# Az Európai Unió C 16E/2010

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.CE2010.016.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 16E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 53. évfolyam2010. január 22. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.CE2010.016.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 16E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

53. évfolyam2010. január 22.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2008. november 18., kedd |
| 2010/C 016E/01 | Fogyasztóvédelem: a fogyasztók képzésének és tudatosságának javítása a hitelekkel és a pénzügyi szolgáltatásokkal kapcsolatbanAz Európai Parlament 2008. november 18-i állásfoglalása a fogyasztók védelméről: a fogyasztók képzésének javítása és tudatosságuk növelése a hitelekkel kapcsolatban (2007/2288(INI)) | 1 |
| 2010/C 016E/02 | A fogyasztói piacok eredménytáblájaAz Európai Parlament 2008. november 18-i állásfoglalása a fogyasztói piacok eredménytáblájáról (2008/2057(INI)) | 5 |
| 2010/C 016E/03 | A tíz éves GMU-ról: a gazdasági és monetáris unió első tíz évérőlAz Európai Parlament 2008. november 18-i állásfoglalása a tíz éves GMU-ról: a gazdasági és monetáris unió első tíz évéről és jövőbeni kihívásairól (2008/2156(INI)) | 8 |
| 2010/C 016E/04 | A férfiak és nők egyenlő díjazása elvének alkalmazásaAz Európai Parlament 2008. november 18-i állásfoglalása a Bizottság részére a férfiak és a nők egyenlő díjazása elvének alkalmazására vonatkozó ajánlásokról (2008/2012(INI)) | 21 |
| MELLÉKLETA KÉRT JAVASLAT TARTALMÁRA VONATKOZÓ RÉSZLETES AJÁNLÁSOK | 24 |
| 2010/C 016E/05 | A fosszilis tüzelőanyagokból történő fenntartható villamosenergia-termelés rövid időn belüli demonstrációjának támogatásárólAz Európai Parlament 2008. november 18-i állásfoglalása a fosszilis tüzelőanyagokból történő fenntartható villamosenergia-termelés rövid időn belüli demonstrációjának támogatásáról (2008/2140(INI)) | 28 |
| | 2008. november 20., csütörtök |
| 2010/C 016E/06 | Az európai ombudsman az 1487/2005/GG számú panasz ügyében az Európai Unió Tanácsához intézett ajánlástervezetet követően készített különjelentéseAz Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása az európai ombudsman által az 1487/2005/GG számú panasz ügyében az Európai Unió Tanácsához intézett ajánlástervezetet követően készített különjelentésről (2008/2072(INI)) | 33 |
| 2010/C 016E/07 | Társadalombiztosítási rendszerek és nyugdíjakAz Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása a társadalombiztosítási rendszerek és a nyugdíjak jövőjéről: ezek finanszírozása és az individualizációs tendencia (2007/2290(INI)) | 35 |
| 2010/C 016E/08 | Az EU és az utasnyilvántartási adatokAz Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása az utasnyilvántartási adatok (PNR) bűnüldözési célú felhasználásáról szóló tanácsi kerethatározatra irányuló javaslatról | 44 |
| 2010/C 016E/09 | A tagállamok kifizetéseihez nyújtott pénzügyi támogatásAz Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatást nyújtó mechanizmus létrehozásáról | 49 |
| 2010/C 016E/10 | Az Európai Uniónak a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén kialakult, romló helyzetre adott válaszaAz Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása az Európai Uniónak a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén kialakult, romló helyzetre adott válaszáról | 51 |
| 2010/C 016E/11 | Az európai űrpolitikaAz Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása az európai űrpolitikáról: Európa és a világűr | 57 |
| 2010/C 016E/12 | Kazettás bombákAz Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása a kazettás bombákról | 61 |
| 2010/C 016E/13 | HIV/AIDS: korai diagnózis és gondozásAz Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása a HIV/AIDS-ről: korai diagnózis és gondozás | 62 |
| 2010/C 016E/14 | A méhészeti ágazat helyzeteAz Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása a méhészeti ágazat helyzetéről | 65 |
| 2010/C 016E/15 | A tagállamokban végzett környezetvédelmi ellenőrzésekAz Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása a tagállamokban végzett környezetvédelmi ellenőrzések minimumkövetelményeinek megállapításáról szóló 2001/331/EK ajánlás felülvizsgálatáról | 67 |
| 2010/C 016E/16 | SzomáliaAz Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása Szomáliáról | 68 |
| 2010/C 016E/17 | Halálbüntetés NigériábanAz Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása a halálbüntetésről Nigériában | 71 |
| 2010/C 016E/18 | Az al-Kurd család ügyeAz Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása az al-Kurd család ügyéről | 73 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2008. november 18., kedd

2010/C 016E/01

Fogyasztóvédelem: a fogyasztók képzésének és tudatosságának javítása a hitelekkel és a pénzügyi szolgáltatásokkal kapcsolatbanAz Európai Parlament 2008. november 18-i állásfoglalása a fogyasztók védelméről: a fogyasztók képzésének javítása és tudatosságuk növelése a hitelekkel kapcsolatban (2007/2288(INI))

1

2010/C 016E/02

A fogyasztói piacok eredménytáblájaAz Európai Parlament 2008. november 18-i állásfoglalása a fogyasztói piacok eredménytáblájáról (2008/2057(INI))

5

2010/C 016E/03

A tíz éves GMU-ról: a gazdasági és monetáris unió első tíz évérőlAz Európai Parlament 2008. november 18-i állásfoglalása a tíz éves GMU-ról: a gazdasági és monetáris unió első tíz évéről és jövőbeni kihívásairól (2008/2156(INI))

8

2010/C 016E/04

A férfiak és nők egyenlő díjazása elvének alkalmazásaAz Európai Parlament 2008. november 18-i állásfoglalása a Bizottság részére a férfiak és a nők egyenlő díjazása elvének alkalmazására vonatkozó ajánlásokról (2008/2012(INI))

21

MELLÉKLETA KÉRT JAVASLAT TARTALMÁRA VONATKOZÓ RÉSZLETES AJÁNLÁSOK

24

2010/C 016E/05

A fosszilis tüzelőanyagokból történő fenntartható villamosenergia-termelés rövid időn belüli demonstrációjának támogatásárólAz Európai Parlament 2008. november 18-i állásfoglalása a fosszilis tüzelőanyagokból történő fenntartható villamosenergia-termelés rövid időn belüli demonstrációjának támogatásáról (2008/2140(INI))

28

2008. november 20., csütörtök

2010/C 016E/06

Az európai ombudsman az 1487/2005/GG számú panasz ügyében az Európai Unió Tanácsához intézett ajánlástervezetet követően készített különjelentéseAz Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása az európai ombudsman által az 1487/2005/GG számú panasz ügyében az Európai Unió Tanácsához intézett ajánlástervezetet követően készített különjelentésről (2008/2072(INI))

33

2010/C 016E/07

Társadalombiztosítási rendszerek és nyugdíjakAz Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása a társadalombiztosítási rendszerek és a nyugdíjak jövőjéről: ezek finanszírozása és az individualizációs tendencia (2007/2290(INI))

35

2010/C 016E/08

Az EU és az utasnyilvántartási adatokAz Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása az utasnyilvántartási adatok (PNR) bűnüldözési célú felhasználásáról szóló tanácsi kerethatározatra irányuló javaslatról

44

2010/C 016E/09

A tagállamok kifizetéseihez nyújtott pénzügyi támogatásAz Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatást nyújtó mechanizmus létrehozásáról

49

2010/C 016E/10

Az Európai Uniónak a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén kialakult, romló helyzetre adott válaszaAz Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása az Európai Uniónak a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén kialakult, romló helyzetre adott válaszáról

51

2010/C 016E/11

Az európai űrpolitikaAz Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása az európai űrpolitikáról: Európa és a világűr

57

2010/C 016E/12

Kazettás bombákAz Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása a kazettás bombákról

61

2010/C 016E/13

HIV/AIDS: korai diagnózis és gondozásAz Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása a HIV/AIDS-ről: korai diagnózis és gondozás

62

2010/C 016E/14

A méhészeti ágazat helyzeteAz Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása a méhészeti ágazat helyzetéről

65

2010/C 016E/15

A tagállamokban végzett környezetvédelmi ellenőrzésekAz Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása a tagállamokban végzett környezetvédelmi ellenőrzések minimumkövetelményeinek megállapításáról szóló 2001/331/EK ajánlás felülvizsgálatáról

67

2010/C 016E/16

SzomáliaAz Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása Szomáliáról

68

2010/C 016E/17

Halálbüntetés NigériábanAz Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása a halálbüntetésről Nigériában

71

2010/C 016E/18

Az al-Kurd család ügyeAz Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása az al-Kurd család ügyéről

73

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2008. november 18., kedd |
| 2010/C 016E/19 | Frank Vanhecke mentelmi jogának felfüggesztéseAz Európai Parlament 2008. november 18-i határozata a Frank Vanhecke mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2008/2092(IMM)) | 76 |
| 2010/C 016E/20 | Massimo D'Alema mentelmi jogának felfüggesztése iránti kérelemAz Európai Parlament 2008. november 18-i határozata a Massimo D’Alema mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2008/2298(IMM)) | 77 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2008. november 18., kedd

2010/C 016E/19

Frank Vanhecke mentelmi jogának felfüggesztéseAz Európai Parlament 2008. november 18-i határozata a Frank Vanhecke mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2008/2092(IMM))

76

2010/C 016E/20

Massimo D'Alema mentelmi jogának felfüggesztése iránti kérelemAz Európai Parlament 2008. november 18-i határozata a Massimo D’Alema mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2008/2298(IMM))

77

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Európai Parlament |
| | 2008. november 18., kedd |
| 2010/C 016E/21 | Az EK és Kazahsztán közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv *Az Európai Parlament 2008. november 18-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv elfogadásáról szóló tanácsi és bizottsági határozatra irányuló javaslatról (COM(2007)0105 – C6-0328/2008 – 2007/0039(CNS)) | 78 |
| 2010/C 016E/22 | Közös vállalkozás az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítása érdekében *Az Európai Parlament 2008. november 18-i jogalkotási állásfoglalása az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítása érdekében közös vállalkozás alapításáról szóló 219/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0483 – C6-0305/2008 – 2008/0159(CNS)) | 79 |
| 2010/C 016E/23 | A motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok előírt azonosítási jelzései (kodifikált változat) ***IAz Európai Parlament 2008. november 18-i jogalkotási állásfoglalása a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok előírt azonosítási jelzéseiről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2008)0318 – C6-0205/2008 – 2008/0099(COD)) | 79 |
| 2010/C 016E/24 | Társasági jog az egyszemélyes korlátolt felelősségű társaságok vonatkozásában (kodifikált változat) ***IAz Európai Parlament 2008. november 18-i jogalkotási állásfoglalása a társasági jog területén az egyszemélyes korlátolt felelősségű társaságokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2008)0344 – C6-0217/2008 – 2008/0109(COD)) | 80 |
| 2010/C 016E/25 | A kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok vezetőülése (kodifikált változat) ***IAz Európai Parlament 2008. november 18-i jogalkotási állásfoglalása a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok vezetőüléséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2008)0351 – C6-0243/2008 – 2008/0115(COD)) | 81 |
| 2010/C 016E/26 | A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap (kodifikált változat) *Az Európai Parlament 2008. november 18-i jogalkotási állásfoglalása a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2008)0365 – C6-0273/2008 – 2008/0117(CNS)) | 82 |
| 2010/C 016E/27 | A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról és a bírósági határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló egyezmény ***Az Európai Parlament 2008. november 18-i jogalkotási állásfoglalása a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló egyezmény megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (9196/2008 – C6-0215/2008 – 2008/0048(AVC)) | 82 |
| 2010/C 016E/28 | A nemzeti és regionális számlák európai rendszere a Közösségben ***IAz Európai Parlament 2008. november 18-i jogalkotási állásfoglalása a Közösségben a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló 2223/96/EK tanácsi rendeletnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról – (COM(2007)0776 – C6-0452/2007 – 2007/0272(COD)) | 83 |
| 2010/C 016E/29 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap mobilizálásaAz Európai Parlament 2008. november 18-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0609 – C6-0345/2008 – 2008/2286(ACI)) | 84 |
| MELLÉKLETAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA AZ EURÓPAI GLOBALIZÁCIÓS ALKALMAZKODÁSI ALAPNAK AZ EURÓPAI PARLAMENT, A TANÁCS ÉS A BIZOTTSÁG KÖZÖTTI, A KÖLTSÉGVETÉSI FEGYELEMRŐL ÉS A PÉNZGAZDÁLKODÁS HATÉKONYSÁGÁRÓL ÉS EREDMÉNYESSÉGÉRŐL SZÓLÓ, 2006. MÁJUS 17-I INTÉZMÉNYKÖZI MEGÁLLAPODÁS 28. PONTJÁVAL ÖSSZHANGBAN TÖRTÉNŐ FELHASZNÁLÁSÁRÓL | 85 |
| 2010/C 016E/30 | A jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezések *Az Európai Parlament 2008. november 18-i jogalkotási állásfoglalása a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0078 – C6-0099/2008 – 2008/0051(CNS)) | 86 |
| 2010/C 016E/31 | Program az iskolai gyümölcsfogyasztás érdekében *Az Európai Parlament 2008. november 18-i jogalkotási állásfoglalása a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendeletnek és a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló 1234/2007/EK rendeletnek (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) az iskolagyümölcs-program létrehozása érdekében történő módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0442–C6-0315/2008 – 2008/0146(CNS)) | 103 |
| | 2008. november 19., szerda |
| 2010/C 016E/32 | A közegészségre és a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó közösségi statisztikák ***IIAz Európai Parlament 2008. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a közegészségre és a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó közösségi statisztikáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (9815/3/2008 – C6-0343/2008 – 2007/0020(COD)) | 111 |
| 2010/C 016E/33 | Meghatározott formájú társaságok közzétételi és fordítási kötelezettségei ***IAz Európai Parlament 2008. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a 68/151/EGK és a 89/666/EGK tanácsi irányelvek egyes meghatározott jogi formájú társaságok közzétételi és fordítási kötelezettségei tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0194 – C6-0171/2008 – 2008/0083(COD)) | 112 |
| P6_TC1-COD(2008)0083Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. november 19-én került elfogadásra a 68/151/EGK, 77/91/EGK és a 89/666/EGK tanácsi irányelvnek egyes meghatározott jogi formájú társaságok közzétételi és fordítási kötelezettségei tekintetében történő módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 112 |
| 2010/C 016E/34 | Európai statisztika ***IAz Európai Parlament 2008. november 19-i jogalkotási állásfoglalása az európai statisztikáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0625 – C6-0346/2007 – 2007/0220(COD)) | 116 |
| P6_TC1-COD(2007)0220Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. november 19-án került elfogadásra az európai statisztikáról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 117 |
| 2010/C 016E/35 | A mezőgazdasági termelők részére a KAP keretében meghatározott támogatási rendszerek *Az Európai Parlament 2008. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0306 – C6-0240/2008 – 2008/0103(CNS)) | 117 |
| 2010/C 016E/36 | A közös agrárpolitika módosítása *Az Európai Parlament 2008. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a közös agrárpolitika módosítása céljából a 320/2006/EK, az 1234/2007/EK, a 3/2008/EK és a(z) [...]/2008/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0306 – C6-0241/2008 – 2008/0104(CNS)) | 173 |
| 2010/C 016E/37 | Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatás *Az Európai Parlament 2008. november 19-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0306 – C6-0242/2008 – 2008/0105(CNS)) | 189 |
| 2010/C 016E/38 | A vidékfejlesztésre vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatások (2007–2013) *Az Európai Parlament 2008. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a vidékfejlesztésre vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatásokról (2007–2013 közötti programozási időszak) szóló 2006/144/EK határozat módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0306 – C6-0239/2008 – 2008/0106(CNS)) | 199 |
| | 2008. november 20., csütörtök |
| 2010/C 016E/39 | Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet módosítása ***IAz Európai Parlament 2008 november 20-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendeletet módosító európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2006)0244 – C6-0228/2006 – 2006/0084(COD)) | 201 |
| P6_TC1-COD(2006)0084Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. november 20-án került elfogadásra az Európai Csalás elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet módosításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 201 |
| 2010/C 016E/40 | A 8/2008. számú költségvetés-módosítási tervezeteAz Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre vonatkozó, 8/2008. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (15765/2008 – C6-0426/2008 – 2008/2287(BUD)) | 223 |
| 2010/C 016E/41 | Harmadik országbeli állampolgárok magas szintű képzettséget igénylő munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételei *Az Európai Parlament 2008. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a harmadik országbeli állampolgárok magas szintű képzettséget igénylő munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételeiről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2007)0637 – C6-0011/2007 – 2007/0228(CNS)) | 224 |
| 2010/C 016E/42 | A tartózkodási és munkavállalási engedélyre irányuló egységes kérelmekkel kapcsolatos eljárás *Az Európai Parlament 2008. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a harmadik országok állampolgárainak valamely tagállam területén való tartózkodására és munkavállalására vonatkozó összevont engedélyre irányuló összevont kérelmezési eljárásról, valamint a harmadik országokból származó, a tagállamok területén legálisan tartózkodó munkavállalók közös jogairól szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról, (COM(2007)0638 – C6-0470/2007 – 2007/0229(CNS)) | 240 |
| 2010/C 016E/43 | Az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet módosítása *Az Európai Parlament 2008. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló 1234/2007/EK rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) módosításáról (COM(2008)0489 – C6-0314/2008 – 2008/0156(CNS)) | 251 |
| 2010/C 016E/44 | Középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus eszköz a tagállamok fizetési mérlegéhez *Az Európai Parlament 2008. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus eszköz létrehozásáról szóló 332/2002/EK rendelet módosításáról (COM(2008)0717 – C6-0389/2008 – 2008/0208(CNS)) | 252 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2008. november 18., kedd

2010/C 016E/21

Az EK és Kazahsztán közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv *Az Európai Parlament 2008. november 18-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv elfogadásáról szóló tanácsi és bizottsági határozatra irányuló javaslatról (COM(2007)0105 – C6-0328/2008 – 2007/0039(CNS))

78

2010/C 016E/22

Közös vállalkozás az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítása érdekében *Az Európai Parlament 2008. november 18-i jogalkotási állásfoglalása az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítása érdekében közös vállalkozás alapításáról szóló 219/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0483 – C6-0305/2008 – 2008/0159(CNS))

