi članici vplivajo tudi na druge države članice in na celotno EU;

| 7. | novi uporabniški vzorci, kot sta računalništvo v oblaku in programska oprema, dostavljena v obliki storitve, dodatno izpostavljajo pomen varnosti omrežij in informacij; |
| --- | --- |

7.

novi uporabniški vzorci, kot sta računalništvo v oblaku in programska oprema, dostavljena v obliki storitve, dodatno izpostavljajo pomen varnosti omrežij in informacij;

| 8. | varnost omrežij in informacij je skupen cilj vseh strani v vseh sektorjih družbe, in sicer zaupati v informacijske sisteme, zato je potreben medsektorski in čezmejni pristop; |
| --- | --- |

8.

varnost omrežij in informacij je skupen cilj vseh strani v vseh sektorjih družbe, in sicer zaupati v informacijske sisteme, zato je potreben medsektorski in čezmejni pristop;

| 9. | ob vse večji uporabi IKT v družbi je varnost omrežij pogoj za zanesljivo in varno opravljanje javnih storitev, kot je e-uprava; |
| --- | --- |

9.

ob vse večji uporabi IKT v družbi je varnost omrežij pogoj za zanesljivo in varno opravljanje javnih storitev, kot je e-uprava;

| 10. | ENISA lahko nadgradi pomembno vlogo, ki jo že ima pri varnosti omrežij in informacij; |
| --- | --- |

10.

ENISA lahko nadgradi pomembno vlogo, ki jo že ima pri varnosti omrežij in informacij;

III.   POUDARJA NASLEDNJE:

| 1. | EU potrebuje visoko stopnjo varnosti omrežij in informacij zaradi spodbujanja:






  (a) | svoboščin in pravic državljanov, vključno s pravico do spoštovanja zasebnosti; |
| --- | --- | --- |

1.

EU potrebuje visoko stopnjo varnosti omrežij in informacij zaradi spodbujanja:

(a)

svoboščin in pravic državljanov, vključno s pravico do spoštovanja zasebnosti;

| (b) | učinkovite družbe, kar zadeva kakovost obdelave informacij; |
| --- | --- |

(b)

učinkovite družbe, kar zadeva kakovost obdelave informacij;

| (c) | donosnosti in rasti trgovine in industrije; |
| --- | --- |

(c)

donosnosti in rasti trgovine in industrije;

| (d) | zaupanja državljanov in organizacij v sisteme obdelave informacij in sisteme IKT; |
| --- | --- |

(d)

zaupanja državljanov in organizacij v sisteme obdelave informacij in sisteme IKT;

| 2. | sektor IKT je bistven za večino sektorjev v družbi, zato je varnost omrežij in informacij skupna odgovornost vseh interesnih skupin, vključno z operaterji, ponudniki storitev, ponudniki strojne in programske opreme, končnimi uporabniki, javnimi organi in nacionalnimi vladami; |
| --- | --- |

2.

sektor IKT je bistven za večino sektorjev v družbi, zato je varnost omrežij in informacij skupna odgovornost vseh interesnih skupin, vključno z operaterji, ponudniki storitev, ponudniki strojne in programske opreme, končnimi uporabniki, javnimi organi in nacionalnimi vladami;

IV.   PRIZNAVA:

| 1. | pomen dejavne in dobro obveščene evropske skupnosti za varnost omrežij in informacij, ki prispeva k okrepljenemu sodelovanju med državami članicami in zasebnim sektorjem; |
| --- | --- |

1.

pomen dejavne in dobro obveščene evropske skupnosti za varnost omrežij in informacij, ki prispeva k okrepljenemu sodelovanju med državami članicami in zasebnim sektorjem;

| 2. | prednosti usklajene uporabe mednarodnih varnostnih standardov po vsej EU, kadar je to potrebno zaradi varnosti omrežja in informacij; |
| --- | --- |

2.

prednosti usklajene uporabe mednarodnih varnostnih standardov po vsej EU, kadar je to potrebno zaradi varnosti omrežja in informacij;

| 3. | potrebo po skupnem evropskem pristopu do varnosti omrežij in informacij na mednarodnem prizorišču, saj predstavlja svetovni izziv; |
| --- | --- |

3.

potrebo po skupnem evropskem pristopu do varnosti omrežij in informacij na mednarodnem prizorišču, saj predstavlja svetovni izziv;

| 4. | da je za države članice in institucije EU pomembno, da imajo na voljo zanesljive statistične podatke o stanju varnosti omrežij in informacij v Evropi; |
| --- | --- |

4.

da je za države članice in institucije EU pomembno, da imajo na voljo zanesljive statistične podatke o stanju varnosti omrežij in informacij v Evropi;

| 5. | potrebo po večji osveščenosti vseh interesnih skupin glede obvladovanja tveganja, ki jim je treba v ta namen zagotoviti orodja; |
| --- | --- |

5.

potrebo po večji osveščenosti vseh interesnih skupin glede obvladovanja tveganja, ki jim je treba v ta namen zagotoviti orodja;

| 6. | pomen okrepljenih prizadevanj držav članic za večanje osveščenosti, izmenjavo dobrih praks in oblikovanje smernic za države članice; |
| --- | --- |

6.

pomen okrepljenih prizadevanj držav članic za večanje osveščenosti, izmenjavo dobrih praks in oblikovanje smernic za države članice;

| 7. | pomen modelov, ki bi vključevali več interesnih skupin, kot so javno-zasebna partnerstva, temelječih na dolgoročnem modelu, oblikovanem po načelu od spodaj navzgor, s katerimi bi zmanjšali opredeljena tveganja, če tak pristop prinaša dodano vrednost pri zagotavljanju visoke stopnje odpornosti omrežij; |
| --- | --- |

7.

pomen modelov, ki bi vključevali več interesnih skupin, kot so javno-zasebna partnerstva, temelječih na dolgoročnem modelu, oblikovanem po načelu od spodaj navzgor, s katerimi bi zmanjšali opredeljena tveganja, če tak pristop prinaša dodano vrednost pri zagotavljanju visoke stopnje odpornosti omrežij;

| 8. | ključno vlogo ponudnikov storitev pri zagotavljanju trdne in odporne elektronske komunikacijske infrastrukture v družbi; |
| --- | --- |

8.

ključno vlogo ponudnikov storitev pri zagotavljanju trdne in odporne elektronske komunikacijske infrastrukture v družbi;

| 9. | koristnost vaj v Evropi na področju varnosti omrežja in informacij, ki lahko zagotovijo dragocene izkušnje operaterjem omrežij in ponudnikom storitev ter javni oblasti; |
| --- | --- |

9.

koristnost vaj v Evropi na področju varnosti omrežja in informacij, ki lahko zagotovijo dragocene izkušnje operaterjem omrežij in ponudnikom storitev ter javni oblasti;

| 10. | da lahko nacionalne ali vladne skupine za odzivanje na računalniške grožnje ali drugi odzivni mehanizmi, ki se odzivajo na grožnje in blažijo občutljive vidike, prispevajo k visoki stopnji odpornosti in zmožnosti za zoperstavljanje prekinitvam v omrežjih in informacijskih sistemih in za njihovo reševanje; |
| --- | --- |

10.

da lahko nacionalne ali vladne skupine za odzivanje na računalniške grožnje ali drugi odzivni mehanizmi, ki se odzivajo na grožnje in blažijo občutljive vidike, prispevajo k visoki stopnji odpornosti in zmožnosti za zoperstavljanje prekinitvam v omrežjih in informacijskih sistemih in za njihovo reševanje;

| 11. | da je za ustanovitev skupin za odzivanje na računalniške grožnje v okviru institucij EU treba preučiti strateške učinke, tveganja in možnosti ter opredeliti možno prihodnjo vlogo ENISA na tem področju; |
| --- | --- |

11.

da je za ustanovitev skupin za odzivanje na računalniške grožnje v okviru institucij EU treba preučiti strateške učinke, tveganja in možnosti ter opredeliti možno prihodnjo vlogo ENISA na tem področju;

| 12. | dosedanje delo ENISA na področju varnosti omrežij in informacij in potrebo po nadaljnjem razvoju te agencije v učinkovit organ, ki bi bil nedvomno koristen na področju varnosti evropskih omrežij in informacij; |
| --- | --- |

12.

dosedanje delo ENISA na področju varnosti omrežij in informacij in potrebo po nadaljnjem razvoju te agencije v učinkovit organ, ki bi bil nedvomno koristen na področju varnosti evropskih omrežij in informacij;

V.   POUDARJA NASLEDNJE:

| 1. | okrepljena in celovita evropska strategija na področju varnosti omrežij in informacij z jasno opredeljenimi vlogami Evropske komisije, držav članic in ENISA je bistvenega pomena pri reševanju sedanjih in prihodnjih izzivov; |
| --- | --- |

1.

okrepljena in celovita evropska strategija na področju varnosti omrežij in informacij z jasno opredeljenimi vlogami Evropske komisije, držav članic in ENISA je bistvenega pomena pri reševanju sedanjih in prihodnjih izzivov;

| 2. | v zakonodajnem postopku bi bilo treba po ustreznem posvetovanju in analizi predvideti posodobitev in okrepitev ENISA ter ji podeliti mandat, ki bi omogočal določeno prožnost, državam članicam in Komisiji izvajanje nadzora ter učinkovito vlogo pri zastopanju interesnih skupin zasebnega sektorja. Mandat ENISA bi moral upoštevati regulativni okvir za elektronske komunikacije, omrežja in storitve, biti skladen s cilji iz Lizbonske agende in zajemati cilje, povezane z raziskavami, inovacijami, konkurenčnostjo, gospodarsko rastjo in vzpostavljanjem zaupanja; |
| --- | --- |

2.

v zakonodajnem postopku bi bilo treba po ustreznem posvetovanju in analizi predvideti posodobitev in okrepitev ENISA ter ji podeliti mandat, ki bi omogočal določeno prožnost, državam članicam in Komisiji izvajanje nadzora ter učinkovito vlogo pri zastopanju interesnih skupin zasebnega sektorja. Mandat ENISA bi moral upoštevati regulativni okvir za elektronske komunikacije, omrežja in storitve, biti skladen s cilji iz Lizbonske agende in zajemati cilje, povezane z raziskavami, inovacijami, konkurenčnostjo, gospodarsko rastjo in vzpostavljanjem zaupanja;

| 3. | ENISA bi lahko podprla vlogi oblikovanja in izvajanja politik Komisije in držav članic, zlasti s premostitvijo razkoraka med tehnologijo in politiko, morala pa bi tudi tesno sodelovati z državami članicami in drugimi interesnimi skupinami in s tem zagotoviti usklajenost svojih dejavnosti s prednostnimi nalogami EU; |
| --- | --- |

3.

ENISA bi lahko podprla vlogi oblikovanja in izvajanja politik Komisije in držav članic, zlasti s premostitvijo razkoraka med tehnologijo in politiko, morala pa bi tudi tesno sodelovati z državami članicami in drugimi interesnimi skupinami in s tem zagotoviti usklajenost svojih dejavnosti s prednostnimi nalogami EU;

| 4. | ENISA bi morala v okviru revidiranega mandata predstavljati strokovni center EU za vprašanja, povezana z varnostjo omrežij in informacij na ravni EU. V tej vlogi bi jo morale Evropske institucije zaprošati za mnenja in ta mnenja dosledno upoštevati pri razvijanju in izvajanju politik, ki lahko vplivajo na to področje; |
| --- | --- |

4.

ENISA bi morala v okviru revidiranega mandata predstavljati strokovni center EU za vprašanja, povezana z varnostjo omrežij in informacij na ravni EU. V tej vlogi bi jo morale Evropske institucije zaprošati za mnenja in ta mnenja dosledno upoštevati pri razvijanju in izvajanju politik, ki lahko vplivajo na to področje;

| 5. | ENISA bi lahko na zahtevo tudi pomagala državam članicam pri izboljšanju njihovih lastnih zmogljivosti na področju varnosti omrežja in informacij in njihove zmožnosti za obvladovanje varnostnih incidentov. |
| --- | --- |

5.

ENISA bi lahko na zahtevo tudi pomagala državam članicam pri izboljšanju njihovih lastnih zmogljivosti na področju varnosti omrežja in informacij in njihove zmožnosti za obvladovanje varnostnih incidentov.

VI.   POZIVA DRŽAVE ČLANICE, NAJ:

| 1. | si s kampanjami za ozaveščanje še naprej prizadevajo za povečanje zaupanja končnih uporabnikov v IKT; |
| --- | --- |

1.

si s kampanjami za ozaveščanje še naprej prizadevajo za povečanje zaupanja končnih uporabnikov v IKT;

| 2. | na področju varnosti omrežij in informacij organizirajo nacionalne vaje in/ali se udeležijo rednih evropskih vaj, pri tem pa naj upoštevajo, da je zaradi zapletenosti tega področja in vključenosti zasebnega sektorja potrebno natančno načrtovanje. ENISA bi pri tem lahko pomagala državam članicam, če bi te to zahtevale. Obseg in geografska razsežnost vaj naj bi se seveda sčasoma razvijala, temeljila pa naj bi na prepoznanih tveganjih; |
| --- | --- |

2.

na področju varnosti omrežij in informacij organizirajo nacionalne vaje in/ali se udeležijo rednih evropskih vaj, pri tem pa naj upoštevajo, da je zaradi zapletenosti tega področja in vključenosti zasebnega sektorja potrebno natančno načrtovanje. ENISA bi pri tem lahko pomagala državam članicam, če bi te to zahtevale. Obseg in geografska razsežnost vaj naj bi se seveda sčasoma razvijala, temeljila pa naj bi na prepoznanih tveganjih;

| 3. | vzpostavijo skupine za odzivanje na računalniške grožnje (CERT) v državah članicah, ki te zmogljivosti še niso razvile, in okrepijo sodelovanje med nacionalnimi CERT na evropski ravni. ENISA bi pri tem lahko pomagala državam članicam; |
| --- | --- |

3.

vzpostavijo skupine za odzivanje na računalniške grožnje (CERT) v državah članicah, ki te zmogljivosti še niso razvile, in okrepijo sodelovanje med nacionalnimi CERT na evropski ravni. ENISA bi pri tem lahko pomagala državam članicam;

| 4. | okrepijo svoja prizadevanja za programe izobraževanja, usposabljanja in raziskovanja na področju varnosti omrežij in informacij, da se v EU zagotovi razpoložljivost potrebnih tehničnih veščin in strokovnjakov ter izboljša strokovnost dejavnih na tem področju; |
| --- | --- |

4.

okrepijo svoja prizadevanja za programe izobraževanja, usposabljanja in raziskovanja na področju varnosti omrežij in informacij, da se v EU zagotovi razpoložljivost potrebnih tehničnih veščin in strokovnjakov ter izboljša strokovnost dejavnih na tem področju;

| 5. | se skupaj odzovejo na čezmejne incidente in izboljšajo svoje sposobnosti ustreznega odzivanja; za to je potreben okrepljen dialog med vključenimi nosilci odločanja, zlasti kar zadeva vprašanja zaupnosti; |
| --- | --- |

5.

se skupaj odzovejo na čezmejne incidente in izboljšajo svoje sposobnosti ustreznega odzivanja; za to je potreben okrepljen dialog med vključenimi nosilci odločanja, zlasti kar zadeva vprašanja zaupnosti;

VII.   POZIVA KOMISIJO, NAJ:

| 1. | države članice po potrebi podpira pri izvajanju te resolucije; |
| --- | --- |

1.

države članice po potrebi podpira pri izvajanju te resolucije;

| 2. | redno obvešča Evropski parlament in Svet o pobudah na področju varnosti omrežij in informacij, sproženih na ravni EU; |
| --- | --- |

2.

redno obvešča Evropski parlament in Svet o pobudah na področju varnosti omrežij in informacij, sproženih na ravni EU;

| 3. | v sodelovanju z ENISA sproži kampanjo za ozaveščanje evropske javnosti in zasebnih udeležencev o pomenu ustreznega obvladovanja tveganja na področju varnosti omrežij in informacij; |
| --- | --- |

3.

v sodelovanju z ENISA sproži kampanjo za ozaveščanje evropske javnosti in zasebnih udeležencev o pomenu ustreznega obvladovanja tveganja na področju varnosti omrežij in informacij;

| 4. | skupaj z državami članicami še naprej opredeljuje ukrepe, s katerimi bi se ponudniki infrastrukture elektronskih komunikacij spodbudili, da končnim uporabnikom, podjetjem in vladam zagotovijo trdno in odporno infrastrukturo; |
| --- | --- |

4.

skupaj z državami članicami še naprej opredeljuje ukrepe, s katerimi bi se ponudniki infrastrukture elektronskih komunikacij spodbudili, da končnim uporabnikom, podjetjem in vladam zagotovijo trdno in odporno infrastrukturo;

| 5. | v sodelovanju z državami članicami razvije metode, s katerimi se na ravni EU omogoči primerljivo vrednotenje socialno-ekonomskega vpliva incidentov in učinkovitosti preventivnih ukrepov; |
| --- | --- |

5.

v sodelovanju z državami članicami razvije metode, s katerimi se na ravni EU omogoči primerljivo vrednotenje socialno-ekonomskega vpliva incidentov in učinkovitosti preventivnih ukrepov;

| 6. | spodbuja in izboljša modele, ki vključujejo več interesnih skupin in morajo imeti jasno dodano vrednost za končne uporabnike in industrijo; |
| --- | --- |

6.

spodbuja in izboljša modele, ki vključujejo več interesnih skupin in morajo imeti jasno dodano vrednost za končne uporabnike in industrijo;

| 7. | pripravi celovito strategijo za varnost omrežij in informacij, ki (1) vključuje predloge o okrepljenem in prožnem mandatu ENISA ter povečan nadzor s strani držav članic in Komisije; |
| --- | --- |

7.

pripravi celovito strategijo za varnost omrežij in informacij, ki (1) vključuje predloge o okrepljenem in prožnem mandatu ENISA ter povečan nadzor s strani držav članic in Komisije;

| 8. | v sodelovanju z državami članicami opravi analizo skupine za odzivanje na računalniške grožnje (CERT), da bi ugotovili, na katerih področjih je potrebno nadaljnje sodelovanje; |
| --- | --- |

8.

v sodelovanju z državami članicami opravi analizo skupine za odzivanje na računalniške grožnje (CERT), da bi ugotovili, na katerih področjih je potrebno nadaljnje sodelovanje;

| 9. | še naprej raziskuje možnosti za skupen in interoperabilen pristop institucij EU k nakupovanju varnih sistemov in storitev IKT; |
| --- | --- |

9.

še naprej raziskuje možnosti za skupen in interoperabilen pristop institucij EU k nakupovanju varnih sistemov in storitev IKT;

VIII.   POZIVA ENISA, NAJ:

| 1. | države članice, Evropsko komisijo in druge ustrezne interesne skupine še naprej dejavno podpira pri uresničevanju politik EU na področju varnosti omrežij in informacij in pri izvajanju akcijskega načrta za zaščito kritične informacijske infrastrukture; |
| --- | --- |

1.

države članice, Evropsko komisijo in druge ustrezne interesne skupine še naprej dejavno podpira pri uresničevanju politik EU na področju varnosti omrežij in informacij in pri izvajanju akcijskega načrta za zaščito kritične informacijske infrastrukture;

| 2. | si skupaj z državami članicami, Komisijo in statističnimi uradi prizadeva za oblikovanje okvira za statistične podatke o stanju varnosti omrežij in informacij v Evropi; |
| --- | --- |

2.

si skupaj z državami članicami, Komisijo in statističnimi uradi prizadeva za oblikovanje okvira za statistične podatke o stanju varnosti omrežij in informacij v Evropi;

IX.   POZIVA INTERESNE SKUPINE, NAJ:

| 1. | okrepijo prizadevanja za povečanje stopnje varnosti omrežij in informacij, zlasti kar zadeva zagotavljanje zanesljivih in zaupanja vrednih izdelkov in storitev, priročnih za uporabo; |
| --- | --- |

1.

okrepijo prizadevanja za povečanje stopnje varnosti omrežij in informacij, zlasti kar zadeva zagotavljanje zanesljivih in zaupanja vrednih izdelkov in storitev, priročnih za uporabo;

| 2. | uporabnike ustrezno obveščajo o varnostnih tveganjih, povezanih z izdelki in storitvami, in o tem, kako lahko zaščitijo sami sebe; |
| --- | --- |

2.

uporabnike ustrezno obveščajo o varnostnih tveganjih, povezanih z izdelki in storitvami, in o tem, kako lahko zaščitijo sami sebe;

| 3. | sprejmejo vse ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe za zagotavljanje kontinuitete, integritete in zaupnosti elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev; |
| --- | --- |

3.

sprejmejo vse ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe za zagotavljanje kontinuitete, integritete in zaupnosti elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev;

| 4. | si še naprej prizadevajo za standardizacijo varnosti omrežij in informacij, da bi se lahko našle usklajene in interoperabilne rešitve; |
| --- | --- |

4.

si še naprej prizadevajo za standardizacijo varnosti omrežij in informacij, da bi se lahko našle usklajene in interoperabilne rešitve;

| 5. | se skupaj z državami članicami udeležujejo vaj, da bi lahko zagotovili ustrezno odzivanje na izredne razmere. |
| --- | --- |

5.

se skupaj z državami članicami udeležujejo vaj, da bi lahko zagotovili ustrezno odzivanje na izredne razmere.

---

(1)  Komisija predlaga, da bi vključili besedo „morda“.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 29.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 321/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 321/5

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 321/02

| Datum sprejetja odločitve | 30.10.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 370/09 |
| Država članica | Finska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | St1 Oy: lle myönnetty biopolttoainetta koskeva verovapautus/Befrielse från accis på biobränsle som beviljats St1 Ab |
| Pravna podlaga | Valtiovarainministeriön päätös N:o 27/502/2008 valmisteverotuslain 50 pykälän nojalla tehtyyn huojennushakemukseen/Finansministeriets beslut N:o 27/502/2008 om ansökan om undantag från skatteplikt enligt avdelning 50 i lagen on accis |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Varstvo okolja |
| Oblika pomoči | Davčna olajšava |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči 2,69 milijona EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | 1.4.2009–31.3.2011 |
| Gospodarski sektorji | Energetika |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Valtiovarainministeriö |
| PL 28 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| SUOMI/FINLAND |

Datum sprejetja odločitve

30.10.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 370/09

Država članica

Finska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

St1 Oy: lle myönnetty biopolttoainetta koskeva verovapautus/Befrielse från accis på biobränsle som beviljats St1 Ab

Pravna podlaga

Valtiovarainministeriön päätös N:o 27/502/2008 valmisteverotuslain 50 pykälän nojalla tehtyyn huojennushakemukseen/Finansministeriets beslut N:o 27/502/2008 om ansökan om undantag från skatteplikt enligt avdelning 50 i lagen on accis

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Varstvo okolja

Oblika pomoči

Davčna olajšava

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči 2,69 milijona EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

1.4.2009–31.3.2011

Gospodarski sektorji

Energetika

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Valtiovarainministeriö

PL 28

FI-00023 Valtioneuvosto

SUOMI/FINLAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 26.10.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 522/09 |
| Država članica | Avstrija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Verlängerung von N 75/07 — „Haftungsregelung für die Umstrukturierung von KMU in Österreich“ |
| Pravna podlaga | Übernahme von Haftungen für die Tourismus- und Freizeitwirtschaft |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Prestrukturiranje podjetij v težavah |
| Oblika pomoči | Jamstvo |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki 4 milijona EUR; Skupni znesek načrtovane pomoči 12 milijona EUR |
| Intenzivnost | Ukrep, ki ne pomeni pomoči |
| Trajanje | 10.10.2009–9.10.2012 |
| Gospodarski sektorji | Storitve hotelov in restavracij (turizem), Vse storitve |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Österreichische Hotel- und Tourismusbank Gesellschaft m.b.H. Parkring 12 a |
| 1011 Wien |
| ÖSTERREICH |

Datum sprejetja odločitve

26.10.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 522/09

Država članica

Avstrija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Verlängerung von N 75/07 — „Haftungsregelung für die Umstrukturierung von KMU in Österreich“

Pravna podlaga

Übernahme von Haftungen für die Tourismus- und Freizeitwirtschaft

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Prestrukturiranje podjetij v težavah

Oblika pomoči

Jamstvo

Proračun

Načrtovani letni izdatki 4 milijona EUR; Skupni znesek načrtovane pomoči 12 milijona EUR

Intenzivnost

Ukrep, ki ne pomeni pomoči

Trajanje

10.10.2009–9.10.2012

Gospodarski sektorji

Storitve hotelov in restavracij (turizem), Vse storitve

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Österreichische Hotel- und Tourismusbank Gesellschaft m.b.H. Parkring 12 a

1011 Wien

ÖSTERREICH

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 13.11.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 523/09 |
| Država članica | Litva |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Amendment to Temporary Framework measure ‘Limted amounts of compatible aid’ (N 272/09) |
| Pravna podlaga | Rural Development Programme for Lithuania 2007-2013 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči: 345 808 974 LTL |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | Do 31.12.2010 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministry of Agriculture of the Republic of Lithuania |
| Gedimino av. 19 |
| LT-01103 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Datum sprejetja odločitve

13.11.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 523/09

Država članica

Litva

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Amendment to Temporary Framework measure ‘Limted amounts of compatible aid’ (N 272/09)

Pravna podlaga

Rural Development Programme for Lithuania 2007-2013

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči: 345 808 974 LTL

Intenzivnost

—

Trajanje

Do 31.12.2010

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministry of Agriculture of the Republic of Lithuania

Gedimino av. 19

LT-01103 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 17.11.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 534/09 |
| Država članica | Avstrija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Förderung von Maßnahmen der Umstrukturierung bei kleinen und mittleren Unternehmungen |
| Pravna podlaga | Spezielle Richtlinien für die Förderung von Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Prestrukturiranje podjetij v težavah |
| Oblika pomoči | Subvencioniranje obresti, Jamstvo, Ugodno posojilo |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki 1,2 milijona EUR; Skupni znesek načrtovane pomoči 3,6 milijona EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | 10.10.2009–9.10.2012 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Niederösterreich |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

17.11.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 534/09

Država članica

Avstrija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Förderung von Maßnahmen der Umstrukturierung bei kleinen und mittleren Unternehmungen

Pravna podlaga

Spezielle Richtlinien für die Förderung von Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Prestrukturiranje podjetij v težavah

Oblika pomoči

Subvencioniranje obresti, Jamstvo, Ugodno posojilo

Proračun

Načrtovani letni izdatki 1,2 milijona EUR; Skupni znesek načrtovane pomoči 3,6 milijona EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

10.10.2009–9.10.2012

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Niederösterreich

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 17.11.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 548/09 |
| Država članica | Avstrija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Richtlinie für Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen für KMU in Burgenland |
| Pravna podlaga | Richtlinien des Landes Burgenlandes über die Gewährung von Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen an kleine und mittlere Unternehmen |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Reševanje podjetij v težavah, Prestrukturiranje podjetij v težavah |
| Oblika pomoči | Jamstvo, Ugodno posojilo, Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki 1 milijona EUR; Skupni znesek načrtovane pomoči 3 milijona EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | 10.10.2009–9.10.2012 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Wirtschaftsservice Burgenland AG |
| Technologiezentrum |
| 7000 Eisenstadt |
| ÖSTERREICH |

Datum sprejetja odločitve

17.11.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 548/09

Država članica

Avstrija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Richtlinie für Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen für KMU in Burgenland

Pravna podlaga

Richtlinien des Landes Burgenlandes über die Gewährung von Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen an kleine und mittlere Unternehmen

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Reševanje podjetij v težavah, Prestrukturiranje podjetij v težavah

Oblika pomoči

Jamstvo, Ugodno posojilo, Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Načrtovani letni izdatki 1 milijona EUR; Skupni znesek načrtovane pomoči 3 milijona EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

10.10.2009–9.10.2012

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Wirtschaftsservice Burgenland AG

Technologiezentrum

7000 Eisenstadt

ÖSTERREICH

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

---

| 29.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 321/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 321/9

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.5719 – Oaktree/SGD)

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 321/03

Komisija se je 17. decembra 2009 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32009M5719. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32009M5719. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 29.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 321/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 321/10

---

Menjalni tečaji eura (1)

28. decembra 2009

2009/C 321/04

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,4405 |
| JPY | japonski jen | 131,86 |
| DKK | danska krona | 7,4429 |
| GBP | funt šterling | 0,90143 |
| SEK | švedska krona | 10,3965 |
| CHF | švicarski frank | 1,4888 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,3440 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 26,418 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 273,30 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7085 |
| PLN | poljski zlot | 4,1610 |
| RON | romunski leu | 4,2020 |
| TRY | turška lira | 2,1777 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6222 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5069 |
| HKD | hongkonški dolar | 11,1713 |
| NZD | novozelandski dolar | 2,0312 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0256 |
| KRW | južnokorejski won | 1 682,66 |
| ZAR | južnoafriški rand | 10,8203 |
| CNY | kitajski juan | 9,8386 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3140 |
| IDR | indonezijska rupija | 13 615,30 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9409 |
| PHP | filipinski peso | 66,735 |
| RUB | ruski rubelj | 42,7550 |
| THB | tajski bat | 48,103 |
| BRL | brazilski real | 2,4994 |
| MXN | mehiški peso | 18,4989 |
| INR | indijska rupija | 67,0850 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,4405

JPY

japonski jen

131,86

DKK

danska krona

7,4429

GBP

funt šterling

0,90143

SEK

švedska krona

10,3965

CHF

švicarski frank

1,4888

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,3440

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

26,418

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

273,30

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7085

PLN

poljski zlot

4,1610

RON

romunski leu

4,2020

TRY

turška lira

2,1777

AUD

avstralski dolar

1,6222

CAD

kanadski dolar

1,5069

HKD

hongkonški dolar

11,1713

NZD

novozelandski dolar

2,0312

SGD

singapurski dolar

2,0256

KRW

južnokorejski won

1 682,66

ZAR

južnoafriški rand

10,8203

CNY

kitajski juan

9,8386

HRK

hrvaška kuna

7,3140

IDR

indonezijska rupija

13 615,30

MYR

malezijski ringit

4,9409

PHP

filipinski peso

66,735

RUB

ruski rubelj

42,7550

THB

tajski bat

48,103

BRL

brazilski real

2,4994

MXN

mehiški peso

18,4989

INR

indijska rupija

67,0850

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 29.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 321/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 321/11

---

Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s 432. sestanka Svetovalnega odbora dne 14. septembra 2007 o osnutku odločbe v zadevi COMP/38710 – Bitumen Španija

2009/C 321/05

| 1. | Člani Svetovalnega odbora se strinjajo z oceno Evropske komisije, da dejstva obravnava kot sporazume in/ali usklajena ravnanja v smislu člena 81 Pogodbe ES. |
| --- | --- |

1.