79

2010/C 016E/23

A motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok előírt azonosítási jelzései (kodifikált változat) ***IAz Európai Parlament 2008. november 18-i jogalkotási állásfoglalása a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok előírt azonosítási jelzéseiről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2008)0318 – C6-0205/2008 – 2008/0099(COD))

79

2010/C 016E/24

Társasági jog az egyszemélyes korlátolt felelősségű társaságok vonatkozásában (kodifikált változat) ***IAz Európai Parlament 2008. november 18-i jogalkotási állásfoglalása a társasági jog területén az egyszemélyes korlátolt felelősségű társaságokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2008)0344 – C6-0217/2008 – 2008/0109(COD))

80

2010/C 016E/25

A kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok vezetőülése (kodifikált változat) ***IAz Európai Parlament 2008. november 18-i jogalkotási állásfoglalása a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok vezetőüléséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2008)0351 – C6-0243/2008 – 2008/0115(COD))

81

2010/C 016E/26

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap (kodifikált változat) *Az Európai Parlament 2008. november 18-i jogalkotási állásfoglalása a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2008)0365 – C6-0273/2008 – 2008/0117(CNS))

82

2010/C 016E/27

A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról és a bírósági határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló egyezmény ***Az Európai Parlament 2008. november 18-i jogalkotási állásfoglalása a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló egyezmény megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (9196/2008 – C6-0215/2008 – 2008/0048(AVC))

82

2010/C 016E/28

A nemzeti és regionális számlák európai rendszere a Közösségben ***IAz Európai Parlament 2008. november 18-i jogalkotási állásfoglalása a Közösségben a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló 2223/96/EK tanácsi rendeletnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról – (COM(2007)0776 – C6-0452/2007 – 2007/0272(COD))

83

2010/C 016E/29

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap mobilizálásaAz Európai Parlament 2008. november 18-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0609 – C6-0345/2008 – 2008/2286(ACI))

84

MELLÉKLETAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA AZ EURÓPAI GLOBALIZÁCIÓS ALKALMAZKODÁSI ALAPNAK AZ EURÓPAI PARLAMENT, A TANÁCS ÉS A BIZOTTSÁG KÖZÖTTI, A KÖLTSÉGVETÉSI FEGYELEMRŐL ÉS A PÉNZGAZDÁLKODÁS HATÉKONYSÁGÁRÓL ÉS EREDMÉNYESSÉGÉRŐL SZÓLÓ, 2006. MÁJUS 17-I INTÉZMÉNYKÖZI MEGÁLLAPODÁS 28. PONTJÁVAL ÖSSZHANGBAN TÖRTÉNŐ FELHASZNÁLÁSÁRÓL

85

2010/C 016E/30

A jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezések *Az Európai Parlament 2008. november 18-i jogalkotási állásfoglalása a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0078 – C6-0099/2008 – 2008/0051(CNS))

86

2010/C 016E/31

Program az iskolai gyümölcsfogyasztás érdekében *Az Európai Parlament 2008. november 18-i jogalkotási állásfoglalása a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendeletnek és a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló 1234/2007/EK rendeletnek (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) az iskolagyümölcs-program létrehozása érdekében történő módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0442–C6-0315/2008 – 2008/0146(CNS))

103

2008. november 19., szerda

2010/C 016E/32

A közegészségre és a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó közösségi statisztikák ***IIAz Európai Parlament 2008. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a közegészségre és a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó közösségi statisztikáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (9815/3/2008 – C6-0343/2008 – 2007/0020(COD))

111

2010/C 016E/33

Meghatározott formájú társaságok közzétételi és fordítási kötelezettségei ***IAz Európai Parlament 2008. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a 68/151/EGK és a 89/666/EGK tanácsi irányelvek egyes meghatározott jogi formájú társaságok közzétételi és fordítási kötelezettségei tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0194 – C6-0171/2008 – 2008/0083(COD))

112

P6_TC1-COD(2008)0083Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. november 19-én került elfogadásra a 68/151/EGK, 77/91/EGK és a 89/666/EGK tanácsi irányelvnek egyes meghatározott jogi formájú társaságok közzétételi és fordítási kötelezettségei tekintetében történő módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

112

2010/C 016E/34

Európai statisztika ***IAz Európai Parlament 2008. november 19-i jogalkotási állásfoglalása az európai statisztikáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0625 – C6-0346/2007 – 2007/0220(COD))

116

P6_TC1-COD(2007)0220Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. november 19-án került elfogadásra az európai statisztikáról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

117

2010/C 016E/35

A mezőgazdasági termelők részére a KAP keretében meghatározott támogatási rendszerek *Az Európai Parlament 2008. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0306 – C6-0240/2008 – 2008/0103(CNS))

117

2010/C 016E/36

A közös agrárpolitika módosítása *Az Európai Parlament 2008. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a közös agrárpolitika módosítása céljából a 320/2006/EK, az 1234/2007/EK, a 3/2008/EK és a(z) [...]/2008/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0306 – C6-0241/2008 – 2008/0104(CNS))

173

2010/C 016E/37

Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatás *Az Európai Parlament 2008. november 19-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0306 – C6-0242/2008 – 2008/0105(CNS))

189

2010/C 016E/38

A vidékfejlesztésre vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatások (2007–2013) *Az Európai Parlament 2008. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a vidékfejlesztésre vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatásokról (2007–2013 közötti programozási időszak) szóló 2006/144/EK határozat módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0306 – C6-0239/2008 – 2008/0106(CNS))

199

2008. november 20., csütörtök

2010/C 016E/39

Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet módosítása ***IAz Európai Parlament 2008 november 20-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendeletet módosító európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2006)0244 – C6-0228/2006 – 2006/0084(COD))

201

P6_TC1-COD(2006)0084Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. november 20-án került elfogadásra az Európai Csalás elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet módosításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

201

2010/C 016E/40

A 8/2008. számú költségvetés-módosítási tervezeteAz Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre vonatkozó, 8/2008. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (15765/2008 – C6-0426/2008 – 2008/2287(BUD))

223

2010/C 016E/41

Harmadik országbeli állampolgárok magas szintű képzettséget igénylő munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételei *Az Európai Parlament 2008. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a harmadik országbeli állampolgárok magas szintű képzettséget igénylő munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételeiről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2007)0637 – C6-0011/2007 – 2007/0228(CNS))

224

2010/C 016E/42

A tartózkodási és munkavállalási engedélyre irányuló egységes kérelmekkel kapcsolatos eljárás *Az Európai Parlament 2008. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a harmadik országok állampolgárainak valamely tagállam területén való tartózkodására és munkavállalására vonatkozó összevont engedélyre irányuló összevont kérelmezési eljárásról, valamint a harmadik országokból származó, a tagállamok területén legálisan tartózkodó munkavállalók közös jogairól szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról, (COM(2007)0638 – C6-0470/2007 – 2007/0229(CNS))

240

2010/C 016E/43

Az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet módosítása *Az Európai Parlament 2008. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló 1234/2007/EK rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) módosításáról (COM(2008)0489 – C6-0314/2008 – 2008/0156(CNS))

251

2010/C 016E/44

Középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus eszköz a tagállamok fizetési mérlegéhez *Az Európai Parlament 2008. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus eszköz létrehozásáról szóló 332/2002/EK rendelet módosításáról (COM(2008)0717 – C6-0389/2008 – 2008/0208(CNS))

252

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2008. november 18., kedd

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/1

---

Fogyasztóvédelem: a fogyasztók képzésének és tudatosságának javítása a hitelekkel és a pénzügyi szolgáltatásokkal kapcsolatban

P6_TA(2008)0539

Az Európai Parlament 2008. november 18-i állásfoglalása a fogyasztók védelméről: a fogyasztók képzésének javítása és tudatosságuk növelése a hitelekkel kapcsolatban (2007/2288(INI))

(2010/C 16 E/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a pénzügyi képzésről szóló, 2007. december 18-i bizottsági közleményre (COM(2007)0808), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi képzésről szóló, 2007. december 18-i bizottsági közleményre (COM(2007)0808),

| — | tekintettel az egységes piaci lakossági pénzügyi szolgáltatásokról szóló bizottsági zöld könyvre (COM(2007)0226), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes piaci lakossági pénzügyi szolgáltatásokról szóló bizottsági zöld könyvre (COM(2007)0226),

| — | tekintettel a fogyasztói hitelmegállapodásokról és a 87/102/EGK tanácsi irányelv (1) hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából a 2008. január 16-án, második olvasatban elfogadott álláspontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztói hitelmegállapodásokról és a 87/102/EGK tanácsi irányelv (1) hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából a 2008. január 16-án, második olvasatban elfogadott álláspontjára,

| — | tekintettel „a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szakpolitikáról (2005–2010) – fehér könyv” című, 2007. július 11-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szakpolitikáról (2005–2010) – fehér könyv” című, 2007. július 11-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A6-0393/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A6-0393/2008),

| A. | mivel egyrészről a pénzügyi piacok gyorsan fejlődnek, igen dinamikussá és egyre bonyolultabbá váltak, és másrészről a társadalmi változások és az életmódban bekövetkezett változások szükségessé tették a magán pénzügyek hatékony és eredményes kezelését, valamint a magán pénzügyek rendszeres kiigazítását, hogy azok igazodjanak az új munkahelyi és családi körülményekhez; |
| --- | --- |

A.

mivel egyrészről a pénzügyi piacok gyorsan fejlődnek, igen dinamikussá és egyre bonyolultabbá váltak, és másrészről a társadalmi változások és az életmódban bekövetkezett változások szükségessé tették a magán pénzügyek hatékony és eredményes kezelését, valamint a magán pénzügyek rendszeres kiigazítását, hogy azok igazodjanak az új munkahelyi és családi körülményekhez;

| B. | mivel a fogyasztók pénzügyi jártasságának növelését a politikai döntéshozóknak tagállami és európai szinten egyaránt prioritásnak kell tekinteniük, nemcsak az egyénre vonatkozó előnyeik, hanem a társadalommal és a gazdasággal kapcsolatos előnyeik miatt is, mint amilyen például az adósságprobléma mértékének csökkentése, a megtakarítások növelése, a verseny növelése, a biztosítási termékek megfelelő kihasználása és a nyugdíjba vonulás hátterének megfelelő biztosítása; |
| --- | --- |

B.

mivel a fogyasztók pénzügyi jártasságának növelését a politikai döntéshozóknak tagállami és európai szinten egyaránt prioritásnak kell tekinteniük, nemcsak az egyénre vonatkozó előnyeik, hanem a társadalommal és a gazdasággal kapcsolatos előnyeik miatt is, mint amilyen például az adósságprobléma mértékének csökkentése, a megtakarítások növelése, a verseny növelése, a biztosítási termékek megfelelő kihasználása és a nyugdíjba vonulás hátterének megfelelő biztosítása;

| C. | mivel a tanulmányok rámutatnak, hogy a fogyasztók hajlamosak túlbecsülni a pénzügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos ismereteiket, és tájékoztatni kell őket arról, hogy pénzügyi téren nem olyan jártasak, mint azt gondolják, és ennek következményeiről; |
| --- | --- |

C.

mivel a tanulmányok rámutatnak, hogy a fogyasztók hajlamosak túlbecsülni a pénzügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos ismereteiket, és tájékoztatni kell őket arról, hogy pénzügyi téren nem olyan jártasak, mint azt gondolják, és ennek következményeiről;

| D. | mivel a kiváló minőségű, célzott és adott esetben a lehető legnagyobb mértékben személyre szabott pénzügyi képzési programok hozzájárulhatnak a pénzügyi jártasság növeléséhez, lehetővé téve, hogy a fogyasztók tájékozott döntéseket hozzanak, és ezáltal ahhoz, a pénzügyi piacok hatékonyan működjenek; |
| --- | --- |

D.

mivel a kiváló minőségű, célzott és adott esetben a lehető legnagyobb mértékben személyre szabott pénzügyi képzési programok hozzájárulhatnak a pénzügyi jártasság növeléséhez, lehetővé téve, hogy a fogyasztók tájékozott döntéseket hozzanak, és ezáltal ahhoz, a pénzügyi piacok hatékonyan működjenek;

| E. | mivel a határokon átnyúló pénzügyi szolgáltatások fontossága egyre nő, és a Bizottságnak uniós szintű kezdeményezéseket kell indítania a pénzügyi képzésre vonatkozóan a határokon átnyúló, és amikor szükséges összehasonlító információk előmozdítására; |
| --- | --- |

E.

mivel a határokon átnyúló pénzügyi szolgáltatások fontossága egyre nő, és a Bizottságnak uniós szintű kezdeményezéseket kell indítania a pénzügyi képzésre vonatkozóan a határokon átnyúló, és amikor szükséges összehasonlító információk előmozdítására;

| F. | mivel különös figyelmet kell fordítani a kiszolgáltatott fogyasztók, valamint azon fiatal fogyasztók képzési igényeire, akik egész életük gazdasági kilátásait befolyásoló döntésekkel néznek szembe; |
| --- | --- |

F.

mivel különös figyelmet kell fordítani a kiszolgáltatott fogyasztók, valamint azon fiatal fogyasztók képzési igényeire, akik egész életük gazdasági kilátásait befolyásoló döntésekkel néznek szembe;

| G. | mivel a kutatások szerint azok, akik életük igen korai szakaszában elsajátítják a személyes pénzügyek alapvető vonatkozásait, nagyobb pénzügyi jártassággal bírnak; mivel a pénzügyi képzés szorosan kapcsolódik az alapvető ismeretek (matematika és olvasás) oktatásához; |
| --- | --- |

G.

mivel a kutatások szerint azok, akik életük igen korai szakaszában elsajátítják a személyes pénzügyek alapvető vonatkozásait, nagyobb pénzügyi jártassággal bírnak; mivel a pénzügyi képzés szorosan kapcsolódik az alapvető ismeretek (matematika és olvasás) oktatásához;

1.   üdvözli a Bizottság kezdeményezését a fogyasztók pénzügyi képzése terén, különösen a pénzügyi képzéssel foglalkozó szakértői csoport közelmúltbeli létrehozását, valamint azt a szándékát, hogy online adatbázist tegyen közzé az EU pénzügyi képzési rendszereiről és kutatásáról; véleménye szerint a szakértői csoportnak világos feladatokkal és hatáskörökkel kell rendelkeznie; azt javasolja, hogy kérjék fel e szakértői csoportot különösen arra, hogy vizsgálja meg az EU pénzügyi képzésének és határokon átnyúló pénzügyi szolgáltatásainak hozzáadott értékét és legjobb gyakorlatait;

2.   hangsúlyozza, hogy a fogyasztók pénzügyi és hitelkérdésekkel kapcsolatos képzése és tudatosságuk fokozásának célja, hogy tisztábban lássák a gazdasági és pénzügyi realitásokat, és így jobban megértsék a gazdasági kötelezettségvállalásokat, illetve elkerülhető legyen a szükségtelen kockázat, a túlzott eladósodás és a pénzügyi kirekesztődés; úgy véli, hogy a képzéseknek és a tájékoztató tevékenységeknek lehetővé kell tenniük a fogyasztók számára a nekik ajánlott vagy általuk fontolóra vett pénzügyi termékek független, saját belátásuk szerint történő megközelítését;

3.   megállapítja, hogy a másodlagos jelzálogpiaci válság nem csupán a kölcsönfelvevők nem megfelelő tájékozottságának veszélyeit példázza, hanem azt is, hogy az ilyen információk megértésének és ismeretének hiánya miatt a fogyasztók nem fogják fel kellőképpen fizetésképtelenségük és túlzott eladósodásuk kockázatát;

4.   hangsúlyozza, hogy a tudatos, képzett fogyasztóknak köszönhetően előmozdítható a verseny, a minőség és az innováció a banki és a pénzügyi szolgáltató ágazatban, és emlékeztet arra, hogy a képzett és magabiztos befektetők további likviditást biztosíthatnak a tőkepiacok számára a befektetések és a növekedés tekintetében;

5.   hangsúlyozza annak fontosságát, hogy megállapítsák a tagállamok pénzügyi jártasságának szintjét és a hozzáadott értéket, amelyet az EU tud nyújtani, valamint meghatározzák a társadalom konkrét célcsoportjainak képzési szükségleteit, egy sor kritérium – például az életkor, a jövedelem és a végzettség szintje – alapján;

6.   elismeri a magánkezdeményezések, a pénzügyi szolgáltató ipar és a fogyasztói szervezetek szerepét mind közösségi, mind nemzeti szinten a pénzügyi képzés célcsoportjai egyedi igényeinek meghatározásában, a meglevő képzési rendszerek gyenge pontjainak és hiányosságainak jelzésében és a fogyasztók pénzügyi tájékoztatásában, köztük a pénzügyi tervezést szolgáló, internetalapú eszközökön, a médián és képzési kampányokon keresztül;

7.   véleménye szerint a pénzügyi képzési programok eredményesebbek, ha azokat a meghatározott célcsoportok igényeihez igazítják és – adott esetben – személyre szabják; ezenkívül azon a véleményen van, hogy minden pénzügyi képzési programnak javítania kell az egyének pénzügyi lehetőségeinek tudatos és reális kezelését; meg kell fontolni azon programok kifejlesztését, amelyek javítják a felnőttek pénzügyi képességeit;

8.   felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve dolgozzon ki uniós szintű, képzési programokat a személyes pénzügyek területén, közös szabályok és elvek alapján, amelyeket az összes tagállam igényeihez lehet igazítani, és azok mindegyikében alkalmazhatók;

9.   hangsúlyozza, hogy a pénzügyi képzés kiegészítheti, de nem helyettesítheti a pénzügyi szolgáltatásokról szóló jogszabályokban és a pénzügyi intézmények szabályozásában szereplő, koherens fogyasztóvédelmi rendelkezéseket és szigorú felügyeletet;

10.   elismeri a magánszféra, és különösen a pénzügyi intézmények fontos szerepét a fogyasztók pénzügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos tájékoztatása terén; hangsúlyozza azonban, hogy a pénzügyi képzést tisztességes, pártatlan és átlátható módon kell nyújtani annak érdekében, hogy a fogyasztók érdekeit szolgálja, és világosan meg kell különböztetni a kereskedelmi tanácsadástól vagy reklámozástól; e cél elérése érdekében ösztönzi a pénzügyi intézményeket, hogy munkatársaik számára dolgozzanak ki magatartási kódexeket;

11.   elismeri, hogy a fogyasztók tájékozott pénzügyi döntések meghozatalához szükséges ismeretekkel történő ellátása és a fogyasztók információval való túlterhelése közötti, kényes egyensúly megteremtésére van szükség; a minőséget a mennyiség elé helyező, például jó minőségű, hozzáférhető, konkrét és könnyen megérthető információkat részesíti előnyben, amelyek célja, hogy növeljék a fogyasztók tájékozott és felelős döntések meghozatalával kapcsolatos képességét;

12.   úgy véli, hogy különösen a pénzügyi termékek hirdetéseiben szükséges a hatékony, egyértelmű és érthető tájékoztatás, és hogy a pénzintézetek a szerződés megkötése előtt megfelelő tájékoztatást biztosítsanak, továbbá hogy szigorúan alkalmazzák a pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3), valamint a fogyasztói hitelmegállapodásokról szóló, 2008. április 23-i 2008/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) előírásait; felhívja a Bizottságot, hogy következetes módon tegyen egyedi jogalkotási javaslatokat egy harmonizált fogyasztói tájékoztatási és védelmi rendszerre elsősorban a jelzáloghitelek keretében (ideértve egy harmonizált, egyszerű és összehasonlítható egységes európai tájékoztatót is, amely az éves százalékos díjmutatóra stb. vonatkozó jelzéseket tartalmaz);

13.   azt ajánlja, hogy a pénzügyi képzési rendszerek a fontos élettervezési szempontokra, például az alapvető megtakarításra, adósságra, biztosításra és nyugdíjakra összpontosítsanak;

14.   kéri a Bizottságot, hogy folytassa az érdekelt felek közötti párbeszéd előmozdítására irányuló erőfeszítéseit;

15.   javasolja a 17 02 02. költségvetési tétel növelését, amely a pénzügyi képzés és a pénzügyi ismeretek fontosságával kapcsolatos fogyasztói tudatosság növelését célzó, uniós szintű pénzügyi tevékenységek finanszírozását célozza; kéri a Bizottságot, hogy országos és regionális konferenciák, szemináriumok, média- és figyelemfelkeltő kampányok, illetve határokon átnyúló részvétellel zajló oktatási programok szervezésének támogatása révén járuljon hozzá a tudatosság uniós szintű növeléséhez, különösen a lakossági pénzügyi szolgáltatások és a háztartások hitel/adósságkezelésének területén;

16.   felhívja a Bizottságot, hogy fejlessze tovább és korszerűsítse a Dolceta online eszközt, és ezt a szolgáltatást valamennyi hivatalos nyelven biztosítsa; azt javasolja, hogy a Bizottság szerepeltessen a Dolceta weboldalán hivatkozást a meglevő regionális és nemzeti pénzügyi képzési rendszerekből általa létrehozni kívánt online adatbázisra; javasolja, hogy a Dolceta weboldalán szerepeljenek linkek, amelyek országonkénti lebontásban a pénzügyi képzés területén működő köz- és magánszervek weboldalaihoz irányítanak;

17.   kéri a Bizottságot, hogy a pénzügyi képzés elérhetőségének és minőségének mutatóit vegye fel a fogyasztói piacok eredménytáblájára;

18.   felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre tájékoztató kampányokat annak érdekében, hogy növelje a fogyasztók tudatosságát a pénzügyi szolgáltatások nyújtása terén az uniós jogszabályok értelmében őket megillető jogokkal kapcsolatban;

19.   hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak a Bizottság támogatásával rendszeres felméréseket kell végezniük a lakosság pénzügyi jártassága jelenlegi szintjének meghatározására a tagállamok különböző társadalmi és lakossági csoportjaival együttműködve annak érdekében, hogy meg lehessen határozni az elsőbbséget élvező fellépési területeket, ily módon biztosítva a lakosságot segítő pénzügyi képzési programok megfelelő, pontos és hatékony végrehajtását;

20.   ösztönzi a tagállamokat, hogy a megfelelő intézmények által kifejlesztett pénzügyi képzést tegye az alapfokú és középfokú iskolák általános tananyagának részévé, amelynek célja a mindennapi életben szükséges készségek fejlesztése, és e tárgyban szervezzenek szisztematikus képzést a tanárok számára;

21.   hangsúlyozza egy folyamatos és kétirányú képzési folyamat szükségességét mindkét fél, azaz a pénzügyi tanácsadók és a fogyasztók számára annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a pénzügyi szolgáltatási ágazat legújabb fejleményeinek megfelelő pontos információk megszerzését;

22.   véleménye szerint a különböző oktatási szervezetek közötti, egymás segítő hatásokat nem használják ki elegendő mértékben; arra kéri ezért a tagállamokat, hogy hozzanak létre pénzügyi képzési hálózatot, amelyben a köz- és a magánszféra egyaránt részt vesz, és ösztönözzék az együttműködést és a párbeszédet valamennyi szereplő között;

23.   ösztönzi a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet a nyugdíjasok, illetve a szakmai pályájuk végén álló azon személyek képzési igényeire, akiket a pénzügyi életből való kizárás kockázata veszélyeztet, illetve a szakmai pályájuk kezdetén álló fiatalokra, akik első jövedelmük megfelelő felhasználását érintő kihívással néznek szembe;

24.   felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak létre a gazdasággal és pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó képzési programokat a szociális munkások számára, mivel ők állnak kapcsolatban a szegénység és/vagy a túlzott eladósodás kockázatának kitett személyekkel;

25.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0011.

(2)  HL C 175. E, 2008.7.10., 392. o.

(3)  HL L 145., 2004.4.30., 1. o.

(4)  HL L 133., 2008.5.22., 66. o.

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/5

---

A fogyasztói piacok eredménytáblája

P6_TA(2008)0540

Az Európai Parlament 2008. november 18-i állásfoglalása a fogyasztói piacok eredménytáblájáról (2008/2057(INI))

(2010/C 16 E/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak „Az egységes piac fogyasztói eredményeinek monitorozása: a fogyasztói piacok eredménytáblája” című, 2008. január 29-i közleményére (COM(2008)0031), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „Az egységes piac fogyasztói eredményeinek monitorozása: a fogyasztói piacok eredménytáblája” című, 2008. január 29-i közleményére (COM(2008)0031),

| — | tekintettel a belső piaci eredménytábla 2008. február 14-i 16a. számú kiadására (SEC(2008)0076), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piaci eredménytábla 2008. február 14-i 16a. számú kiadására (SEC(2008)0076),

| — | tekintettel a fogyasztóvédelmi vívmányok felülvizsgálatáról szóló zöld könyvvel kapcsolatos 2007. szeptember 6-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztóvédelmi vívmányok felülvizsgálatáról szóló zöld könyvvel kapcsolatos 2007. szeptember 6-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a közösségi fogyasztóügyi politikai stratégiáról (2007–2013) szóló 2008. május 20-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közösségi fogyasztóügyi politikai stratégiáról (2007–2013) szóló 2008. május 20-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel 2008. szeptember 23-i állásfoglalására a belső piaci eredménytábláról (3): |
| --- | --- |

—

tekintettel 2008. szeptember 23-i állásfoglalására a belső piaci eredménytábláról (3):

| — | tekintettel a Bizottság 2007. november 20-i, Egységes piac a 21. századi Európa számára című közleményére (COM(2007)0724), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2007. november 20-i, Egységes piac a 21. századi Európa számára című közleményére (COM(2007)0724),

| — | tekintettel az „Egységes piac a 21. századi Európa számára” című közleményt kísérő, „Általános érdekű szolgáltatások, beleértve az általános érdekű szociális szolgáltatásokat: új európai kötelezettségvállalás” című, 2007. november 20-i bizottsági közleményre (COM(2007)0725), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egységes piac a 21. századi Európa számára” című közleményt kísérő, „Általános érdekű szolgáltatások, beleértve az általános érdekű szociális szolgáltatásokat: új európai kötelezettségvállalás” című, 2007. november 20-i bizottsági közleményre (COM(2007)0725),

| — | tekintettel az „Egységes piac a 21. századi Európa számára” című bizottsági közleményt kísérő, „Az árupiac- és ágazatmonitoringra vonatkozó új módszertan végrehajtása: Az első ágazati szűrés eredményei” című bizottsági munkadokumentumra (SEC(2007)1517), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egységes piac a 21. századi Európa számára” című bizottsági közleményt kísérő, „Az árupiac- és ágazatmonitoringra vonatkozó új módszertan végrehajtása: Az első ágazati szűrés eredményei” című bizottsági munkadokumentumra (SEC(2007)1517),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A6-0392/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A6-0392/2008),

| A. | mivel üdvözli a fogyasztói piacok eredménytáblájának („az eredménytábla”) közzétételét, amelynek célja, hogy az egységes piac fokozottabban reagáljon a polgárok elvárásaira és aggodalmaira; |
| --- | --- |

A.

mivel üdvözli a fogyasztói piacok eredménytáblájának („az eredménytábla”) közzétételét, amelynek célja, hogy az egységes piac fokozottabban reagáljon a polgárok elvárásaira és aggodalmaira;

| B. | mivel a fogyasztói piacok versenyképes és hatékony működése kulcsfontosságú a polgárok belső piacba vetett bizalmának biztosításához; |
| --- | --- |

B.

mivel a fogyasztói piacok versenyképes és hatékony működése kulcsfontosságú a polgárok belső piacba vetett bizalmának biztosításához;

| C. | mivel az eredménytáblát a monitorozás más eszközeivel kell kiegészíteni; |
| --- | --- |

C.

mivel az eredménytáblát a monitorozás más eszközeivel kell kiegészíteni;

| D. | mivel az eredménytábla mutatói arra szolgálnak, hogy elősegítsék a részletesen tanulmányozni kívánt ágazatok azonosítását; |
| --- | --- |

D.

mivel az eredménytábla mutatói arra szolgálnak, hogy elősegítsék a részletesen tanulmányozni kívánt ágazatok azonosítását;

| E. | mivel az eredménytáblának ösztönöznie kell a fogyasztóvédelmi politikai kérdésekről szóló vitát; |
| --- | --- |

E.

mivel az eredménytáblának ösztönöznie kell a fogyasztóvédelmi politikai kérdésekről szóló vitát;

| F. | mivel a nemzeti fogyasztóvédelmi és versenyhatóságoktól származó tanulmányok és elemzések fontosak lehetnek az eredménytábla továbbfejlesztése szempontjából; |
| --- | --- |

F.

mivel a nemzeti fogyasztóvédelmi és versenyhatóságoktól származó tanulmányok és elemzések fontosak lehetnek az eredménytábla továbbfejlesztése szempontjából;

Bevezetés

1.   hangsúlyozza annak fontosságát, hogy lehetővé tegyék a polgárok számára a belső piac előnyeinek teljes kihasználását, és az eredménytáblát fontos eszköznek tekinti e cél érdekében;

2.   üdvözli az eredménytábla öt fő mutatóját: a panaszokról, az árszintről, az elégedettségről, a szolgáltatóváltásról és a biztonságról;

3.   hangsúlyozza, hogy az eredménytábla igen fiatal kezdeményezés, ezért tovább kell fejleszteni, teljesebb adatokkal, pontosabb statisztikákkal és a különféle mutatókon alapuló további elemzésekkel;

4.   hangsúlyozza, hogy miután elérték az eredménytábla öt fő mutatójának kielégítő fejlettségi szintjét, új mutatókat kell kidolgozni, hogy a belső piac jobban megfeleljen a polgárok elvárásainak és aggodalmainak;

5.   felkéri a Bizottságot, hogy a (3) és a (4) bekezdésben említett célok megvalósításához biztosítson megfelelő finanszírozást és személyzetet;

6.   arra ösztönzi a Bizottságot, hogy szolgálatain belül biztosítson egységes és összehangolt megközelítést a munka megduplázódásának és az egymásnak ellentmondó adatelemzések elkerülése végett;

7.   felhívja a Bizottságot arra, hogy a jövőbeni eredménytáblákban szerepeltessen egy könnyen áttekinthető összefoglalást, valamint világos következtetéseket és ajánlásokat is, az Európai Unió valamennyi hivatalos nyelvére lefordítva;

A mutatók kidolgozása

8.   arra az álláspontra helyezkedik, hogy az eredménytábla célirányossága érdekében a mutatók teljes számának határt kellene szabni;

9.   arra az álláspontra helyezkedik, hogy a fogyasztói elégedettség megismeréséhez elengedhetetlenül fontos egy panaszokkal kapcsolatos mutató; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat arra, hogy törekedjenek a tagállamokban és közösségi szinten működő illetékes hatóságoknál és fogyasztói segítségnyújtási szolgálatoknál használatos panaszosztályozási rendszerek harmonizálására, és hozzák létre a fogyasztói panaszok európai szintű adatbázisát; felhívja a tagállamokat, hogy ismertessék meg a fogyasztókkal a panaszrendszereket és javítsák a panaszok kezelését, hogy a gazdasági szereplők több és jobb szolgáltatást kínálhassanak;

10.   felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki mutatókat a határokon átnyúló bírósági eljárásokról és a fogyasztók által elszenvedett károkra bírósági vagy peren kívüli jogorvoslat útján, valamint a meglévő nemzeti jogorvoslati mechanizmusokon keresztül nyert ellentételezésről;

11.   arra az álláspontra helyezkedik, hogy az eredménytáblába fel lehetne venni a fogyasztók ismereteire, készségeire és életkorára vonatkozó mutatókat (például a képzettségi szintet, a számítógépes ismereteket és az idegennyelvtudást); hangsúlyozza azonban a fogyasztói felmérésekből eredő „puha” adatok és az egyéb forrásokon alapuló „kemény” adatok közötti egyensúly megtalálásának fontosságát;

12.   elismeri, hogy a pontos és megfelelő ármutatók kidolgozása rendkívül összetett kérdés, mivel az árszintek közötti különbségeknek számtalan oka lehet, és puszta létezésük nem a piac hibájának bizonyítéka; úgy véli azonban, hogy az eredménytáblának tartalmaznia kell ármutatókat, mivel a fogyasztók számára az egyik legfőbb szempontot az árak jelentik, és az ármutatók a vita ösztönzése és annak biztosítása érdekében is fontosak, hogy a média figyelmét a piacok működési hiányosságaira irányítsák; felhívja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe mind a tagállamok makroökonómiai környezetét, mind pedig a fogyasztók vásárlóerejét és az adózás előtti árakat;

13.   üdvözli a kifinomultabb ármutatók kidolgozására irányuló erőfeszítéseket, ugyanakkor más, a piacok tényleges működésére vonatkozó mutatók használatára szólít fel a konkrét politikai ajánlások megtétele előtt;

14.   emlékeztet arra, hogy az etikai és környezetvédelmi szempontok a fogyasztók számára egyre fontosabbak; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy az ilyen szempontokra vonatkozó információk elérhetőségét felmérjék a különböző piacokon;

Az információs háttér fejlesztése

15.   hangsúlyozza a tagállamok statisztikai hivatalai, az Eurostat és a Bizottság más szolgálatai közötti szoros együttműködés fontosságát a számadatok minőségének és teljességének biztosítása terén; felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket az ilyen együttműködés megkönnyítésére;

16.   emlékeztet arra, hogy a nemzeti fogyasztóvédelmi és versenyhatóságok gyakran esettanulmányokat végeznek, vagy birtokában vannak más, a különböző piacok működéséről szóló bizonyítékoknak, ezért felhívja a Bizottságot, hogy az eredménytábla továbbfejlesztésekor támaszkodjon a nemzeti szinten elérhető információkra és aktívan konzultáljon a nemzeti szakértőkkel;

17.   bátorítja a tagállamokat, hogy vizsgálják meg egy külön fogyasztóvédelmi ombudsmani hivatal felállításának előnyeit; megjegyzi, hogy egyes tagállamok több ágazatban létrehoztak fogyasztóvédelmi ombudsmani hivatalt, melynek feladata, hogy segítsen a fogyasztóknak a gazdasági szereplőkkel szembeni fellépésben;

18.   felhívja a Bizottságot – a tagállamokkal együttműködésben – annak biztosítására, hogy az európai fogyasztóvédelmi információs központok több forráshoz jussanak és megfelelő személyzettel működhessenek, hogy egyrészt hatékonyan tudják rendezni az egyre növekvő számú, határokon átnyúló fogyasztói panaszt, másrészt hogy lerövidíthessék az ilyen panaszok kezeléséhez szükséges időt;

A tudatosság fokozása

19.   felhívja a Bizottságot és a tagállamokat az eredménytábla ismertségének növelésére, többek között annak biztosítása révén, hogy a megfelelő honlapokon keresztül könnyen hozzáférhető és látható legyen, valamint az eredménytábla média-, állami hatóságok és fogyasztói szervezetek általi ismertségére irányuló erőfeszítéseik fokozására;

A belső piaci eredménytáblához fűződő viszony

20.   úgy véli, hogy a belső piaci eredménytábla és a fogyasztói piacok eredménytáblája egyaránt azt a célt szolgálja, hogy a polgárok és a fogyasztók érdekében elősegítse egy jobb belső piac kialakulását;

21.   üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy jobb kommunikációt biztosítson a belső piacról, és úgy véli, hogy a két eredménytábla fontos lépést jelent ebben az irányban;

22.   hangsúlyozza, hogy bár a két eredménytábla kölcsönösen kapcsolódik egymáshoz, és fontos egységes fejlődésük támogatása, célközönségük emellett eltérő, ezért el kell különülniük, és eltérő mutatókészlettel kell rendelkezniük;

23.   úgy véli, hogy az alkalmazott mutatók, valamint a két eredménytábla közötti kapcsolat felülvizsgálatát rendszeresen el kell végezni annak érdekében, hogy hozzáigazítsák őket a belső piac fejleményeihez;

*

- *

24.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 187. E, 2008.7.24., 231. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0211.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0421.