Člani Svetovalnega odbora se strinjajo z oceno Evropske komisije, da dejstva obravnava kot sporazume in/ali usklajena ravnanja v smislu člena 81 Pogodbe ES.

| 2. | Člani Svetovalnega odbora se strinjajo z oceno Evropske komisije glede proizvoda in geografskega območja, na katerega vpliva kartelski dogovor. |
| --- | --- |

2.

Člani Svetovalnega odbora se strinjajo z oceno Evropske komisije glede proizvoda in geografskega območja, na katerega vpliva kartelski dogovor.

| 3. | Člani Svetovalnega odbora se strinjajo z oceno Evropske komisije, da kartelski dogovor pomeni enotno in dolgotrajno kršitev. |
| --- | --- |

3.

Člani Svetovalnega odbora se strinjajo z oceno Evropske komisije, da kartelski dogovor pomeni enotno in dolgotrajno kršitev.

| 4. | Člani Svetovalnega odbora se strinjajo z oceno Evropske komisije, da sta lahko dogovor in/ali usklajeno ravnanje med dobavitelji bitumna v Španiji občutno vplivala na trgovanje med državami članicami. |
| --- | --- |

4.

Člani Svetovalnega odbora se strinjajo z oceno Evropske komisije, da sta lahko dogovor in/ali usklajeno ravnanje med dobavitelji bitumna v Španiji občutno vplivala na trgovanje med državami članicami.

| 5. | Člani Svetovalnega odbora se strinjajo z oceno Evropske komisije, da sta imeli podjetji Repsol in Cepsa vodilno vlogo pri kartelskem dogovoru. |
| --- | --- |

5.

Člani Svetovalnega odbora se strinjajo z oceno Evropske komisije, da sta imeli podjetji Repsol in Cepsa vodilno vlogo pri kartelskem dogovoru.

| 6. | Člani Svetovalnega odbora se strinjajo z oceno Evropske komisije, da sta podjetji Nynäs in Petrogal v manjšem obsegu sodelovali pri nekaterih vidikih kartelskega dogovora. |
| --- | --- |

6.

Člani Svetovalnega odbora se strinjajo z oceno Evropske komisije, da sta podjetji Nynäs in Petrogal v manjšem obsegu sodelovali pri nekaterih vidikih kartelskega dogovora.

| 7. | Člani Svetovalnega odbora se strinjajo z oceno Evropske komisije glede vlog, vloženih na podlagi obvestila o prizanesljivosti iz leta 2002. |
| --- | --- |

7.

Člani Svetovalnega odbora se strinjajo z oceno Evropske komisije glede vlog, vloženih na podlagi obvestila o prizanesljivosti iz leta 2002.

| 8. | Člani Svetovalnega odbora se strinjajo z oceno Evropske komisije glede naslovnikov osnutka odločbe, zlasti glede prenosa odgovornosti na matična podjetja zadevnih koncernov. |
| --- | --- |

8.

Člani Svetovalnega odbora se strinjajo z oceno Evropske komisije glede naslovnikov osnutka odločbe, zlasti glede prenosa odgovornosti na matična podjetja zadevnih koncernov.

| 9. | Člani Svetovalnega odbora priporočajo objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

9.

Člani Svetovalnega odbora priporočajo objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije.

---

| 29.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 321/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 321/12

---

Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s sestanka Svetovalnega odbora dne 28. septembra 2007 o predhodnem osnutku odločbe v zadevi COMP/38710 – Bitumen Španija (2)

Država poročevalka: Latvija

2009/C 321/06

| 1. | Člani Svetovalnega odbora se strinjajo s Komisijo o osnovnih zneskih glob. |
| --- | --- |

1.

Člani Svetovalnega odbora se strinjajo s Komisijo o osnovnih zneskih glob.

| 2. | Člani Svetovalnega odbora se strinjajo s Komisijo o povišanju osnovnih zneskov, da se zagotovi zadosten odvračilni učinek. |
| --- | --- |

2.

Člani Svetovalnega odbora se strinjajo s Komisijo o povišanju osnovnih zneskov, da se zagotovi zadosten odvračilni učinek.

| 3. | Člani Svetovalnega odbora se strinjajo s Komisijo o povečanju osnovnega zneska zaradi obteževalnih okoliščin. |
| --- | --- |

3.

Člani Svetovalnega odbora se strinjajo s Komisijo o povečanju osnovnega zneska zaradi obteževalnih okoliščin.

| 4. | Člani Svetovalnega odbora se strinjajo s Komisijo o znižanju osnovnega zneska zaradi olajševalnih okoliščin. |
| --- | --- |

4.

Člani Svetovalnega odbora se strinjajo s Komisijo o znižanju osnovnega zneska zaradi olajševalnih okoliščin.

| 5. | Člani Svetovalnega odbora se strinjajo s Komisijo glede zmanjšanja glob na podlagi obvestila o prizanesljivosti iz leta 2002. |
| --- | --- |

5.

Člani Svetovalnega odbora se strinjajo s Komisijo glede zmanjšanja glob na podlagi obvestila o prizanesljivosti iz leta 2002.

| 6. | Člani Svetovalnega odbora se strinjajo s Komisijo o končnih zneskih glob. |
| --- | --- |

6.

Člani Svetovalnega odbora se strinjajo s Komisijo o končnih zneskih glob.

| 7. | Člani Svetovalnega odbora priporočajo objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

7.

Člani Svetovalnega odbora priporočajo objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije.

---

| 29.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 321/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 321/13

---

Končno poročilo Pooblaščenca za zaslišanje v zadevi COMP/38710 – Bitumen Španija

(v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21)

2009/C 321/07

Osnutek odločbe v zgoraj navedeni zadevi je podlaga za naslednje ugotovitve.

Preiskava se je začela, ko je podjetje BP 20. junija 2002 vložilo vlogo za imuniteto v skladu z Obvestilom Komisije o imuniteti pred globami in zmanjševanju glob v primerih kartelov (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o prizanesljivosti) (1). Vloga je zajemala protikonkurenčno ravnanje v sektorju bitumna na Nizozemskem, v Belgiji in Španiji (2). Komisija je podjetju BP 19. julija 2002 podelila pogojno imuniteto.

V prostorih podjetij BP España S.A., Composán Construcción S.A., Nynäs Petróleo S.A., Petrogal Española S.A., Petrogal S.A., Galp Energia, SGPS S.A., Productos Asfálticos S.A., Probisa Tecnología y Construccíon S.A. in Repsol YFP Lubricantes y Especialidades S.A. so bili 1. in 2. oktobra 2002 opravljeni nenapovedani pregledi.

Posledično sta podjetji Repsol in Proas vložili prošnjo za prizanesljivost pod pogoji obvestila o prizanesljivosti, pristojne službe Komisije pa so ju z dopisoma z dne [...] (3) obvestile, da nameravajo uporabiti zmanjšanje globe v okvirih, določenih v točki 23 obvestila o prizanesljivosti.

Komisija je 22. avgusta 2006 sprejela obvestilo o nasprotovanju in ga naslovila na 13 pravnih oseb, ki pripadajo petih različnim podjetjem (Repsol, Proas, BP, Nynäs in Petrogal). Komisija je v obvestilu o nasprotovanju predhodno ocenila, da so zadevna podjetja najmanj od 1. marca 1991 do najdlje 1. oktobra 2002 sodelovala pri enotni, kompleksni in dolgotrajni kršitvi člena 81(1) ES, ter naznanila, da namerava sprejeti odločbo o kršitvi in naložiti globe. Po mnenju Komisije so se stranke dogovorile o tržnih deležih, razdelitvi obsega trga in odjemalcev, izmenjale so si občutljive poslovne informacije, določile kompenzacijski mehanizem in se dogovorile o cenah. Kartelski dogovor je zajemal ozemlje Španije brez Kanarskih otokov. Komisija je v obvestilu o nasprotovanju prav tako predhodno ocenila, da podjetje BP ni izpolnilo svojih obveznosti v skladu z obvestilom o prizanesljivosti ter da bo končno odločitev o tem, ali bo Komisija podjetju BP odobrila imuniteto pred globami ali ne, sprejela v končni odločbi.

Podjetja Proas, Petrogal in Nynäs so zaprosila za podaljšanje roka za odgovor na obvestilo o nasprotovanju. Čeprav sem prošnjam podjetij Proas in Nynäs deloma ugodil, sem zavrnil prošnjo podjetja Petrogal, saj je ni ustrezno upravičilo. Vse stranke so odgovore poslale pravočasno.

Naslovnikom obvestila o nasprotovanju je bil odobren dostop do dokumentacije v obliki CD-ROM-a. Ustne izjave in dokumenti, predloženi Komisiji v okviru obvestila o prizanesljivosti, so bili dostopni v prostorih Komisije.

Podjetji Petrogal in Nynäs sta vložili zahtevi za nadaljnji vpogled v nedostopne dokumente v dokumentaciji, ki se nanašajo na podobne/sorodne proizvode in/ali druge geografske trge, ki niso bili del ugovorov iz obvestila o nasprotovanju.

Menim, da je dostop do dokumentacije orodje, ki strankam zagotavlja, da se v celoti spoštuje njihova pravica do obrambe ter se kot tako lahko nanaša le na podatke v zvezi z dejanskimi in pravnimi okoliščinami iz obvestila o nasprotovanju, na katerem temeljijo ugovori Komisije. Po proučitvi zahtev podjetij Petrogal in Nynäs sem ugotovil, da zahtevani dokumenti niso objektivno povezani z navedenimi dejstvi in pravom iz obvestila o nasprotovanju ter potemtakem dostop do teh dokumentov ni bil potreben za ustrezno uveljavljanje njihovih pravic do obrambe.

Podjetje Nynäs se je poleg tega pritožilo glede praktičnih ureditev, pod katerimi je bil odobren dostop do dokumentacije v prostorih Komisije, in trdilo, da ovirajo ustrezno uveljavljanje njihovih pravic do obrambe. Podjetje Nynäs je zlasti trdilo, da so prepisi pogovorov netočni in nepopolni ter kot taki nezanesljivi.

V dopisu z dne 31. oktobra 2006 sem podjetje Nynäs obvestil, da je bil po mojem mnenju dostop do datoteke za posebej občutljive dokumente v prostorih Komisije organiziran na tak način, da je bil zaščiten pravni interes vlagateljev zahtevka za prizanesljivost in hkrati zavaroval pravico do zaslišanja podjetja Nynäs. Kar zadeva domnevno netočne prepise, sem upošteval zlasti dejstvo, da je bil podjetju Nynäs naknadno odobren dostop do originalnih posnetkov in da je bila zato zadeva rešena v smislu predpisanega postopka. Skladno s tem sem sklenil, da ureditve, pod katerimi je bil odobren dostop, niso škodovale ustreznemu uveljavljanju pravic podjetja Nynäs do obrambe.

Na zahtevo strank je ustno zaslišanje v skladu s členom 12 Uredbe Komisije št. 773/2004 potekalo 12. decembra 2006. Zaslišanja so se udeležili vsi naslovniki obvestila o nasprotovanju, razen podjetij Cepsa, Repsol YFP S.A. in Repsol Petróleo S.A.

Ob upoštevanju pisnih odgovorov na obvestilo o nasprotovanju in navzočnosti na ustnem zaslišanju je bilo trajanje sodelovanja pri kršitvi, kakor je opisano v obvestilu o nasprotovanju, skrajšano za podjetje Petrogal. Potem ko je podjetje BP kot odgovor na obvestilo o nasprotovanju Komisiji predložilo nadaljnje argumente, je po njenih ugotovitvah to podjetje izpolnilo vse pogoje iz obvestila o prizanesljivosti in bo tako upravičeno do imunitete pred kakršno koli globo, ki bi mu bila sicer naložena.

Menim, da se osnutek odločbe nanaša le na ugovore, o katerih so stranke imele priložnost izraziti svoja mnenja.

Menim, da je bila pravica strank do zaslišanja v tej zadevi spoštovana za vse udeležence v postopku.

V Bruslju, 20. septembra 2007

Serge DURANDE

---

(1)  UL C 45, 19.2.2002, str. 3.

1

(2)  Sprva je bilo domnevno protikonkurenčno ravnanje predmet skupne preiskave. Toda med preiskavo je postalo jasno, da ravnanje v treh različnih državah članicah ni bilo objektivno medsebojno povezano, preiskava je bila zato razdeljena v tri različne zadeve.

2

(3)  2.8.2006 (popravek – 9.6.2009).

3

---

| 29.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 321/15 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 321/15

---

Povzetek Odločbe Komisije

z dne 3. oktobra 2007

v zvezi s postopkom na podlagi člena 81 Pogodbe ES

(zadeva COMP/38710 – Bitumen Španija)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 4441 konč.)

(besedilo v angleškem in španskem jeziku je edino verodostojno)

2009/C 321/08

Komisija je 3. oktobra 2007 sprejela odločbo v zvezi s postopkom na podlagi člena 81 Pogodbe ES. Komisija v skladu z določbami člena 30 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003
   (1)
  objavlja imena strank in glavno vsebino odločbe, vključno z vsemi naloženimi sankcijami, ob upoštevanju pravnega interesa podjetij do varovanja poslovnih skrivnosti. Različica celotnega besedila odločbe, ki ni zaupna, bo na voljo v verodostojnih jezikih zadeve na spletni strani Generalnega direktorata za konkurenco

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

1.   UVOD

| (1) | Odločba nalaga petim podjetjem globo zaradi kršitve člena 81 Pogodbe. Ta podjetja so od leta 1991 do leta 2002 sodelovala pri sporazumu o razdelitvi trga in usklajevanju cen cestogradbenega bitumna na španskem trgu. |
| --- | --- |

(1)

Odločba nalaga petim podjetjem globo zaradi kršitve člena 81 Pogodbe. Ta podjetja so od leta 1991 do leta 2002 sodelovala pri sporazumu o razdelitvi trga in usklajevanju cen cestogradbenega bitumna na španskem trgu.

2.   OPIS ZADEVE

2.1   Povzetek kršitve

| (2) | Odločba se nanaša na eno in nenehno kršitev člena 81 Pogodbe, ki je vključevala razdelitev trga in usklajevanje cen na trgu cestogradbenega bitumna. Kršitev je glede na svoje značilnosti ena od najhujših vrst kršitve člena 81 Pogodbe. |
| --- | --- |

(2)

Odločba se nanaša na eno in nenehno kršitev člena 81 Pogodbe, ki je vključevala razdelitev trga in usklajevanje cen na trgu cestogradbenega bitumna. Kršitev je glede na svoje značilnosti ena od najhujših vrst kršitve člena 81 Pogodbe.

| (3) | Kršitev se je začela že vsaj marca 1991 in je trajala vsaj do oktobra 2002. Zajemala je celotno ozemlje Španije (razen Kanarskih otokov). |
| --- | --- |

(3)

Kršitev se je začela že vsaj marca 1991 in je trajala vsaj do oktobra 2002. Zajemala je celotno ozemlje Španije (razen Kanarskih otokov).

| (4) | Vrednost španskega trga cestogradbenega bitumna je leta 2001, tj. v zadnjem polnem letu kršitve, znašala približno 286 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(4)

Vrednost španskega trga cestogradbenega bitumna je leta 2001, tj. v zadnjem polnem letu kršitve, znašala približno 286 milijonov EUR.

| (5) | Podjetja, na katera se nanaša odločba (pet podjetij, 13 pravnih oseb), so Repsol, Proas-Cepsa, British Petroleum (BP), Nynäs in Petrogal-Galp. V obdobju kršitve so ta podjetja skupaj obvladovala več kot 90 % španskega trga cestogradbenega bitumna. |
| --- | --- |

(5)

Podjetja, na katera se nanaša odločba (pet podjetij, 13 pravnih oseb), so Repsol, Proas-Cepsa, British Petroleum (BP), Nynäs in Petrogal-Galp. V obdobju kršitve so ta podjetja skupaj obvladovala več kot 90 % španskega trga cestogradbenega bitumna.

| (6) | Bitumen je stranski proizvod, ki nastane pri destilaciji nafte. Približno 85 % bitumna, proizvedenega v EU, se uporabi pri gradnji cest kot lepilo v proizvodnji asfalta, v kateri se uporablja za lepljenje kamnov. Preostalih 15 % se uporabi na drugih področjih gradnje, na primer v industriji strešnih kritin. Približno 80 % bitumna, ki se uporabi pri gradnji cest, ni nadalje obdelanega: tak bitumen se imenuje cestogradbeni bitumen. Preostalih 20 % bitumna, ki se uporabi pri gradnji cest, je bitumen, ki je nadalje obdelan, kot so bitumenske emulzije in modificiran bitumen. Izdelek, ki je zajet v odločbi, je cestogradbeni bitumen, tj. bitumen, ki se uporablja pri gradnji cest brez nadaljnje obdelave. |
| --- | --- |

(6)

Bitumen je stranski proizvod, ki nastane pri destilaciji nafte. Približno 85 % bitumna, proizvedenega v EU, se uporabi pri gradnji cest kot lepilo v proizvodnji asfalta, v kateri se uporablja za lepljenje kamnov. Preostalih 15 % se uporabi na drugih področjih gradnje, na primer v industriji strešnih kritin. Približno 80 % bitumna, ki se uporabi pri gradnji cest, ni nadalje obdelanega: tak bitumen se imenuje cestogradbeni bitumen. Preostalih 20 % bitumna, ki se uporabi pri gradnji cest, je bitumen, ki je nadalje obdelan, kot so bitumenske emulzije in modificiran bitumen. Izdelek, ki je zajet v odločbi, je cestogradbeni bitumen, tj. bitumen, ki se uporablja pri gradnji cest brez nadaljnje obdelave.

| (7) | Naslovniki odločbe so v različnem obsegu sodelovali v kartelu, v okviru katerega so:






  — | določali tržne kvote, |
| --- | --- | --- |

(7)

Naslovniki odločbe so v različnem obsegu sodelovali v kartelu, v okviru katerega so:

—

določali tržne kvote,

| — | na podlagi tržnih kvot dodeljevali količine in kupce posameznemu udeležencu, |
| --- | --- |

—

na podlagi tržnih kvot dodeljevali količine in kupce posameznemu udeležencu,

| — | spremljali izvajanje sporazumov o razdelitvi trga in kupcev ter si zato izmenjevali občutljive tržne informacije, |
| --- | --- |

—

spremljali izvajanje sporazumov o razdelitvi trga in kupcev ter si zato izmenjevali občutljive tržne informacije,

| — | vzpostavili mehanizem nadomestil za odpravljanje odstopanj od sporazumov o razdelitvi trga in kupcev, |
| --- | --- |

—

vzpostavili mehanizem nadomestil za odpravljanje odstopanj od sporazumov o razdelitvi trga in kupcev,

| — | se dogovarjali o spremembah cen bitumna in začetku veljavnosti novih cen. |
| --- | --- |

—

se dogovarjali o spremembah cen bitumna in začetku veljavnosti novih cen.

| (8) | Dejavnosti usklajevanja cen so bile namenjene podpori dogovorom o razdelitvi trga, s katerimi se je zagotovilo, da razlike v cenah med dobavitelji niso vplivale na razdeljeno količino in kupce, o katerih so se dogovorili. |
| --- | --- |

(8)

Dejavnosti usklajevanja cen so bile namenjene podpori dogovorom o razdelitvi trga, s katerimi se je zagotovilo, da razlike v cenah med dobavitelji niso vplivale na razdeljeno količino in kupce, o katerih so se dogovorili.

| (9) | Razprave o razdelitvi trga in spremembah cen so potekale za tako imenovano „asfaltno mizo“, pri kateri so sodelovali člani kartela na dvostranskih ali večstranskih srečanjih. |
| --- | --- |

(9)

Razprave o razdelitvi trga in spremembah cen so potekale za tako imenovano „asfaltno mizo“, pri kateri so sodelovali člani kartela na dvostranskih ali večstranskih srečanjih.

| (10) | Razprave o razdelitvi trga so potekale enkrat na leto, da se je ocenil in razdelil trg za naslednje leto. Dokument, ki je po koncu letnih pogajanj za „asfaltno mizo“ izražal sporazum o razdelitvi trga z dodelitvijo količin in kupcev posameznemu udeležencu, se je imenoval „PTT“ ali „Petete“. |
| --- | --- |

(10)

Razprave o razdelitvi trga so potekale enkrat na leto, da se je ocenil in razdelil trg za naslednje leto. Dokument, ki je po koncu letnih pogajanj za „asfaltno mizo“ izražal sporazum o razdelitvi trga z dodelitvijo količin in kupcev posameznemu udeležencu, se je imenoval „PTT“ ali „Petete“.

| (11) | O spremembah cen in trenutku njihove uvedbe sta se običajno dogovorili podjetji Repsol in Proas, ki sta o sprejetih odločitvah pozneje obvestili druge udeležence kartela. |
| --- | --- |

(11)

O spremembah cen in trenutku njihove uvedbe sta se običajno dogovorili podjetji Repsol in Proas, ki sta o sprejetih odločitvah pozneje obvestili druge udeležence kartela.

2.2   Naslovniki in trajanje kršitve

| (12) | Naslovniki odločbe in trajanje njihovega sodelovanja v kršitvi so:






  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A. (Rylesa): | 1. marec 1991–1. oktober 2002 |
| --- | --- | --- |
| Repsol Petróleo S.A.: | 1. marec 1991–1. oktober 2002 |
| Repsol YPF S.A.: | 1. marec 1991–1. oktober 2002 |
| Productos Asfálticos S.A. (Proas): | 1. marec 1991–1. oktober 2002 |
| Compañía Española de Petróleos S.A. (CEPSA): | 1. marec 1991–1. oktober 2002 |
| BP Oil España S.A.: | 1. avgust 1991–20. junij 2002 |
| BP España S.A.: | 1. avgust 1991–20. junij 2002 |
| BP plc: | 1. avgust 1991–20. junij 2002 |
| Nynäs Petróleo S.A.: | 1. marec 1991–1. oktober 2002 |
| AB Nynäs Petroleum: | 22. maj 1991–1. oktober 2002 |
| Galp Energia España S.A.: | 31. januar 1995–1. oktober 2002 |
| Petróleos de Portugal S.A.: | 31. januar 1995–1. oktober 2002 |
| Galp Energia, SGPS, S.A.: | 22. april 1999–1. oktober 2002 |

(12)

Naslovniki odločbe in trajanje njihovega sodelovanja v kršitvi so:

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A. (Rylesa):

1. marec 1991–1. oktober 2002

Repsol Petróleo S.A.:

1. marec 1991–1. oktober 2002

Repsol YPF S.A.:

1. marec 1991–1. oktober 2002

Productos Asfálticos S.A. (Proas):

1. marec 1991–1. oktober 2002

Compañía Española de Petróleos S.A. (CEPSA):

1. marec 1991–1. oktober 2002

BP Oil España S.A.:

1. avgust 1991–20. junij 2002

BP España S.A.:

1. avgust 1991–20. junij 2002

BP plc:

1. avgust 1991–20. junij 2002

Nynäs Petróleo S.A.:

1. marec 1991–1. oktober 2002

AB Nynäs Petroleum:

22. maj 1991–1. oktober 2002

Galp Energia España S.A.:

31. januar 1995–1. oktober 2002

Petróleos de Portugal S.A.:

31. januar 1995–1. oktober 2002

Galp Energia, SGPS, S.A.:

22. april 1999–1. oktober 2002

2.3   Pravna sredstva

2.3.1   Osnovni znesek globe

2.3.1.1   Teža

| (13) | Kršitev je omejena na eno državo članico, ki pa kljub temu predstavlja velik del notranjega trga. Čeprav dejanskega vpliva na trg ni mogoče izmeriti, je kršitev zaradi svojih značilnosti opredeljena kot zelo huda. |
| --- | --- |

(13)

Kršitev je omejena na eno državo članico, ki pa kljub temu predstavlja velik del notranjega trga. Čeprav dejanskega vpliva na trg ni mogoče izmeriti, je kršitev zaradi svojih značilnosti opredeljena kot zelo huda.