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/8

---

A tíz éves GMU-ról: a gazdasági és monetáris unió első tíz évéről

P6_TA(2008)0543

Az Európai Parlament 2008. november 18-i állásfoglalása a tíz éves GMU-ról: a gazdasági és monetáris unió első tíz évéről és jövőbeni kihívásairól (2008/2156(INI))

(2010/C 16 E/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak „A tíz éves GMU: a gazdasági és monetáris unió első tíz évének sikerei és kihívásai” című, 2008. május 7-i közleményére (COM(2008)0238)(a 10 éves GMU-ról szóló közlemény), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „A tíz éves GMU: a gazdasági és monetáris unió első tíz évének sikerei és kihívásai” című, 2008. május 7-i közleményére (COM(2008)0238)(a 10 éves GMU-ról szóló közlemény),

| — | tekintettel a Bizottságnak az „Államháztartások a gazdasági és monetáris unióban – 2008” című, 2008. június 24-i közleményére (COM(2008)0387), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az „Államháztartások a gazdasági és monetáris unióban – 2008” című, 2008. június 24-i közleményére (COM(2008)0387),

| — | tekintettel a Bizottság „A pénzügyi válságtól a fellendülésig: európai cselekvési keret” című 2008. október 29-i közleményére (COM(2008)0706), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A pénzügyi válságtól a fellendülésig: európai cselekvési keret” című 2008. október 29-i közleményére (COM(2008)0706),

| — | tekintettel a Bizottságnak a 2008-as őszről szóló, 2008. november 3-i gazdasági előrejelzésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a 2008-as őszről szóló, 2008. november 3-i gazdasági előrejelzésére,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2008. október 15–16-i ülésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2008. október 15–16-i ülésére,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2008. október 15–16-i üléséről szóló 2008. október 22-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2008. október 15–16-i üléséről szóló 2008. október 22-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a kormányok által a bankok közötti hitelekre nyújtott garanciákról szóló, 2008. október 12-én tartott rendkívüli eurócsoport csúcstalálkozóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kormányok által a bankok közötti hitelekre nyújtott garanciákról szóló, 2008. október 12-én tartott rendkívüli eurócsoport csúcstalálkozóra,

| — | tekintettel a Tanács 2008. november 4-i ülésének következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2008. november 4-i ülésének következtetéseire,

| — | tekintettel az állam- és kormányfők 2008. november 7-i nem hivatalos találkozójának eredményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az állam- és kormányfők 2008. november 7-i nem hivatalos találkozójának eredményére,

| — | tekintettel az euróövezetről szóló 2006. évi éves beszámolóra vonatkozó 2006. november 14-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az euróövezetről szóló 2006. évi éves beszámolóra vonatkozó 2006. november 14-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az euróövezetről szóló 2007. évi éves beszámolóra vonatkozó 2007. július 12-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az euróövezetről szóló 2007. évi éves beszámolóra vonatkozó 2007. július 12-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel „A 2008. évi tavaszi Európai Tanácshoz való hozzájárulásról a lisszaboni stratégia kapcsán” című, 2008. február 20-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2008. évi tavaszi Európai Tanácshoz való hozzájárulásról a lisszaboni stratégia kapcsán” című, 2008. február 20-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az európai érdekről szóló, „Siker a globalizáció korában” című 2007. november 15-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai érdekről szóló, „Siker a globalizáció korában” című 2007. november 15-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a 2007. február 15-i állásfoglalására az európai gazdaság helyzetéről: előkészítő jelentés a 2007-re vonatkozó átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások tárgyában (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007. február 15-i állásfoglalására az európai gazdaság helyzetéről: előkészítő jelentés a 2007-re vonatkozó átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások tárgyában (6),

| — | tekintettel az „Államháztartások a GMU-ban – 2004” című közleményről szóló, 2005. február 22-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Államháztartások a GMU-ban – 2004” című közleményről szóló, 2005. február 22-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az „Államháztartás a GMU-ban – 2006” című közleményről szóló, 2007. április 26-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Államháztartás a GMU-ban – 2006” című közleményről szóló, 2007. április 26-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az EKB 2007. évi éves jelentésére vonatkozó 2008. július 9-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EKB 2007. évi éves jelentésére vonatkozó 2008. július 9-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az euróövezet kibővítéséről szóló, 2006. június 1-jei állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az euróövezet kibővítéséről szóló, 2006. június 1-jei állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a Parlamenttel az euróövezet bővítése témájában folytatott konzultáció módszerének javításáról szóló 2007. június 20-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlamenttel az euróövezet bővítése témájában folytatott konzultáció módszerének javításáról szóló 2007. június 20-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 122. cikkének (2) bekezdésével összhangban a közös valuta Szlovákia általi, 2009. január 1-jén történő bevezetéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló 2008. június 17-i jogalkotási álláspontjára (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 122. cikkének (2) bekezdésével összhangban a közös valuta Szlovákia általi, 2009. január 1-jén történő bevezetéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló 2008. június 17-i jogalkotási álláspontjára (12),

| — | tekintettel a Nemzetközi Valutaalap stratégiai felülvizsgálatáról szóló 2006. március 14-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Valutaalap stratégiai felülvizsgálatáról szóló 2006. március 14-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel az euróra és a Gazdasági és Monetáris Unióra vonatkozó információs és kommunikációs stratégia megvalósításáról szóló 2005. július 5-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az euróra és a Gazdasági és Monetáris Unióra vonatkozó információs és kommunikációs stratégia megvalósításáról szóló 2005. július 5-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel a Bizottság részére a fedezeti alapok és magántőke-befektetések témájában ajánlásokat megfogalmazó, 2008. szeptember 23-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság részére a fedezeti alapok és magántőke-befektetések témájában ajánlásokat megfogalmazó, 2008. szeptember 23-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel az Európai Tanácsnak a GMU III. fázisában a gazdaságpolitikai koordinációról és az EK-Szerződés 109. és 109b. cikkéről szóló 1997. december 13-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanácsnak a GMU III. fázisában a gazdaságpolitikai koordinációról és az EK-Szerződés 109. és 109b. cikkéről szóló 1997. december 13-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel a Tanácsnak (ECOFIN) a tavaszi Európai Tanács következtetéseihez tett 2008. február 12-i hozzájárulására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak (ECOFIN) a tavaszi Európai Tanács következtetéseihez tett 2008. február 12-i hozzájárulására,

| — | tekintettel a Tanács a gazdaság lelassulására adandó koordinált uniós válaszról szóló 2008. október 7-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács a gazdaság lelassulására adandó koordinált uniós válaszról szóló 2008. október 7-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Unió pénzügyi felügyeleti hatóságai, központi bankjai és pénzügyminisztériumai közötti 2008. június 1-jei, a határokon átnyúló pénzügyi stabilitásról szóló együttműködési egyetértési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió pénzügyi felügyeleti hatóságai, központi bankjai és pénzügyminisztériumai közötti 2008. június 1-jei, a határokon átnyúló pénzügyi stabilitásról szóló együttműködési egyetértési megállapodásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A6-0420/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A6-0420/2008),

| A. | mivel 1999. január 1-jén 11 tagállam – Belgium, Németország, Írország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Ausztria, Portugália és Finnország – fogadta el az Európai Unió közös valutáját; |
| --- | --- |

A.

mivel 1999. január 1-jén 11 tagállam – Belgium, Németország, Írország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Ausztria, Portugália és Finnország – fogadta el az Európai Unió közös valutáját;

| B. | mivel az euróövezethez a létrehozása óta négy további tagállam csatlakozott: Görögország 2001-ben, Szlovénia 2007-ben, Ciprus és Málta pedig 2008-ban; |
| --- | --- |

B.

mivel az euróövezethez a létrehozása óta négy további tagállam csatlakozott: Görögország 2001-ben, Szlovénia 2007-ben, Ciprus és Málta pedig 2008-ban;

| C. | mivel az euróövezet tovább fog bővülni, mert a legtöbb – jelenleg az euróövezeten kívül lévő – tagállam arra készül, hogy egy jövőbeni időpontban csatlakozni fog, és mivel Szlovákia 2009. január 1-jén csatlakozik; |
| --- | --- |

C.

mivel az euróövezet tovább fog bővülni, mert a legtöbb – jelenleg az euróövezeten kívül lévő – tagállam arra készül, hogy egy jövőbeni időpontban csatlakozni fog, és mivel Szlovákia 2009. január 1-jén csatlakozik;

| D. | mivel a gazdasági és monetáris unió (GMU) sok szempontból sikeres, a közös valuta pedig erősíti a tagállamok gazdasági stabilitását különösen a jelenlegi pénzügyi válságra való tekintettel; |
| --- | --- |

D.

mivel a gazdasági és monetáris unió (GMU) sok szempontból sikeres, a közös valuta pedig erősíti a tagállamok gazdasági stabilitását különösen a jelenlegi pénzügyi válságra való tekintettel;

| E. | mivel az euróövezeti tagság az érintett tagállamok magas szintű kölcsönös gazdasági függőségét vonja maga után, és ezért nagyobb gazdaságpolitikai koordinációt és a globális gazdasági és pénzügyi irányításban való hatékony szerepvállalást tesz szükségessé a közös valutából származó haszon teljes mértékű kiaknázása és a jövőbeni kihívásoknak – például a természeti erőforrásokért folytatott fokozott verseny, a globális gazdasági egyensúlyhiányok, a feltörekvő piacok növekvő gazdasági jelentősége, az éghajlatváltozás és az európai népesség elöregedése – való megfelelés érdekében; |
| --- | --- |

E.

mivel az euróövezeti tagság az érintett tagállamok magas szintű kölcsönös gazdasági függőségét vonja maga után, és ezért nagyobb gazdaságpolitikai koordinációt és a globális gazdasági és pénzügyi irányításban való hatékony szerepvállalást tesz szükségessé a közös valutából származó haszon teljes mértékű kiaknázása és a jövőbeni kihívásoknak – például a természeti erőforrásokért folytatott fokozott verseny, a globális gazdasági egyensúlyhiányok, a feltörekvő piacok növekvő gazdasági jelentősége, az éghajlatváltozás és az európai népesség elöregedése – való megfelelés érdekében;

| F. | mivel az átlagos infláció az euróövezet első tíz évében nagyjából összhangban volt az EKB 2 %-hoz közeli, de azt meg nem haladó árstabilitási céljával; mivel az infláció a közelmúltban jóval meghaladta ezt a szintet a globális strukturális változások, különösen az energia- és élelmiszerárak növekedése, valamint az Egyesült Államok laza monetáris politikája, valamint számos EU-n kívüli központi bank lankadó figyelme miatt; |
| --- | --- |

F.

mivel az átlagos infláció az euróövezet első tíz évében nagyjából összhangban volt az EKB 2 %-hoz közeli, de azt meg nem haladó árstabilitási céljával; mivel az infláció a közelmúltban jóval meghaladta ezt a szintet a globális strukturális változások, különösen az energia- és élelmiszerárak növekedése, valamint az Egyesült Államok laza monetáris politikája, valamint számos EU-n kívüli központi bank lankadó figyelme miatt;

| G. | mivel a felemelkedő gazdaságok energia és nyersanyagok iránti gyorsan növekvő kereslete miatt a kínálat fokozatosan elérte kapacitáskorlátait; és mivel az áremelkedésre ható nyomást tovább súlyosbítja az a tény, hogy a nyersanyagokat egyre inkább tőkevagyonnak tartják, hiszen azok értékőrzésre is használhatók; |
| --- | --- |

G.

mivel a felemelkedő gazdaságok energia és nyersanyagok iránti gyorsan növekvő kereslete miatt a kínálat fokozatosan elérte kapacitáskorlátait; és mivel az áremelkedésre ható nyomást tovább súlyosbítja az a tény, hogy a nyersanyagokat egyre inkább tőkevagyonnak tartják, hiszen azok értékőrzésre is használhatók;

| H. | mivel az eurózóna nyitottsága üdvözlendő és mivel úgy véli, hogy az euró jelenlegi növekvő értéke adott esetben kedvezőtlen hatásokkal járhat, nevezetesen hatással lehet a kivitelre és ösztönzi a behozatalt a belső piacra, illetve kedvező hatásokkal is jár, mivel segít az uniós gazdaságnak szembenézni az olajárak drámai növekedésével és a jelenlegi pénzügyi válsággal; |
| --- | --- |

H.

mivel az eurózóna nyitottsága üdvözlendő és mivel úgy véli, hogy az euró jelenlegi növekvő értéke adott esetben kedvezőtlen hatásokkal járhat, nevezetesen hatással lehet a kivitelre és ösztönzi a behozatalt a belső piacra, illetve kedvező hatásokkal is jár, mivel segít az uniós gazdaságnak szembenézni az olajárak drámai növekedésével és a jelenlegi pénzügyi válsággal;

| I. | mivel a globális gazdasági környezet az euró első tíz évében kedvező volt a munkahelyteremtés számára, melynek következtében közel 16 millió munkahely keletkezett – tekintet nélkül a létrejött munkahelyek minőségére –, a munkanélküliségi ráta pedig az 1999-es 9 %-ról 2008-ban a becslések szerint 7,3 %-ra csökkent; |
| --- | --- |

I.

mivel a globális gazdasági környezet az euró első tíz évében kedvező volt a munkahelyteremtés számára, melynek következtében közel 16 millió munkahely keletkezett – tekintet nélkül a létrejött munkahelyek minőségére –, a munkanélküliségi ráta pedig az 1999-es 9 %-ról 2008-ban a becslések szerint 7,3 %-ra csökkent;

| J. | mivel az Európai Unióban gazdasági lassulás kezdődik, és a növekedési ráta a 2006-os 3,1 %-ról a felülvizsgált előrejelzések szerint 2008-ban 2 helyett 1,4 %-ra, 2009-ben pedig 0,2 %-ra fog csökkenni, miközben a munkanélküliség és a társadalmi kirekesztődés továbbra is fokozódik; |
| --- | --- |

J.

mivel az Európai Unióban gazdasági lassulás kezdődik, és a növekedési ráta a 2006-os 3,1 %-ról a felülvizsgált előrejelzések szerint 2008-ban 2 helyett 1,4 %-ra, 2009-ben pedig 0,2 %-ra fog csökkenni, miközben a munkanélküliség és a társadalmi kirekesztődés továbbra is fokozódik;

| K. | mivel a gazdasági növekedés és a termelékenység növekedése csalódást okozott, az egy munkavállalóra jutó kibocsátás növekedése az 1989 és 1998 közötti időszakra jellemző 1,5 %-ról az 1999 és 2008 közötti időszakra a becslések szerint 0,75 %-ra, azaz a felére csökkent; |
| --- | --- |

K.

mivel a gazdasági növekedés és a termelékenység növekedése csalódást okozott, az egy munkavállalóra jutó kibocsátás növekedése az 1989 és 1998 közötti időszakra jellemző 1,5 %-ról az 1999 és 2008 közötti időszakra a becslések szerint 0,75 %-ra, azaz a felére csökkent;

| L. | mivel az euró az USA-dollár mellett gyorsan a második legfontosabb nemzetközi valutává vált, és mivel referenciavalutaként világszerte számos ország számára játszik fontos szerepet; mivel azonban globális szinten az euró potenciálja nincs kellőképpen kihasználva, mivel az euróövezet sem pontosan meghatározott nemzetközi stratégiával, sem hatékony nemzetközi képviselettel nem rendelkezik; |
| --- | --- |

L.

mivel az euró az USA-dollár mellett gyorsan a második legfontosabb nemzetközi valutává vált, és mivel referenciavalutaként világszerte számos ország számára játszik fontos szerepet; mivel azonban globális szinten az euró potenciálja nincs kellőképpen kihasználva, mivel az euróövezet sem pontosan meghatározott nemzetközi stratégiával, sem hatékony nemzetközi képviselettel nem rendelkezik;

Az euró első tíz éve

1.   osztja azt a nézetet, amely szerint a közös valuta Európa szimbólumává vált, és megmutatta, hogy a közös és sikeres jövő érdekében Európa képes nagy horderejű döntések meghozatalára;

2.   üdvözli, hogy az euró stabilitást teremtett és előmozdította a gazdasági integrációt az euróövezetben; üdvözli az euró stabilizáló hatását a nemzetközi devizapiacon, különösen válságok idején; megjegyzi, hogy a belső gazdasági eltérések még nem csökkentek a várt módon, és a termelékenység nem fejlődött kielégítő mértékben az euróövezet valamennyi részén;

3.   elégedetten veszi tudomásul, hogy a világ többi részén is fontolóra veszik monetáris uniók létrehozását;

4.   emlékeztet a monetáris politika és a kereskedelmi politika közötti alapvető kapcsolatra a világban – amelyet számos tanulmány kimutatott – és e tekintetben hangsúlyozza az árfolyamok stabilitásának pozitív szerepét a nemzetközi kereskedelem tartós növekedésének biztosításában;

5.   rámutat arra, hogy az euró nemzetközi kereskedelmi valutaként való egyre elterjedtebb használata különösen kedvező az euróövezethez tartozó tagállamok számára, mert vállalataik számára csökkenti az árfolyamkockázatot és ezzel a nemzetközi kereskedelem költségeit;

6.   emlékeztet arra, hogy a GMU első tíz évében a Parlament aktív szerepet játszott mind gazdasági, mind monetáris téren, és a lehetőségekhez képest mindent megtett a nagyobb átláthatóság és demokratikus elszámoltathatóság biztosítása érdekében;

7.   hangsúlyozza, hogy többet kell tenni a GMU előnyeinek teljes mértékű kiaknázása, így az átlagnál kisebb GDP-vel rendelkező tagországok és régiók felzárkóztatása, valamint a polgárok közös valutával kapcsolatos ismereteinek és elkötelezettségének megerősítése érdekében.

8.   A kívánatos GMU-menetrend tekintetében a következő elemeket és konkrét intézkedéseket javasolja:

Gazdasági divergencia, strukturális reformok és államháztartások

9.   úgy véli, hogy a növekedésre és munkahelyteremtésre irányuló integrált iránymutatásokon (integrált iránymutatások) és a Lisszaboni Stratégia politikai eszközkombinációs megközelítésén alapuló időszerűen koordinált, több területet támogató, áramvonalas, az eddiginél koherensebb gazdasági reformok csökkenteni tudnák a gazdasági divergenciákat és nagy mértékben elősegítenék a gazdaság kilábalását a jelenlegi pénzügyi válságból; hangsúlyozza, hogy minden év végén fejleszteni és egyszerűsíteni kell a fenti iránymutatások végrehajtásának felülvizsgálatára és értékelésére szolgáló eljárásokat és módszereket;

10.   elismeri, hogy a modernizációs törekvések és a gazdasági teljesítmény tekintetében azok az országok a legsikeresebbek, amelyek az előretekintő és kellően kiegyensúlyozott strukturális reformokat az átlagosnál nagyobb beruházásokkal kapcsolják össze a kutatás, a fejlesztés és az innováció, az oktatás, az egész életen át tartó tanulás és a gyermekgondozás, valamint a megbízható szociális hálózatok megújítása területén; megállapítja, hogy ugyanezek a tagállamok többnyire igen hatékony és átlátható közigazgatási rendszerrel, költségvetési többlettel, az átlagnál alacsonyabb államadóssággal és minőségi, hatékony és célzott államháztartással rendelkeznek, ráadásul ezekben a tagállamokban az uniós átlaghoz viszonyítva a technikai fejlődés kétszer akkora mértékben járul hozzá a nemzeti növekedési eredményekhez; megállapítja továbbá, hogy ezek a „referencia-tagállamok” – a magas foglakoztatási szintjük, beleértve a nők és az idősebb munkavállalók foglalkoztatását, és a különösen magas születési rátáik eredményeként – a legjobban felkészültek a társadalom elöregedésének kezelése és a magas szintű versenyképesség szavatolása tekintetében;

11.   hangsúlyozza, hogy a kiegyensúlyozott politika és beruházás közös üggyé tétele révén a stabilitás- és növekedésorientált makrogazdasági politikák kölcsönös megerősítésére van szükség: a hatékony adópolitikán és a kiadások, valamint a keresleti oldalra gyakorolt hatásukon keresztül szorosan figyelemmel kell kísérni az államháztartási egyensúlyokat és ezzel párhuzamosan megállapodásokat kell kötni az üzleti szféra határokon átnyúló tevékenységeinek kedvező környezet megteremtéséről;

12.   megállapítja, hogy a felülvizsgált Stabilitási és Növekedési Paktum (SNP) bebizonyította az értékét, és hogy ragaszkodni kell a költségvetések konszolidációjához, mivel a demográfiai változás és a gazdasági növekedés lehetséges csökkenése költségvetési problémákat okozhat az euróövezet tagországaiban, ami negatív hatással lehet az euróövezet egészének stabilitására; ebben az összefüggésben bírálja a költségvetési hiány lefaragására irányuló fegyelem hiányát a gazdasági növekedés idején, és hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak hatékonyabban kell törekedniük anticiklikus költségvetési politika alkalmazására, különösen a külső sokkokra való jobb felkészültség érdekében; hangsúlyozza ezért, hogy az államadósságok csökkentése érdekében egy rövidtávú stratégiára, valamint egy fenntartható és erős növekedési stratégiára van szükség, amely hosszú távon lehetővé teszi az államadósságok legfeljebb 60 %-ra történő csökkentését;

13.   megállapítja, hogy az SNP fő elemeihez is következetesen ragaszkodni kell a jövőben, mivel a költségvetési hiányra vonatkozó 3 %-os kritériumot és a bruttó hazai össztermékhez viszonyított államadósságra vonatkozó 60 %-os kritériumot az 1990-es évek gazdasági feltételei alapján határozták meg; úgy véli, hogy a tagállamoknak szigorúan ragaszkodniuk kell az SNP-hez, és a Bizottságnak ezt felügyelnie kell; úgy véli, hogy mindkét hiánycélt elkerülendő plafonértéknek kell tekinteni; megállapítja, hogy a gazdasági és a pénzügypolitika tényleges koordinációja előfeltétele a GMU gazdasági sikerének, ugyanakkor a koordináció során tiszteletben kell tartani a szubszidiaritás elvét; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgáljon meg minden lehetőséget az SNP megelőző részeinek megerősítésére; hangsúlyozza, hogy a létező felügyeleti eszközöket a Bizottságnak jobban fel kell használnia, és hogy a nemzeti költségvetések eurócsoport általi félidős vizsgálatát meg kell erősíteni;

14.   támogatja a Bizottság azon nézetét, hogy a felülvizsgált SNP a feszült gazdasági körülmények idején jelentős politikai keretet szolgáltat, és hangsúlyozza, hogy az SNP megvalósításának biztosítania kell, hogy a közpénzek értékvesztését mindig a helyzetnek megfelelő intézkedések kísérjék, egyidejűleg azt is garantálva, hogy a fenntartható pozíciókat visszaállítják; továbbá úgy véli, hogy a költségvetési politikáknak a felülvizsgált SNP által lehetővé tett maximális rugalmassági fokára kell törekedni, és kéri a Bizottságot, hogy adjon a tagállamoknak világos iránymutatást arról, hogy ezt a rugalmasságot a gyakorlatban hogyan valósítsák meg;

15.   úgy ítéli meg, hogy egy fenntartható és stabil makrogazdasági környezet megköveteli az államháztartás minőségének javítását, beleértve a további költségvetési konszolidációt, a közkiadások nagy hatékonyságát és az oktatásba, a humán tőkébe, a kutatás-fejlesztésbe és az infrastruktúrába való befektetések növelését, ami növekedést eredményez és ugyanakkor ösztönözheti a foglalkoztatást, és amely kezeli a főbb társadalmi problémákat, például az éghajlatváltozást – összhangban az éghajlatváltozásra és energiára vonatkozó csomag célkitűzéseivel – és a gazdaság kilábalását a jelenlegi pénzügyi válságból;

16.   úgy véli, hogy a strukturális reformoknak a termelékenység növelésére kell összpontosítaniuk a gazdasági és a szociálpolitika jobb kombinációja révén, ugyanakkor biztosítaniuk kell a társadalmi párbeszéd megfelelő szintjét, amint az a lisszaboni stratégiában szerepel;

17.   megjegyzi, hogy a versenypolitikának ki kell egészítenie a strukturális politikákat és szót emel a gazdasági szerkezetátalakítás támogatása mellett;

18.   óva int attól, hogy az árstabilitás elérése érdekében kizárólag a bérek korlátozására összpontosítsunk; emlékeztet, hogy a globalizáció miatt erősödő verseny már így is a bérek csökkentésének irányába hat, miközben az olaj és más nyersanyagok áremelkedésének betudható importált infláció már eddig is csökkentette a fogyasztók vásárlóerejét; ismételten hangsúlyozza meggyőződését, hogy e kérdést a javak igazságosabb elosztása révén kellene orvosolni;

19.   a bér- és az adópolitikát mind a gazdasági stabilizáció, mind a növekedés szempontjából hatékony eszköznek tartja; úgy véli, hogy a termelékenységi szintekkel összhangban lévő reálbér-növekedéseket biztosítani kell, és hogy az adópolitika koordinációját célzottan kell felhasználni a gazdasági célok elérése érdekében; úgy ítéli meg, hogy az adócsalás – mind a közvetlen, mind a közvetett adók tekintetében – elleni küzdelem különösen fontos, és hogy ezt a tevékenységet fokozni kell; hangsúlyozza továbbá annak sürgető szükségességét, hogy a vállalatirányítás és a vállalati társadalmi felelősségvállalás keretében erősítsék a támogatási és részvételi kultúrát;

20.   hangsúlyozza, hogy a belső piacon tisztességes szabályokra van szükség; úgy véli, hogy a társasági adó legnagyobb mértékű csökkentésére irányuló adóverseny a termelékenység ellen hat;

21.   kéri, hogy az euróövezetben lévő tagállamok erősítsék meg a gazdasági és a pénzügypolitika tényleges koordinációját, különösen az eurócsoporton belüli koherens közös stratégia kialakítása révén; támogatja a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy középtávú keretprogramokat kérjen a tagállamoktól gazdasági és pénzügypolitikáik tekintetében, és hogy ellenőrizze a keretprogramok végrehajtását; hangsúlyozza, hogy minden tagállamnak felelősséget kell vállalnia a strukturális reformok elvégzéséért és a versenyképességük kooperatív úton történő fokozásáért annak érdekében, hogy megőrizzük az euróba vetett bizalmat és az euró elfogadottságát;

22.   megjegyzi, hogy az euróövezet tagjainak eltérő teljesítményét részben a strukturális reformok különböző modelljei és a nyitottság mértéke befolyásolta; osztja a Bizottság a 10 éves GMU-ról szóló szóló közleményének következtetéseit, miszerint számos euróövezetbeli ország gazdasága nem zárkózott fel kellőképpen, és az euróövezet tagállamai között nőnek a különbségek; a konvergenciafolyamat meggyorsításának közös célja érdekében az eurócsoporton belüli rendszeres eszmecserékre és együttműködésre van szükség;

23.   kéri a Bizottságot, hogy egységesen kezelje a közös kritériumokat a gazdasági és költségvetési adatok értékelése során; utal a Bizottság és a tagállamok felelősségére a statisztikai adatok megbízhatósága tekintetében, és kéri, hogy a jövőbeni döntéseket csak akkor hozzák meg, ha nem merül fel kétség a rendelkezésre álló adatok érvényessége és pontossága tekintetében; kéri továbbá, hogy éljen a vizsgálat indításának lehetőségével, ha a konvergencia vagy stabilitási programokban az előrejelzési adat több éven át eltér a reálisan várható adatoktól;

Monetáris politika

24.   emlékeztet az EKB függetlensége iránti határozott elkötelezettségére;

25.   megállapítja, hogy az EKB által a Parlament, különösen a Parlament Gazdasági és Monetáris Bizottsága számára készített rendszeres jelentések hozzájárulnak a monetáris politika átláthatóságához, és üdvözli, hogy az EP-képviselők írásbeli választ igénylő kérdéseket tehetnek fel az EKB-nek a monetáris politikára vonatkozóan, és ezáltal fokozzák az EKB elszámoltathatóságát az Unió polgáraival szemben; támogatja az euróövezet jövőbeni közös monetáris és valutapolitikájáról folytatandó komolyabb nyilvános vitára irányuló követelést;

26.   úgy véli, hogy a Parlament és az Európai Központi Bank közötti monetáris párbeszéd sikeres volt, és a jövőben lehet rá építeni; a monetáris párbeszéd javulására számít több kérdésben, mint például az EKB elnöke rendszeres meghallgatásai időpontjainak az EKB monetáris politikai döntéseinek naptárával történő összehangolása tekintetében a döntések elemzésének javítása érdekében, továbbra is fenntartva annak lehetőségét, hogy aktuális kérdések megvitatása céljából szükség esetén meghívják az EKB elnökét;

27.   megállapítja, hogy az EKB monetáris politikájának elsődleges célja az árstabilitás megőrzése, és hogy az EKB középtávon 2 %-hoz közeli, de azt meg nem haladó inflációs rátára törekszik; hangsúlyozza, hogy az árstabilitás célkitűzése csak az infláció kiváltó okainak megfelelő kezelése révén érhető el; emlékeztet, hogy az EK-Szerződés 105. cikke a Közösség általános gazdaságpolitikájának támogatását is az EKB feladatává teszi;

28.   úgy véli, hogy az EKB-nek olyan közvetlen inflációs célrendszer felé kell haladnia, amelyben a pontszerű inflációs célt egy a célráta körüli ingadozást lehetővé tevő sáv egészíti ki; felhívja az EKB-t, hogy tegye közzé inflációs előrejelzéseit; a közvetlen inflációs célrendszer felé kell haladás nem zárja ki eleve a monetáris aggregátumok dinamikájának középpontba helyezését az új „pénzeszköz-buborékok” elkerülése érdekében;

29.   úgy véli, hogy az infláció globális valóság, és egy nyitott gazdaságban az ellene való küzdelem nem folytatható csupán az európai monetáris politika eszközével;

30.   hangsúlyozza arra irányuló készségét, hogy 2010 előtt megvizsgálja az EKB igazgatósági tagjainak kinevezésére vonatkozó eljárás lehetséges fejlesztéseit; fontosnak tartja, hogy az igazgatósági tagok között egyetemi és/vagy szakmai tapasztalattal és a legkülönbözőbb gazdasági, monetáris és pénzügyi ágazati háttérrel rendelkező emberek legyenek; felhívja a figyelmet az arra irányuló kéréseire, hogy az EKB igazgatósága kilenc, a kamatok meghatározásáért kizárólagos felelősséggel felruházott tagból álljon, és ezáltal váltsák fel a jelenlegi rendszert, és kerüljék el a jövőre vonatkozóan meghatározott még bonyolultabb rendszert; sürgeti a Szerződés ennek megfelelő módosításának elfogadását;

A pénzügyi piacok integrációja és felügyelete

31.   úgy véli, hogy a pénzügyi integrációnak nagyobb gazdasági növekedéssel és versenyképességgel kell járnia a belső piac nagyobb stabilitása és likviditása mellett;

32.   megállapítja, hogy a fő pénzügyi központ az Európai Unióban az euróövezeten kívül található; ennek ellenére emlékeztet arra, hogy az EK-jogszabályok az összes tagállamra és a belső piacon az összes aktív szereplőre vonatkoznak; úgy véli, hogy az Európai Uniónak sürgősen meg kell erősítenie felügyeleti struktúráját, figyelembe véve az EKB különleges szerepét;

33.   úgy véli, hogy még sok a tennivaló a határokon átnyúló értékpapírügyletek elszámolása és kiegyenlítése terén, ahol jelenleg nincs valódi integráció;

34.   hangsúlyozza, hogy a kiskereskedelmi szolgáltatások tekintetében nagyobb integrációra van szükség, mivel az ilyen integráció hiánya a fogyasztóvédelemre nézve hátrányos; úgy véli, hogy fokozni kell a fogyasztói mobilitást, a pénzügyi műveltséget, az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférést és a termékek összehasonlíthatóságát;

35.   középtávon szükségesnek tartja a pénzügyi felügyeleti struktúra európaivá tételét, a pénzügyi piacok átláthatóságát, a hatékony versenyszabályokat és a megfelelő szabályozást a válságkezelés, valamint a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER), a felügyeleti hatóságok, a kormányok és a piaci szereplők közötti együttműködés fejlesztése érdekében; úgy véli, hogy a harmonizált jogszabályokon alapuló integrált, következetes és koherens felügyeleti keret a pénzügyi kockázatok határokon átívelő terjedésének szabályozásán alapuló kiegyensúlyozott megközelítés révén csökkentené a megfelelés költségeit a több joghatóság alá tartozó tevékenységek esetében; megállapítja, hogy a „túlbuzgóságot” (az EK-jogszabályok minimális követelményeit meghaladó szabályozást) és az önkényes szabályozást el kell kerülni; felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat a létező felügyeleti szerkezet fenti elvek szerinti felülvizsgálatára; úgy véli, hogy az EKB bármely felügyeleti szerepét a Központi Bankok Európai Rendszerén keresztül ki kell terjeszteni az euróövezet határain kívülre;

36.   üdvözli az Európai Unió pénzügyi felügyeleti hatóságai, központi bankjai és pénzügyminisztériumai közötti együttműködési egyetértési megállapodást a határokon átnyúló pénzügyi stabilitásról, amelyet 2008 tavaszán fogadtak el; hangsúlyozza azonban, hogy az egyetértési megállapodás mindössze „soft law” (nem kötelező érvényű), és a tagállamok egymással való együttműködési készségétől függ; úgy véli, hogy még ha a tehermegosztási szabályok utólagos meghatározása nagyon nehéz is, a válságkezeléshez kapcsolódó munkát folytatni kell;

37.   kiemeli, hogy az Európai Uniónak, mint a világ legnagyobb gazdasági térségének, amely a legnagyobb pénzügyi piacokkal rendelkezik, vezető szerepet kell játszania nemzetközi szinten a pénzügyi szolgáltatások szabályozási rendszerének – az összes érintett ország és az átfogó stabilitás javára történő – megújítása tekintetében; úgy véli, hogy a pénzügyi stabilitásnak alapvető politikai célnak kell lennie az egyre integráltabb pénzügyi piacok és a reálgazdaságra időnként destabilizáló hatással és rendszerkockázattal bíró pénzügyi innovációk világában; meg van győződve arról, hogy az uniós szinten elfogadott ambiciózus határozatok követésre ösztönöznek más országokat, és e tekintetben kiemeli a globális vagy „offshore” problémák kezelésére vonatkozó felelősséget is; úgy véli, hogy e szabályozási tevékenységgel párhuzamosan a nemzetközi szabályozó testületek politikai elszámoltathatóságával is foglalkozni kell;

38.   kéri, hogy a Bizottság vizsgálja meg az európai kötvények létrehozását, és dolgozzon ki hosszú távú stratégiát, amely lehetővé teszi ilyen kötvények kibocsátását az euróövezeten belül a tagállamok nemzeti kötvényei mellett; utal arra, hogy értékelni kell ennek mind a nemzetközi pénzügyi piacokra, mind a GMU-ra vonatkozó következményeit;

Az euróövezet bővítése

39.   kéri, hogy az euróövezeten kívül lévő összes tagállam tartsa be a maastrichti kritériumokat, valamint a megújított és általánosan rugalmas SNP-t; úgy ítéli meg, hogy bármely esetleges csatlakozás előtt a Bizottságnak biztosítania kell az SNP szigorú értelmezését és a kizárási kritériumok alkalmazását; úgy véli, hogy biztosítani kell az euróövezetben lévő tagállamokkal és az ahhoz csatlakozni kívánó tagállamokkal szembeni egyenlő bánásmódot; ebben az összefüggésben megállapítja, hogy az euróövezet hosszú távú stabilitását közös érdekű célnak kell tekinteni, és hogy a bővítésnek és a stabilitásnak együtt kell járniuk; lényegesnek tartja, hogy az euróövezetben lévő tagállamok és a különleges jogállású tagállamok szigorúan tegyenek eleget a kötelezettségeiknek, és ne hagyjanak kétséget az árstabilitás, az EKB függetlensége, a költségvetési fegyelem, valamint a növekedés, a foglalkoztatás és a versenyképesség előmozdítására irányuló erőfeszítéseik közös céljai felől;

40.   úgy véli, hogy a maastrichti kritériumokat teljesítő, és Szerződésben foglalt derogációval nem rendelkező, euróövezeten kívüli tagállamoknak a lehető leghamarabb át kellene venniük a közös valutát;

41.   hangsúlyozza, hogy az euróövezeti tagság feltétele a maastrichti kritériumoknak való teljes körű megfelelés a Szerződésben és a Szerződés 121. cikkéről szóló jegyzőkönyvben foglaltaknak megfelelően: magas szintű, mért és fenntartható árstabilitás, túlzott hiány nélküli államháztartás, legalább kétéves tagság az ERM II-ben, a rendes ingadozási határértékek megfigyelése, a hosszú távú kamatlábak kiigazítása, a jogszabályok összeegyeztethetősége a Maastrichti Szerződés rendelkezéseivel és független központi bank;

42.   úgy véli, hogy az euróövezethez való csatlakozás egyik legnagyobb kihívása a maastrichti kritériumok fenntarthatóságának biztosítása; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a maastrichti kritériumok jelentik az első lépést a reformfolyamat fenntartásának útján is, beleértve a szerkezeti reformokra, beruházásokra és gazdasági koordinációra vonatkozó további kötelezettségvállalásokat és erőfeszítéseket is;

43.   üdvözli az ERM II-ben részt vevő és az euróövezethez csatlakozni kívánó tagállamok szigorúbb és hatékonyabb felügyeletét, valamint gazdasági fejlődésüket; megállapítja, hogy az ERM II-ben való sikeres részvételnek az euróövezeti tagság tényleges előfeltételének kell maradnia, nem pedig mindössze másodlagos követelménynek; egyúttal azonos csatlakozási feltételeket kell alkalmazni az euróövezethez csatlakozó valamennyi ország esetében