2.3.1.2   Različno obravnavanje

| (14) | Zaradi velike razlike v prometu posameznih udeležencev kartela na španskem trgu bitumna se ta podjetja obravnavajo različno in so razvrščena v skupine, ki so oblikovane tako, da upoštevajo dejansko gospodarsko zmožnost posameznega podjetja, da škodi konkurenci. |
| --- | --- |

(14)

Zaradi velike razlike v prometu posameznih udeležencev kartela na španskem trgu bitumna se ta podjetja obravnavajo različno in so razvrščena v skupine, ki so oblikovane tako, da upoštevajo dejansko gospodarsko zmožnost posameznega podjetja, da škodi konkurenci.

| (15) | Tako so podjetja razvrščena v tri kategorije glede na svoj tržni delež (na podlagi prodajne vrednosti) za zadevni proizvod v Španiji leta 2001, tj. v zadnjem polnem letu kršitve. |
| --- | --- |

(15)

Tako so podjetja razvrščena v tri kategorije glede na svoj tržni delež (na podlagi prodajne vrednosti) za zadevni proizvod v Španiji leta 2001, tj. v zadnjem polnem letu kršitve.

2.3.1.3   Zadostno odvračanje

| (16) | Za določitev zneska globe na ravni, ki zagotavlja zadosten odvračilni učinek, se je uporabil množilni faktor pri globah, naloženih podjetjema BP (1,8) in Repsol (1,2), glede na velikost teh podjetij. |
| --- | --- |

(16)

Za določitev zneska globe na ravni, ki zagotavlja zadosten odvračilni učinek, se je uporabil množilni faktor pri globah, naloženih podjetjema BP (1,8) in Repsol (1,2), glede na velikost teh podjetij.

2.3.1.4   Trajanje

| (17) | Glede na trajanje sodelovanja v kršitvi so se za vsako pravno osebo uporabila posamezna zvišanja v odstotkih, kot je opisano zgoraj. |
| --- | --- |

(17)

Glede na trajanje sodelovanja v kršitvi so se za vsako pravno osebo uporabila posamezna zvišanja v odstotkih, kot je opisano zgoraj.

2.3.2   Oteževalne okoliščine: vloga vodje

| (18) | Podjetji Repsol in Proas sta bili pomembni gonilni sili kartela in sta delovali kot vodji. To je razlog za 30-odstotno povišanje osnovnega zneska, ki se naloži vsakemu od teh podjetij zaradi vodilnega položaja. |
| --- | --- |

(18)

Podjetji Repsol in Proas sta bili pomembni gonilni sili kartela in sta delovali kot vodji. To je razlog za 30-odstotno povišanje osnovnega zneska, ki se naloži vsakemu od teh podjetij zaradi vodilnega položaja.

2.3.3   Olajševalne okoliščine: omejena vključenost v nekatere vidike kršitve

| (19) | Podjetji Nynäs in Petrogal sta se sklicevali na olajševalno okoliščino, ker sta imeli v kršitvi pasivno vlogo ali vlogo „posnemovalnega sodelovanja“. V odločbi je ta zahteva zavrnjena, ker sta ti podjetji vsako leto dejansko sodelovali v razpravah o razdelitvi trga za naslednje leto. Vendar se uporabi 10-odstotno znižanje globe zaradi upoštevanja dejstva, da sta podjetji Nynäs in Petrogal v nekaterih vidikih kršitve, predvsem pri spremljanju in mehanizmih nadomestil ter dejavnostih usklajevanja cen, sodelovali manj redno in dejavno kot drugi udeleženci. |
| --- | --- |

(19)

Podjetji Nynäs in Petrogal sta se sklicevali na olajševalno okoliščino, ker sta imeli v kršitvi pasivno vlogo ali vlogo „posnemovalnega sodelovanja“. V odločbi je ta zahteva zavrnjena, ker sta ti podjetji vsako leto dejansko sodelovali v razpravah o razdelitvi trga za naslednje leto. Vendar se uporabi 10-odstotno znižanje globe zaradi upoštevanja dejstva, da sta podjetji Nynäs in Petrogal v nekaterih vidikih kršitve, predvsem pri spremljanju in mehanizmih nadomestil ter dejavnostih usklajevanja cen, sodelovali manj redno in dejavno kot drugi udeleženci.

2.3.4   Uporaba omejitve v višini 10 % prometa

| (20) | Za ustrezno izračunane globe se uporabi omejitev v višini 10 % prometa na svetovnem trgu iz člena 23(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003. |
| --- | --- |

(20)

Za ustrezno izračunane globe se uporabi omejitev v višini 10 % prometa na svetovnem trgu iz člena 23(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003.

2.3.5   Uporaba Obvestila o prizanesljivosti iz leta 2002

2.3.5.1   Imuniteta

| (21) | Zadeva se je začela obravnavati na podlagi vloge za imuniteto, ki jo je predložilo podjetje BP v skladu z Obvestilom o prizanesljivosti (2). Komisija je v obvestilu o nasprotovanju, naslovljenem na podjetje BP, začasno ugotovila, da podjetje BP ni izpolnilo svojih obveznosti v zvezi s sodelovanjem iz točke 11(a) Obvestila o prizanesljivosti in da bo končna odločitev, ali naj Komisija podjetju BP odobri imuniteto pred globami, sprejeta v kateri koli končni odločbi. |
| --- | --- |

(21)

Zadeva se je začela obravnavati na podlagi vloge za imuniteto, ki jo je predložilo podjetje BP v skladu z Obvestilom o prizanesljivosti (2). Komisija je v obvestilu o nasprotovanju, naslovljenem na podjetje BP, začasno ugotovila, da podjetje BP ni izpolnilo svojih obveznosti v zvezi s sodelovanjem iz točke 11(a) Obvestila o prizanesljivosti in da bo končna odločitev, ali naj Komisija podjetju BP odobri imuniteto pred globami, sprejeta v kateri koli končni odločbi.

| (22) | Ob upoštevanju okoliščin zadeve je v odločbi dokončno sklenjeno, da je podjetje BP v celotnem upravnem postopku sodelovalo resnično, popolnoma, stalno in hitro ter da je Komisiji predložilo vse dokaze takoj, ko jih je dobilo ali so mu bili na voljo, in je tako izpolnilo pogoje iz točke 11(a) Obvestila o prizanesljivosti. Podjetje BP je izpolnilo tudi svoje obveznosti v skladu s točko 11(b) in (c) Obvestila o prizanesljivosti, saj je prenehalo sodelovati v kršitvi pred predložitvijo dokazov v skladu s točko 8(a) Obvestila o prizanesljivosti in drugih podjetij ni sililo k sodelovanju v kršitvi. |
| --- | --- |

(22)

Ob upoštevanju okoliščin zadeve je v odločbi dokončno sklenjeno, da je podjetje BP v celotnem upravnem postopku sodelovalo resnično, popolnoma, stalno in hitro ter da je Komisiji predložilo vse dokaze takoj, ko jih je dobilo ali so mu bili na voljo, in je tako izpolnilo pogoje iz točke 11(a) Obvestila o prizanesljivosti. Podjetje BP je izpolnilo tudi svoje obveznosti v skladu s točko 11(b) in (c) Obvestila o prizanesljivosti, saj je prenehalo sodelovati v kršitvi pred predložitvijo dokazov v skladu s točko 8(a) Obvestila o prizanesljivosti in drugih podjetij ni sililo k sodelovanju v kršitvi.

| (23) | Zato je v odločbi ugotovljeno, da je podjetje BP izpolnilo vse pogoje iz točke 11 Obvestila o prizanesljivosti in je tako upravičeno do imunitete pred vsemi globami, ki bi mu bile sicer naložene. |
| --- | --- |

(23)

Zato je v odločbi ugotovljeno, da je podjetje BP izpolnilo vse pogoje iz točke 11 Obvestila o prizanesljivosti in je tako upravičeno do imunitete pred vsemi globami, ki bi mu bile sicer naložene.

2.3.5.2   Znižanje glob

| (24) | Podjetji Repsol in Proas sta v skladu z Obvestilom o prizanesljivosti predložili vlogo za znižanje glob. Komisija je podjetjema odobrila znižanje globe za 40 % oziroma 25 % Pri teh odstotkih znižanja se upošteva, da sta ti podjetji: (i) zagotovili znatno dodano vrednost, vendar (ii) sta se javili v poznejši fazi postopka in šele potem, ko je Komisija poslala podrobne zahteve za informacije. |
| --- | --- |

(24)

Podjetji Repsol in Proas sta v skladu z Obvestilom o prizanesljivosti predložili vlogo za znižanje glob. Komisija je podjetjema odobrila znižanje globe za 40 % oziroma 25 % Pri teh odstotkih znižanja se upošteva, da sta ti podjetji: (i) zagotovili znatno dodano vrednost, vendar (ii) sta se javili v poznejši fazi postopka in šele potem, ko je Komisija poslala podrobne zahteve za informacije.

3.   ODLOČBA

| (25) | Spodaj navedena podjetja so kršila člen 81 Pogodbe, ker so v navedenih obdobjih sodelovala v več dogovorih in usklajenih ravnanjih v sektorju cestogradbenega bitumna, ki so zajemali ozemlje Španije (razen Kanarskih otokov) ter vključevali ureditve razdelitve trga in usklajevanje cen:
  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. in Repsol YPF S.A., od 1. marca 1991 do 1. oktobra 2002;
  Productos Asfálticos S.A. in Compañía Española de Petróleos S.A., od 1. marca 1991 do 1. oktobra 2002;
  BP Oil España S.A., BP España S.A. in BP plc, od 1. avgusta 1991 do 20. junija 2002;
  Nynäs Petróleo S.A., od 1. marca 1991 do 1. oktobra 2002; AB Nynäs Petroleum, od 22. maja 1991 do 1. oktobra 2002;
  Galp Energia España S.A. in Petróleos de Portugal S.A., od 31. januarja 1995 do 1. oktobra 2002; Galp Energia, SGPS, S.A., od 22. aprila 1999 do 1. oktobra 2002. |
| --- | --- |

(25)

Spodaj navedena podjetja so kršila člen 81 Pogodbe, ker so v navedenih obdobjih sodelovala v več dogovorih in usklajenih ravnanjih v sektorju cestogradbenega bitumna, ki so zajemali ozemlje Španije (razen Kanarskih otokov) ter vključevali ureditve razdelitve trga in usklajevanje cen:

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. in Repsol YPF S.A., od 1. marca 1991 do 1. oktobra 2002;

Productos Asfálticos S.A. in Compañía Española de Petróleos S.A., od 1. marca 1991 do 1. oktobra 2002;

BP Oil España S.A., BP España S.A. in BP plc, od 1. avgusta 1991 do 20. junija 2002;

Nynäs Petróleo S.A., od 1. marca 1991 do 1. oktobra 2002; AB Nynäs Petroleum, od 22. maja 1991 do 1. oktobra 2002;

Galp Energia España S.A. in Petróleos de Portugal S.A., od 31. januarja 1995 do 1. oktobra 2002; Galp Energia, SGPS, S.A., od 22. aprila 1999 do 1. oktobra 2002.

| (26) | Za navedene kršitve so bile naložene naslednje globe:
  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. in Repsol YPF S.A., solidarno odgovorna za plačilo 80 496 000 EUR;
  Productos Asfálticos S.A. in Compañía Española de Petróleos S.A., solidarno odgovorni za plačilo 83 850 000 EUR;
  BP Oil España S.A., BP España S.A. in BP plc, solidarno odgovorna za plačilo 0 EUR;
  Nynäs Petróleo S.A.: 10 642 500 EUR; pri čemer je podjetje AB Nynäs Petroleum solidarno odgovorno za plačilo 10 395 000 EUR; ter
  Galp Energia España S.A. in Petróleos de Portugal S.A., solidarno odgovorni za plačilo 8 662 500 EUR; pri čemer je podjetje Galp Energia, SGPS, S.A., solidarno odgovorno za plačilo 6 435 000 EUR. |
| --- | --- |

(26)

Za navedene kršitve so bile naložene naslednje globe:

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. in Repsol YPF S.A., solidarno odgovorna za plačilo 80 496 000 EUR;

Productos Asfálticos S.A. in Compañía Española de Petróleos S.A., solidarno odgovorni za plačilo 83 850 000 EUR;

BP Oil España S.A., BP España S.A. in BP plc, solidarno odgovorna za plačilo 0 EUR;

Nynäs Petróleo S.A.: 10 642 500 EUR; pri čemer je podjetje AB Nynäs Petroleum solidarno odgovorno za plačilo 10 395 000 EUR; ter

Galp Energia España S.A. in Petróleos de Portugal S.A., solidarno odgovorni za plačilo 8 662 500 EUR; pri čemer je podjetje Galp Energia, SGPS, S.A., solidarno odgovorno za plačilo 6 435 000 EUR.

| (27) | Navedenim podjetjem se odredi, da takoj prenehajo s kršitvijo, če tega še niso storila, in da opustijo ponovitve vseh dejanj ali ravnanj, navedenih v odločbi, ter vseh dejanj ali ravnanj, ki imajo enak ali podoben cilj ali učinek. |
| --- | --- |

(27)

Navedenim podjetjem se odredi, da takoj prenehajo s kršitvijo, če tega še niso storila, in da opustijo ponovitve vseh dejanj ali ravnanj, navedenih v odločbi, ter vseh dejanj ali ravnanj, ki imajo enak ali podoben cilj ali učinek.

---

(1)  UL L 1, 4.1.2003, str. 1.

(2)  UL C 45, 19.2.2002, str. 3.

---

| 29.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 321/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 321/18

---

Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta o strojih in spremembah Direktive 95/16/ES (preoblikovano)

(Besedilo velja za EGP)

(Objava naslovov in sklicev harmoniziranih standardov po direktivi)

2009/C 321/09

| ESO (2) | Sklic in naslov harmoniziranega standarda
  (in referenčni dokument) | Prva objava UL | Referenca za nadomeščeni standard | Datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti nadomeščenega standarda
  Opomba 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 1501-1:1998 + A2:2009
  Vozila za odvoz odpadkov in pripadajoče dvigalne naprave – Splošne in varnostne zahteve – 1. del: Nakladalnik | To je prva objava | | |
| CEN | EN 1501-2:2005 + A1:2009
  Zbiralna vozila za odpadke in pripadajoči iztresalniki – Splošne in varnostne zahteve – 2. del: Zbiralna vozila z nakladanjem na bočni strani | To je prva objava | | |
| CEN | EN ISO 13849-1:2008
  Varnost strojev – Z varnostjo povezani deli krmilnih sistemov – 1. del: Splošna načela za načrtovanje (ISO 13849-1:2006) | 8.9.2009 | EN ISO 13849-1:2006
  EN 954-1:1996 | 31.12.2011 (1) |
| | EN ISO 13849-1:2008/AC:2009 | | | |

ESO (2)

Sklic in naslov harmoniziranega standarda

(in referenčni dokument)

Prva objava UL

Referenca za nadomeščeni standard

Datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti nadomeščenega standarda

Opomba 1

CEN

EN 1501-1:1998 + A2:2009

Vozila za odvoz odpadkov in pripadajoče dvigalne naprave – Splošne in varnostne zahteve – 1. del: Nakladalnik

To je prva objava

CEN

EN 1501-2:2005 + A1:2009

Zbiralna vozila za odpadke in pripadajoči iztresalniki – Splošne in varnostne zahteve – 2. del: Zbiralna vozila z nakladanjem na bočni strani

To je prva objava

CEN

EN ISO 13849-1:2008

Varnost strojev – Z varnostjo povezani deli krmilnih sistemov – 1. del: Splošna načela za načrtovanje (ISO 13849-1:2006)

8.9.2009

EN ISO 13849-1:2006

EN 954-1:1996

31.12.2011 (1)

EN ISO 13849-1:2008/AC:2009

| Opomba 1: | Običajno bo datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti, datum preklica („dow“), ki ga določi Evropska organizacija za standardizacijo, vendar je treba opozoriti uporabnike teh standardov na dejstvo, da je v nekaterih izjemnih primerih to lahko drugače. |
| --- | --- |

Opomba 1:

Običajno bo datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti, datum preklica („dow“), ki ga določi Evropska organizacija za standardizacijo, vendar je treba opozoriti uporabnike teh standardov na dejstvo, da je v nekaterih izjemnih primerih to lahko drugače.

Opomba:

| — | Katere koli informacije o razpoložljivosti standardov nudijo evropske organizacije za standardizacijo ali nacionalne organizacije za standarde, katerih seznam je priložen k Direktivi 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta, spremenjene z Direktivo 98/48/ES. |
| --- | --- |

—

Katere koli informacije o razpoložljivosti standardov nudijo evropske organizacije za standardizacijo ali nacionalne organizacije za standarde, katerih seznam je priložen k Direktivi 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta, spremenjene z Direktivo 98/48/ES.

| — | Objava sklicev v Uradnem listu Evropske unije ne pomeni, da so standardi na voljo v vseh jezikih Skupnosti. |
| --- | --- |

—

Objava sklicev v Uradnem listu Evropske unije ne pomeni, da so standardi na voljo v vseh jezikih Skupnosti.

Več informacij o harmoniziranih standardih najdete na internetu na

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards

---

(1)  Datum prenehanja veljavnosti domneve o skladnosti zamenjanega standarda, ki je bil prvotno 28.12.2009, se podaljša za dve leti.

(2)  ESO: Evropske organizacije za standarde:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25500811; faks +32 25500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25500811; faks +32 25500819 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25196871; faks +32 25196919 (http://www.cenelec.eu) |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25196871; faks +32 25196919 (http://www.cenelec.eu)

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel. +33 492944200; faks +33 49654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel. +33 492944200; faks +33 49654716 (http://www.etsi.eu).

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Svet

| 29.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 321/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 321/19

---

Podaljšanje obdobja veljavnosti seznamov ustreznih kandidatov

2009/C 321/10

S sklepom namestnika generalnega sekretarja Sveta Evropske unije se podaljša veljavnost seznama primernih kandidatov, oblikovanega na podlagi naslednjih javnih natečajev:

Člen 1: do 31. decembra 2010:

| Svet/A/393 | za pripravo rezervnega seznama za zaposlovanje grško govorečih upravljavcev; natečaj je bil objavljen v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 98 z dne 6. aprila 2000; |
| --- | --- |
| Svet/A/394 | za pripravo rezervnega seznama za zaposlovanje portugalsko govorečih upravljavcev; natečaj je bil objavljen v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 99 z dne 7. aprila 2000; |
| Svet/A/397 | za pripravo rezervnega seznama za zaposlovanje upravljavcev na področju varnostnega inženiringa ter na področju varnostnega preverjanja in izdaje dovoljenj; natečaj je bil objavljen v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 169 A z dne 13. junija 2001; |
| Svet/A/400 | za pripravo rezervnega seznama upravljavcev na varnostnem oddelku – enota za fizično varovanje, obvestilo o katerem je bilo objavljeno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 300 A z dne 26. oktobra 2001; |
| Svet/A/401 | za pripravo rezervnega seznama upravljavcev na varnostnem oddelku – revizijska enota za varstvo podatkov in akreditacijo sistemov, obvestilo o katerem je bilo objavljeno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 300 A z dne 26. oktobra 2001; |
| Svet/A/406 | za pripravo rezervnega seznama glavnih upravljavcev v Uradu za varstvo informacijskih sistemov (Infosec) – pomočnik vodje Urada Infosec, obvestilo o katerem je bilo objavljeno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 300 A z dne 26. oktobra 2001; |
| Svet/A/408 | za pripravo rezervnega seznama glavnih upravljavcev na oddelku za nepremičnine – nepremičninska politika in projekti; natečaj je bil objavljen v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 315 A z dne 9. novembra 2001; |
| Svet/A/415 | za pripravo rezervnega seznama vodij oddelka za preventivno zdravstveno varstvo in varnost pri delu; natečaj je bil objavljen v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 170 A z dne 16. julija 2002; |
| Svet/LA/398 | za pripravo rezervnega seznama angleško govorečih prevajalcev, obvestilo o katerem je bilo objavljeno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 198 z dne 13. julija 2001; |
| Svet/C/413 | za pripravo rezervnega seznama francosko govorečih tajnikov, obvestilo o katerem je bilo objavljeno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 49 z dne 2. februarja 2002; |
| Svet/C/407 | za pripravo rezervnega seznama pisarniškega osebja v Uradu za varstvo informacijskih sistemov (Infosec), obvestilo o katerem je bilo objavljeno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 300 A z dne 26. oktobra 2001; |
| Svet/420/AD5 | za pripravo rezervnega seznama za zaposlovanje upravljavcev pomočnikov na področju varnosti (Kabinet/varnost: zunanja varnostna služba/varovanje misij); natečaj je bil objavljen v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 316 A z dne 13. decembra 2005; |
| Svet/421/AD5 | za pripravo rezervnega seznama za zaposlovanje upravljavcev pomočnikov na področju varnosti (Kabinet/varnost: notranja varnostna služba); natečaj je bil objavljen v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 316 A z dne 13. decembra 2005; |
| Svet/422/AST3 | za pripravo rezervnega seznama za zaposlovanje upravljavcev na področju varnosti (Kabinet/varnost: notranja varnostna služba); natečaj je bil objavljen v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 316 A z dne 13. decembra 2005; |
| Svet/425/AD9 | za pripravo rezervnega seznama za zaposlovanje višjih upravljavcev na področju informacijske tehnologije (Direktorat SIC: enota za produkcijske rešitve); natečaj je bil objavljen v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 316 A z dne 13. decembra 2005); |
| Svet/427/AD8 | za pripravo rezervnega seznama za zaposlovanje upravljavcev na področju varnostnega evropske varnostne in obrambne politike (EVOP); natečaj je bil objavljen v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 108 A z dne 12. maja 2007; |
| Svet/428/AD12 | za objavo prostega delovnega mesta vodje enote na področju varnosti; obvestilo je bilo objavljeno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 150 A z dne 4. julija 2007; |

Svet/A/393

za pripravo rezervnega seznama za zaposlovanje grško govorečih upravljavcev; natečaj je bil objavljen v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 98 z dne 6. aprila 2000;

Svet/A/394

za pripravo rezervnega seznama za zaposlovanje portugalsko govorečih upravljavcev; natečaj je bil objavljen v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 99 z dne 7. aprila 2000;

Svet/A/397

za pripravo rezervnega seznama za zaposlovanje upravljavcev na področju varnostnega inženiringa ter na področju varnostnega preverjanja in izdaje dovoljenj; natečaj je bil objavljen v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 169 A z dne 13. junija 2001;

Svet/A/400

za pripravo rezervnega seznama upravljavcev na varnostnem oddelku – enota za fizično varovanje, obvestilo o katerem je bilo objavljeno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 300 A z dne 26. oktobra 2001;

Svet/A/401

za pripravo rezervnega seznama upravljavcev na varnostnem oddelku – revizijska enota za varstvo podatkov in akreditacijo sistemov, obvestilo o katerem je bilo objavljeno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 300 A z dne 26. oktobra 2001;

Svet/A/406

za pripravo rezervnega seznama glavnih upravljavcev v Uradu za varstvo informacijskih sistemov (Infosec) – pomočnik vodje Urada Infosec, obvestilo o katerem je bilo objavljeno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 300 A z dne 26. oktobra 2001;

Svet/A/408

za pripravo rezervnega seznama glavnih upravljavcev na oddelku za nepremičnine – nepremičninska politika in projekti; natečaj je bil objavljen v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 315 A z dne 9. novembra 2001;

Svet/A/415

za pripravo rezervnega seznama vodij oddelka za preventivno zdravstveno varstvo in varnost pri delu; natečaj je bil objavljen v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 170 A z dne 16. julija 2002;

Svet/LA/398

za pripravo rezervnega seznama angleško govorečih prevajalcev, obvestilo o katerem je bilo objavljeno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 198 z dne 13. julija 2001;

Svet/C/413

za pripravo rezervnega seznama francosko govorečih tajnikov, obvestilo o katerem je bilo objavljeno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 49 z dne 2. februarja 2002;

Svet/C/407

za pripravo rezervnega seznama pisarniškega osebja v Uradu za varstvo informacijskih sistemov (Infosec), obvestilo o katerem je bilo objavljeno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 300 A z dne 26. oktobra 2001;

Svet/420/AD5

za pripravo rezervnega seznama za zaposlovanje upravljavcev pomočnikov na področju varnosti (Kabinet/varnost: zunanja varnostna služba/varovanje misij); natečaj je bil objavljen v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 316 A z dne 13. decembra 2005;

Svet/421/AD5

za pripravo rezervnega seznama za zaposlovanje upravljavcev pomočnikov na področju varnosti (Kabinet/varnost: notranja varnostna služba); natečaj je bil objavljen v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 316 A z dne 13. decembra 2005;

Svet/422/AST3

za pripravo rezervnega seznama za zaposlovanje upravljavcev na področju varnosti (Kabinet/varnost: notranja varnostna služba); natečaj je bil objavljen v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 316 A z dne 13. decembra 2005;

Svet/425/AD9

za pripravo rezervnega seznama za zaposlovanje višjih upravljavcev na področju informacijske tehnologije (Direktorat SIC: enota za produkcijske rešitve); natečaj je bil objavljen v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 316 A z dne 13. decembra 2005);

Svet/427/AD8

za pripravo rezervnega seznama za zaposlovanje upravljavcev na področju varnostnega evropske varnostne in obrambne politike (EVOP); natečaj je bil objavljen v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 108 A z dne 12. maja 2007;

Svet/428/AD12

za objavo prostega delovnega mesta vodje enote na področju varnosti; obvestilo je bilo objavljeno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 150 A z dne 4. julija 2007;

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 29.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 321/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 321/21

---

DRŽAVNE POMOČI – ROMUNIJA

Državna pomoč C 28/09 (ex N 433/09) – Podporni ukrepi v korist podjetja Oltchim SA Râmnicu Vâlcea

Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 321/11

Z dopisom v verodostojnem jeziku z dne 15. septembra 2009 na straneh, ki sledijo temu povzetku, je Komisija uradno obvestila Romunijo o svoji odločitvi, da sproži postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi z zgoraj navedenim ukrepom.

Zainteresirane strani lahko predložijo svoje pripombe o ukrepih, v zvezi s katerimi Komisija sproža postopek, v enem mesecu od datuma objave tega povzetka in dopisa, ki sledi, na naslednji naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| Rue de la Loi 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Telefaks +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

Rue de la Loi 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Telefaks +32 22961242

Te pripombe se pošljejo Romuniji. Zainteresirana stran, ki predloži pripombe, lahko pisno zaprosi za zaupno obravnavo svoje identitete in navede razloge za to.

BESEDILO POVZETKA

I.   POSTOPEK

| 1. | Romunski organi so z elektronskim obvestilom z dne 17. julija 2009 obvestili Komisijo, da nameravajo odobriti dva podporna ukrepa v korist petrokemičnega podjetja Oltchim SA Râmnicu Vâlcea („Oltchim“), v katerem ima romunska država večinski delež v vrednosti 54,8 %. |
| --- | --- |

1.

Romunski organi so z elektronskim obvestilom z dne 17. julija 2009 obvestili Komisijo, da nameravajo odobriti dva podporna ukrepa v korist petrokemičnega podjetja Oltchim SA Râmnicu Vâlcea („Oltchim“), v katerem ima romunska država večinski delež v vrednosti 54,8 %.

II.   OPIS POMOČI

| 2. | Oltchim je eno največjih petrokemičnih podjetij v Romuniji in jugovzhodni Evropi. Konec leta 2007 je skupni dolg podjetja Oltchim romunski državi znašal 538 milijonov RON (približno 135 milijonov EUR). |
| --- | --- |

2.

Oltchim je eno največjih petrokemičnih podjetij v Romuniji in jugovzhodni Evropi. Konec leta 2007 je skupni dolg podjetja Oltchim romunski državi znašal 538 milijonov RON (približno 135 milijonov EUR).

| 3. | Priglašena ukrepa sta (i) zamenjava terjatev v lastniške deleže v vrednosti 135 milijonov EUR in (ii) državno jamstvo, ki pokriva 80 % komercialnega posojila v vrednosti 424 milijonov EUR, ki se porabijo za naložbe, potrebne za izvajanje razvojnega načrta podjetja. |
| --- | --- |

3.

Priglašena ukrepa sta (i) zamenjava terjatev v lastniške deleže v vrednosti 135 milijonov EUR in (ii) državno jamstvo, ki pokriva 80 % komercialnega posojila v vrednosti 424 milijonov EUR, ki se porabijo za naložbe, potrebne za izvajanje razvojnega načrta podjetja.

| 4. | Po mnenju romunskih organov ukrepa ne predstavljata državne pomoči, glede na to, da država nastopa kot akter v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

4.

Po mnenju romunskih organov ukrepa ne predstavljata državne pomoči, glede na to, da država nastopa kot akter v tržnem gospodarstvu.

III.   OCENA POMOČI

| 5. | Komisija dvomi, da taka ukrepa ne vključujeta državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

5.

Komisija dvomi, da taka ukrepa ne vključujeta državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

| 6. | Komisija mora preveriti, ali se ukrepa skladata z oceno države kot o zasebnem tržnem akterju, tako kot trdijo romunski državni organi. Komisija mora še posebej preveriti, ali se lahko podpora, ki jo je podjetje Oltchim dobilo s strani države, ki v osnovi nastopa kot glavni delničar in upnik, primerja z morebitnim ravnanjem zasebnega tržnega akterja v podobnih okoliščinah. |
| --- | --- |

6.

Komisija mora preveriti, ali se ukrepa skladata z oceno države kot o zasebnem tržnem akterju, tako kot trdijo romunski državni organi. Komisija mora še posebej preveriti, ali se lahko podpora, ki jo je podjetje Oltchim dobilo s strani države, ki v osnovi nastopa kot glavni delničar in upnik, primerja z morebitnim ravnanjem zasebnega tržnega akterja v podobnih okoliščinah.

| 7. | Komisija glede združljivosti na tej stopnji meni, da trije zadevni ukrepi niso združljivi s smernicami o regionalni pomoči (1), s smernicami za reševanje in prestrukturiranje (2), niti z začasnim okvirom (3). |
| --- | --- |

7.

Komisija glede združljivosti na tej stopnji meni, da trije zadevni ukrepi niso združljivi s smernicami o regionalni pomoči (1), s smernicami za reševanje in prestrukturiranje (2), niti z začasnim okvirom (3).

IV.   ZAKLJUČEK

| 8. | Na podlagi zgoraj navedenih preudarkov se je Komisija odločila, da sproži formalni postopek preiskave iz člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi z opisanima ukrepoma. |
| --- | --- |

8.

Na podlagi zgoraj navedenih preudarkov se je Komisija odločila, da sproži formalni postopek preiskave iz člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi z opisanima ukrepoma.

BESEDILO DOPISA

„Comisia dorește să informeze România că, după examinarea informațiilor furnizate de autoritățile statului român cu privire la măsurile susmenționate, a decis să inițieze procedura de investigație prevăzută de articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE.

I.   PROCEDURA

| (1) | La 17 iulie 2009, România a notificat două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (denumită în continuare «Oltchim» sau «societatea»). Prima măsură implică o conversie a datoriei publice în valoare de aproximativ 135 de milioane EUR în acțiuni. Cea de a doua măsură este o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial în valoare de 424 de milioane EUR, care va fi utilizat pentru modernizarea societății și pentru investiții ulterioare. România a notificat aceste măsuri de sprijin din partea statului susținând că acestea nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(1)

La 17 iulie 2009, România a notificat două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (denumită în continuare «Oltchim» sau «societatea»). Prima măsură implică o conversie a datoriei publice în valoare de aproximativ 135 de milioane EUR în acțiuni. Cea de a doua măsură este o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial în valoare de 424 de milioane EUR, care va fi utilizat pentru modernizarea societății și pentru investiții ulterioare. România a notificat aceste măsuri de sprijin din partea statului susținând că acestea nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (2) | În anul 2006, în cadrul mecanismului intermediar de consultare instituit înainte de aderarea României la Uniunea Europeană, Consiliul Concurenței din România a consultat Comisia cu privire la intenția autorităților române de a efectua conversia creanței în acțiuni în cazul Oltchim. În același an, Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură oficială de investigare în legătură cu conversia planificată, însă nu a adoptat o decizie înainte de data aderării. După aderare, Comisia a inițiat un caz ex officio cu privire la situația societății Oltchim. |
| --- | --- |

(2)

În anul 2006, în cadrul mecanismului intermediar de consultare instituit înainte de aderarea României la Uniunea Europeană, Consiliul Concurenței din România a consultat Comisia cu privire la intenția autorităților române de a efectua conversia creanței în acțiuni în cazul Oltchim. În același an, Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură oficială de investigare în legătură cu conversia planificată, însă nu a adoptat o decizie înainte de data aderării. După aderare, Comisia a inițiat un caz ex officio cu privire la situația societății Oltchim.

| (3) | La data de 10 aprilie 2008, PCC SE (denumită în continuare «PCC»), o societate germană cu sediul la Duisburg, care deține un pachet minoritar de acțiuni în cadrul societății Oltchim reprezentând aproximativ 12,15 %, a depus o plângere oficială, afirmând că conversia planificată a creanței în acțiuni implică un ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(3)

La data de 10 aprilie 2008, PCC SE (denumită în continuare «PCC»), o societate germană cu sediul la Duisburg, care deține un pachet minoritar de acțiuni în cadrul societății Oltchim reprezentând aproximativ 12,15 %, a depus o plângere oficială, afirmând că conversia planificată a creanței în acțiuni implică un ajutor de stat incompatibil.

| (4) | În urma înregistrării plângerii, Comisia a efectuat un schimb de scrisori și informații cu autoritățile române, cu Oltchim și cu reclamantul și s-a întâlnit de mai multe ori cu autoritățile române și cu reprezentanții Oltchim, pe de o parte, și cu reprezentanții reclamantului, de cealaltă parte. |
| --- | --- |

(4)

În urma înregistrării plângerii, Comisia a efectuat un schimb de scrisori și informații cu autoritățile române, cu Oltchim și cu reclamantul și s-a întâlnit de mai multe ori cu autoritățile române și cu reprezentanții Oltchim, pe de o parte, și cu reprezentanții reclamantului, de cealaltă parte.

II.   CONTEXTUL CAZULUI

II.1.   Societatea

| (5) | Oltchim este una dintre cele mai mari societăți petrochimice din România și din sud-estul Europei, producând 78 de sortimente pentru 40 de produse chimice de bază. Societatea exportă aproximativ 80 % din producția sa atât în Europa, cât și în afara acesteia. |
| --- | --- |

(5)

Oltchim este una dintre cele mai mari societăți petrochimice din România și din sud-estul Europei, producând 78 de sortimente pentru 40 de produse chimice de bază. Societatea exportă aproximativ 80 % din producția sa atât în Europa, cât și în afara acesteia.

| (6) | Producția de PVC (un material cu multiple aplicații în domeniul construcțiilor și în cel al producției de mașini grele) reprezintă aproximativ 32 % din activitatea societății. Potrivit declarațiilor Oltchim, cota sa de piață la nivelul Uniunii Europene pentru producția de PVC este de 2,1 %. O parte importantă a producției de PVC realizate în cadrul Oltchim este exportată în afara Uniunii Europene. Printre celelalte produse principale ale societății se numără: soda caustică, DOF și poliolii polieteri. |
| --- | --- |

(6)

Producția de PVC (un material cu multiple aplicații în domeniul construcțiilor și în cel al producției de mașini grele) reprezintă aproximativ 32 % din activitatea societății. Potrivit declarațiilor Oltchim, cota sa de piață la nivelul Uniunii Europene pentru producția de PVC este de 2,1 %. O parte importantă a producției de PVC realizate în cadrul Oltchim este exportată în afara Uniunii Europene. Printre celelalte produse principale ale societății se numără: soda caustică, DOF și poliolii polieteri.

| (7) | În 2008, societatea avea aproximativ 4 200 de angajați (4). Oltchim este principalul angajator industrial din Râmnicu Vâlcea [un oraș cu o populație de aproximativ 110 000 de locuitori, centru administrativ al unei zone din sud-vestul României cu statut de regiune asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE]. |
| --- | --- |

(7)

În 2008, societatea avea aproximativ 4 200 de angajați (4). Oltchim este principalul angajator industrial din Râmnicu Vâlcea [un oraș cu o populație de aproximativ 110 000 de locuitori, centru administrativ al unei zone din sud-vestul României cu statut de regiune asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE].

| (8) | Societatea și-a început activitatea în 1966, a fost reorganizată în 1990 și cotată la Bursa de Valori din București în 1997. Statul român (în prezent prin Ministerul Economiei) deține un pachet de control de 54,8 % în cadrul societății. Principalul acționar minoritar este PCC, o societate holding germană (care deține și societatea Rokita SA, un concurent polonez al Oltchim), cu un pachet de aproximativ 12,15 %. Celelalte acțiuni ale societății sunt deținute de SIF Oltenia (6,5 %), de Sorin Apostol (2,5 %), de Leo Overseas Ltd (1,7 %) și de un mare număr de mici acționari. |
| --- | --- |

(8)

Societatea și-a început activitatea în 1966, a fost reorganizată în 1990 și cotată la Bursa de Valori din București în 1997. Statul român (în prezent prin Ministerul Economiei) deține un pachet de control de 54,8 % în cadrul societății. Principalul acționar minoritar este PCC, o societate holding germană (care deține și societatea Rokita SA, un concurent polonez al Oltchim), cu un pachet de aproximativ 12,15 %. Celelalte acțiuni ale societății sunt deținute de SIF Oltenia (6,5 %), de Sorin Apostol (2,5 %), de Leo Overseas Ltd (1,7 %) și de un mare număr de mici acționari.

II.2.   Originea datoriei publice

| (9) | În perioada 1992-2008, Oltchim a investit în total aproximativ 371 de milioane EUR în modernizarea liniei sale de producție (din care 118,8 milioane EUR în perioada 2007-2008). Pentru unele dintre aceste investiții, Oltchim a contractat, în perioada 1995-2000, o serie de 12 împrumuturi comerciale în valoare totală de aproximativ 87 de milioane EUR. Împrumuturile au fost garantate prin garanții de stat (5), în legătură cu care Ministerul Finanțelor din România și Oltchim au încheiat, de asemenea 5 așa-numite «convenții de garantare» în care erau stipulate obligațiile societății Oltchim față de Ministerul Finanțelor în eventualitatea activării garanțiilor. |
| --- | --- |

(9)

În perioada 1992-2008, Oltchim a investit în total aproximativ 371 de milioane EUR în modernizarea liniei sale de producție (din care 118,8 milioane EUR în perioada 2007-2008). Pentru unele dintre aceste investiții, Oltchim a contractat, în perioada 1995-2000, o serie de 12 împrumuturi comerciale în valoare totală de aproximativ 87 de milioane EUR. Împrumuturile au fost garantate prin garanții de stat (5), în legătură cu care Ministerul Finanțelor din România și Oltchim au încheiat, de asemenea 5 așa-numite «convenții de garantare» în care erau stipulate obligațiile societății Oltchim față de Ministerul Finanțelor în eventualitatea activării garanțiilor.

| (10) | Convențiile de garantare stipulau un comision de risc (variind de la 0,50 % la 4 % din suma garantată) și condițiile de plată a acestuia (spre exemplu, 15 % din comisionul de risc urma să fie plătit în avans, iar restul de 85 % în 6 rate de două ori pe an etc.). Convențiile nu stipulau însă nicio condiție privind rambursarea de către Oltchim a sumelor plătite de către Ministerul Finanțelor ca urmare a activării garanțiilor. Cu toate acestea, convențiile de garantare menționau explicit că aceste sume și dobânda aferentă deveneau scadente din momentul în către Ministerul Finanțelor efectua plățile. |
| --- | --- |

(10)

Convențiile de garantare stipulau un comision de risc (variind de la 0,50 % la 4 % din suma garantată) și condițiile de plată a acestuia (spre exemplu, 15 % din comisionul de risc urma să fie plătit în avans, iar restul de 85 % în 6 rate de două ori pe an etc.). Convențiile nu stipulau însă nicio condiție privind rambursarea de către Oltchim a sumelor plătite de către Ministerul Finanțelor ca urmare a activării garanțiilor. Cu toate acestea, convențiile de garantare menționau explicit că aceste sume și dobânda aferentă deveneau scadente din momentul în către Ministerul Finanțelor efectua plățile.

| (11) | În plus, cele două convenții de garantare încheiate în 1995 stipulau că: (i) Ministerul Finanțelor se angaja să blocheze și să încaseze din contul curent al Oltchim în momentul execuției garanțiilor, pentru a recupera, în primul rând, plățile efectuate în numele societății; (ii) Ministerul Finanțelor avea drepturi de prioritate cu privire la toate activele societății; (iii) societatea se angaja să constituie o ipotecă în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumutul garantat. Primele două prevederi se aplică și în cazul convenției de garantare din 2000. În mod similar, cele două convenții de garantare încheiate în 1998 stipulau că Oltchim trebuie să constituie un gaj general în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumuturi. |
| --- | --- |

(11)

În plus, cele două convenții de garantare încheiate în 1995 stipulau că: (i) Ministerul Finanțelor se angaja să blocheze și să încaseze din contul curent al Oltchim în momentul execuției garanțiilor, pentru a recupera, în primul rând, plățile efectuate în numele societății; (ii) Ministerul Finanțelor avea drepturi de prioritate cu privire la toate activele societății; (iii) societatea se angaja să constituie o ipotecă în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumutul garantat. Primele două prevederi se aplică și în cazul convenției de garantare din 2000. În mod similar, cele două convenții de garantare încheiate în 1998 stipulau că Oltchim trebuie să constituie un gaj general în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumuturi.

| (12) | Având în vedere că Oltchim nu a putut rambursa împrumuturile, în noiembrie 1999 băncile au executat scrisorile de garanție emise de stat. |
| --- | --- |

(12)

Având în vedere că Oltchim nu a putut rambursa împrumuturile, în noiembrie 1999 băncile au executat scrisorile de garanție emise de stat.

| (13) | În anul 2000, Ministerul Finanțelor și Oltchim au semnat convenții de reeșalonare pentru sumele plătite aferente celor 5 împrumuturi contractate în 1998 de la băncile BHF și KfW, inclusiv dobânzile și penalitățile de întârziere. Conform convențiilor de reeșalonare, Oltchim trebuia să efectueze plăți trimestriale între 2001 și 2005. Oltchim nu și-a îndeplinit aceste obligații. |
| --- | --- |

(13)

În anul 2000, Ministerul Finanțelor și Oltchim au semnat convenții de reeșalonare pentru sumele plătite aferente celor 5 împrumuturi contractate în 1998 de la băncile BHF și KfW, inclusiv dobânzile și penalitățile de întârziere. Conform convențiilor de reeșalonare, Oltchim trebuia să efectueze plăți trimestriale între 2001 și 2005. Oltchim nu și-a îndeplinit aceste obligații.

| (14) | Până în iunie 2002, datoria Oltchim provenită din garanțiile de stat față de Ministerul Finanțelor se ridica la 303 milioane RON (aproximativ 80 de milioane EUR la rata de schimb aplicabilă la momentul respectiv). La acea dată, această sumă a fost transferată de la Ministerul Finanțelor la agenția română de privatizare (denumită în continuare «AVAS» (6). Începând de la această dată, nu s-au mai perceput dobânzi sau penalități pentru această sumă (7). În ceea ce privește plățile ulterioare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006 în legătură cu garanțiile activate, în 2007 s-a perceput o dobândă unică și penalități în valoare de 29,9 milioane RON (8). |
| --- | --- |

(14)

Până în iunie 2002, datoria Oltchim provenită din garanțiile de stat față de Ministerul Finanțelor se ridica la 303 milioane RON (aproximativ 80 de milioane EUR la rata de schimb aplicabilă la momentul respectiv). La acea dată, această sumă a fost transferată de la Ministerul Finanțelor la agenția română de privatizare (denumită în continuare «AVAS» (6). Începând de la această dată, nu s-au mai perceput dobânzi sau penalități pentru această sumă (7). În ceea ce privește plățile ulterioare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006 în legătură cu garanțiile activate, în 2007 s-a perceput o dobândă unică și penalități în valoare de 29,9 milioane RON (8).

II.3.   Conversia din 2003

| (15) | O primă tentativă de privatizare a Oltchim a avut loc în octombrie 2003, când agenția română de privatizare a publicat un anunț privind vânzarea participațiilor statului. Potențialii investitori au fost informați că datoria publică va fi convertită în acțiuni în contextul contractului de privatizare – o măsură care, potrivit autorităților române, era o măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției de privatizare la momentul respectiv, în vederea sporirii atractivității acestora pentru potențialii investitori. |
| --- | --- |

(15)

O primă tentativă de privatizare a Oltchim a avut loc în octombrie 2003, când agenția română de privatizare a publicat un anunț privind vânzarea participațiilor statului. Potențialii investitori au fost informați că datoria publică va fi convertită în acțiuni în contextul contractului de privatizare – o măsură care, potrivit autorităților române, era o măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției de privatizare la momentul respectiv, în vederea sporirii atractivității acestora pentru potențialii investitori.

| (16) | Cu toate acestea, deoarece un potențial investitor (Rompetrol) și acționarii minoritari au contestat conversia, oferta de privatizare a fost anulată la începutul lunii noiembrie 2003. În ciuda acestei situații, în noiembrie 2003, datoria publică de 303 milioane RON a fost convertită în acțiuni prin decizia Adunării generale a Oltchim (în care reprezentanții statului dețineau majoritatea voturilor). Pachetul de acțiuni deținut de către stat în cadrul societății Oltchim s-a majorat astfel de la 53,26 % la 95,73 %. |
| --- | --- |

(16)

Cu toate acestea, deoarece un potențial investitor (Rompetrol) și acționarii minoritari au contestat conversia, oferta de privatizare a fost anulată la începutul lunii noiembrie 2003. În ciuda acestei situații, în noiembrie 2003, datoria publică de 303 milioane RON a fost convertită în acțiuni prin decizia Adunării generale a Oltchim (în care reprezentanții statului dețineau majoritatea voturilor). Pachetul de acțiuni deținut de către stat în cadrul societății Oltchim s-a majorat astfel de la 53,26 % la 95,73 %.

| (17) | În noiembrie 2005, un tribunal comercial din Vâlcea a anulat decizia Adunării generale a Oltchim cu privire la conversie, pe motiv că operațiunea conducea la diluarea pachetelor deținute de acționarii minoritari, fără a respecta drepturile de preferință ale acestora. |
| --- | --- |

(17)

În noiembrie 2005, un tribunal comercial din Vâlcea a anulat decizia Adunării generale a Oltchim cu privire la conversie, pe motiv că operațiunea conducea la diluarea pachetelor deținute de acționarii minoritari, fără a respecta drepturile de preferință ale acestora.

| (18) | În februarie 2006, principalul acționar minoritar de la acea dată (Lindsell Entreprises Ltd.) a depus, de asemenea, o plângere la Consiliul Concurenței din România, afirmând că această conversie constituie ajutor de stat incompatibil. Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură de investigare a cazului, însă nu a ajuns la o concluzie până la data aderării (1 ianuarie 2007). |
| --- | --- |

(18)

În februarie 2006, principalul acționar minoritar de la acea dată (Lindsell Entreprises Ltd.) a depus, de asemenea, o plângere la Consiliul Concurenței din România, afirmând că această conversie constituie ajutor de stat incompatibil. Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură de investigare a cazului, însă nu a ajuns la o concluzie până la data aderării (1 ianuarie 2007).

| (19) | În iunie 2006, guvernul României a emis o ordonanță de urgență (OUG nr. 45/2006) prin care autoriza reprezentanții statului participanți la Adunarea generală a Oltchim să voteze în favoarea renunțării la calea de atac împotriva hotărârii judecătorești care anula prima conversie și să ia măsurile necesare pentru revocarea conversiei (9). Hotărârea judecătorească de anulare a conversiei a devenit definitivă în august 2006. Diminuarea efectivă a capitalului social a avut loc în noiembrie 2007. |
| --- | --- |

(19)

În iunie 2006, guvernul României a emis o ordonanță de urgență (OUG nr. 45/2006) prin care autoriza reprezentanții statului participanți la Adunarea generală a Oltchim să voteze în favoarea renunțării la calea de atac împotriva hotărârii judecătorești care anula prima conversie și să ia măsurile necesare pentru revocarea conversiei (9). Hotărârea judecătorească de anulare a conversiei a devenit definitivă în august 2006. Diminuarea efectivă a capitalului social a avut loc în noiembrie 2007.

II.4.   Datoria acumulată

| (20) | În perioada iunie 2002-decembrie 2006, Ministerul Finanțelor a continuat să efectueze plăți în contul garanțiilor de stat activate în noiembrie 1999, pentru suma suplimentară totală de 205 milioane RON, după cum reiese din tabelul de mai jos.

  Tabelul 1


  Istoricul datoriilor Oltchim față de AVAS











  000 RON | Debit datorat la începutul anului către AVAS | Plăți efectuate de către MF rezultate din executarea garanțiilor de stat | Dobânda sau penalitățile acumulate | Debit rambursat | Debit datorat la sfârșitul anului |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.6.2002-31.12.2002 | 303 232 | 40 494 | | | 343 726 |
| 1.1.2003-30.6.2003 | 343 726 | 31 462 | | 0,43 | 375 188 |
| 30.6.2003-31.12.2003 | 375 188 | 29 193 | | | 404 381 |
| Anul
  2004 | 404 380 | 44 435 | | | 448 815 |
| Anul
  2005 | 448 815 | 32 507 | | | 481 322 |
| Anul
  2006 | 481 322 | 27 345 | | 182 | 508 485 |
| Anul
  2007 | 508 485 | — | 29 851 (10) | | 538 336 |
| Anul


  2008 | 538 336 | — | | | 538 336 |

(20)

În perioada iunie 2002-decembrie 2006, Ministerul Finanțelor a continuat să efectueze plăți în contul garanțiilor de stat activate în noiembrie 1999, pentru suma suplimentară totală de 205 milioane RON, după cum reiese din tabelul de mai jos.

Tabelul 1

Istoricul datoriilor Oltchim față de AVAS

000 RON

Debit datorat la începutul anului către AVAS

Plăți efectuate de către MF rezultate din executarea garanțiilor de stat

Dobânda sau penalitățile acumulate

Debit rambursat

Debit datorat la sfârșitul anului

28.6.2002-31.12.2002

303 232

40 494

343 726

1.1.2003-30.6.2003

343 726

31 462

0,43

375 188

30.6.2003-31.12.2003

375 188

29 193

404 381

Anul

2004

404 380

44 435

448 815

Anul

2005

448 815

32 507

481 322

Anul

2006

481 322

27 345

182

508 485

Anul

2007

508 485

—

29 851 (10)

538 336

Anul

2008

538 336

—

538 336

| (21) | Ministerul Finanțelor a transferat către AVAS toate creanțele rezultate din plățile ulterioare efectuate în baza garanțiilor activate. La sfârșitul anului 2007, datoria totală a Oltchim către AVAS se ridica la 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR) (11). Această datorie nu a generat nicio dobândă și nici un fel de penalități, în afara sumei unice de 29,9 milioane RON menționate la punctul (14). Potrivit autorităților române, această sumă reprezenta, la sfârșitul anului 2008, 47 % din valoarea activelor nete ale Oltchim.

  Tabelul 2


  Defalcarea datoriei curente a Oltchim către AVAS







  Valoarea conversiei revocate din 2003 | 303 232 |
| --- | --- | --- |
| Plăți suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada 2002-2006 | 205 436 |
| Dobândă unică calculată în 2007 în legătură cu plățile suplimentare efectuate de Ministerul Finanțelor | 29 851 |
| Debit recuperat în perioada 2002-2008 | (182,43) |
| Suma totală datorată în 2009 | 538 336 |

(21)

Ministerul Finanțelor a transferat către AVAS toate creanțele rezultate din plățile ulterioare efectuate în baza garanțiilor activate. La sfârșitul anului 2007, datoria totală a Oltchim către AVAS se ridica la 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR) (11). Această datorie nu a generat nicio dobândă și nici un fel de penalități, în afara sumei unice de 29,9 milioane RON menționate la punctul (14). Potrivit autorităților române, această sumă reprezenta, la sfârșitul anului 2008, 47 % din valoarea activelor nete ale Oltchim.

Tabelul 2

Defalcarea datoriei curente a Oltchim către AVAS

Valoarea conversiei revocate din 2003

303 232

Plăți suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada 2002-2006

205 436

Dobândă unică calculată în 2007 în legătură cu plățile suplimentare efectuate de Ministerul Finanțelor

29 851

Debit recuperat în perioada 2002-2008

(182,43)

Suma totală datorată în 2009

538 336

| (22) | În perioada 1999-2009, Oltchim a rambursat statului român doar următoarele sume:

  Tabelul 3


  Sume rambursate de Oltchim statului român







  31 octombrie 2001 | 17 351 USD (echivalentul a aproximativ 30 000 RON) |
| --- | --- | --- |
| 26 aprilie 2002 | 430 RON – aproximativ 120 EUR
  (rectificarea unei sume pentru o plată efectuată de către Ministerul Finanțelor în numele Oltchim) |
| 12 decembrie 2006 | 182 000 RON (aproximativ 60 000 EUR la valoarea curentă) |

(22)

În perioada 1999-2009, Oltchim a rambursat statului român doar următoarele sume:

Tabelul 3

Sume rambursate de Oltchim statului român

31 octombrie 2001

17 351 USD (echivalentul a aproximativ 30 000 RON)

26 aprilie 2002

430 RON – aproximativ 120 EUR

(rectificarea unei sume pentru o plată efectuată de către Ministerul Finanțelor în numele Oltchim)

12 decembrie 2006

182 000 RON (aproximativ 60 000 EUR la valoarea curentă)

II.5.   A doua tentativă de realizare a conversiei

| (23) | În ianuarie 2007, Parlamentul României a validat, prin Legea nr. 30/2007, Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 45/2006, care autoriza AVAS să revoce prima conversie și să pregătească o a doua, de data aceasta cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari. Proiectul Legii nr. 30/2007, astfel cum a fost înaintat Parlamentului spre aprobare, introducea un articol suplimentar (nr. 4), potrivit căruia: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței (din România) de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței (din România)» (12). |
| --- | --- |

(23)

În ianuarie 2007, Parlamentul României a validat, prin Legea nr. 30/2007, Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 45/2006, care autoriza AVAS să revoce prima conversie și să pregătească o a doua, de data aceasta cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari. Proiectul Legii nr. 30/2007, astfel cum a fost înaintat Parlamentului spre aprobare, introducea un articol suplimentar (nr. 4), potrivit căruia: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței (din România) de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței (din România)» (12).

| (24) | Această a doua tentativă de conversie a creanței în acțiuni a fost totuși contestată de către noul principal acționar minoritar, PCC, care a refuzat să participe la operațiune. În aprilie 2008, PCC a depus o plângere la Comisie, afirmând că respectiva conversie ar implica ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(24)

Această a doua tentativă de conversie a creanței în acțiuni a fost totuși contestată de către noul principal acționar minoritar, PCC, care a refuzat să participe la operațiune. În aprilie 2008, PCC a depus o plângere la Comisie, afirmând că respectiva conversie ar implica ajutor de stat incompatibil.

| (25) | Tabelul 4 rezumă legislația/actele normative privind conversia planificată a creanțelor în acțiuni.