44.   az elkövetkező évek egyik fő kihívásának tartja az euróövezet tartós és sikeres kibővítését, illetve azt, hogy mind az EKB intézményi előírásait, mind az EKB döntéshozatali eljárását hozzá kell igazítani ehhez a változáshoz, a rotációs modellnek pedig figyelembe kell vennie az egyes tagállamok gazdasági súlyát;

45.   a bővítéssel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy a reálgazdaság nagymértékű konvergenciájára lenne szükség a terhek csökkentése érdekében mind az euroövezet, mind a csatlakozni kívánó tagállamok szempontjából; úgy véli ezért, hogy az euróövezetben részt vevő azon tagállamok számára, amelyek esetében az egységes monetáris politika hátrányokat okozhat, előnyöket kell biztosítani;

46.   hangsúlyozza, hogy a jövőbeli bővítések érdekében fontos létrehozni a célzott beavatkozás intézményét az eurózónán kívül található, a jelenlegi pénzügyi válság által különösen érintett tagországok támogatására;

Kommunikáció

47.   hangsúlyozza, hogy míg az euróövezetben mostanáig magas szintű árstabilitást tartottak fenn, az „észlelt infláció” lényegesen eltér a tagállamokban az elmúlt 10 évben tapasztalt alacsonyabb tényleges inflációs rátáktól; ezért kéri, hogy jobb tájékoztatást és magyarázatot adjanak a lakosságnak a GMU szükségességére és működésére vonatkozó tényekről, különös tekintettel az árstabilitásra, a nemzetközi pénzügyi piacokra és a nemzetközi pénzügyi válságok idején az euróövezeten belüli stabilitás előnyeire;

48.   úgy véli, hogy az egységes valuta továbbra is az Európai Unió kommunikációs prioritása; úgy véli, hogy az euró és a GMU hasznait – az árstabilitás, az alacsonyabb jelzálogkamatok, a könnyebb utazás, az árfolyam-ingadozásokkal és külső sokkokkal szembeni védelem – továbbra is széles körben és alaposan be kell mutatni, és el kell magyarázni; úgy véli, hogy különös hangsúlyt kell fektetni az európai polgárok és fogyasztók, valamint az új fejleményekhez és az euró jelentette kihívásokhoz való azonnali alkalmazkodásra kevésbé alkalmas kis- és középvállalkozások (kkv-k) tájékoztatására, és az aktuális fejlemények ismertetésére;

49.   felhívja az EKB-t, hogy éves jelentésében vagy különjelentésben közöljön évente kvantitatív elemzést az euró által a polgárok számára nyújtott előnyökről, konkrét példákkal arról, hogy az euró használata milyen pozitív hatásokkal járt az emberek mindennapi élete során;

50.   úgy ítéli meg, hogy az euróövezetbe való belépést tervező tagállamokban a kommunikáció rendkívül fontos az euró bevezetésének előkészítése tekintetében; megállapítja, hogy az euróövezet bővítéséről folytatott kommunikáció az euróövezetben lévő összes tagállam számára is fontos;

51.   úgy véli, hogy a Bizottságnak erőfeszítéseket kellene tennie az új tagállamok megsegítésére, hogy intenzív tájékoztató kampányokkal felkészítsék polgáraikat az euró átvételére, illetve a már folyamatban levő kampányok felügyeletére és az euró átvételét célzó nemzeti cselekvési programok legjobb gyakorlatainak rendszeres ismertetésére; úgy véli, hogy a legjobb gyakorlatok és a korábbi átállások során szerzett tapasztalatok vélhetően hasznosak az új tagállamok átállása és a jövőbeli bővítések, illetve az új tagjelölt országok felkészítése szempontjából;

Az euró nemzetközi szerepe és a külső képviselet

52.   üdvözli az euró, mint az USA-dollár után a második legfontosabb tartalék- és ügyleti valuta gyors fejlődését, amely 25 %-os részesedéssel rendelkezik a globális nemzetközi devizatartalékokban; megállapítja, hogy különösen az euróövezettel szomszédos országokban játszik fontos szerepet az euró mint finanszírozási valuta, és hogy ezen országok kölcsönös átváltási árfolyamait az euróhoz igazítják; kifejezetten megerősíti az EKB véleményét, amely szerint az euró bevezetése az Európai Unión belüli strukturált konvergenciafolyamat felé tett utolsó lépés, és így kizárólag az EK-Szerződés alapján lehet bevezetni az eurót;

53.   úgy véli, hogy a GMU következő évtizedre vonatkozó politikai napirendjét többek között a feltörekvő ázsiai gazdaságok és a jelenlegi pénzügyi válság jelentette kihívások fogják meghatározni; sajnálja, hogy az euró növekvő nemzetközi szerepe ellenére nem nagyon történt előrelépés az euróövezet külső, pénzügyi és monetáris területen történő képviseletének javítása terén; hangsúlyozza, hogy az euróövezetnek olyan nemzetközi stratégiát kell kialakítania, amely összhangban áll valutája nemzetközi státuszával;

54.   emlékeztet, hogy az euróövezet úgy tudja politikai befolyását gazdasági súlyával legeredményesebben egyensúlyba hozni, ha közös álláspontokat alakít ki és megszilárdítja képviseletét, azt a célt tűzve ki, hogy közös képviselettel rendelkezzen az érintett nemzetközi pénzügyi szervezetekben és fórumokon; sürgeti, hogy az euróövezet tagállamai egységes álláspontot képviseljenek az árfolyam-politika alakítása során;

55.   hangsúlyozza, hogy az eurót az euróövezeten kívül is használják nemzeti valutaként; úgy véli, hogy ennek következményeit elemezni kell;

56.   rámutat arra, hogy az eurónak a nemzetközi pénzügyi piacokon játszott fontos szerepe kötelezettségekkel jár és az euróövezeten belüli monetáris és növekedési politika globális hatást gyakorol; hangsúlyozza az euró – mint a globális környezetben jelen lévő stabilizátor, mint a pénzügyi piaci integráció hajtóereje és mint a közvetlen befektetések és határokon átnyúló vállalategyesülések fokozódásának alapja – kiemelt fontosságát a nemzetközi kereskedelem és szolgáltatások terén, mivel a tranzakciós költségeket lényegesen csökkenteni lehetett; sürgeti egy, a globális egyensúlyhiányokról és az euró szerepéről, valamint az Európai Uniót a lényeges külső sokkok kezelésére jobban felkészítő lehetséges kiigazítási forgatókönyvekről szóló tanulmány elkészítését;

57.   határozottabban előretekintő együttműködést, illetve fokozott nemzetközi párbeszédet javasol a három legfontosabb valutablokk illetékes hatóságai között a nemzetközi válságok kezelésének javítása és a devizamozgások reálgazdaságra gyakorolt hatásának kezelése érdekében, emlékeztet a közelmúltbeli egyesült államokbeli „másodpiaci hitelválság”, valamint a 2001. szeptember 11-i eseményeket közvetlenül követő válság sikeres közös kezelésére, amely segített megakadályozni az USA dollár azonnali összeomlását;

58.   támogatja a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy megerősítse a GMU befolyását a nemzetközi pénzügyi intézményekben, és a közös uniós álláspontot válogatott képviselők képviseljék; megállapítja, hogy a az eurócsoport elnöke, a Bizottság és az EKB elnöke gyakorlatban megfigyelőként már részt vehetnek a legfontosabb nemzetközi pénzügyi intézményekben; kéri azonban az európai álláspontok jobb koordinációját annak érdekében, hogy a közös európai monetáris politikát a jövőben a jogos képviselői képviselhessék; elvárja, hogy a fő partnerei árfolyampolitikáira vonatkozó egységes euróövezeti álláspontot lehessen kifejezni; felhívja az eurócsoport elnökét, hogy képviselje az euróövezetet a pénzügyi stabilitási fórumon (PSF); javasolja, hogy módosítsák a Nemzetközi Valutaalap (IMF) alapokmányát a gazdasági blokkok és szervezetek képviseletének lehetővé tétele érdekében;

59.   hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak közös megközelítéssel kell rendelkeznie a nemzetközi pénzügyi intézmények reformjáról, amelynek figyelembe kell vennie a globális gazdaság kihívásait és az új gazdasági hatalmak felemelkedését;

60.   sajnálja, hogy a Bizottság a „Tízéves a GMU” című közlemény keretében nem adott részletesebb és pontosabb elemzést az euró nemzetközi szerepéről; felkéri a Bizottságot, hogy készítsen egy teljes körű jelentést a közös monetáris politika külső vonatkozásairól, valamint az euróövezet gazdasági és kereskedelmi teljesítményeire gyakorolt hatásairól;

61.   hangsúlyozza, hogy az Európai Unió egyes partnerei a fizetőeszközük alulértékelését célzó monetáris politikát folytatnak, és hogy e gyakorlat tisztességtelen módon sérti a kereskedelmet és a nemzetközi kereskedelem nem tarifális korlátjának tekinthető;

A GMU gazdasági eszközei és irányítása

62.   úgy ítéli meg, hogy az összes érintett félnek – a Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az eurócsoportnak és a szociális partnereknek uniós és nemzeti szinten – a gazdaságirányítás tekintetében együtt kell működnie a GMU jövőbeni működésének megerősítése érdekében az alábbi javaslatok alapján:

| a) | a Lisszaboni Stratégia lényeges elemeként és központi gazdasági eszközként az integrált politikai iránymutatásoknak kiegyensúlyozott „eszközkombinációs megközelítésre” irányuló, kölcsönösen ösztönző reformokra kell törekednie a foglakoztatás, a környezetvédelem és a szociális biztonság terén; |
| --- | --- |

a)

a Lisszaboni Stratégia lényeges elemeként és központi gazdasági eszközként az integrált politikai iránymutatásoknak kiegyensúlyozott „eszközkombinációs megközelítésre” irányuló, kölcsönösen ösztönző reformokra kell törekednie a foglakoztatás, a környezetvédelem és a szociális biztonság terén;

| b) | az integrált politikai iránymutatásoknak tág keretet kell megállapítaniuk a szorosabb gazdaságpolitikai koordináció tekintetében a nemzeti reformprogramok (NRP) összehangolása érdekében, mindazonáltal a gazdasági eltérések és a különböző nemzeti hagyományok figyelembevétele mellett; létre kell hozni a stabilitási és konvergenciaprogramokra és a nemzeti reformprogramokra vonatkozó, nemzeti parlamentekkel folytatandó konzultációt; |
| --- | --- |

b)

az integrált politikai iránymutatásoknak tág keretet kell megállapítaniuk a szorosabb gazdaságpolitikai koordináció tekintetében a nemzeti reformprogramok (NRP) összehangolása érdekében, mindazonáltal a gazdasági eltérések és a különböző nemzeti hagyományok figyelembevétele mellett; létre kell hozni a stabilitási és konvergenciaprogramokra és a nemzeti reformprogramokra vonatkozó, nemzeti parlamentekkel folytatandó konzultációt;

| c) | szorosabb kapcsolat kell kialakítani az integrált politikai iránymutatások, különösen az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások és a stabilitási és konvergenciaprogramok között; a stabilitási és konvergenciaprogramokat és a nemzeti reformprogramokat egyszerre lehetne előterjeszteni (évente az ősz kezdetén) a nemzeti parlamentben folytatott vita után; az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások tartalmazhatnának közös költségvetési célokat az SNP megelőző funkciójával összhangban; |
| --- | --- |

c)

szorosabb kapcsolat kell kialakítani az integrált politikai iránymutatások, különösen az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások és a stabilitási és konvergenciaprogramok között; a stabilitási és konvergenciaprogramokat és a nemzeti reformprogramokat egyszerre lehetne előterjeszteni (évente az ősz kezdetén) a nemzeti parlamentben folytatott vita után; az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások tartalmazhatnának közös költségvetési célokat az SNP megelőző funkciójával összhangban;

| d) | a tagállamok kormányainak a nemzeti költségvetésre vonatkozó döntés meghozatalakor figyelembe kell venniük az integrált iránymutatásokat és az egyes országokra vonatkozó ajánlásokat, valamint az átfogó költségvetési helyzetet az euróövezetben; a különböző nemzeti adónaptárakat és az alapul szolgáló előrejelzésekben használt lényeges feltételezéseket harmonizálni kell a különböző makrogazdasági előrejelzések (globális növekedés, európai uniós növekedés, hordónkénti olajár, kamatlábak) és egyéb paraméterek használatából adódó különbségek elkerülése érdekében; felszólítja a Bizottságot, az Eurostatot és a tagállamokat, hogy törekedjenek eszközök kidolgozására a nemzeti költségvetések összehasonlíthatóságának elősegítése érdekében, a különféle kategóriákban előforduló kiadások tekintetében; |
| --- | --- |

d)

a tagállamok kormányainak a nemzeti költségvetésre vonatkozó döntés meghozatalakor figyelembe kell venniük az integrált iránymutatásokat és az egyes országokra vonatkozó ajánlásokat, valamint az átfogó költségvetési helyzetet az euróövezetben; a különböző nemzeti adónaptárakat és az alapul szolgáló előrejelzésekben használt lényeges feltételezéseket harmonizálni kell a különböző makrogazdasági előrejelzések (globális növekedés, európai uniós növekedés, hordónkénti olajár, kamatlábak) és egyéb paraméterek használatából adódó különbségek elkerülése érdekében; felszólítja a Bizottságot, az Eurostatot és a tagállamokat, hogy törekedjenek eszközök kidolgozására a nemzeti költségvetések összehasonlíthatóságának elősegítése érdekében, a különféle kategóriákban előforduló kiadások tekintetében;

| e) | az euróövezetben lévő tagállamok számára lehetőség szerint hivatalosabb ajánlásokat – például a középtávú kiadásokra, meghatározott strukturális reformokra, befektetésekre, a költségvetés minőségére vonatkozó célok kitűzését – kell tenni; szabványosítottabb jelentéstételi struktúrára kell törekedni a nemzeti reformprogramok összefüggésében is a nemzeti reformprioritások akadályozása nélkül; minden kötelezettségvállalást, célt és referenciaértéket teljes mértékben be kell illeszteni az integrált politikai iránymutatásokba és a nemzeti reformprogramokba a gazdaságirányítás koherenciájának és hatékonyságának fokozása érdekében; |
| --- | --- |

e)

az euróövezetben lévő tagállamok számára lehetőség szerint hivatalosabb ajánlásokat – például a középtávú kiadásokra, meghatározott strukturális reformokra, befektetésekre, a költségvetés minőségére vonatkozó célok kitűzését – kell tenni; szabványosítottabb jelentéstételi struktúrára kell törekedni a nemzeti reformprogramok összefüggésében is a nemzeti reformprioritások akadályozása nélkül; minden kötelezettségvállalást, célt és referenciaértéket teljes mértékben be kell illeszteni az integrált politikai iránymutatásokba és a nemzeti reformprogramokba a gazdaságirányítás koherenciájának és hatékonyságának fokozása érdekében;

| f) | az államadósságok legfeljebb 60 %-ra történő csökkentésére irányuló hosszú távú stratégiát még időben fel kell venni a gazdaságirányítás keretébe, mivel az csökkenti az adósságszolgálat költségeit és a magánberuházások tőkeköltségeit; |
| --- | --- |

f)

az államadósságok legfeljebb 60 %-ra történő csökkentésére irányuló hosszú távú stratégiát még időben fel kell venni a gazdaságirányítás keretébe, mivel az csökkenti az adósságszolgálat költségeit és a magánberuházások tőkeköltségeit;

| g) | kötelező keretet kell létrehozni, amelyben az euróövezetben lévő tagállamok egymással és a Bizottsággal a jelentős – például a magasabb élelmiszer- és energiaárak kezelésére irányuló intézkedésekre vonatkozó – gazdaságpolitikai döntések meghozatalát megelőzően konzultációt folytatnak; |
| --- | --- |

g)

kötelező keretet kell létrehozni, amelyben az euróövezetben lévő tagállamok egymással és a Bizottsággal a jelentős – például a magasabb élelmiszer- és energiaárak kezelésére irányuló intézkedésekre vonatkozó – gazdaságpolitikai döntések meghozatalát megelőzően konzultációt folytatnak;

| h) | a gazdasági koordinációnak integrált „európai gazdasági és foglalkoztatási stratégia” formáját kell öltenie a létező gazdaságpolitikai eszközök – különösen a Lisszaboni Stratégia, az integrált politikai iránymutatások, a fenntartható fejlődési stratégia, valamint a konvergencia- és stabilitási programok – alapján; felhívja a tagállami kormányokat, hogy az eurócsoport elnökének vezetésével ugyanabban az időpontban és ugyanabban az irányban együttesen támogassák a gazdasági tevékenységet; |
| --- | --- |

h)

a gazdasági koordinációnak integrált „európai gazdasági és foglalkoztatási stratégia” formáját kell öltenie a létező gazdaságpolitikai eszközök – különösen a Lisszaboni Stratégia, az integrált politikai iránymutatások, a fenntartható fejlődési stratégia, valamint a konvergencia- és stabilitási programok – alapján; felhívja a tagállami kormányokat, hogy az eurócsoport elnökének vezetésével ugyanabban az időpontban és ugyanabban az irányban együttesen támogassák a gazdasági tevékenységet;

| i) | a h) pontban említett európai gazdasági és foglalkoztatási stratégiának el kell ismernie az új és zöld technológiák potenciálját, mint a gazdasági növekedés egyik alapkövét, amelyet makrogazdasági eszközkombinációval kapcsolnak össze; |
| --- | --- |

i)

a h) pontban említett európai gazdasági és foglalkoztatási stratégiának el kell ismernie az új és zöld technológiák potenciálját, mint a gazdasági növekedés egyik alapkövét, amelyet makrogazdasági eszközkombinációval kapcsolnak össze;

| i) | meg kell könnyíteni az innovatív vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások finanszírozását, többek között egy „európai intelligens növekedési alap” Európai Beruházási Bank általi létrehozása révén; |
| --- | --- |

i)

meg kell könnyíteni az innovatív vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások finanszírozását, többek között egy „európai intelligens növekedési alap” Európai Beruházási Bank általi létrehozása révén;

| k) | az euróövezetről szóló éves jelentés gyakorlatiasabb értékelési és eszköztárat kínáljon a gazdaságirányításban részt vevő különböző uniós szervek közötti részletesebb párbeszéd lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

k)

az euróövezetről szóló éves jelentés gyakorlatiasabb értékelési és eszköztárat kínáljon a gazdaságirányításban részt vevő különböző uniós szervek közötti részletesebb párbeszéd lehetővé tétele érdekében;

| l) | létre kell hozni a Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti magatartási kódexet, amely szavatolná az érintett intézmények megfelelő együttműködését és teljes körű bevonását az integrált iránymutatások, mint lényeges gazdasági eszközök megfelelő további kezelésébe; |
| --- | --- |

l)

létre kell hozni a Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti magatartási kódexet, amely szavatolná az érintett intézmények megfelelő együttműködését és teljes körű bevonását az integrált iránymutatások, mint lényeges gazdasági eszközök megfelelő további kezelésébe;

| m) | a gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó intézményi szervezetet az alábbiak szerint kell megerősíteni:






  — | a versenyképesség/ipar, a környezetvédelem, a foglalkoztatás és az oktatás terén is létre kell hozni „eurócsoport alakulatokat”; |
| --- | --- | --- |

m)

a gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó intézményi szervezetet az alábbiak szerint kell megerősíteni:

—

a versenyképesség/ipar, a környezetvédelem, a foglalkoztatás és az oktatás terén is létre kell hozni „eurócsoport alakulatokat”;

| — | az eurócsoportot nagyobb intézményi kerettel és emberi erőforrásokkal kell ellátni; |
| --- | --- |

—

az eurócsoportot nagyobb intézményi kerettel és emberi erőforrásokkal kell ellátni;

| — | az eurócsoport elnöke megbízatásának összhangban kell lennie az integrált politikai iránymutatások gazdasági ciklusaival; |
| --- | --- |

—

az eurócsoport elnöke megbízatásának összhangban kell lennie az integrált politikai iránymutatások gazdasági ciklusaival;

| — | a Gazdasági és Pénzügyi Tanács és az eurócsoport számára egy egységes és összehangolt előkészítő szerv létrehozása érdekében be kellene építeni a gazdaságpolitikai bizottságot a gazdasági és pénzügyi bizottságba; |
| --- | --- |

—

a Gazdasági és Pénzügyi Tanács és az eurócsoport számára egy egységes és összehangolt előkészítő szerv létrehozása érdekében be kellene építeni a gazdaságpolitikai bizottságot a gazdasági és pénzügyi bizottságba;

| — | a Parlament képviselőjének megfigyelői státuszt kell adni az eurócsoport ülésein és a Tanács nem hivatalos ülésein; |
| --- | --- |

—

a Parlament képviselőjének megfigyelői státuszt kell adni az eurócsoport ülésein és a Tanács nem hivatalos ülésein;

| — | szükség esetén évente négyszer találkozót kell szervezni a trojka, a Bizottság és a Parlament között, szükség esetén az eurócsoport részvételével; |
| --- | --- |

—

szükség esetén évente négyszer találkozót kell szervezni a trojka, a Bizottság és a Parlament között, szükség esetén az eurócsoport részvételével;

| n) | a makrogazdasági kérdésekről szóló rendszeresebb és strukturáltabb – a Parlament és az EKB közötti monetáris párbeszédhez hasonló – párbeszédet kell létrehozni a Parlament, a Bizottság és az eurócsoport között, a párbeszédre legalább negyedévente kell sort keríteni a fennálló keretek elmélyítése és az euróövezet gazdasága előtt álló kihívások megvitatása érdekében; valamint |
| --- | --- |

n)

a makrogazdasági kérdésekről szóló rendszeresebb és strukturáltabb – a Parlament és az EKB közötti monetáris párbeszédhez hasonló – párbeszédet kell létrehozni a Parlament, a Bizottság és az eurócsoport között, a párbeszédre legalább negyedévente kell sort keríteni a fennálló keretek elmélyítése és az euróövezet gazdasága előtt álló kihívások megvitatása érdekében; valamint

| o) | aktív makrogazdasági párbeszédet kell létrehozni az eurócsoport, az Európai Központi Bank és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság között a politikák megfelelő kombinációiról folytatandó eszmecserék érdekében; |
| --- | --- |

o)

aktív makrogazdasági párbeszédet kell létrehozni az eurócsoport, az Európai Központi Bank és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság között a politikák megfelelő kombinációiról folytatandó eszmecserék érdekében;

63.   úgy véli, hogy a GMU következő évtizedre vonatkozó politikai napirendjét többek között a közelmúlt pénzpiaci zavarai és azoknak a reálgazdaságra gyakorolt következményei jelentette kihívások fogják meghatározni; ezzel összefüggésben pozitívan értékeli, hogy az euróövezetben a tagállamok a közös monetáris politikának és a közelmúltban végrehajtott reformoknak köszönhetően a múlthoz képest jobban tudnak szembenézni a jelentős válságokkal; tekintettel elsősorban a gazdaság lelassulása és a magas infláció elleni küzdelemre, felhív

| a) | a problémák közös megértése alapján uniós szinten összehangolt válasz adására és az egyes nemzeti sajátosságok elfogadása mellett közös nyomon követési intézkedésekre, köztük a nemzeti reformprogramok koordinálására; |
| --- | --- |

a)

a problémák közös megértése alapján uniós szinten összehangolt válasz adására és az egyes nemzeti sajátosságok elfogadása mellett közös nyomon követési intézkedésekre, köztük a nemzeti reformprogramok koordinálására;

| b) | ambiciózus és összehangolt nemzeti reformprogramokra és azok elkötelezett végrehajtására, beleértve a nemzeti költségvetések felülvizsgálatát a legfrissebb gazdasági előrejelzésekre adott válaszként, a gazdasági recesszió ellenlépéseként és a növekedés elősegítése érdekében, a társadalmi partnerekkel való fokozott párbeszéd kialakításával egyidejűleg; |
| --- | --- |

b)

ambiciózus és összehangolt nemzeti reformprogramokra és azok elkötelezett végrehajtására, beleértve a nemzeti költségvetések felülvizsgálatát a legfrissebb gazdasági előrejelzésekre adott válaszként, a gazdasági recesszió ellenlépéseként és a növekedés elősegítése érdekében, a társadalmi partnerekkel való fokozott párbeszéd kialakításával egyidejűleg;

| c) | a KKV-kat támogató intézkedésekre, különösen az Európai Központi Bank legutóbbi intézkedésének kiegészítésére, és a bankrendszer által a KKV-k számára nyújtott hitelkeretek fenntartásának biztosítására; |
| --- | --- |

c)

a KKV-kat támogató intézkedésekre, különösen az Európai Központi Bank legutóbbi intézkedésének kiegészítésére, és a bankrendszer által a KKV-k számára nyújtott hitelkeretek fenntartásának biztosítására;

| d) | célzott intézkedések meghatározására az érzékeny csoportoknak a jelenlegi pénzügyi válság hatásaitól való megvédése érdekében; |
| --- | --- |

d)

célzott intézkedések meghatározására az érzékeny csoportoknak a jelenlegi pénzügyi válság hatásaitól való megvédése érdekében;

| e) | a pénzügyi szolgáltatásokról szóló menetrend maradéktalan és időben történő végrehajtására, beleértve a nyomon követési intézkedéseket és a felügyelet hatékonyságának növelését a jelenlegi pénzügyi zavarok tekintetében; |
| --- | --- |

e)

a pénzügyi szolgáltatásokról szóló menetrend maradéktalan és időben történő végrehajtására, beleértve a nyomon követési intézkedéseket és a felügyelet hatékonyságának növelését a jelenlegi pénzügyi zavarok tekintetében;

| f) | a válságmegoldási rendelkezések javítására a válság-felszámolásra vonatkozó EU-szabályok fejlesztésével, illetve egyértelműen meghatározott és kivétel nélkül elfogadott rendelkezések létrehozására az érintett tagállamok közötti tehermegosztásról a határokon átnyúló pénzügyi csoportokon belüli fizetésképtelenség esetén; |
| --- | --- |

f)

a válságmegoldási rendelkezések javítására a válság-felszámolásra vonatkozó EU-szabályok fejlesztésével, illetve egyértelműen meghatározott és kivétel nélkül elfogadott rendelkezések létrehozására az érintett tagállamok közötti tehermegosztásról a határokon átnyúló pénzügyi csoportokon belüli fizetésképtelenség esetén;

| g) | a pénzügyi rendszer stabilitásának és működésének tényezőire vonatkozó elemzések révén monetáris politika kidolgozásárára szolgáló eszközök kialakítására, többek között a monetáris politika transzferálása, a hitelezési és pénzügyi konstrukciók fejlesztése, az új termékek jellemzői és a kockázatok és a likviditás koncentrációja tekintetében; |
| --- | --- |

g)

a pénzügyi rendszer stabilitásának és működésének tényezőire vonatkozó elemzések révén monetáris politika kidolgozásárára szolgáló eszközök kialakítására, többek között a monetáris politika transzferálása, a hitelezési és pénzügyi konstrukciók fejlesztése, az új termékek jellemzői és a kockázatok és a likviditás koncentrációja tekintetében;

| h) | kezdeményező európai fellépésre a nemzetközi fórumokon, különösen a pénzügyi stabilitási fórumon és a Nemzetközi Valutatalap keretében, illetve a közös politikai döntéshozatali folyamatok erősítésére; valamint |
| --- | --- |

h)

kezdeményező európai fellépésre a nemzetközi fórumokon, különösen a pénzügyi stabilitási fórumon és a Nemzetközi Valutatalap keretében, illetve a közös politikai döntéshozatali folyamatok erősítésére; valamint

| i) | az Európai Unió hangjának megteremtésére a G8-on belül és az Európai Unió, mint a hatékonyabb világméretű gazdasági döntéshozatali szerv szerepének tükrözésére, egyúttal ezen szerepnek a globalizáció következményeihez és a dominánsabb globális pénzpiacokhoz való igazításával; |
| --- | --- |

i)

az Európai Unió hangjának megteremtésére a G8-on belül és az Európai Unió, mint a hatékonyabb világméretű gazdasági döntéshozatali szerv szerepének tükrözésére, egyúttal ezen szerepnek a globalizáció következményeihez és a dominánsabb globális pénzpiacokhoz való igazításával;

| j) | a Kereskedelmi Világszervezet és a „Bretton Woods-i” intézmények (IMF és a Világbank csoport) közötti jobb és hatékonyabb harmonizáció a spekuláció elleni küzdelem és a komoly válság kihívásainak kezelése érdekében; |
| --- | --- |

j)

a Kereskedelmi Világszervezet és a „Bretton Woods-i” intézmények (IMF és a Világbank csoport) közötti jobb és hatékonyabb harmonizáció a spekuláció elleni küzdelem és a komoly válság kihívásainak kezelése érdekében;

| k) | a jelenlegi súlyos monetáris zavarokra tekintettel, az IMF égisze alatt monetáris világkonferencia szervezése annak érdekében, hogy világszintű párbeszédet folytassanak a monetáris kérdésekről; az IMF keretein belül monetáris vitarendezési mechanizmusok megvalósíthatóságának megvizsgálása; |
| --- | --- |

k)

a jelenlegi súlyos monetáris zavarokra tekintettel, az IMF égisze alatt monetáris világkonferencia szervezése annak érdekében, hogy világszintű párbeszédet folytassanak a monetáris kérdésekről; az IMF keretein belül monetáris vitarendezési mechanizmusok megvalósíthatóságának megvizsgálása;

*

- *

64.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Központi Banknak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, az eurócsoport elnökének valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0506.

(2)  HL C 314. E, 2006.12.21., 125. o.

(3)  HL C 175. E, 2008.7.10., 569. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0057.

(5)  HL C 282. E, 2008.11.6., 422. o.

(6)  HL C 287. E, 2007.11.29., 535. o.

(7)  HL C 304. E, 2005.12.1., 132. o.

(8)  HL C 74. E, 2008.3.20., 780. o.

(9)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0357.

(10)  HL C 298. E, 2006.12.8., 249. o.

(11)  HL C 146. E., 2008.6.12., 251. o.

(12)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0287.

(13)  HL C 291. E, 2006.11.30., 118. o.

(14)  HL C 157. E, 2006.7.6., 73. o.

(15)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0425.

(16)  HL C 35., 1998.2.2., 1. o.

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/21

---

A férfiak és nők egyenlő díjazása elvének alkalmazása

P6_TA(2008)0544

Az Európai Parlament 2008. november 18-i állásfoglalása a Bizottság részére a férfiak és a nők egyenlő díjazása elvének alkalmazására vonatkozó ajánlásokról (2008/2012(INI))

(2010/C 16 E/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az EK-Szerződés 192. cikkének második bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 192. cikkének második bekezdésére,

| — | tekintettel az EK-Szerződés 2. cikkére és 141. cikkének harmadik bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 2. cikkére és 141. cikkének harmadik bekezdésére,

| — | tekintettel a Bizottságnak 2007. július 18-i„A nemek közötti bérszakadék elleni küzdelem” című közleményére (COM(2007)0424), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak 2007. július 18-i„A nemek közötti bérszakadék elleni küzdelem” című közleményére (COM(2007)0424),

| — | tekintettel a Bizottság foglalkoztatás, szociális ügyek és a férfiak és nők közötti egyenlőség területén működő, jogi szakértőkből álló hálózatának 2007. februári, „A nemek közötti bérszakadék jogi aspektusai” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság foglalkoztatás, szociális ügyek és a férfiak és nők közötti egyenlőség területén működő, jogi szakértőkből álló hálózatának 2007. februári, „A nemek közötti bérszakadék jogi aspektusai” című jelentésére,

| — | tekintettel a 2006. március 23-i és 24 Brüsszeli Európai Tanácson elfogadott, a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. március 23-i és 24 Brüsszeli Európai Tanácson elfogadott, a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumra,

| — | tekintettel az Európai Közösségek Bíróságának az EK-Szerződés 141. cikkén alapuló esetjogára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek Bíróságának az EK-Szerződés 141. cikkén alapuló esetjogára,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) 1994-es, a részmunkaidőről szóló egyezményének rendelkezéseire, amelyek arra kötelezik a tagállamokat, hogy közbeszerzési szerződéseik tartalmazzanak egy munkaügyi záradékot, amely kitér az egyenlő bérezésre is, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) 1994-es, a részmunkaidőről szóló egyezményének rendelkezéseire, amelyek arra kötelezik a tagállamokat, hogy közbeszerzési szerződéseik tartalmazzanak egy munkaügyi záradékot, amely kitér az egyenlő bérezésre is,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló, az ENSZ Közgyűlése által 1979. december 18-án elfogadott 34/180. számú határozat 11. cikke (1) bekezdésének d) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló, az ENSZ Közgyűlése által 1979. december 18-án elfogadott 34/180. számú határozat 11. cikke (1) bekezdésének d) pontjára,

| — | tekintettel az Európai Szociális Partnereknek a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó 2005. március 1-jei cselekvési keretére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szociális Partnereknek a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó 2005. március 1-jei cselekvési keretére,

| — | tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó ütemtervről (2006–2010) szóló 2007. március 13-i állásfoglalására (1), és „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2008” című 2008. szeptember 3-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó ütemtervről (2006–2010) szóló 2007. március 13-i állásfoglalására (1), és „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2008” című 2008. szeptember 3-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 39. és 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 39. és 45. cikkére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A6-0389/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A6-0389/2008),

| A. | mivel az Európai Unióban a nők átlagosan 15 %-kal kevesebbet keresnek a férfiaknál, a magánszektorban pedig ez 25 %-ig is terjedhet; mivel a nemek közötti bérszakadék 4 % és több mint 25 % között változik a tagállamokban, és ez a szakadék nem mutat jelentősen szűkülő tendenciát; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unióban a nők átlagosan 15 %-kal kevesebbet keresnek a férfiaknál, a magánszektorban pedig ez 25 %-ig is terjedhet; mivel a nemek közötti bérszakadék 4 % és több mint 25 % között változik a tagállamokban, és ez a szakadék nem mutat jelentősen szűkülő tendenciát;

| B. | mivel egy nőnek február 22-ig – azaz 418 naptári napot – kell dolgoznia ahhoz, hogy ugyanannyit keressen, amennyit egy férfi egy év alatt; |
| --- | --- |

B.

mivel egy nőnek február 22-ig – azaz 418 naptári napot – kell dolgoznia ahhoz, hogy ugyanannyit keressen, amennyit egy férfi egy év alatt;

| C. | mivel az ugyanolyan és hasonló értékű munkáért járó egyforma díjazás elvének alkalmazása a nemek közötti egyenlőség megvalósítása szempontjából kulcsfontosságú; |
| --- | --- |

C.

mivel az ugyanolyan és hasonló értékű munkáért járó egyforma díjazás elvének alkalmazása a nemek közötti egyenlőség megvalósítása szempontjából kulcsfontosságú;

| D. | mivel az igen lassú előrelépésről – 1995-ben 17 %-os és 2005-ben 15 %-os közelítésről – tanúskodó, rendelkezésre álló adatok szerint a nemek közötti bérszakadék a több mint 30 éve hatályban lévő, jelentős mennyiségű jogszabály, valamint a bérszakadék csökkentésének megkísérlésére irányulóan megtett intézkedések és elköltött források ellenére még mindig létezik; mivel ezért elemezni kell e szakadék okait, és célzott megközelítést kell kidolgozni mind a bérkülönbség csökkentése, mind a női foglalkoztatási piac szegregálódásának leküzdése érdekében, amelynek e jelenség a velejárója; |
| --- | --- |

D.

mivel az igen lassú előrelépésről – 1995-ben 17 %-os és 2005-ben 15 %-os közelítésről – tanúskodó, rendelkezésre álló adatok szerint a nemek közötti bérszakadék a több mint 30 éve hatályban lévő, jelentős mennyiségű jogszabály, valamint a bérszakadék csökkentésének megkísérlésére irányulóan megtett intézkedések és elköltött források ellenére még mindig létezik; mivel ezért elemezni kell e szakadék okait, és célzott megközelítést kell kidolgozni mind a bérkülönbség csökkentése, mind a női foglalkoztatási piac szegregálódásának leküzdése érdekében, amelynek e jelenség a velejárója;

| E. | mivel a nők minden tagállamban a férfiaknál jobban teljesítenek az iskolában, és nők alkotják a felsőoktatásból kikerülő diplomások többségét is, anélkül hogy a bérszakadék összehasonlítható módon csökkenne; |
| --- | --- |

E.

mivel a nők minden tagállamban a férfiaknál jobban teljesítenek az iskolában, és nők alkotják a felsőoktatásból kikerülő diplomások többségét is, anélkül hogy a bérszakadék összehasonlítható módon csökkenne;

| F. | mivel a bérszakadék a közvetlen és közvetett megkülönböztetés, valamint társadalmi és gazdasági tényezők és munkaerő-piaci kirekesztés eredménye, az átlagos bérszerkezet pedig – mindezeken felül – számos olyan jogi, társadalmi és gazdasági tényezőhöz kapcsolódik, amelyek meghaladják az azonos munkáért járó egyenlő fizetés puszta kérdését; |
| --- | --- |