  Tabelul 4


  Rezumat al actelor normative referitoare la conversie









  Act normativ | Data publicării | Dispoziții principale | În prezent în vigoare |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| OUG nr. 51/1998 privind valorificarea unor active bancare | Republicată în M.O. 948 din 24 decembrie 2002 | Cadru general pentru valorificarea creanțelor AVAS; se prevăd diferite modalități de valorificare. | Da |
| OUG nr. 45/2006 din 21 iunie 2006 privind unele măsuri pentru privatizarea Societății Comerciale Oltchim SA – Râmnicu Vâlcea | M.O. 565 din 29 iunie 2006 | AVAS renunță la calea de atac împotriva deciziei judecătorești de anulare a conversiei.
  AVAS își reia poziția de creditor al Oltchim.
  Scopul este recuperarea creanței, inclusiv dobânzile, și privatizarea. | Nu |
| Legea nr. 30/2007 din 18 ianuarie 2007 de aprobare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 35 din 18 ianuarie 2007 | Majorarea capitalului social în termen de 6 luni prin intermediul unei conversii cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari.
  Menține obiectivul de privatizare.
  Notificarea Consiliului Concurenței. | Nu |
| Legea nr. 96/2008 din 14 aprilie 2008 de modificare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 304 din 18 aprilie 2008 | Autorizează AVAS să efectueze conversia creanțelor în acțiuni.
  AVAS va analiza aspectul ajutorului de stat. | Nu |
| OUG nr. 163/2008 din 19 noiembrie de abrogare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 815 din 4 decembrie 2008 | Abrogă OUG nr. 45/2006 și stipulează recuperarea prin metode de drept comun (OUG 51/1998);
  Datoria include dobânzile aferente perioadei 28 noiembrie 2003-28 septembrie 2006. | Da |

(25)

Tabelul 4 rezumă legislația/actele normative privind conversia planificată a creanțelor în acțiuni.

Tabelul 4

Rezumat al actelor normative referitoare la conversie

Act normativ

Data publicării

Dispoziții principale

În prezent în vigoare

OUG nr. 51/1998 privind valorificarea unor active bancare

Republicată în M.O. 948 din 24 decembrie 2002

Cadru general pentru valorificarea creanțelor AVAS; se prevăd diferite modalități de valorificare.

Da

OUG nr. 45/2006 din 21 iunie 2006 privind unele măsuri pentru privatizarea Societății Comerciale Oltchim SA – Râmnicu Vâlcea

M.O. 565 din 29 iunie 2006

AVAS renunță la calea de atac împotriva deciziei judecătorești de anulare a conversiei.

AVAS își reia poziția de creditor al Oltchim.

Scopul este recuperarea creanței, inclusiv dobânzile, și privatizarea.

Nu

Legea nr. 30/2007 din 18 ianuarie 2007 de aprobare a OUG nr. 45/2006

M.O. 35 din 18 ianuarie 2007

Majorarea capitalului social în termen de 6 luni prin intermediul unei conversii cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari.

Menține obiectivul de privatizare.

Notificarea Consiliului Concurenței.

Nu

Legea nr. 96/2008 din 14 aprilie 2008 de modificare a OUG nr. 45/2006

M.O. 304 din 18 aprilie 2008

Autorizează AVAS să efectueze conversia creanțelor în acțiuni.

AVAS va analiza aspectul ajutorului de stat.

Nu

OUG nr. 163/2008 din 19 noiembrie de abrogare a OUG nr. 45/2006

M.O. 815 din 4 decembrie 2008

Abrogă OUG nr. 45/2006 și stipulează recuperarea prin metode de drept comun (OUG 51/1998);

Datoria include dobânzile aferente perioadei 28 noiembrie 2003-28 septembrie 2006.

Da

II.6.   Încercările eșuate de privatizare și tentativele de executare a creanței

| (26) | Autoritățile române susțin că au existat patru încercări de privatizare a Oltchim de la activarea garanțiilor de stat (originea datoriei publice), respectiv în 2001, 2003, 2006 și 2008. Autoritățile române susțin, de asemenea, că orice tentativă de executare a creanței a fost suspendată în timpul procedurilor de privatizare – presupusă măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției române de privatizare la momentul respectiv. |
| --- | --- |

(26)

Autoritățile române susțin că au existat patru încercări de privatizare a Oltchim de la activarea garanțiilor de stat (originea datoriei publice), respectiv în 2001, 2003, 2006 și 2008. Autoritățile române susțin, de asemenea, că orice tentativă de executare a creanței a fost suspendată în timpul procedurilor de privatizare – presupusă măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției române de privatizare la momentul respectiv.

| (27) | Prima încercare de a privatiza societatea a avut loc în 2001, când AVAS a negociat și a semnat cu societatea Exall Resources un contract de vânzare-cumpărare a pachetului de acțiuni deținut de stat. Contractul de vânzare-cumpărare a fost reziliat din cauza incapacității cumpărătorului de a-și îndeplini obligațiile de plată și de garantare a investițiilor tehnologice/de mediu din cadrul societății. |
| --- | --- |

(27)

Prima încercare de a privatiza societatea a avut loc în 2001, când AVAS a negociat și a semnat cu societatea Exall Resources un contract de vânzare-cumpărare a pachetului de acțiuni deținut de stat. Contractul de vânzare-cumpărare a fost reziliat din cauza incapacității cumpărătorului de a-și îndeplini obligațiile de plată și de garantare a investițiilor tehnologice/de mediu din cadrul societății.

| (28) | După aceea, în 2003, autoritățile române au optat pentru conversia datoriei către AVAS în acțiuni și privatizarea ulterioară. Vânzarea pachetului deținut de stat în cadrul societății a fost anunțată public la 28 octombrie 2003, însă oferta a fost revocată la 22 noiembrie 2003, din cauza opoziției unui potențial investitor și a acționarilor minoritari (astfel cum s-a explicat mai sus). |
| --- | --- |

(28)

După aceea, în 2003, autoritățile române au optat pentru conversia datoriei către AVAS în acțiuni și privatizarea ulterioară. Vânzarea pachetului deținut de stat în cadrul societății a fost anunțată public la 28 octombrie 2003, însă oferta a fost revocată la 22 noiembrie 2003, din cauza opoziției unui potențial investitor și a acționarilor minoritari (astfel cum s-a explicat mai sus).

| (29) | După revocarea primei conversii, autoritățile române au arătat că au încercat din nou să privatizeze societatea împreună cu datoria, în 2006 și 2008. Potrivit autorităților române, între timp, situația generală a societății se înrăutățise și nu a fost găsit niciun investitor. |
| --- | --- |

(29)

După revocarea primei conversii, autoritățile române au arătat că au încercat din nou să privatizeze societatea împreună cu datoria, în 2006 și 2008. Potrivit autorităților române, între timp, situația generală a societății se înrăutățise și nu a fost găsit niciun investitor.

III.   SITUAȚIA ACTUALĂ A OLTCHIM ȘI PLANUL SĂU DE AFACERI

| (30) | Potrivit autorităților române, provocările cu care se confruntă în prezent societatea sunt: (i) oprirea furnizării principalelor materii prime de la principalul furnizor, Arpechim; (ii) impactul negativ asupra valorii nete a activelor societății, determinat de reintroducerea unei datorii semnificative în urma revocării, în 2007, a conversiei creanței în acțiuni din 2003; (iii) subcapitalizarea societății datorată, de asemenea, revocării conversiei; și, în fine, (iv) efectele crizei financiare globale. |
| --- | --- |

(30)

Potrivit autorităților române, provocările cu care se confruntă în prezent societatea sunt: (i) oprirea furnizării principalelor materii prime de la principalul furnizor, Arpechim; (ii) impactul negativ asupra valorii nete a activelor societății, determinat de reintroducerea unei datorii semnificative în urma revocării, în 2007, a conversiei creanței în acțiuni din 2003; (iii) subcapitalizarea societății datorată, de asemenea, revocării conversiei; și, în fine, (iv) efectele crizei financiare globale.

| (31) | Situația generală a Oltchim s-a deteriorat în ultimul an. La sfârșitul anului 2008, Oltchim înregistrase o pierdere netă de 226 de milioane RON, pierderile acumulate ajungând la 1,367 miliarde RON. După închiderea principalului furnizor, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate și aproximativ o treime din personal a fost trimis în șomaj tehnic. |
| --- | --- |

(31)

Situația generală a Oltchim s-a deteriorat în ultimul an. La sfârșitul anului 2008, Oltchim înregistrase o pierdere netă de 226 de milioane RON, pierderile acumulate ajungând la 1,367 miliarde RON. După închiderea principalului furnizor, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate și aproximativ o treime din personal a fost trimis în șomaj tehnic.

| (32) | La sfârșitul anului 2008, acțiunile Oltchim au fost transferate în portofoliul Ministerului Economiei, care a decis să amâne procesul de privatizare până când societatea va depăși dificultățile cu care se confruntă în prezent și va deveni atractivă pentru potențialii investitori. În acest sens, statul român intenționează să pună în aplicare un pachet de măsuri de stat pentru sprijinirea unui plan propus de societate în vederea restabilirii viabilității acesteia pe termen lung – denumit în continuare «planul de afaceri». |
| --- | --- |

(32)

La sfârșitul anului 2008, acțiunile Oltchim au fost transferate în portofoliul Ministerului Economiei, care a decis să amâne procesul de privatizare până când societatea va depăși dificultățile cu care se confruntă în prezent și va deveni atractivă pentru potențialii investitori. În acest sens, statul român intenționează să pună în aplicare un pachet de măsuri de stat pentru sprijinirea unui plan propus de societate în vederea restabilirii viabilității acesteia pe termen lung – denumit în continuare «planul de afaceri».

| (33) | Planul de afaceri presupune un așa-numit scenariu complet de dezvoltare (denumit în continuare: «SCD»), constând în principal în conversie și în efectuarea unor investiții suplimentare estimate la 486 de milioane EUR, pentru modernizarea/extinderea instalațiilor și adaptarea acestora la standardele de mediu. Aceste investiții vizează în special:






  (a) | achiziționarea de la Petrom a activelor petrochimice ale furnizorului Arpechim-Pitești (denumit în continuare «Arpechim»), pentru soluționarea problemei legate de încetarea furnizării de etilenă și propilenă, materii prime esențiale pentru derularea activității societății; |
| --- | --- | --- |

(33)

Planul de afaceri presupune un așa-numit scenariu complet de dezvoltare (denumit în continuare: «SCD»), constând în principal în conversie și în efectuarea unor investiții suplimentare estimate la 486 de milioane EUR, pentru modernizarea/extinderea instalațiilor și adaptarea acestora la standardele de mediu. Aceste investiții vizează în special:

(a)

achiziționarea de la Petrom a activelor petrochimice ale furnizorului Arpechim-Pitești (denumit în continuare «Arpechim»), pentru soluționarea problemei legate de încetarea furnizării de etilenă și propilenă, materii prime esențiale pentru derularea activității societății;

| (b) | modernizarea și extinderea capacității instalației de piroliză din Arpechim; |
| --- | --- |

(b)

modernizarea și extinderea capacității instalației de piroliză din Arpechim;

| (c) | eliminarea secțiunilor înguste din fluxul de producție PVC; |
| --- | --- |

(c)

eliminarea secțiunilor înguste din fluxul de producție PVC;

| (d) | modernizarea instalației de electroliză cu mercur; |
| --- | --- |

(d)

modernizarea instalației de electroliză cu mercur;

| (e) | alte măsuri pentru protecția mediului. |
| --- | --- |

(e)

alte măsuri pentru protecția mediului.

| (34) | Planul de afaceri și investițiile aferente au fost evaluate de mai mulți consultanți externi, după cum urmează:






  — | «Business Review Of Oltchim SA» (Analiza activității economice a societății Oltchim SA), studiu elaborat de Tecnon OrbiChem; |
| --- | --- | --- |

(34)

Planul de afaceri și investițiile aferente au fost evaluate de mai mulți consultanți externi, după cum urmează:

—

«Business Review Of Oltchim SA» (Analiza activității economice a societății Oltchim SA), studiu elaborat de Tecnon OrbiChem;

| — | «Oltchim Integration Strategy Project» (Proiectul strategiei de integrare a Oltchim), studiu elaborat de Nexant; |
| --- | --- |

—

«Oltchim Integration Strategy Project» (Proiectul strategiei de integrare a Oltchim), studiu elaborat de Nexant;

| — | «Acquiring Arpechim, modernisation and integration with Oltchim — Business Plan Study» (Achiziționarea Arpechim, modernizarea și integrarea cu Oltchim – studiu privind planul de afaceri), elaborat de Baran Engineering & Projects LTD; |
| --- | --- |

—

«Acquiring Arpechim, modernisation and integration with Oltchim — Business Plan Study» (Achiziționarea Arpechim, modernizarea și integrarea cu Oltchim – studiu privind planul de afaceri), elaborat de Baran Engineering & Projects LTD;

| — | «Technical Audit for Arpechim, Petrochemicals Plants in Pitesti» (Audit tehnic pentru Arpechim, uzinele petrochimice din Pitești), studiu elaborat de Linde; |
| --- | --- |

—

«Technical Audit for Arpechim, Petrochemicals Plants in Pitesti» (Audit tehnic pentru Arpechim, uzinele petrochimice din Pitești), studiu elaborat de Linde;

| — | «Raport de evaluare», elaborat de ROMCONTROL SA București; |
| --- | --- |

—

«Raport de evaluare», elaborat de ROMCONTROL SA București;

| — | «(raport de evaluare a proprietății, a instalațiilor și a echipamentelor cu privire la Arpechim)» elaborat de (consultant extern); |
| --- | --- |

—

«(raport de evaluare a proprietății, a instalațiilor și a echipamentelor cu privire la Arpechim)» elaborat de (consultant extern);

| — | «Opinie» elaborată de Raiffeisen Capital&Investment SA. |
| --- | --- |

—

«Opinie» elaborată de Raiffeisen Capital&Investment SA.

| (35) | Autoritățile române susțin că, pe baza studiilor efectuate de consilierii externi (enumerate mai sus), combinarea unei conversii a creanței în acțiuni cu garanțiile de stat pentru un împrumut comercial care să permită societății să efectueze investițiile menționate mai sus reprezintă cea mai bună modalitate prin care statul să își recupereze creanța, permițându-i chiar să realizeze profit în urma privatizării. După punerea în aplicare a acestor măsuri, cel mai potrivit moment în care statul ar putea să își vândă pachetul de acțiuni deținute la Oltchim ar fi acela în care proiectele de investiții vor fi pe punctul de a deveni operaționale, respectiv în perioada 2012-2013. |
| --- | --- |

(35)

Autoritățile române susțin că, pe baza studiilor efectuate de consilierii externi (enumerate mai sus), combinarea unei conversii a creanței în acțiuni cu garanțiile de stat pentru un împrumut comercial care să permită societății să efectueze investițiile menționate mai sus reprezintă cea mai bună modalitate prin care statul să își recupereze creanța, permițându-i chiar să realizeze profit în urma privatizării. După punerea în aplicare a acestor măsuri, cel mai potrivit moment în care statul ar putea să își vândă pachetul de acțiuni deținute la Oltchim ar fi acela în care proiectele de investiții vor fi pe punctul de a deveni operaționale, respectiv în perioada 2012-2013.

| (36) | Viitoarea valoare a societății a fost calculată de către autoritățile române după cum urmează. |
| --- | --- |

(36)

Viitoarea valoare a societății a fost calculată de către autoritățile române după cum urmează.

| (37) | Autoritățile române pornesc de la premiza că, în urma conversiei creanței în acțiuni, va exista o rată de participare de 11 % a acționarilor minoritari la majorarea de capital, valoarea capitalului nou fiind de 11 milioane EUR. Datorită majorării capitalului și împrumuturilor comerciale în valoare de 486 de milioane EUR, care urmează să fie acoperite prin garanții de stat (13), Oltchim va putea să își urmeze planul de dezvoltare în următorii patru ani, inclusiv investițiile prezentate la punctul (33) de mai sus. |
| --- | --- |

(37)

Autoritățile române pornesc de la premiza că, în urma conversiei creanței în acțiuni, va exista o rată de participare de 11 % a acționarilor minoritari la majorarea de capital, valoarea capitalului nou fiind de 11 milioane EUR. Datorită majorării capitalului și împrumuturilor comerciale în valoare de 486 de milioane EUR, care urmează să fie acoperite prin garanții de stat (13), Oltchim va putea să își urmeze planul de dezvoltare în următorii patru ani, inclusiv investițiile prezentate la punctul (33) de mai sus.

| (38) | Previziunile financiare ale scenariului SCD, bazate pe raportul Raiffeisen din martie 2009, sunt prezentate în tabelul de mai jos.

  Tabelul 5


  Previziunile financiare ale Oltchim
   (14)
  în conformitate cu planul de dezvoltare
   (15)























  Milioane EUR | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vânzări | 339 | 398 | 491 | 524 | 529 | [600-700] | [700-800] | [700-800] | [750-850] | [900-1 000] | [900-1 000] | [1 000-1 100] | [1 000-1 100] | [1 050-1 150] | [1 100-1 200] | [1 150-1 250] | [1 250-1 350] |
| Creșterea vânzărilor | | 17 % | 23 % | 7 % | 1 % | [10-20] % | [10-20] % | [1-10] % | [1-10] % | [20-30] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [5-15] % | [5-15] % |
| EBIT (17) | 21 | 14 | 5 | 2 | –20 | [30-45] | [50-65] | [65-80] | [85-100] | [150-165] | [140-155] | [160-175] | [180-195] | [170-185] | [170-185] | [190-205] | [220-235] |
| Creșterea EBIT | | –33 % | –64 % | –60 % | –1 100 % | NA (16) | [40-50] % | [20-30] % | [40-50] % | [60-70] % | – [0-5] % | [5-15] % | [10-20] % | – [-5-10] % | [1-10] % | [5-15] % | [10-20] % |
| Marja EBIT | 6 % | 4 % | 1 % | 0,4 % | –4 % | [5-15] % | [5-15] % | [5-15] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % |
| EBITDA (18) | 33 | 34 | 29 | 24 | 9 | [60-70] | [70-80] | [90-100] | [110-120] | [190-200] | [190-200] | [200-210] | [220-230] | [220-230] | [220-230] | [230-240] | [270-280] |
| Creștere EBITDA | | 3 % | –15 % | –17 % | –63 % | [600-610] % | [20-25] % | [10-20] % | [20-25] % | [70-80] % | – [0-5] % | [5-10] % | [10-15] % | – [0-5] % | [0-5] % | [5-10] % | [10-15] % |
| Marja EBITDA | 10 % | 9 % | 6 % | 5 % | 2 % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % |
| EBT (19) | 21 | 6 | 2 | –29 | –61 | [0-10] | [10-20] | [10-20] | [20-30] | [90-100] | [90-100] | [110-120] | [130-140] | [130-140] | [130-140] | [150-160] | [180-190] |
| Creșterea EBT | | –71 % | –67 % | –1 550 % | – 110 % | NA (16) | [230-240] % | – [0-5] % | [35-40] % | [260-270] % | [0-5] % | [20-25] % | [20-25] % | – [5-10] | [5-10] % | [10-15] % | [20-25] % |
| Marja EBT | 6 % | 2 % | 0 % | –6 % | –12 % | [0-5] % | [0-5] % | [0-5] % | [0-5] % | [5-10] % | [5-10] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % |

(38)

Previziunile financiare ale scenariului SCD, bazate pe raportul Raiffeisen din martie 2009, sunt prezentate în tabelul de mai jos.

Tabelul 5

Previziunile financiare ale Oltchim
   (14)
  în conformitate cu planul de dezvoltare
   (15)

Milioane EUR

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Vânzări

339

398

491

524

529

[600-700]

[700-800]

[700-800]

[750-850]

[900-1 000]

[900-1 000]

[1 000-1 100]

[1 000-1 100]

[1 050-1 150]

[1 100-1 200]

[1 150-1 250]

[1 250-1 350]

Creșterea vânzărilor

17 %

23 %

7 %

1 %

[10-20] %

[10-20] %

[1-10] %

[1-10] %

[20-30] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[5-15] %

[5-15] %

EBIT (17)

21

14

5

2

–20

[30-45]

[50-65]

[65-80]

[85-100]

[150-165]

[140-155]

[160-175]

[180-195]

[170-185]

[170-185]

[190-205]

[220-235]

Creșterea EBIT

–33 %

–64 %

–60 %

–1 100 %

NA (16)

[40-50] %

[20-30] %

[40-50] %

[60-70] %

– [0-5] %

[5-15] %

[10-20] %

– [-5-10] %

[1-10] %

[5-15] %

[10-20] %

Marja EBIT

6 %

4 %

1 %

0,4 %

–4 %

[5-15] %

[5-15] %

[5-15] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

EBITDA (18)

33

34

29

24

9

[60-70]

[70-80]

[90-100]

[110-120]

[190-200]

[190-200]

[200-210]

[220-230]

[220-230]

[220-230]

[230-240]

[270-280]

Creștere EBITDA

3 %

–15 %

–17 %

–63 %

[600-610] %

[20-25] %

[10-20] %

[20-25] %

[70-80] %

– [0-5] %

[5-10] %

[10-15] %

– [0-5] %

[0-5] %

[5-10] %

[10-15] %

Marja EBITDA

10 %

9 %

6 %

5 %

2 %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

EBT (19)

21

6

2

–29

–61

[0-10]

[10-20]

[10-20]

[20-30]

[90-100]

[90-100]

[110-120]

[130-140]

[130-140]

[130-140]

[150-160]

[180-190]

Creșterea EBT

–71 %

–67 %

–1 550 %

– 110 %

NA (16)

[230-240] %

– [0-5] %

[35-40] %

[260-270] %

[0-5] %

[20-25] %

[20-25] %

– [5-10]

[5-10] %

[10-15] %

[20-25] %

Marja EBT

6 %

2 %

0 %

–6 %

–12 %

[0-5] %

[0-5] %

[0-5] %

[0-5] %

[5-10] %

[5-10] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

IV.   DESCRIEREA MĂSURILOR

IV.1.   Măsurile notificate

| (39) | Cele două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim notificate de România în iulie 2009 ca neimplicând ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE sunt următoarele:






  — | măsura 1: o conversie a creanței în acțiuni, pentru o valoare totală de 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR); și |
| --- | --- | --- |

(39)

Cele două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim notificate de România în iulie 2009 ca neimplicând ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE sunt următoarele:

—

măsura 1: o conversie a creanței în acțiuni, pentru o valoare totală de 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR); și

| — | măsura 2: o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (respectiv 339,2 milioane EUR), prima de risc inițială având prețul de 6,5 % pe an (20) și fiind garantată colateral cu o parte a activelor care vor fi achiziționate cu ajutorul împrumutului. |
| --- | --- |

—

măsura 2: o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (respectiv 339,2 milioane EUR), prima de risc inițială având prețul de 6,5 % pe an (20) și fiind garantată colateral cu o parte a activelor care vor fi achiziționate cu ajutorul împrumutului.

| (40) | Comisia remarcă faptul că statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere a plății datoriei publice a Oltchim după 1 ianuarie 2007, data aderării României la Uniunea Europeană. Prin urmare, în opinia Comisiei, este necesară evaluarea acestei circumstanțe ca «măsura 3». |
| --- | --- |

(40)

Comisia remarcă faptul că statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere a plății datoriei publice a Oltchim după 1 ianuarie 2007, data aderării României la Uniunea Europeană. Prin urmare, în opinia Comisiei, este necesară evaluarea acestei circumstanțe ca «măsura 3».

V.   PLÂNGEREA

| (41) | În aprilie 2008, astfel cum s-a menționat mai sus, PCC, principalul acționar minoritar al Oltchim, a depus o plângere cu privire la conversia planificată a creanței în acțiuni. PCC susține, în esență, că respectiva conversie planificată a creanței în acțiuni ar implica existența unui ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(41)

În aprilie 2008, astfel cum s-a menționat mai sus, PCC, principalul acționar minoritar al Oltchim, a depus o plângere cu privire la conversia planificată a creanței în acțiuni. PCC susține, în esență, că respectiva conversie planificată a creanței în acțiuni ar implica existența unui ajutor de stat incompatibil.

| (42) | PCC consideră că, deoarece Oltchim este o societate aflată în dificultate, măsurile autorizate prin Legea nr. 96/2008 (respectiv conversia creanței în acțiuni) conțin elemente de ajutor de stat și, prin urmare, trebuie notificate Comisiei înainte de a fi puse în aplicare. Potrivit PCC, în lipsa unui plan detaliat de restructurare, niciun investitor privat nu ar furniza fonduri echivalente celor implicate în conversia creanței în acțiuni. |
| --- | --- |

(42)

PCC consideră că, deoarece Oltchim este o societate aflată în dificultate, măsurile autorizate prin Legea nr. 96/2008 (respectiv conversia creanței în acțiuni) conțin elemente de ajutor de stat și, prin urmare, trebuie notificate Comisiei înainte de a fi puse în aplicare. Potrivit PCC, în lipsa unui plan detaliat de restructurare, niciun investitor privat nu ar furniza fonduri echivalente celor implicate în conversia creanței în acțiuni.

| (43) | De asemenea, PCC s-a opus în mod clar preluării Arpechim de către Oltchim (21) și și-a exprimat îndoiala cu privire la viabilitatea economică a acestei soluții. |
| --- | --- |

(43)

De asemenea, PCC s-a opus în mod clar preluării Arpechim de către Oltchim (21) și și-a exprimat îndoiala cu privire la viabilitatea economică a acestei soluții.

| (44) | În iulie 2009, PCC a înaintat, de asemenea, Comisiei, o copie a scrisorii de intenție privind privatizarea trimisă guvernului României, în care societatea își exprima interesul de a deveni acționar majoritar al Oltchim și de a realiza investițiile necesare în cazul în care autoritățile române ar fi decis să vândă societatea. |
| --- | --- |

(44)

În iulie 2009, PCC a înaintat, de asemenea, Comisiei, o copie a scrisorii de intenție privind privatizarea trimisă guvernului României, în care societatea își exprima interesul de a deveni acționar majoritar al Oltchim și de a realiza investițiile necesare în cazul în care autoritățile române ar fi decis să vândă societatea.

VI.   POZIȚIA AUTORITĂȚILOR ROMÂNE

| (45) | Autoritățile române susțin că măsurile de sprijin nu conțin elemente de ajutor de stat. Acestea invocă principiul investitorului privat în economia de piață și principiul creditorului în economia de piață ca temei aplicabil pentru evaluare. |
| --- | --- |

(45)

Autoritățile române susțin că măsurile de sprijin nu conțin elemente de ajutor de stat. Acestea invocă principiul investitorului privat în economia de piață și principiul creditorului în economia de piață ca temei aplicabil pentru evaluare.

| (46) | Existența ajutorului de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE poate fi exclusă atunci când, în mod direct sau indirect, statul pune capital la dispoziția unei întreprinderi în circumstanțe care corespund condițiilor normale de piață (22). În acest sens, jurisprudența confirmă că măsurile de stat nu constituie ajutor de stat decât dacă destinatarul obține un avantaj din punct de vedere al concurenței pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață (23). |
| --- | --- |

(46)

Existența ajutorului de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE poate fi exclusă atunci când, în mod direct sau indirect, statul pune capital la dispoziția unei întreprinderi în circumstanțe care corespund condițiilor normale de piață (22). În acest sens, jurisprudența confirmă că măsurile de stat nu constituie ajutor de stat decât dacă destinatarul obține un avantaj din punct de vedere al concurenței pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață (23).

| (47) | Autoritățile române consideră că evaluarea comportamentului unui investitor privat față de întreprindere ar trebui să țină seama de cele trei posibile poziții: de acționar, creditor și/sau investitor. În cazul în care comportamentul statului este comparabil cu cel al investitorului privat ipotetic (acționar, creditor și/sau investitor), nu este implicat niciun ajutor de stat. |
| --- | --- |

(47)

Autoritățile române consideră că evaluarea comportamentului unui investitor privat față de întreprindere ar trebui să țină seama de cele trei posibile poziții: de acționar, creditor și/sau investitor. În cazul în care comportamentul statului este comparabil cu cel al investitorului privat ipotetic (acționar, creditor și/sau investitor), nu este implicat niciun ajutor de stat.

| (48) | Pe baza jurisprudenței CEJ, autoritățile române consideră că următoarele aspecte sunt relevante pentru cazul analizat:






  (i) | este necesară o evaluare a tuturor factorilor relevanți; |
| --- | --- | --- |

(48)

Pe baza jurisprudenței CEJ, autoritățile române consideră că următoarele aspecte sunt relevante pentru cazul analizat:

(i)

este necesară o evaluare a tuturor factorilor relevanți;

| (ii) | faptul că un investitor privat s-ar orienta în funcție de posibilitatea obținerii unui profit acceptabil într-o perioadă rezonabilă de timp (24); |
| --- | --- |

(ii)

faptul că un investitor privat s-ar orienta în funcție de posibilitatea obținerii unui profit acceptabil într-o perioadă rezonabilă de timp (24);

| (iii) | statul nu trebuie să fie comparat cu un investitor care urmărește doar un profit pe termen scurt (25); |
| --- | --- |

(iii)

statul nu trebuie să fie comparat cu un investitor care urmărește doar un profit pe termen scurt (25);

| (iv) | un investitor privat se va orienta în funcție de viabilitatea pe termen lung a unei întreprinderi (26). |
| --- | --- |

(iv)

un investitor privat se va orienta în funcție de viabilitatea pe termen lung a unei întreprinderi (26).

| (49) | Autoritățile române susțin că punerea în aplicare a măsurilor propuse de stat corespunde comportamentului unui actor privat în condiții normale de piață. |
| --- | --- |

(49)

Autoritățile române susțin că punerea în aplicare a măsurilor propuse de stat corespunde comportamentului unui actor privat în condiții normale de piață.

| (50) | Autoritățile române precizează că întregul pachet de măsuri are ca scop sprijinirea planului de afaceri al societății Oltchim. Pe de o parte, conversia creanței în acțiuni este necesară pentru rezolvarea subcapitalizării societății. Pe de altă parte, garanțiile de stat sunt necesare pentru asigurarea finanțării măsurilor de punere în aplicare a planului de afaceri, în special a SCD. |
| --- | --- |

(50)

Autoritățile române precizează că întregul pachet de măsuri are ca scop sprijinirea planului de afaceri al societății Oltchim. Pe de o parte, conversia creanței în acțiuni este necesară pentru rezolvarea subcapitalizării societății. Pe de altă parte, garanțiile de stat sunt necesare pentru asigurarea finanțării măsurilor de punere în aplicare a planului de afaceri, în special a SCD.

| (51) | Costul total al tuturor proiectelor de investiții care urmează a fi puse în aplicare în baza planului de afaceri se ridică la 486 de milioane EUR. Autoritățile române susțin că, având în vedere datoriile actuale ale societății, subcapitalizarea și actuala criză economică, Oltchim nu va putea să obțină finanțarea necesară pentru realizarea programului de investiții de la băncile comerciale fără sprijinul statului. |
| --- | --- |

(51)

Costul total al tuturor proiectelor de investiții care urmează a fi puse în aplicare în baza planului de afaceri se ridică la 486 de milioane EUR. Autoritățile române susțin că, având în vedere datoriile actuale ale societății, subcapitalizarea și actuala criză economică, Oltchim nu va putea să obțină finanțarea necesară pentru realizarea programului de investiții de la băncile comerciale fără sprijinul statului.

| (52) | Autoritățile române afirmă, de asemenea, că, în urma punerii în aplicare a măsurilor menționate mai sus, intenția lor pe termen mediu este de a privatiza societatea. Autoritățile române consideră că vânzarea pachetului deținut de stat la Oltchim în urma punerii în aplicare a acestor măsuri este considerată soluția optimă pentru stat din punct de vedere al valorificării investiției sale la Oltchim. |
| --- | --- |

(52)

Autoritățile române afirmă, de asemenea, că, în urma punerii în aplicare a măsurilor menționate mai sus, intenția lor pe termen mediu este de a privatiza societatea. Autoritățile române consideră că vânzarea pachetului deținut de stat la Oltchim în urma punerii în aplicare a acestor măsuri este considerată soluția optimă pentru stat din punct de vedere al valorificării investiției sale la Oltchim.

| (53) | Autoritățile române subliniază că statul este atât acționarul majoritar al Oltchim, cât și creditorul său principal, deoarece are o creanță față de Oltchim în valoare de 135 de milioane EUR. De asemenea, statul nu propune realizarea de investiții în societatea Oltchim în vederea obținerii unui profit pe termen scurt, ci instituie măsurile necesare pentru a privatiza societatea în mod profitabil pe termen mediu. |
| --- | --- |

(53)

Autoritățile române subliniază că statul este atât acționarul majoritar al Oltchim, cât și creditorul său principal, deoarece are o creanță față de Oltchim în valoare de 135 de milioane EUR. De asemenea, statul nu propune realizarea de investiții în societatea Oltchim în vederea obținerii unui profit pe termen scurt, ci instituie măsurile necesare pentru a privatiza societatea în mod profitabil pe termen mediu.

| (54) | Statul român a evaluat opțiunile disponibile în vederea obținerii unui randament cât mai mare al pachetului său de acțiuni deținut în Oltchim. Autoritățile române au ajuns la concluzia că niciuna dintre celelalte opțiuni (executarea creanței, reeșalonarea datoriei, vânzarea creanței sau conversia parțială a creanței în acțiuni) nu ar asigura același profit pentru stat ca SCD. |
| --- | --- |

(54)

Statul român a evaluat opțiunile disponibile în vederea obținerii unui randament cât mai mare al pachetului său de acțiuni deținut în Oltchim. Autoritățile române au ajuns la concluzia că niciuna dintre celelalte opțiuni (executarea creanței, reeșalonarea datoriei, vânzarea creanței sau conversia parțială a creanței în acțiuni) nu ar asigura același profit pentru stat ca SCD.

| (55) | În special, autoritățile române susțin că profitul statului în urma punerii în aplicare a conversiei și a majorării capitalului ar reprezenta în prezent (o sumă mai mare de 200 de milioane EUR). În schimb, în cazul în care statul ar executa creanța, suma maximă pe care ar obține-o ar fi (mai mică de 25 de milioane EUR), iar valoarea pachetului acționarului ar fi zero, deoarece executarea datoriei ar determina insolvabilitatea societății. Reeșalonarea datoriei se exclude ca opțiune, având în vedere că, potrivit legislației române, aceasta ar fi posibilă doar după recapitalizarea societății. Potrivit calculelor efectuate de autoritățile române, vânzarea întregii creanțe ar aduce statului un profit (mai mic de 35 de milioane EUR). Nici vânzarea parțială a creanței nu ar rezolva situația. |
| --- | --- |

(55)

În special, autoritățile române susțin că profitul statului în urma punerii în aplicare a conversiei și a majorării capitalului ar reprezenta în prezent (o sumă mai mare de 200 de milioane EUR). În schimb, în cazul în care statul ar executa creanța, suma maximă pe care ar obține-o ar fi (mai mică de 25 de milioane EUR), iar valoarea pachetului acționarului ar fi zero, deoarece executarea datoriei ar determina insolvabilitatea societății. Reeșalonarea datoriei se exclude ca opțiune, având în vedere că, potrivit legislației române, aceasta ar fi posibilă doar după recapitalizarea societății. Potrivit calculelor efectuate de autoritățile române, vânzarea întregii creanțe ar aduce statului un profit (mai mic de 35 de milioane EUR). Nici vânzarea parțială a creanței nu ar rezolva situația.

| (56) | În plus, nici scenariul «statu-quo» (fără alte investiții) nu reprezintă o opțiune viabilă, deoarece pierderile ar crește, iar valoarea netă a societății ar scădea. Autoritățile române adaugă, de asemenea, că privatizarea nu este o opțiune realistă în condițiile economice actuale. |
| --- | --- |

(56)

În plus, nici scenariul «statu-quo» (fără alte investiții) nu reprezintă o opțiune viabilă, deoarece pierderile ar crește, iar valoarea netă a societății ar scădea. Autoritățile române adaugă, de asemenea, că privatizarea nu este o opțiune realistă în condițiile economice actuale.

| (57) | Prin urmare, autoritățile române susțin în continuare că, din punctul lor de vedere, conversia propusă a creanței în acțiuni și garanțiile de stat fac parte din același pachet destinat asigurării viabilității pe termen lung a societății Oltchim și permit statului să recupereze cea mai mare parte a investiției făcute în societatea Oltchim. Statul român este de părere că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni și garanțiile de stat nu intră sub incidența articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, deoarece nu implică un avantaj pentru beneficiar și respectă atât principiul investitorului în economia de piață, cât și pe cel al creditorului în economia de piață. |
| --- | --- |

(57)

Prin urmare, autoritățile române susțin în continuare că, din punctul lor de vedere, conversia propusă a creanței în acțiuni și garanțiile de stat fac parte din același pachet destinat asigurării viabilității pe termen lung a societății Oltchim și permit statului să recupereze cea mai mare parte a investiției făcute în societatea Oltchim. Statul român este de părere că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni și garanțiile de stat nu intră sub incidența articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, deoarece nu implică un avantaj pentru beneficiar și respectă atât principiul investitorului în economia de piață, cât și pe cel al creditorului în economia de piață.

| (58) | În ceea ce privește aspectul neexecutării datoriei publice și al neimpunerii dobânzii, autoritățile române susțin că, potrivit legislației românești, AVAS nu este autorizată să perceapă dobândă la suma datorată și că statul a încercat să încaseze creanța prin diverse mijloace în cadrul de reglementare existent. Statul român a încercat, de asemenea, să își recupereze creanța prin intermediul conversiei. În cele din urmă, autoritățile române susțin, de asemenea, că deoarece această datorie publică a fost rezervată pentru conversie, nu era executabilă și nu purta dobândă. |
| --- | --- |

(58)

În ceea ce privește aspectul neexecutării datoriei publice și al neimpunerii dobânzii, autoritățile române susțin că, potrivit legislației românești, AVAS nu este autorizată să perceapă dobândă la suma datorată și că statul a încercat să încaseze creanța prin diverse mijloace în cadrul de reglementare existent. Statul român a încercat, de asemenea, să își recupereze creanța prin intermediul conversiei. În cele din urmă, autoritățile române susțin, de asemenea, că deoarece această datorie publică a fost rezervată pentru conversie, nu era executabilă și nu purta dobândă.

VII.   EVALUAREA MĂSURILOR DE SPRIJIN LUATE DE STAT ÎN FAVOAREA OLTCHIM

| (59) | Comisia a decis să deschidă procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu cele trei măsuri de sprijin identificate în favoarea Oltchim, din motivele prezentate mai jos. |
| --- | --- |

(59)

Comisia a decis să deschidă procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu cele trei măsuri de sprijin identificate în favoarea Oltchim, din motivele prezentate mai jos.

| (60) | Comisia are îndoieli cu privire la faptul că cele două măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim notificate în iulie 2009, respectiv conversia creanței în acțiuni (Măsura 1) și garanția de stat pentru un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (Măsura 2), nu implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, așa cum susține România. Comisia are, de asemenea, îndoieli în ceea ce privește posibilitatea ca aceste măsuri să fie declarate compatibile cu tratatul în temeiul dispozițiilor articolului 87 alineatul (3) din Tratatul CE, dacă se constată că implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(60)

Comisia are îndoieli cu privire la faptul că cele două măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim notificate în iulie 2009, respectiv conversia creanței în acțiuni (Măsura 1) și garanția de stat pentru un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (Măsura 2), nu implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, așa cum susține România. Comisia are, de asemenea, îndoieli în ceea ce privește posibilitatea ca aceste măsuri să fie declarate compatibile cu tratatul în temeiul dispozițiilor articolului 87 alineatul (3) din Tratatul CE, dacă se constată că implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (61) | În cele din urmă, Comisia consideră că un element suplimentar de ajutor de stat ar putea proveni din faptul că, aparent, statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere cu privire la datoria publică restantă a Oltchim după aderarea României la Uniunea Europeană (Măsura 3). În măsura în care această sumă suplimentară nu a fost, se pare, luată în considerare la calcularea sumei totale a datoriei publice care urmează să fie convertită în acțiuni, iar autoritățile române nu au intenția de a lua vreo măsură pentru a o recupera de la beneficiar, suma menționată ar putea fi calificată drept ajutor de operare și, prin urmare, incompatibilă cu tratatul. |
| --- | --- |

(61)

În cele din urmă, Comisia consideră că un element suplimentar de ajutor de stat ar putea proveni din faptul că, aparent, statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere cu privire la datoria publică restantă a Oltchim după aderarea României la Uniunea Europeană (Măsura 3). În măsura în care această sumă suplimentară nu a fost, se pare, luată în considerare la calcularea sumei totale a datoriei publice care urmează să fie convertită în acțiuni, iar autoritățile române nu au intenția de a lua vreo măsură pentru a o recupera de la beneficiar, suma menționată ar putea fi calificată drept ajutor de operare și, prin urmare, incompatibilă cu tratatul.

| (62) | În concluzie, Comisia consideră că pachetul de măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim și descrise în secțiunea IV ar trebui evaluat în întregime pentru a stabili dacă fiecare dintre măsurile respective include ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE și, respectiv, dacă sunt compatibile cu tratatul. În cele ce urmează, Comisia va examina pe rând fiecare dintre cele trei măsuri. |
| --- | --- |

(62)

În concluzie, Comisia consideră că pachetul de măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim și descrise în secțiunea IV ar trebui evaluat în întregime pentru a stabili dacă fiecare dintre măsurile respective include ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE și, respectiv, dacă sunt compatibile cu tratatul. În cele ce urmează, Comisia va examina pe rând fiecare dintre cele trei măsuri.

VIII.   EVALUAREA EXISTENȚEI AJUTORULUI DE STAT

| (63) | În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale între statele membre. |
| --- | --- |

(63)

În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale între statele membre.

VIII.1.   Resurse de stat

| (64) | Datoria restantă către AVAS este rezultatul transferului creanțelor asupra Oltchim de la Ministerul Finanțelor Publice. Întrucât AVAS este o autoritate publică română, aflată în subordinea guvernului, neexecutarea datoriei și neacumularea dobânzii pentru datoria către AVAS (echivalente cu o renunțare la câștigul de capital) afectează bugetul de stat și implică resurse de stat. În plus, în cazul în care s-ar efectua conversia creanței în acțiuni, statul și-ar pierde rolul de creditor și, astfel, nu ar avea niciun drept în cazul unei lichidări. |
| --- | --- |

(64)

Datoria restantă către AVAS este rezultatul transferului creanțelor asupra Oltchim de la Ministerul Finanțelor Publice. Întrucât AVAS este o autoritate publică română, aflată în subordinea guvernului, neexecutarea datoriei și neacumularea dobânzii pentru datoria către AVAS (echivalente cu o renunțare la câștigul de capital) afectează bugetul de stat și implică resurse de stat. În plus, în cazul în care s-ar efectua conversia creanței în acțiuni, statul și-ar pierde rolul de creditor și, astfel, nu ar avea niciun drept în cazul unei lichidări.

| (65) | Garanția de stat urmează să fie acordată de către Ministerul Finanțelor. Aceasta implică resurse de stat deoarece, în cazul în care autoritățile române ar fi nevoite să plătească sume de bani în baza garanției, fondurile necesare ar fi luate din bugetul de stat, care este astfel grevat de riscul financiar aferent garanțiilor. |
| --- | --- |

(65)

Garanția de stat urmează să fie acordată de către Ministerul Finanțelor. Aceasta implică resurse de stat deoarece, în cazul în care autoritățile române ar fi nevoite să plătească sume de bani în baza garanției, fondurile necesare ar fi luate din bugetul de stat, care este astfel grevat de riscul financiar aferent garanțiilor.

| (66) | Prin urmare, măsurile 1, 2 și 3 implică resurse de stat. |
| --- | --- |

(66)

Prin urmare, măsurile 1, 2 și 3 implică resurse de stat.

VIII.2.   Avantajul

VIII.2.1.   Măsurile 1 și 2

| (67) | În ceea ce privește măsurile 1 și 2, autoritățile române susțin, în esență, că unul dintre elementele componente ale definiției ajutorului de stat, respectiv avantajul oferit de măsurile de stat beneficiarului, nu este respectat (27). |
| --- | --- |

(67)

În ceea ce privește măsurile 1 și 2, autoritățile române susțin, în esență, că unul dintre elementele componente ale definiției ajutorului de stat, respectiv avantajul oferit de măsurile de stat beneficiarului, nu este respectat (27).

| (68) | Pentru început, în ceea ce privește garanția de stat, în conformitate cu Comunicarea Comisiei cu privire la aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE privind ajutoarele de stat sub formă de garanții (denumită în continuare «comunicarea privind garanțiile») (28), o măsură privind o garanție care îndeplinește toate cele patru criterii de mai jos (29) exclude prezența ajutorului de stat:






  (a) | persoana creditată nu se află în dificultate financiară; |
| --- | --- | --- |

(68)

Pentru început, în ceea ce privește garanția de stat, în conformitate cu Comunicarea Comisiei cu privire la aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE privind ajutoarele de stat sub formă de garanții (denumită în continuare «comunicarea privind garanțiile») (28), o măsură privind o garanție care îndeplinește toate cele patru criterii de mai jos (29) exclude prezența ajutorului de stat:

(a)

persoana creditată nu se află în dificultate financiară;

| (b) | gradul de acoperire oferită de garanție poate fi determinat în mod corespunzător în momentul acordării garanției. Aceasta înseamnă că garanția trebuie să fie legată de o tranzacție financiară specifică, de o sumă maximă fixată și o durată limitată; |
| --- | --- |

(b)

gradul de acoperire oferită de garanție poate fi determinat în mod corespunzător în momentul acordării garanției. Aceasta înseamnă că garanția trebuie să fie legată de o tranzacție financiară specifică, de o sumă maximă fixată și o durată limitată;

| (c) | garanția nu acoperă mai mult de 80 % din creditul neachitat sau din altă obligație financiară; |
| --- | --- |

(c)

garanția nu acoperă mai mult de 80 % din creditul neachitat sau din altă obligație financiară;

| (d) | pentru garanție se achită prețul corespunzător prețului pieței. |
| --- | --- |

(d)

pentru garanție se achită prețul corespunzător prețului pieței.

| (69) | Comisa este de părere că, în cazul garanției aflate în discuție, la prima vedere, mai multe dintre aceste criterii nu sunt îndeplinite. |
| --- | --- |

(69)

Comisa este de părere că, în cazul garanției aflate în discuție, la prima vedere, mai multe dintre aceste criterii nu sunt îndeplinite.

| (70) | În primul rând, există indicii clare că Oltchim este în realitate o societate aflată în dificultate. În special, la sfârșitul anului 2008, societatea a înregistrat un capital negativ total de aproximativ 250 de milioane RON, cu pierderi acumulate în valoare de 1,367 miliarde RON. Contul de profit și pierderi pentru 2008 arată pierderi operaționale de 71 de milioane RON și pierderi nete de 226 de milioane RON. În plus, contul de numerar al societății avea un sold negativ de 79 de milioane RON și un capital circulant negativ de 715 milioane RON. Astfel cum s-a menționat mai sus, după închiderea principalului furnizor de etilenă, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate. |
| --- | --- |

(70)

În primul rând, există indicii clare că Oltchim este în realitate o societate aflată în dificultate. În special, la sfârșitul anului 2008, societatea a înregistrat un capital negativ total de aproximativ 250 de milioane RON, cu pierderi acumulate în valoare de 1,367 miliarde RON. Contul de profit și pierderi pentru 2008 arată pierderi operaționale de 71 de milioane RON și pierderi nete de 226 de milioane RON. În plus, contul de numerar al societății avea un sold negativ de 79 de milioane RON și un capital circulant negativ de 715 milioane RON. Astfel cum s-a menționat mai sus, după închiderea principalului furnizor de etilenă, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate.

| (71) | În plus, în ceea ce privește prețul garanției, comunicarea privind garanțiile prevede că prețul plătit pentru garanție ar trebui să fie cel puțin la fel de mare ca și prima de referință corespunzătoare garanției oferite pe piețele financiare. Autoritățile române intenționează să perceapă un comision anual de 6,5 % pentru garanție. Cu toate acestea, se pune problema dacă acest comision, în contextul situației actuale a societății, poate fi considerat preț al pieței și dacă ratingul CCC acordat de autoritățile române reprezintă categoria de risc reală a societății. Societății Oltchim nu i s-a acordat un rating de către o agenție specializată de rating; cu toate acestea, (o bancă românească a clasificat societatea în cea mai înaltă categorie de risc disponibilă). |
| --- | --- |

(71)

În plus, în ceea ce privește prețul garanției, comunicarea privind garanțiile prevede că prețul plătit pentru garanție ar trebui să fie cel puțin la fel de mare ca și prima de referință corespunzătoare garanției oferite pe piețele financiare. Autoritățile române intenționează să perceapă un comision anual de 6,5 % pentru garanție. Cu toate acestea, se pune problema dacă acest comision, în contextul situației actuale a societății, poate fi considerat preț al pieței și dacă ratingul CCC acordat de autoritățile române reprezintă categoria de risc reală a societății. Societății Oltchim nu i s-a acordat un rating de către o agenție specializată de rating; cu toate acestea, (o bancă românească a clasificat societatea în cea mai înaltă categorie de risc disponibilă).

| (72) | De asemenea, există îndoieli cu privire la existența unor garanții suficiente din partea societății. Deși vor fi oferite drept gaj terenuri, clădiri, instalații, și echipamente achiziționate în cadrul SCD, acest lucru nu pare a fi adecvat. Întra-adevăr, în cazul de față, activele constituind obiectul gajului ar aparține unei societăți aflate deja sub controlul garantului. |
| --- | --- |

(72)

De asemenea, există îndoieli cu privire la existența unor garanții suficiente din partea societății. Deși vor fi oferite drept gaj terenuri, clădiri, instalații, și echipamente achiziționate în cadrul SCD, acest lucru nu pare a fi adecvat. Întra-adevăr, în cazul de față, activele constituind obiectul gajului ar aparține unei societăți aflate deja sub controlul garantului.

| (73) | Prin urmare, Comisia are îndoieli cu privire la îndeplinirea criteriilor din comunicarea privind garanțiile în cazul acestei garanții. |
| --- | --- |

(73)

Prin urmare, Comisia are îndoieli cu privire la îndeplinirea criteriilor din comunicarea privind garanțiile în cazul acestei garanții.

| (74) | Cu toate acestea, trebuie subliniat faptul că autoritățile române nu intenționează să acorde garanția în temeiul comunicării privind garanțiile. Mai degrabă, autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2, ca pachet, nu conferă un avantaj beneficiarului, deoarece sprijinul acordat de către stat societății Oltchim în calitatea sa de investitor (acționar principal), respectiv de principal creditor al societății, este comparabil cu ceea ce un investitor privat, care este, în același timp, creditor privat, ar alege să facă în circumstanțe similare. |
| --- | --- |

(74)

Cu toate acestea, trebuie subliniat faptul că autoritățile române nu intenționează să acorde garanția în temeiul comunicării privind garanțiile. Mai degrabă, autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2, ca pachet, nu conferă un avantaj beneficiarului, deoarece sprijinul acordat de către stat societății Oltchim în calitatea sa de investitor (acționar principal), respectiv de principal creditor al societății, este comparabil cu ceea ce un investitor privat, care este, în același timp, creditor privat, ar alege să facă în circumstanțe similare.

| (75) | Comisia are îndoieli că măsurile 1 și 2 ar trece testul investitorului în economia de piață și pe cel al creditorului în economia de piață. |
| --- | --- |

(75)

Comisia are îndoieli că măsurile 1 și 2 ar trece testul investitorului în economia de piață și pe cel al creditorului în economia de piață.

| (76) | În ceea ce privește testul investitorului în economia de piață, așa cum au arătat autoritățile române, comportamentul statului în calitate de principal acționar al societății Oltchim nu ar trebui comparat cu comportamentul unui investitor privat motivat de considerente ce țin de profitul pe termen scurt, ci mai degrabă cu cel al unui holding sau al unui grup privat de întreprinderi care urmărește o politică structurală și se orientează în funcție de considerente care țin de profitabilitatea pe termen mai lung (30). |
| --- | --- |

(76)

În ceea ce privește testul investitorului în economia de piață, așa cum au arătat autoritățile române, comportamentul statului în calitate de principal acționar al societății Oltchim nu ar trebui comparat cu comportamentul unui investitor privat motivat de considerente ce țin de profitul pe termen scurt, ci mai degrabă cu cel al unui holding sau al unui grup privat de întreprinderi care urmărește o politică structurală și se orientează în funcție de considerente care țin de profitabilitatea pe termen mai lung (30).

| (77) | În ceea ce privește testul creditorului în economia de piață, alegerile făcute de stat în calitatea sa de creditor ar trebui evaluate prin comparație cu situația unui creditor privat ipotetic care cântărește toate opțiunile disponibile, de exemplu reeșalonarea datoriei sau lichidarea, în vederea recuperării datoriei. |
| --- | --- |

(77)

În ceea ce privește testul creditorului în economia de piață, alegerile făcute de stat în calitatea sa de creditor ar trebui evaluate prin comparație cu situația unui creditor privat ipotetic care cântărește toate opțiunile disponibile, de exemplu reeșalonarea datoriei sau lichidarea, în vederea recuperării datoriei.

| (78) | Autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2 trebuie evaluate împreună, deoarece este improbabil ca garanția de stat pentru împrumutul comercial de 424 de milioane EUR sau conversia creanței în acțiuni să restabilească per se viabilitatea societății, în lipsa celeilalte măsuri de sprijin, complementare. |
| --- | --- |

(78)

Autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2 trebuie evaluate împreună, deoarece este improbabil ca garanția de stat pentru împrumutul comercial de 424 de milioane EUR sau conversia creanței în acțiuni să restabilească per se viabilitatea societății, în lipsa celeilalte măsuri de sprijin, complementare.

| (79) | Indiferent de criteriile de referință relevante prezentate mai sus, aspectul esențial care trebuie luat în considerare îl reprezintă perspectivele economice ale societății – cu alte cuvinte, credibilitatea planului de afaceri propus de societate – și performanțele anterioare ale societății în momentul în care s-a luat o decizie cu privire la măsurile de sprijin. Comisia are îndoieli cu privire la ambele aspecte. |
| --- | --- |

(79)

Indiferent de criteriile de referință relevante prezentate mai sus, aspectul esențial care trebuie luat în considerare îl reprezintă perspectivele economice ale societății – cu alte cuvinte, credibilitatea planului de afaceri propus de societate – și performanțele anterioare ale societății în momentul în care s-a luat o decizie cu privire la măsurile de sprijin. Comisia are îndoieli cu privire la ambele aspecte.

| (80) | În ceea ce privește planul de afaceri propus, Comisia are îndoieli referitoare la probabilitatea ca, având în vedere antecedentele societății privind realizarea de investiții importante și nerambursarea datoriei publice restante, un plan care se bazează în mod esențial pe alte investiții substanțiale, fără a fi însoțite de măsurile necesare de restructurare, să poată restabili viabilitatea pe termen lung a societății. |
| --- | --- |

(80)

În ceea ce privește planul de afaceri propus, Comisia are îndoieli referitoare la probabilitatea ca, având în vedere antecedentele societății privind realizarea de investiții importante și nerambursarea datoriei publice restante, un plan care se bazează în mod esențial pe alte investiții substanțiale, fără a fi însoțite de măsurile necesare de restructurare, să poată restabili viabilitatea pe termen lung a societății.

| (81) | În această etapă, Comisia se întreabă dacă planul de afaceri depus va permite restabilirea viabilității și va fi considerat credibil de un investitor privat sau de un creditor privat atunci când trebuie să decidă cu privire la realizarea unor investiții suplimentare în societate. În plus, există riscul ca planul de afaceri să implice ajutoare de stat suplimentare, întrucât un nou împrumut semnificativ este garantat de stat. Acest lucru poate conferi un avantaj beneficiarului, în măsura în care beneficiarul nu ar fi putut să obțină împrumutul pe piață fără sprijinul statului. |
| --- | --- |

(81)

În această etapă, Comisia se întreabă dacă planul de afaceri depus va permite restabilirea viabilității și va fi considerat credibil de un investitor privat sau de un creditor privat atunci când trebuie să decidă cu privire la realizarea unor investiții suplimentare în societate. În plus, există riscul ca planul de afaceri să implice ajutoare de stat suplimentare, întrucât un nou împrumut semnificativ este garantat de stat. Acest lucru poate conferi un avantaj beneficiarului, în măsura în care beneficiarul nu ar fi putut să obțină împrumutul pe piață fără sprijinul statului.

| (82) | În legătură cu testul creditorului în economia de piață, Comisia are îndoieli în ceea ce privește faptul că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni este comparabilă cu ceea ce ar fi ales un creditor privat în circumstanțe similare. |
| --- | --- |

(82)

În legătură cu testul creditorului în economia de piață, Comisia are îndoieli în ceea ce privește faptul că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni este comparabilă cu ceea ce ar fi ales un creditor privat în circumstanțe similare.

| (83) | Există îndoieli în ceea ce privește faptul că un creditor privat și-ar fi permis în primul rând să ajungă la un asemenea nivel de expunere. În acest sens, trebuie subliniat că, deși evaluarea măsurilor propuse va fi efectuată prin raportarea la acțiuni, măsuri întreprinse și efecte verificate după data aderării României la Uniunea Europeană, Comisia trebuie totuși să țină seama de istoricul datoriei publice care, în prezent, face obiectul propunerii de conversie în acțiuni din momentul originii datoriei. Comisia nu poate să nu ia în considerare originea și evoluția datoriei publice sau comportamentul statului în legătură cu această datorie. |
| --- | --- |

(83)

Există îndoieli în ceea ce privește faptul că un creditor privat și-ar fi permis în primul rând să ajungă la un asemenea nivel de expunere. În acest sens, trebuie subliniat că, deși evaluarea măsurilor propuse va fi efectuată prin raportarea la acțiuni, măsuri întreprinse și efecte verificate după data aderării României la Uniunea Europeană, Comisia trebuie totuși să țină seama de istoricul datoriei publice care, în prezent, face obiectul propunerii de conversie în acțiuni din momentul originii datoriei. Comisia nu poate să nu ia în considerare originea și evoluția datoriei publice sau comportamentul statului în legătură cu această datorie.

| (84) | Pornind de la această premisă, Comisia are îndoieli că statul român a depus toate eforturile pentru recuperarea efectivă a sumelor care îi sunt datorate pe baza garanțiilor de stat. Se pare, de exemplu, că posibilitățile incluse în convențiile de garantare (de exemplu, blocarea conturilor bancare) sau posibilitatea generală a lichidării nu au fost utilizate la momentul în care situația societății ar fi putut să fie mai bună decât în prezent, în special având în vedere faptul că statul a beneficiat de un gaj pe active în schimbul garanției și că acest gaj nu a fost niciodată executat. Același raționament poate fi aplicat în legătură cu neconformarea beneficiarului cu convențiile de reeșalonare a datoriilor. Autoritățile române susțin că, atunci când s-a încercat privatizarea, posibilele măsuri de recuperare a creanței au fost suspendate pentru a nu fi prejudiciate obiectivele de privatizare. Cu toate acestea, trebuie remarcat că, în scenariul privatizării, statul juca rolul investitorului și nu rolul creditorului. Aceste două roluri nu trebuie confundate, deși este dificil să se facă o astfel de separare într-o situație în care statul este în același timp principalul acționar și principalul creditor al societății. |
| --- | --- |

(84)

Pornind de la această premisă, Comisia are îndoieli că statul român a depus toate eforturile pentru recuperarea efectivă a sumelor care îi sunt datorate pe baza garanțiilor de stat. Se pare, de exemplu, că posibilitățile incluse în convențiile de garantare (de exemplu, blocarea conturilor bancare) sau posibilitatea generală a lichidării nu au fost utilizate la momentul în care situația societății ar fi putut să fie mai bună decât în prezent, în special având în vedere faptul că statul a beneficiat de un gaj pe active în schimbul garanției și că acest gaj nu a fost niciodată executat. Același raționament poate fi aplicat în legătură cu neconformarea beneficiarului cu convențiile de reeșalonare a datoriilor. Autoritățile române susțin că, atunci când s-a încercat privatizarea, posibilele măsuri de recuperare a creanței au fost suspendate pentru a nu fi prejudiciate obiectivele de privatizare. Cu toate acestea, trebuie remarcat că, în scenariul privatizării, statul juca rolul investitorului și nu rolul creditorului. Aceste două roluri nu trebuie confundate, deși este dificil să se facă o astfel de separare într-o situație în care statul este în același timp principalul acționar și principalul creditor al societății.

| (85) | Chiar dacă acest comportament al statului în calitatea sa de creditor ar fi evaluat doar prin referire la circumstanțele actuale (respectiv ignorând istoricul datoriei publice), este în continuare nesigur că un creditor privat ar fi considerat conversia creanței în acțiuni mai eficace decât lichidarea, în cazul în care perspectivele de restabilire a viabilității societății nu erau sigure. Cu toate acestea, potrivit autorităților române, decizia de a opta pentru conversie este legată de emiterea unei garanții de stat pentru un împrumut comercial în vederea sprijinirii planului de afaceri. Cu alte cuvinte, conversia creanței în acțiuni nu este suficientă în sine pentru restabilirea viabilității societății. Comisia are îndoieli că această conversie ar putea fi calificată ca neimplicând ajutor de stat în măsura în care este legată în mod intrinsec de o altă măsură de sprijin luată de stat. Același argument se aplică în sens invers, respectiv în ceea ce privește garanția de stat despre care se admite, de asemenea, că ar fi insuficientă pentru a conduce la redresarea societății. |
| --- | --- |

(85)

Chiar dacă acest comportament al statului în calitatea sa de creditor ar fi evaluat doar prin referire la circumstanțele actuale (respectiv ignorând istoricul datoriei publice), este în continuare nesigur că un creditor privat ar fi considerat conversia creanței în acțiuni mai eficace decât lichidarea, în cazul în care perspectivele de restabilire a viabilității societății nu erau sigure. Cu toate acestea, potrivit autorităților române, decizia de a opta pentru conversie este legată de emiterea unei garanții de stat pentru un împrumut comercial în vederea sprijinirii planului de afaceri. Cu alte cuvinte, conversia creanței în acțiuni nu este suficientă în sine pentru restabilirea viabilității societății. Comisia are îndoieli că această conversie ar putea fi calificată ca neimplicând ajutor de stat în măsura în care este legată în mod intrinsec de o altă măsură de sprijin luată de stat. Același argument se aplică în sens invers, respectiv în ceea ce privește garanția de stat despre care se admite, de asemenea, că ar fi insuficientă pentru a conduce la redresarea societății.

| (86) | Autoritățile române susțin că, atunci când compară toate opțiunile disponibile, SCD asigură cel mai mare profit pentru stat, care este acționarul/creditorul societății. În special, astfel cum se exemplifică la punctul (55), autoritățile române se așteaptă ca, în urma investiției făcute, să aibă un profit care să se situeze (în valori mai mari de 200 de milioane EUR), în cazul în care sunt efectuate toate investițiile de ordin tehnic și sunt luate măsurile de sprijin. Astfel cum s-a explicat deja, acest profit așteptat se bazează în principal pe previziunile financiare din Tabelul 5. |
| --- | --- |

(86)

Autoritățile române susțin că, atunci când compară toate opțiunile disponibile, SCD asigură cel mai mare profit pentru stat, care este acționarul/creditorul societății. În special, astfel cum se exemplifică la punctul (55), autoritățile române se așteaptă ca, în urma investiției făcute, să aibă un profit care să se situeze (în valori mai mari de 200 de milioane EUR), în cazul în care sunt efectuate toate investițiile de ordin tehnic și sunt luate măsurile de sprijin. Astfel cum s-a explicat deja, acest profit așteptat se bazează în principal pe previziunile financiare din Tabelul 5.

| (87) | În opinia Comisiei, nu au fost luate în considerare, în mod adecvat, toate posibilitățile. De exemplu, autoritățile române susțin în mod constant că, în actualul climat economic, privatizarea nu reprezintă o opțiune. Dimpotrivă, acționarul minoritar PCC și-a exprimat interesul în privatizarea societății. |
| --- | --- |

(87)

În opinia Comisiei, nu au fost luate în considerare, în mod adecvat, toate posibilitățile. De exemplu, autoritățile române susțin în mod constant că, în actualul climat economic, privatizarea nu reprezintă o opțiune. Dimpotrivă, acționarul minoritar PCC și-a exprimat interesul în privatizarea societății.

| (88) | În plus, Comisia observă că unele previziuni par optimiste, într-o oarecare măsură, având în vedere climatul economic actual și provocările cu care se confruntă în prezent societatea. |
| --- | --- |

(88)

În plus, Comisia observă că unele previziuni par optimiste, într-o oarecare măsură, având în vedere climatul economic actual și provocările cu care se confruntă în prezent societatea.

| (89) | În primul rând, cifrele din tabelul 5 arată creșteri ale vânzărilor de (10)-(20) % și (10)-(20) % pentru următorii doi ani (2009 și 2010). Având în vedere situația actuală a societății și faptul că investițiile considerate necesare (cu excepția achiziției Arpechim) ar produce efecte doar începând din 2012-2013, creșterea prevăzută a vânzărilor pare puțin probabilă. |
| --- | --- |

(89)

În primul rând, cifrele din tabelul 5 arată creșteri ale vânzărilor de (10)-(20) % și (10)-(20) % pentru următorii doi ani (2009 și 2010). Având în vedere situația actuală a societății și faptul că investițiile considerate necesare (cu excepția achiziției Arpechim) ar produce efecte doar începând din 2012-2013, creșterea prevăzută a vânzărilor pare puțin probabilă.

| (90) | În al doilea rând, în ceea ce privește creșterea vânzărilor, Comisia remarcă faptul că raportul de piață prezentat de autoritățile române arată, pentru perioada 2008-2020, o creștere destul de limitată a piețelor pe care este prezentă societatea Oltchim, împreună cu o stagnare a capacităților la nivel internațional. Aceasta poate afecta direct creșterea vânzărilor, chiar dacă Oltchim a încercat să se poziționeze pe piețele cu rată de creștere destul de mare (precum Turcia). |
| --- | --- |

(90)

În al doilea rând, în ceea ce privește creșterea vânzărilor, Comisia remarcă faptul că raportul de piață prezentat de autoritățile române arată, pentru perioada 2008-2020, o creștere destul de limitată a piețelor pe care este prezentă societatea Oltchim, împreună cu o stagnare a capacităților la nivel internațional. Aceasta poate afecta direct creșterea vânzărilor, chiar dacă Oltchim a încercat să se poziționeze pe piețele cu rată de creștere destul de mare (precum Turcia).

| (91) | În al treilea rând, în ceea ce privește previziunile privind profitabilitatea, acestea arată o îmbunătățire semnificativă deja din 2009, fără a exista argumente suficiente în acest sens (31). |
| --- | --- |

(91)

În al treilea rând, în ceea ce privește previziunile privind profitabilitatea, acestea arată o îmbunătățire semnificativă deja din 2009, fără a exista argumente suficiente în acest sens (31).

| (92) | În al patrulea rând, Comisia ar dori, de asemenea, să sublinieze că în calcule nu se reflectă întregul cost al finanțării propuse de 486 de milioane EUR (32). |
| --- | --- |

(92)

În al patrulea rând, Comisia ar dori, de asemenea, să sublinieze că în calcule nu se reflectă întregul cost al finanțării propuse de 486 de milioane EUR (32).

| (93) | În al cincilea rând, Comisia remarcă, de asemenea, că prețurile (respectiv prețurile la materii prime, la energie, prețurile de vânzare) care stau la baza estimărilor au fost stabilite de către un consultant extern. Cu toate acestea, având în vedere volatilitatea ridicată a acelor piețe, Comisia este de părere că, ținând seama de faptul că nu conține o analiză a sensibilității, planul de afaceri reprezintă «cel mai favorabil scenariu». |
| --- | --- |

(93)

În al cincilea rând, Comisia remarcă, de asemenea, că prețurile (respectiv prețurile la materii prime, la energie, prețurile de vânzare) care stau la baza estimărilor au fost stabilite de către un consultant extern. Cu toate acestea, având în vedere volatilitatea ridicată a acelor piețe, Comisia este de părere că, ținând seama de faptul că nu conține o analiză a sensibilității, planul de afaceri reprezintă «cel mai favorabil scenariu».

| (94) | În fine, Comisia dorește să adauge că problema subcapitalizării societății nu ar fi soluționată în mod direct, chiar dacă ar fi efectuată conversia planificată în valoare de 548 de milioane RON: în urma conversiei, capitalul social s-ar ridica la aproximativ 1,564 milioane RON, în timp ce pierderile actuale acumulate sunt de 1,367 milioane RON. Astfel, chiar dacă acționarii minoritari ar participa la operațiune cu aproximativ 40 de milioane RON (potrivit așteptărilor autorităților române), subcapitalizarea ar continua să fie o problemă. |
| --- | --- |

(94)

În fine, Comisia dorește să adauge că problema subcapitalizării societății nu ar fi soluționată în mod direct, chiar dacă ar fi efectuată conversia planificată în valoare de 548 de milioane RON: în urma conversiei, capitalul social s-ar ridica la aproximativ 1,564 milioane RON, în timp ce pierderile actuale acumulate sunt de 1,367 milioane RON. Astfel, chiar dacă acționarii minoritari ar participa la operațiune cu aproximativ 40 de milioane RON (potrivit așteptărilor autorităților române), subcapitalizarea ar continua să fie o problemă.

| (95) | De asemenea, Comisia ia notă de amploarea investițiilor totale prevăzute (486 de milioane EUR), comparativ cu investițiile totale efectuate până în prezent în societate, care se ridică la 371 de milioane EUR pentru perioada 1992-2008. Astfel, valoarea totală a noilor investiții pentru următorii cinci ani depășește această ultimă cifră cu peste 100 de milioane EUR. Noua expunere a statului pare să fie disproporționat de mare, în special având în vedere valoarea actuală a societății, performanțele acesteia de până acum (33) și faptul că, potrivit autorităților române, niciuna dintre investițiile din trecut nu a respectat previziunile și nu a fost rambursată încă (34). În plus, expunerea statului depășește posibilul profit și, astfel, există îndoieli că un investitor prudent în economia de piață și-ar asuma un asemenea risc, în special având în vedere că, în trecut, Oltchim (i) a utilizat garanții de stat și (ii) nu a rambursat sumele datorate statului. |
| --- | --- |

(95)

De asemenea, Comisia ia notă de amploarea investițiilor totale prevăzute (486 de milioane EUR), comparativ cu investițiile totale efectuate până în prezent în societate, care se ridică la 371 de milioane EUR pentru perioada 1992-2008. Astfel, valoarea totală a noilor investiții pentru următorii cinci ani depășește această ultimă cifră cu peste 100 de milioane EUR. Noua expunere a statului pare să fie disproporționat de mare, în special având în vedere valoarea actuală a societății, performanțele acesteia de până acum (33) și faptul că, potrivit autorităților române, niciuna dintre investițiile din trecut nu a respectat previziunile și nu a fost rambursată încă (34). În plus, expunerea statului depășește posibilul profit și, astfel, există îndoieli că un investitor prudent în economia de piață și-ar asuma un asemenea risc, în special având în vedere că, în trecut, Oltchim (i) a utilizat garanții de stat și (ii) nu a rambursat sumele datorate statului.

| (96) | Pe baza celor de mai sus, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la faptul că planul de afaceri al societății Oltchim reprezintă o bază suficientă pentru a stabili dacă scenariul complet de dezvoltare este cea mai avantajoasă opțiune pentru stat și dacă un participant pe piață ar acționa în același mod. |
| --- | --- |

(96)

Pe baza celor de mai sus, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la faptul că planul de afaceri al societății Oltchim reprezintă o bază suficientă pentru a stabili dacă scenariul complet de dezvoltare este cea mai avantajoasă opțiune pentru stat și dacă un participant pe piață ar acționa în același mod.

| (97) | În fine, Comisia se îndoiește că, în ceea ce privește această conversie, rolul de creditor al statului și rolul acestuia de acționar nu se amestecă cu poziția deținută de stat (în calitate de autoritate publică) atunci când acesta a acordat mai multe garanții de stat în perioada 1995-2000. Această posibilă confuzie de roluri poate fi observată chiar la originea datoriei, care este legată de garanțiile de stat anterioare pe care autoritățile române nu le-au reclamat, acordate pe baza principiilor pieței (în calitate de acționar sau de creditor). Considerațiile care stau la baza riscurilor care urmează a fi asumate în cadrul emiterii garanției de stat sunt așadar diferite de considerațiile unui investitor motivat de profitabilitatea pe termen lung sau de acelea ale unui creditor care urmărește să recupereze o parte cât mai importantă din creanța sa. |
| --- | --- |

(97)

În fine, Comisia se îndoiește că, în ceea ce privește această conversie, rolul de creditor al statului și rolul acestuia de acționar nu se amestecă cu poziția deținută de stat (în calitate de autoritate publică) atunci când acesta a acordat mai multe garanții de stat în perioada 1995-2000. Această posibilă confuzie de roluri poate fi observată chiar la originea datoriei, care este legată de garanțiile de stat anterioare pe care autoritățile române nu le-au reclamat, acordate pe baza principiilor pieței (în calitate de acționar sau de creditor). Considerațiile care stau la baza riscurilor care urmează a fi asumate în cadrul emiterii garanției de stat sunt așadar diferite de considerațiile unui investitor motivat de profitabilitatea pe termen lung sau de acelea ale unui creditor care urmărește să recupereze o parte cât mai importantă din creanța sa.

| (98) | Prin urmare, în această etapă, Comisia este de părere că măsurile 1 și 2 conferă un avantaj societății Oltchim. |
| --- | --- |

(98)

Prin urmare, în această etapă, Comisia este de părere că măsurile 1 și 2 conferă un avantaj societății Oltchim.

VIII.2.2.   Măsura 3

| (99) | În ceea ce privește neacumularea dobânzii sau neexecutarea datoriei publice, Comisia este de părere că acestea au conferit un avantaj societății Oltchim, având în vedere că societatea a beneficiat de capital gratuit. Astfel, societatea a fost favorizată față de concurenții care nu au făcut obiectul unei astfel de măsuri. În consecință, măsura 3 implică un avantaj acordat societății. |
| --- | --- |

(99)

În ceea ce privește neacumularea dobânzii sau neexecutarea datoriei publice, Comisia este de părere că acestea au conferit un avantaj societății Oltchim, având în vedere că societatea a beneficiat de capital gratuit. Astfel, societatea a fost favorizată față de concurenții care nu au făcut obiectul unei astfel de măsuri. În consecință, măsura 3 implică un avantaj acordat societății.

VIII.3.   Selectivitate, denaturarea concurenței și afectarea schimburilor comerciale

| (100) | Toate măsurile vizate sunt selective, deoarece se limitează la această societate. Aceste măsuri selective pot avea ca efect denaturarea concurenței, oferind un avantaj unei întreprinderi, în timp ce alți concurenți nu primesc astfel de beneficii. În fine, între statele membre există schimburi intense cu produse chimice, la care participă și societatea Oltchim, o mare parte din produsele sale fiind exportate în celelalte state membre. Astfel, schimburile intracomunitare sunt afectate. |
| --- | --- |

(100)

Toate măsurile vizate sunt selective, deoarece se limitează la această societate. Aceste măsuri selective pot avea ca efect denaturarea concurenței, oferind un avantaj unei întreprinderi, în timp ce alți concurenți nu primesc astfel de beneficii. În fine, între statele membre există schimburi intense cu produse chimice, la care participă și societatea Oltchim, o mare parte din produsele sale fiind exportate în celelalte state membre. Astfel, schimburile intracomunitare sunt afectate.

VIII.4.   Concluzie cu privire la existența ajutorului de stat

| (101) | Pe baza argumentelor expuse mai sus, Comisia consideră, în această etapă, că toate măsurile descrise mai sus trebuie considerate ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(101)

Pe baza argumentelor expuse mai sus, Comisia consideră, în această etapă, că toate măsurile descrise mai sus trebuie considerate ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

IX.   EVALUAREA COMPATIBILITĂȚII

| (102) | Deoarece măsurile în favoarea Oltchim par a constitui ajutor de stat, compatibilitatea acestora trebuie evaluată în lumina excepțiilor prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(102)

Deoarece măsurile în favoarea Oltchim par a constitui ajutor de stat, compatibilitatea acestora trebuie evaluată în lumina excepțiilor prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE.

| (103) | Trebuie notat faptul că autoritățile române consideră că măsurile 1, 2 și 3 nu constituie ajutor de stat; prin urmare, nu au prezentat niciun argument în sprijinul compatibilității acestora. |
| --- | --- |

(103)

Trebuie notat faptul că autoritățile române consideră că măsurile 1, 2 și 3 nu constituie ajutor de stat; prin urmare, nu au prezentat niciun argument în sprijinul compatibilității acestora.

| (104) | În prezent, Comisia consideră că următoarele orientări ar putea fi aplicabile măsurilor de sprijin:






  — | linii directoare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (35) (denumite în continuare: «liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale»); |
| --- | --- | --- |

(104)

În prezent, Comisia consideră că următoarele orientări ar putea fi aplicabile măsurilor de sprijin:

—

linii directoare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (35) (denumite în continuare: «liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale»);

| — | liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (36) (denumite în continuare: «liniile directoare privind salvarea și restructurarea»); |
| --- | --- |

—

liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (36) (denumite în continuare: «liniile directoare privind salvarea și restructurarea»);

| — | cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (37) (denumit în continuare: «cadrul temporar»). |
| --- | --- |

—

cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (37) (denumit în continuare: «cadrul temporar»).

IX.1.   Compatibilitatea în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale

| (105) | Excepția prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE prevede autorizarea ajutoarelor destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut. Deși societatea este situată într-o zonă care este, în principiu, eligibilă pentru ajutoare regionale în temeiul hărții ajutoarelor de stat a României pentru 2007-2013 (38), deoarece beneficiarul este considerat o societate aflată în dificultate, astfel cum s-a arătat la punctul (70), societatea este exclusă din domeniul de aplicare al acestora. |
| --- | --- |

(105)

Excepția prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE prevede autorizarea ajutoarelor destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut. Deși societatea este situată într-o zonă care este, în principiu, eligibilă pentru ajutoare regionale în temeiul hărții ajutoarelor de stat a României pentru 2007-2013 (38), deoarece beneficiarul este considerat o societate aflată în dificultate, astfel cum s-a arătat la punctul (70), societatea este exclusă din domeniul de aplicare al acestora.

| (106) | În orice caz, chiar dacă Oltchim ar fi o societate sănătoasă și viabilă, măsurile nu par să corespundă domeniului de aplicare a ajutoarelor regionale. În ceea ce privește măsura 1, aceasta nu pare a fi legată de investiția inițială, în sensul punctului (34) din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, având în vedere faptul că unicul obiectiv al conversiei este reducerea datoriei existente a societății. În ceea ce privește măsura 2, garanția de stat aferentă împrumuturilor pentru investiții este, în principiu, eligibilă în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale. Cu toate acestea, Comisia are serioase îndoieli în ceea ce privește eligibilitatea investiției aferente în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. România nu a furnizat suficiente informații privind costurile eligibile. Măsura 3 pare să constituie ajutor de operare, întrucât scutește societatea Oltchim de la plata costurilor pe care ar fi trebuit să le suporte în mod normal. În conformitate cu liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, ajutorul de operare este permis numai în anumite condiții, prevăzute în secțiunea 5 din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, care, în mod evident, nu sunt îndeplinite în cazul de față, având în vedere că societatea Oltchim nu se află nici într-o regiune ultraperiferică, nici într-o regiune cu densitate scăzută a populației. |
| --- | --- |

(106)

În orice caz, chiar dacă Oltchim ar fi o societate sănătoasă și viabilă, măsurile nu par să corespundă domeniului de aplicare a ajutoarelor regionale. În ceea ce privește măsura 1, aceasta nu pare a fi legată de investiția inițială, în sensul punctului (34) din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, având în vedere faptul că unicul obiectiv al conversiei este reducerea datoriei existente a societății. În ceea ce privește măsura 2, garanția de stat aferentă împrumuturilor pentru investiții este, în principiu, eligibilă în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale. Cu toate acestea, Comisia are serioase îndoieli în ceea ce privește eligibilitatea investiției aferente în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. România nu a furnizat suficiente informații privind costurile eligibile. Măsura 3 pare să constituie ajutor de operare, întrucât scutește societatea Oltchim de la plata costurilor pe care ar fi trebuit să le suporte în mod normal. În conformitate cu liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, ajutorul de operare este permis numai în anumite condiții, prevăzute în secțiunea 5 din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, care, în mod evident, nu sunt îndeplinite în cazul de față, având în vedere că societatea Oltchim nu se află nici într-o regiune ultraperiferică, nici într-o regiune cu densitate scăzută a populației.

IX.2.   Compatibilitatea în temeiul liniilor directoare privind salvarea și restructurarea

| (107) | Astfel cum s-a arătat la punctul (70), Comisia este de părere că Oltchim ar trebui considerată o societate aflată în dificultate în conformitate cu definiția din liniile directoare privind salvarea și restructurarea. |
| --- | --- |

(107)

Astfel cum s-a arătat la punctul (70), Comisia este de părere că Oltchim ar trebui considerată o societate aflată în dificultate în conformitate cu definiția din liniile directoare privind salvarea și restructurarea.

| (108) | Comisia consideră că ajutorul pentru salvare sau restructurare acordat unei societăți este compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, dacă acesta este conform cu criteriile din liniile directoare privind salvarea și restructurarea. |
| --- | --- |

(108)

Comisia consideră că ajutorul pentru salvare sau restructurare acordat unei societăți este compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, dacă acesta este conform cu criteriile din liniile directoare privind salvarea și restructurarea.

| (109) | Ca societate aflată în dificultate, societatea Oltchim ar fi, în principiu, eligibilă pentru ajutor pentru salvare sau restructurare. Măsura 1, conversia datoriei în acțiuni, ar putea fi eligibilă în temeiul ajutoarelor pentru restructurare. În ceea ce privește garanția de stat, măsura 2 ar putea fi, în principiu, eligibilă atât în temeiul ajutoarelor pentru salvare, cât și al ajutoarelor pentru restructurare. Totuși, în ceea ce privește măsurile specifice, se pare că măsura 3 ar depăși complet domeniul de aplicare al liniilor directoare privind salvarea și restructurarea deoarece, pe de o parte, ajutoarele pentru salvare trebuie să constituie un sprijin financiar reversibil, sub forma unor garanții pentru credite sau credite și, pe de altă parte, un ajutor pentru restructurare ar trebui să includă operațiuni de restructurare. |
| --- | --- |

(109)

Ca societate aflată în dificultate, societatea Oltchim ar fi, în principiu, eligibilă pentru ajutor pentru salvare sau restructurare. Măsura 1, conversia datoriei în acțiuni, ar putea fi eligibilă în temeiul ajutoarelor pentru restructurare. În ceea ce privește garanția de stat, măsura 2 ar putea fi, în principiu, eligibilă atât în temeiul ajutoarelor pentru salvare, cât și al ajutoarelor pentru restructurare. Totuși, în ceea ce privește măsurile specifice, se pare că măsura 3 ar depăși complet domeniul de aplicare al liniilor directoare privind salvarea și restructurarea deoarece, pe de o parte, ajutoarele pentru salvare trebuie să constituie un sprijin financiar reversibil, sub forma unor garanții pentru credite sau credite și, pe de altă parte, un ajutor pentru restructurare ar trebui să includă operațiuni de restructurare.

| (110) | Cu toate acestea, în această etapă, criteriile pentru ajutorul compatibil pentru salvare sau restructurare, astfel cum sunt prevăzute în liniile directoare privind salvarea și restructurarea, nu par a fi îndeplinite nici în cazul măsurii 1, nici în cazul măsurii 2. În special:






  (a) | ajutor pentru salvare: există îndoieli cu privire la faptul că măsurile considerate ajutor pentru salvare ar fi limitate la minimum necesar, ar fi necesare din motive care țin de dificultăți sociale grave și nu ar avea efecte colaterale negative asupra altor state membre. În plus, garanțiile depășesc 6 luni; |
| --- | --- | --- |

(110)

Cu toate acestea, în această etapă, criteriile pentru ajutorul compatibil pentru salvare sau restructurare, astfel cum sunt prevăzute în liniile directoare privind salvarea și restructurarea, nu par a fi îndeplinite nici în cazul măsurii 1, nici în cazul măsurii 2. În special:

(a)

ajutor pentru salvare: există îndoieli cu privire la faptul că măsurile considerate ajutor pentru salvare ar fi limitate la minimum necesar, ar fi necesare din motive care țin de dificultăți sociale grave și nu ar avea efecte colaterale negative asupra altor state membre. În plus, garanțiile depășesc 6 luni;

| (b) | ajutor pentru restructurare: în lipsa unui plan de restructurare notificat (autoritățile române nu susțin eligibilitatea măsurilor ca ajutor pentru restructurare), Comisia nu poate evalua nici componentele planului de afaceri, printre care se numără măsurile de investiții și de modernizare, nici dacă măsurile ar restabili viabilitatea pe termen lung și dacă ar fi menținute la minimum, astfel încât să se evite denaturarea concurenței. |
| --- | --- |

(b)

ajutor pentru restructurare: în lipsa unui plan de restructurare notificat (autoritățile române nu susțin eligibilitatea măsurilor ca ajutor pentru restructurare), Comisia nu poate evalua nici componentele planului de afaceri, printre care se numără măsurile de investiții și de modernizare, nici dacă măsurile ar restabili viabilitatea pe termen lung și dacă ar fi menținute la minimum, astfel încât să se evite denaturarea concurenței.

IX.3.   Compatibilitatea în temeiul cadrului temporar

| (111) | Cadrul temporar stabilește criteriile pe baza cărora anumite măsuri menite să remedieze o perturbare gravă a economiei unui stat membru pot fi compatibile în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(111)

Cadrul temporar stabilește criteriile pe baza cărora anumite măsuri menite să remedieze o perturbare gravă a economiei unui stat membru pot fi compatibile în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE.

| (112) | Măsurile 1 și 3 nu sunt eligibile în temeiul cadrului temporar. În ceea ce privește măsura 2, garanțiile de stat pot fi în principiu acordate ca măsuri luate în temeiul cadrului temporar, în conformitate cu punctul 4.3.2. |
| --- | --- |

(112)

Măsurile 1 și 3 nu sunt eligibile în temeiul cadrului temporar. În ceea ce privește măsura 2, garanțiile de stat pot fi în principiu acordate ca măsuri luate în temeiul cadrului temporar, în conformitate cu punctul 4.3.2.

| (113) | Punctul 4.3.2 litera (d) din cadrul temporar prevede că, în cazul în care, printre altele, «valoarea maximă a împrumutului nu depășește costul salarial anual total al beneficiarului (inclusiv contribuțiile sociale, precum și costul cu personalul care lucrează în locațiile societății, dar care este oficial pe statul de plată al unor subcontractanți) pentru 2008», Comisia va considera ajutorul sub forma garanțiilor compatibil cu piața comună. Comisia este la curent cu faptul că autoritățile române intenționează să acorde societății Oltchim o garanție de 80 % din partea EximBank pentru un împrumut comercial de bază de 62 de milioane EUR în baza unei scheme existente (39). Având în vedere că această sumă pare să epuizeze costurile salariale ale societății pentru 2008, nu mai poate fi acordată nicio altă garanție în temeiul cadrului temporar și de aceea măsura 2 nu poate fi considerată compatibilă în temeiul cadrului temporar. |
| --- | --- |

(113)

Punctul 4.3.2 litera (d) din cadrul temporar prevede că, în cazul în care, printre altele, «valoarea maximă a împrumutului nu depășește costul salarial anual total al beneficiarului (inclusiv contribuțiile sociale, precum și costul cu personalul care lucrează în locațiile societății, dar care este oficial pe statul de plată al unor subcontractanți) pentru 2008», Comisia va considera ajutorul sub forma garanțiilor compatibil cu piața comună. Comisia este la curent cu faptul că autoritățile române intenționează să acorde societății Oltchim o garanție de 80 % din partea EximBank pentru un împrumut comercial de bază de 62 de milioane EUR în baza unei scheme existente (39). Având în vedere că această sumă pare să epuizeze costurile salariale ale societății pentru 2008, nu mai poate fi acordată nicio altă garanție în temeiul cadrului temporar și de aceea măsura 2 nu poate fi considerată compatibilă în temeiul cadrului temporar.

IX.4.   Concluzie privind compatibilitatea

| (114) | Pe baza celor de mai sus și având în vedere informațiile disponibile până în prezent, Comisia are îndoieli că măsurile respective în favoarea Oltchim sunt compatibile cu piața comună ca ajutoare pentru salvare sau pentru restructurare. În plus, Comisia nu consideră că măsurile sunt compatibile în temeiul cadrului temporar sau în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. |
| --- | --- |

(114)

Pe baza celor de mai sus și având în vedere informațiile disponibile până în prezent, Comisia are îndoieli că măsurile respective în favoarea Oltchim sunt compatibile cu piața comună ca ajutoare pentru salvare sau pentru restructurare. În plus, Comisia nu consideră că măsurile sunt compatibile în temeiul cadrului temporar sau în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale.

| (115) | Având în vedere presupunerea Comisiei potrivit căreia destinatarul este o societate aflată în dificultate, nu pare a fi aplicabilă nicio altă derogare în conformitate cu prevederile Tratatului CE. |
| --- | --- |

(115)

Având în vedere presupunerea Comisiei potrivit căreia destinatarul este o societate aflată în dificultate, nu pare a fi aplicabilă nicio altă derogare în conformitate cu prevederile Tratatului CE.

| (116) | În această etapă a procedurii, Comisia concluzionează că măsurile par a fi incompatibile cu piața comună. |
| --- | --- |

(116)

În această etapă a procedurii, Comisia concluzionează că măsurile par a fi incompatibile cu piața comună.

| (117) | Prin urmare, Comisia decide să inițieze procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu măsurile descrise. |
| --- | --- |

(117)

Prin urmare, Comisia decide să inițieze procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu măsurile descrise.

X.   DECIZIE

| (118) | În lumina considerentelor de mai sus, Comisia a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și solicită României să furnizeze, în termen de o lună de la primirea prezentei scrisori, toate documentele, informațiile și datele necesare pentru evaluarea măsurilor. |
| --- | --- |

(118)

În lumina considerentelor de mai sus, Comisia a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și solicită României să furnizeze, în termen de o lună de la primirea prezentei scrisori, toate documentele, informațiile și datele necesare pentru evaluarea măsurilor.

| (119) | Comisia reamintește României că va informa părțile interesate prin publicarea prezentei scrisori și a unui rezumat relevant al acesteia în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. De asemenea, Comisia va informa Autoritatea AELS de Supraveghere, trimițându-i o copie a prezentei scrisori. Toate aceste părți interesate vor fi invitate să își prezinte observațiile în termen de o lună de la data publicării prezentei.“ |
| --- | --- |

(119)

Comisia reamintește României că va informa părțile interesate prin publicarea prezentei scrisori și a unui rezumat relevant al acesteia în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. De asemenea, Comisia va informa Autoritatea AELS de Supraveghere, trimițându-i o copie a prezentei scrisori. Toate aceste părți interesate vor fi invitate să își prezinte observațiile în termen de o lună de la data publicării prezentei.“

---

(1)  Smernice o državni regionalni pomoči za 2007–2013, UL C 54, 4.3.2006, str. 13.

1

(2)  Smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah, UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

2

(3)  Sporočilo Komisije – Začasni okvir Skupnosti za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi, UL C 83, 7.4.2009, str. 1.

3

(4)  Potrivit unor articole de presă recente (a se vedea, de exemplu, articolul din 10 august 2009 disponibil la adresa http://www.wall-street.ro/articol/Companii/69414/Oltchim-concediaza-1-200-de-angajati-pana-la-sfarsitul-anului.html), Adunarea generală a acționarilor Oltchim a aprobat, la data de 6 august 2009, un plan de restructurare care prevede, printre altele, disponibilizarea unui număr de 1 206 angajați până la sfârșitul anului 2009. Potrivit aceluiași articol de presă, până la sfârșitul anului 2009 angajaților societății li se vor alătura 600 de noi angajați ca urmare a achiziționării și repunerii în activitate a furnizorului Arpechim.

4

(5)  Nr. 199-124 din 10 mai 1995, nr. 480 din 9 februarie 1998, nr. 511-514 din 29 septembrie 1998 și nr. 603 din 2000.

5

(6)  La momentul respectiv, creanța a fost transferată la agenția română «AVAB» (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Bancare), care, în mai 2004, a fuzionat cu agenția de privatizare APAPS (Autoritatea pentru Privatizare și Administrarea Participațiilor Statului) și a fost redenumită AVAS (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Statului).

6

(7)  Potrivit autorităților române, AVAS nu a fost autorizată prin Ordonanța de urgență a Guvernului (OUG) nr. 51/1998 să calculeze dobândă și penalități la sumele preluate în vederea recuperării.

7

(8)  În temeiul articolului 2 alineatul (2) din OUG nr. 45/2006.

8

(9)  Preambulul OUG nr. 45/2006 menționează că unul dintre obiectivele actului este «eliminarea riscului constatării existenței unui ajutor de stat ilegal acordat societății comerciale „Oltchim” – S.A. Râmnicu Vâlcea ca urmare a aprobării conversiei în acțiuni a creanței».

9

(10)  Potrivit autorităților române, această plată corespunde dobânzii și penalităților percepute pentru plățile suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în contul garanțiilor, în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006.

10

(11)  303 milioane RON din conversia revocată, plățile ulterioare în valoare de 205 milioane RON și penalități în valoare de 30 de milioane RON.

11

(12)  Textul original în limba română, disponibil online la http://www.cdep.ro/pls/legis/legis_pck.htp_act?ida=70059 ca «versiune propusă spre aprobare» are următorul conținut: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței.» Legea, împreună cu OUG nr. 45/2006, au fost ulterior anulate prin OUG nr. 163/2008.

12

(13)  Garanția de stat de 80 % aferentă sumei de 424 de milioane EUR face obiectul prezentei notificări. Garanția de 80 % acoperirea celorlalte 62 de milioane EUR va fi acordată în baza unui cadru temporar.

13

(14)  Câmpurile gri reprezintă previziuni.

14

(15)  Cifrele incluse în tabel sunt preluate din raportul Raiffeisen. Din cauza rotunjirilor, pot apărea ușoare diferențe.

15

(16)  Cifră negativă în anul precedent, procentajul de creștere nu este interpretabil.

16

(17)  «Earning before interest and taxes» – câștig înainte de plata dobânzilor și a impozitelor (venituri din exploatare – costuri de exploatare + alte venituri decât cele din exploatare).

17

(18)  «Earning before interest, taxes, depreciation and amortisation» – câștig înainte de plata dobânzilor, a impozitelor, înainte de depreciere și de amortizare.

18

(19)  Câștig înainte de plata impozitelor (profit net, dobândă EBT).

19

(20)  Corespunzător ratingului societății, care în prezent este CCC, urmând a fi redus ulterior în cazul în care ratingul societății se îmbunătățește.

20

(21)  Această operațiune, în valoare de 62 de milioane EUR, ar fi finanțată printr-un împrumut comercial garantat în proporție de 80 % de către EximBank, în baza unui cadru temporar aprobat de autoritățile române. Această garanție de stat nu face obiectul notificării din 17 iulie 2009.

21

(22)  Cauza C-303/88, Italia/Comisia (Lanerossi), Rec. 1991, p. I-1433, punctul 20; cauza T-358/94, Air France/Comisia, Rec. 1996, p. II-2109, punctul 70 și cauza T-296/97, Alitalia/Comisia, Rec. 2000, p. II-3871, punctul 80.

22

(23)  Cauzele conexate T-228/99 și T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale și Land Nordrhein-Westfalen/Comisia Rec. 2003, p. II-435, punctul 207.

23

(24)  Cauzele conexate T-228/99 și T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale și Land Nordrhein-Westfalen/Comisia Rec. 2003 p. II-435, punctul 314.

24

(25)  Cauza T-152/99, Hamsa, Rec. 2002, p. II-3049, punctul 126. A se vedea și cauza C-305/89, Italia/Comisia, Rec. 1991, p. I-1603, punctul 20, cauzele conexate C-278/92 – C-280/92, Spania/Comisia, Rec. 1994, p. I-4103, punctele 20-25, cauzele conexate T-126/96 și T-127/96, BFM și EFIM/Comisia, Rec. 1998, p. II-3437, punctul 79 și cauza T-296/97 Alitalia/Comisia, Rec. 2000, p. II-3871, punctul 96.

25

(26)  Cauza T-152/99, Hamsa, Rec. 2002, p. II-3049, punctul 168.

26

(27)  Trebuie remarcat faptul că autoritățile române nu contestă că celelalte elemente din definiția ajutorului de stat în afară de «avantaj», respectiv utilizarea resurselor de stat, selectivitatea și denaturarea concurenței și a schimburilor intracomunitare, sunt îndeplinite.

27

(28)  JO C 155, 20.6.2008, p. 10.

28

(29)  Punctul 3.2 din comunicarea privind garanțiile.

29

(30)  A se vedea, de exemplu, cauza T-152/99 Hamsa, la care s-a făcut referire mai sus.

30

(31)  Spre deosebire de tendința negativă care s-a accelerat rapid în ultimii cinci ani, din Tabelul 5 reiese faptul că cifrele EBITDA și EBT s-ar transforma rapid din negative în pozitive. De asemenea, atât EBIT, cât și EBITDA ar fi mai ridicate ca oricând în ultimii 5 ani, respectiv înainte de revocarea conversiei creanței în acțiuni și de declinul economic, într-un moment în care se afirmă că societatea se afla într-o situație bună, iar mediul de afaceri era unul sănătos.

31

(32)  Potrivit raportului Raiffeisen, costul total al fondurilor împrumutate cu garanții de stat se va situa la aproximativ 12 %, cu condiția ca prețul garanției să fie 3,8 %, ceea ce ar avea ca rezultat o plată efectivă a garanției în valoare de aproximativ 92,2 milioane EUR în perioada 2009-2019. Cu toate acestea, în notificarea transmisă, autoritățile române propun un comision mult mai mare, respectiv un procent inițial de 6,5 % p.a. pentru garanția de stat în valoare de 339,2 milioane EUR. Având în vedre amploarea împrumutului total, diferența dintre procentul presupus de 3,8 % și cel efectiv de 6,5 % ar avea un impact semnificativ asupra dobânzii percepute și asupra profitului net/fluxului de capital net al societății.

32

(33)  Oltchim a fost cotată la Bursa de Valori București. http://www.bvb.ro/ListedCompanies/SecurityDetail.aspx?s=OLT&t=2

33

Trebuie remarcat că societatea nu a plătit dividende din 2000, adică nici în anii în care conversia inițială era în vigoare și se presupunea că societatea nu se afla în dificultate.

(34)  De exemplu: investiție în 1994 (modernizarea instalației de electroliză cu membrană cu schimbare de ioni), Petrodesign SA București a previzionat o perioadă de rambursare de 6 ani și 8 luni, doar 77,25 % din sumă s-a rambursat până la 30 iunie 2008; pentru un alt proiect (modernizarea instalației de OXO-alcooli), Petrodesign SA București a previzionat, de asemenea, o perioadă de rambursare de 6 ani și 8 luni, doar 43,32 % s-au rambursat până la 30 iunie 2008; pentru o altă investiție realizată în 2004 (instalația de anhidridă ftalică dioftalat), IPROCHIM București a previzionat o perioadă de rambursare de 4 ani și 11 luni. Doar 45,61 % s-au recuperat până la 30 iunie 2008.

34

(35)  JO C 54, 4.3.2006, p. 13.

35

(36)  Liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate, JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

36

(37)  Comunicarea Comisiei – Cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice, JO C 83, 7.4.2009, p. 1.

37

(38)  JO C 73, 30.3.2007, p. 17.

38

(39)  Ajutor de stat N 286/09 – România, schemă de ajutor temporar pentru acordarea de ajutor sub forma unor garanții, Decizia Comisiei din 5 iunie 2009, nu este încă disponibilă.

39

---

| 29.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 321/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 321/36

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5734 – LGE/Unitymedia)

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 321/12

| 1. | Komisija je 10. decembra 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Liberty Global Europe N.V. („LGE“, Nizozemska), ki pripada podjetju Liberty Global Inc. („LGI“, ZDA), z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Unitymedia GmbH („Unitymedia“, Nemčija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 10. decembra 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Liberty Global Europe N.V. („LGE“, Nizozemska), ki pripada podjetju Liberty Global Inc. („LGI“, ZDA), z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Unitymedia GmbH („Unitymedia“, Nemčija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za LGE: operater kabelskih omrežij v devetih državah članicah EU, prek hčerinskega podjetja pa dejaven tudi na področju produkcije televizijskih vsebin, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za LGE: operater kabelskih omrežij v devetih državah članicah EU, prek hčerinskega podjetja pa dejaven tudi na področju produkcije televizijskih vsebin,

| — | za Unitymedia: operater regionalnega širokopasovnega kabelskega omrežja v nemških zveznih deželah Severno Porenje-Vestfalija in Hessen. |
| --- | --- |

—

za Unitymedia: operater regionalnega širokopasovnega kabelskega omrežja v nemških zveznih deželah Severno Porenje-Vestfalija in Hessen.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301 ali 22967244) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5734 – LGE/Unitymedia na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301 ali 22967244) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5734 – LGE/Unitymedia na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 29.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 321/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 321/37

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5726 – Deutsche Bank/SAL.Oppenheim)

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 321/13

| 1. | Komisija je 16. decembra 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Deutsche Bank AG pridobi izključni nadzor nad celotnim podjetjem Sal. Oppenheim jr & Cie. S.C.A. v smislu člena 3(1)(b) Uredbe. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 16. decembra 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Deutsche Bank AG pridobi izključni nadzor nad celotnim podjetjem Sal. Oppenheim jr & Cie. S.C.A. v smislu člena 3(1)(b) Uredbe.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Deutsche Bank AG: storitve depozitnih transakcij, dajanja posojil in skrbništva, opravljanje plačilnega prometa, zasebno bančništvo, upravljanje premoženja, izdajanje vrednostnih papirjev za zasebnike, podjetja in institucije, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Deutsche Bank AG: storitve depozitnih transakcij, dajanja posojil in skrbništva, opravljanje plačilnega prometa, zasebno bančništvo, upravljanje premoženja, izdajanje vrednostnih papirjev za zasebnike, podjetja in institucije,

| — | za Sal. Oppenheim: storitve depozitnih transakcij in dajanja posojil, zasebno bančništvo, upravljanje portfeljev, investicijsko bančništvo, depozitne in skrbniške storitve ter financiranje izvoza za zasebnike, podjetja in institucije. |
| --- | --- |

—

za Sal. Oppenheim: storitve depozitnih transakcij in dajanja posojil, zasebno bančništvo, upravljanje portfeljev, investicijsko bančništvo, depozitne in skrbniške storitve ter financiranje izvoza za zasebnike, podjetja in institucije.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301 ali 22967244) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5726 – Deutsche Bank/SAL.Oppenheim na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301 ali 22967244) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5726 – Deutsche Bank/SAL.Oppenheim na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

DRUGI AKTI

Komisija

| 29.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 321/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 321/38

---

Objava vloge za priznanje tradicionalnega izraza, kot določa člen 33 Uredbe Komisije (ES) št. 607/2009 (1)

2009/C 321/14

V skladu s členom 33 Uredbe Komisije (ES) št. 607/2009 se vloga za priznanje tradicionalnega izraza objavi v seriji C Uradnega lista Evropske unije, s čimer se tretje osebe obvestijo o obstoju takšne vloge in se jim da možnost morebitnega ugovora priznanju in zaščiti tradicionalnega izraza, za katerega je bil vložena vloga.

OBJAVA VLOGE ZA PRIZNANJE TRADICIONALNEGA IZRAZA V SKLADU S ČLENOM 33 UREDBE KOMISIJE (ES) št. 607/2009

| Datum prejema | 30.11.2009 |
| --- | --- |
| Število strani | 1 |
| Jezik vloge | angleščina |
| Evidenčna številka | TDT/CZ/N0003 |

Datum prejema

30.11.2009

Število strani

1

Jezik vloge

angleščina

Evidenčna številka

TDT/CZ/N0003

Vložnik:

| Pristojni organ države članice | : | CZ-Ministry of Agriculture |
| --- | --- | --- |
| Simona Hrabetova |
| Plant Commodities Dept. |
| Unit for Wine |
| Tesnov 17 |
| 117 05 Prague 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tel. +420 22 812354 |
| Faks +420 221812367 |
| simona.hrabetova@mze.cz |

Pristojni organ države članice

:

CZ-Ministry of Agriculture

Simona Hrabetova

Plant Commodities Dept.

Unit for Wine

Tesnov 17

117 05 Prague 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel. +420 22 812354

Faks +420 221812367

simona.hrabetova@mze.cz

Poimenovanje: CLARET

tradicionalni izraz v skladu s členom 118u(1)(b) Uredbe (ES) št. 1234/2007

Jezik:

| — | člen 31(1)(b) Uredbe Komisije (ES) št. 607/2009 |
| --- | --- |

—

člen 31(1)(b) Uredbe Komisije (ES) št. 607/2009

Seznam zadevnih zaščitenih označb porekla ali zaščitenih geografskih označb:

| — | vse češke zaščitene označbe porekla so navedene v registru |
| --- | --- |

—

vse češke zaščitene označbe porekla so navedene v registru

Kategorije proizvodov vinske trte:

| — | vino (Priloga XIb Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007) |
| --- | --- |

—

vino (Priloga XIb Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007)

Opredelitev:

| — | vino, proizvedeno iz črnega grozdja s fermentacijo brez puščanja na tropu |
| --- | --- |

—

vino, proizvedeno iz črnega grozdja s fermentacijo brez puščanja na tropu

---

(1)  UL L 193, 24.7.2009, str. 60.

---

| 29.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 321/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 321/40

---

Objava vloge za priznanje tradicionalnega izraza, kot določa člen 33 Uredbe Komisije (ES) št. 607/2009 (1)

2009/C 321/15

V skladu s členom 33 Uredbe Komisije (ES) št. 607/2009 se vloga za priznanje tradicionalnega izraza objavi v seriji C Uradnega lista Evropske unije, s čimer se tretje osebe obvestijo o obstoju takšne vloge in se jim da možnost morebitnega ugovora priznanju in zaščiti tradicionalnega izraza, za katerega je bil vložena vloga.

OBJAVA VLOGE ZA PRIZNANJE TRADICIONALNEGA IZRAZA V SKLADU S ČLENOM 33 UREDBE KOMISIJE (ES) št. 607/2009

| Datum prejema | 30.11.2009 |
| --- | --- |
| Število strani | 1 |
| Jezik vloge | angleščina |
| Evidenčna številka | TDT/CZ/N0002 |

Datum prejema

30.11.2009

Število strani

1

Jezik vloge

angleščina

Evidenčna številka

TDT/CZ/N0002

Vložnik:

| Pristojni organ države članice | : | CZ-Ministry of Agriculture |
| --- | --- | --- |
| Simona Hrabetova |
| Plant Commodities Dept. |
| Unit for Wine |
| Tesnov 17 |
| 117 05 Prague 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tel. +420 221812354 |
| Faks +420 221812367 |
| simona.hrabetova@mze.cz |

Pristojni organ države članice

:

CZ-Ministry of Agriculture

Simona Hrabetova

Plant Commodities Dept.

Unit for Wine

Tesnov 17

117 05 Prague 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel. +420 221812354

Faks +420 221812367

simona.hrabetova@mze.cz

Poimenovanje: SUR LIE

tradicionalni izraz v skladu s členom 118u(1)(b) Uredbe (ES) št. 1234/2007

Jezik:

| — | člen 31(1)(b) Uredbe Komisije (ES) št. 607/2009 |
| --- | --- |

—

člen 31(1)(b) Uredbe Komisije (ES) št. 607/2009

Seznam zadevnih zaščitenih označb porekla ali zaščitenih geografskih označb:

| — | vse češke zaščitene označbe porekla so navedene v registru |
| --- | --- |

—

vse češke zaščitene označbe porekla so navedene v registru

Kategorije proizvodov vinske trte:

| — | vino (Priloga XIb Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007) |
| --- | --- |

—

vino (Priloga XIb Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007)

Opredelitev:

| — | vino se je med proizvodnjo pustilo na usedlini najmanj šest mesecev |
| --- | --- |

—

vino se je med proizvodnjo pustilo na usedlini najmanj šest mesecev

---

(1)  UL L 193, 24.7.2009, str. 60.

---