F.

mivel a bérszakadék a közvetlen és közvetett megkülönböztetés, valamint társadalmi és gazdasági tényezők és munkaerő-piaci kirekesztés eredménye, az átlagos bérszerkezet pedig – mindezeken felül – számos olyan jogi, társadalmi és gazdasági tényezőhöz kapcsolódik, amelyek meghaladják az azonos munkáért járó egyenlő fizetés puszta kérdését;

| G. | mivel a bérkülönbséget nem egyszerűen a bruttó órabér eltérése alapján kell meghatározni, hanem figyelembe kell venni olyan tényezőket is, mint az egyéni bérkiegészítések, a munkaköri besorolás, a munkaszervezési minták, a szakmai tapasztalat és a termelékenység, amelyeket nem kizárólag mennyiségi szempontból – azaz a ténylegesen a munkahelyen töltött idő alapján – kell mérni, hanem minőségi szempontból is, ideértve a szabadságokból és a betegség miatti távollétekből adódó munkaidő-kiesésnek a bér összegére gyakorolt hatását is; |
| --- | --- |

G.

mivel a bérkülönbséget nem egyszerűen a bruttó órabér eltérése alapján kell meghatározni, hanem figyelembe kell venni olyan tényezőket is, mint az egyéni bérkiegészítések, a munkaköri besorolás, a munkaszervezési minták, a szakmai tapasztalat és a termelékenység, amelyeket nem kizárólag mennyiségi szempontból – azaz a ténylegesen a munkahelyen töltött idő alapján – kell mérni, hanem minőségi szempontból is, ideértve a szabadságokból és a betegség miatti távollétekből adódó munkaidő-kiesésnek a bér összegére gyakorolt hatását is;

| H. | mivel a bérszakadék csökkentése a növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia egyik célkitűzése volt, de azzal a legtöbb tagállam nem foglalkozik kielégítően; |
| --- | --- |

H.

mivel a bérszakadék csökkentése a növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia egyik célkitűzése volt, de azzal a legtöbb tagállam nem foglalkozik kielégítően;

| I. | mivel az európai uniós jogi keret javulása lehetővé teszi a tagállamok és a szociális partnerek számára, hogy megfelelőbben azonosítsák a nemek közötti bérszakadék fennállása mögött meghúzódó okokat; |
| --- | --- |

I.

mivel az európai uniós jogi keret javulása lehetővé teszi a tagállamok és a szociális partnerek számára, hogy megfelelőbben azonosítsák a nemek közötti bérszakadék fennállása mögött meghúzódó okokat;

| J. | mivel az a tendencia, hogy alábecsülik azokat a szakmákat és munkákat, amelyekben a nők vannak többségben azokhoz képest, amelyekben a férfiak vannak túlsúlyban, anélkül hogy ezt feltétlenül valamiféle objektív kritérium indokolná; |
| --- | --- |

J.

mivel az a tendencia, hogy alábecsülik azokat a szakmákat és munkákat, amelyekben a nők vannak többségben azokhoz képest, amelyekben a férfiak vannak túlsúlyban, anélkül hogy ezt feltétlenül valamiféle objektív kritérium indokolná;

| K. | mivel a férfiak és nők között fennálló digitális szakadék kétségtelenül visszahat a fizetésekre; |
| --- | --- |

K.

mivel a férfiak és nők között fennálló digitális szakadék kétségtelenül visszahat a fizetésekre;

| L. | mivel a munkaviszonyban töltött időt honoráló bérrendszer hátrányosan érinti a nőket, akiknek gyakran többször is meg kell szakítaniuk karrierjüket külső okok – úgymint az anyaságból következő töredezett karrier, bizonyos szakmai választások, illetve a csökkentett munkaidő iránti igény – miatt, és mivel ők így tartós és strukturális hátrányba kerülnek; |
| --- | --- |

L.

mivel a munkaviszonyban töltött időt honoráló bérrendszer hátrányosan érinti a nőket, akiknek gyakran többször is meg kell szakítaniuk karrierjüket külső okok – úgymint az anyaságból következő töredezett karrier, bizonyos szakmai választások, illetve a csökkentett munkaidő iránti igény – miatt, és mivel ők így tartós és strukturális hátrányba kerülnek;

| M. | mivel az adatok azt jelzik, hogy a nők által szerzett képesítéseket és tapasztalatokat kevésbé díjazzák, mint a férfiak által szerzetteket; mivel az „egyenlő fizetés egyenlő értékű munkáért” elgondolást, amelyet a nemi alapon sztereotipizált megközelítésnek nem szabadna eltorzítania, meg kell valósítani, és azt el kell különíteni a társadalmi szerepek felosztásának hagyományos felfogásától, amely még most is igen jelentősen befolyásolja a szakmai és képzési választásokat; ezenkívül a szülési és szülői szabadság miatt nem szabadna hátrányosan megkülönböztetni a nőket a munkaerőpiacon; |
| --- | --- |

M.

mivel az adatok azt jelzik, hogy a nők által szerzett képesítéseket és tapasztalatokat kevésbé díjazzák, mint a férfiak által szerzetteket; mivel az „egyenlő fizetés egyenlő értékű munkáért” elgondolást, amelyet a nemi alapon sztereotipizált megközelítésnek nem szabadna eltorzítania, meg kell valósítani, és azt el kell különíteni a társadalmi szerepek felosztásának hagyományos felfogásától, amely még most is igen jelentősen befolyásolja a szakmai és képzési választásokat; ezenkívül a szülési és szülői szabadság miatt nem szabadna hátrányosan megkülönböztetni a nőket a munkaerőpiacon;

| N. | mivel az aktív élet során, illetve azután is a bérszakadéknak jelentős következményei vannak a nők gazdasági és társadalmi helyzetére, mivel a nők a munkavállalástól függetlenül más módokon – például gyermekneveléssel és az idősek gondozásával – járulnak hozzá a társadalom fejlődéséhez, és mivel következésképpen a nők gyakran jobban ki vannak téve a szegénység veszélyének, és gazdaságilag kevésbé függetlenek; |
| --- | --- |

N.

mivel az aktív élet során, illetve azután is a bérszakadéknak jelentős következményei vannak a nők gazdasági és társadalmi helyzetére, mivel a nők a munkavállalástól függetlenül más módokon – például gyermekneveléssel és az idősek gondozásával – járulnak hozzá a társadalom fejlődéséhez, és mivel következésképpen a nők gyakran jobban ki vannak téve a szegénység veszélyének, és gazdaságilag kevésbé függetlenek;

| O. | mivel a bérezési különbségek a bevándorló, a hátrányos helyzetű, a kisebbségekhez tartozó és a képesítés nélküli nők esetében még kiélezettebbek; |
| --- | --- |

O.

mivel a bérezési különbségek a bevándorló, a hátrányos helyzetű, a kisebbségekhez tartozó és a képesítés nélküli nők esetében még kiélezettebbek;

| P. | mivel alapvető fontosságú, hogy nemi szempontból lebontott adatok és olyan, napra kész jogi keret álljon rendelkezésre, amelyek lehetővé teszik, hogy befolyásolhassuk a díjazás terén alkalmazott diszkriminációt kiváltó okokat; |
| --- | --- |

P.

mivel alapvető fontosságú, hogy nemi szempontból lebontott adatok és olyan, napra kész jogi keret álljon rendelkezésre, amelyek lehetővé teszik, hogy befolyásolhassuk a díjazás terén alkalmazott diszkriminációt kiváltó okokat;

| Q. | mivel az intézményes oktatás keretében kell és lehet a nemi alapú társadalmi sztereotípiák eloszlatását megkezdeni; |
| --- | --- |

Q.

mivel az intézményes oktatás keretében kell és lehet a nemi alapú társadalmi sztereotípiák eloszlatását megkezdeni;

| R. | mivel több alkalommal felhívta a Bizottságot, hogy tegyen kezdeményezéseket – beleértve a meglévő jogszabályok felülvizsgálatát – a bérszakadék kezelésének elősegítése, a nyugdíjasok elszegényedésének visszaszorítása és életszínvonaluk emelése érdekében; |
| --- | --- |

R.

mivel több alkalommal felhívta a Bizottságot, hogy tegyen kezdeményezéseket – beleértve a meglévő jogszabályok felülvizsgálatát – a bérszakadék kezelésének elősegítése, a nyugdíjasok elszegényedésének visszaszorítása és életszínvonaluk emelése érdekében;

| S. | mivel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) (3) kimondja, hogy az egyenlő vagy egyenértékű munkára vonatkozó egyenlő díjazás elve a közösségi vívmányok lényegi és elengedhetetlen része, ideértve az Európai Bíróságnak a nemi megkülönböztetéssel kapcsolatos ítélkezési gyakorlatát is, ezért szükséges az elv megvalósítását szolgáló további rendelkezések meghozatala; |
| --- | --- |

S.

mivel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) (3) kimondja, hogy az egyenlő vagy egyenértékű munkára vonatkozó egyenlő díjazás elve a közösségi vívmányok lényegi és elengedhetetlen része, ideértve az Európai Bíróságnak a nemi megkülönböztetéssel kapcsolatos ítélkezési gyakorlatát is, ezért szükséges az elv megvalósítását szolgáló további rendelkezések meghozatala;

| T. | mivel a fent említett 2005. március 1-jei„ A nemek közötti egyenlőség cselekvési kerete” című dokumentumban foglalt intézkedések a tagállamok, a szociális partnerek és az esélyegyenlőséggel foglalkozó szervezetek általi alkalmazása a szociális párbeszéd előmozdításán keresztül valóban orvosolni fogja a bérkülönbségeket; |
| --- | --- |

T.

mivel a fent említett 2005. március 1-jei„ A nemek közötti egyenlőség cselekvési kerete” című dokumentumban foglalt intézkedések a tagállamok, a szociális partnerek és az esélyegyenlőséggel foglalkozó szervezetek általi alkalmazása a szociális párbeszéd előmozdításán keresztül valóban orvosolni fogja a bérkülönbségeket;

| U. | mivel a bérkülönbségek, a munkaerőpiac horizontális és vertikális szegregációja, valamint a dominánsan nők által betöltött munkakörök és ágazatok sztereotip megítélésének orvoslására irányuló stratégia olyan különböző szinteken megvalósuló, jogszabályi és egyéb rendelkezések keretrendszerét igényli, amely megkülönböztetést tesz a díjazás terén gyakorolt hátrányos megkülönböztetés, valamint a közvetlen vagy közvetett hátrányos megkülönböztetésen túlmutató más tényezőkön alapuló díjazásbeli eltérések között, hiszen míg az előbbi közvetlenül a jogalkotás hatókörébe tartozik, az utóbbi ellen célzott politikákkal és egyedi intézkedésekkel kell fellépni; |
| --- | --- |

U.

mivel a bérkülönbségek, a munkaerőpiac horizontális és vertikális szegregációja, valamint a dominánsan nők által betöltött munkakörök és ágazatok sztereotip megítélésének orvoslására irányuló stratégia olyan különböző szinteken megvalósuló, jogszabályi és egyéb rendelkezések keretrendszerét igényli, amely megkülönböztetést tesz a díjazás terén gyakorolt hátrányos megkülönböztetés, valamint a közvetlen vagy közvetett hátrányos megkülönböztetésen túlmutató más tényezőkön alapuló díjazásbeli eltérések között, hiszen míg az előbbi közvetlenül a jogalkotás hatókörébe tartozik, az utóbbi ellen célzott politikákkal és egyedi intézkedésekkel kell fellépni;

| V. | mivel a Bizottság – a fent említett 2007. július 18-i közleményben bejelentett módon – 2008 során elvégzi az egyenlő fizetésre vonatkozó uniós jogi keret elemzését, amelybe valamennyi érintettet be kell vonni; mivel ezen elemzés eredményének kellő nyilvánosságot kell kapnia; |
| --- | --- |

V.

mivel a Bizottság – a fent említett 2007. július 18-i közleményben bejelentett módon – 2008 során elvégzi az egyenlő fizetésre vonatkozó uniós jogi keret elemzését, amelybe valamennyi érintettet be kell vonni; mivel ezen elemzés eredményének kellő nyilvánosságot kell kapnia;

| W. | mivel célkitűzésként szerepel a férfiak és nők nyugdíjának egységesítése, többek között a nyugdíjkorhatár tekintetében; |
| --- | --- |

W.

mivel célkitűzésként szerepel a férfiak és nők nyugdíjának egységesítése, többek között a nyugdíjkorhatár tekintetében;

| X. | mivel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének szerepe kulcsfontosságú a nemek közötti bérszakadék alakulásának nyomon követése, e szakadék okainak elemzése és a jogszabályok hatásának felmérése szempontjából; |
| --- | --- |

X.

mivel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének szerepe kulcsfontosságú a nemek közötti bérszakadék alakulásának nyomon követése, e szakadék okainak elemzése és a jogszabályok hatásának felmérése szempontjából;

1.   kéri a Bizottságot, hogy az EK-Szerződés 141. cikke alapján 2009. december 31-ig nyújtson be a Parlamentnek jogalkotási javaslatot a férfiak és nők egyenlő díjazása elvének alkalmazásával kapcsolatos, meglévő jogszabályok (4) felülvizsgálatára vonatkozó jelentést, a csatolt részletes ajánlásokat követően;

2.   megerősíti, hogy az ajánlások tiszteletben tartják a szubszidiaritás elvét és a polgárok alapvető jogait;

3.   úgy véli, hogy a kért javaslatnak nem lesznek pénzügyi kihatásai;

4.   meggyőződése, hogy alapvető fontosságú a 2006/54/EK irányelvnek az esélyegyenlőséggel foglalkozó szervezetekre és a szociális párbeszédre vonatkozó rendelkezései megfelelőbb és mielőbbi végrehajtásának biztosítása a bérkülönbségeknek a tagállamok, a szociális partnerek és az esélyegyenlőséggel foglalkozó szervezetek által alkalmazandó olyan intézkedések révén történő orvoslása érdekében, mint például a fent említett 2005. március 1-jei„A nemek közötti egyenlőség cselekvési kerete” című dokumentumban lefektetett intézkedések, a bérkülönbségek felszámolására szolgáló konkrét eszközökkel (például nemzeti és ágazati szintű kollektív szerződésekkel) kapcsolatos információk és útmutatók terjesztésének (különösen a kis- és középvállalkozások körében) előírása révén;

5.   rámutat, hogy a kollektív tárgyalások jelentős szerepet játszanak a nőket érintő megkülönböztetés elleni küzdelemben, valamint a munkához jutásban, a bérezésben, a munkakörülményekben, a pályafutásuk során való előrejutásban és a szakképzésben;

6.   felhívja az európai intézményeket, hogy szervezzék meg az egyenlő fizetések európai napját, amely napon az európai nők (átlagosan) annyi fizetést kapnának, amennyit a férfiak (átlagosan) kapnak, hozzájárulva így a fizetések terén jelenleg megnyilvánuló egyenlőtlenségek tudatosításához, illetve az érintett szereplők arra való ösztönzéséhez, hogy közös kezdeményezéseket tegyenek az egyenlőtlenség felszámolására;

7.   felszólítja a szakszervezeteket és a munkaadói szervezeteket, hogy közösen dolgozzanak ki a munka objektív értékelésére szolgáló eszközt a nemek közötti bérszakadék szűkítése érdekében;

8.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a kísérő, részletes ajánlásokat a Bizottságnak, a Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 301. E, 2007.12.13., 56. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0399.

(3)  HL L 204., 2006.7.26., 23. o.

(4)  A férfiak és a nők egyenlő díjazása elvének alkalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1975. február 10-i 75/117/EGK tanácsi irányelvet (HL L 45., 1975.2.19., 19. o.) beépítették a 2006/54/EK irányelvbe. A 2006/54/EK irányelv rendelkezései értelmében a 75/117/EGK irányelv 2009. augusztus 15-én hatályát veszti, ami egyúttal az ezen irányelv végrehajtásának határideje is.

---

MELLÉKLET

A KÉRT JAVASLAT TARTALMÁRA VONATKOZÓ RÉSZLETES AJÁNLÁSOK

1. ajánlás: FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

A 2006/54/EK irányelv – a 75/117/EGK irányelv rendelkezéseinek átvételével – tartalmazza az egyenlő díjazás fogalmának meghatározását. Annak érdekében, hogy pontosabb kategóriák álljanak rendelkezésre a nemek közötti bérszakadék kezelésére, fontos a különböző olyan fogalmak részletesebb meghatározása, mint például:

| — | nemek közötti bérszakadék, amelynek meghatározása nem szűkülhet a bruttó órabérek közötti különbségekre; |
| --- | --- |

—

nemek közötti bérszakadék, amelynek meghatározása nem szűkülhet a bruttó órabérek közötti különbségekre;

| — | fizetésbeli közvetlen megkülönböztetés; |
| --- | --- |

—

fizetésbeli közvetlen megkülönböztetés;

| — | fizetésbeli közvetett megkülönböztetés; |
| --- | --- |

—

fizetésbeli közvetett megkülönböztetés;

| — | járandóság, a meghatározásnak ki kell terjednie bármilyen nettó bérre vagy fizetésre, valamint bármilyen munkához kapcsolódó pénzügyi juttatásra és természetbeni juttatásra; |
| --- | --- |

—

járandóság, a meghatározásnak ki kell terjednie bármilyen nettó bérre vagy fizetésre, valamint bármilyen munkához kapcsolódó pénzügyi juttatásra és természetbeni juttatásra;

| — | nyugdíjszakadék – a nyugdíjrendszer különböző pilléreiben, azaz a felosztó-kirovó rendszerekben, foglalkoztatási nyugdíjakban (a bérszakadék nyugdíjba vonulás utáni folytatódásaként). |
| --- | --- |

—

nyugdíjszakadék – a nyugdíjrendszer különböző pilléreiben, azaz a felosztó-kirovó rendszerekben, foglalkoztatási nyugdíjakban (a bérszakadék nyugdíjba vonulás utáni folytatódásaként).

2. ajánlás: A HELYZET ELEMZÉSE ÉS AZ EREDMÉNYEK ÁTLÁTHATÓSÁGA

2.1.   A munkáltatók és a munkavállalók körében a meglévő vagy esetleges, vállalatukon belüli bérszakadékokkal kapcsolatos információk és tudatosság hiánya gyengíti a Szerződésben és a hatályos jogszabályokban szereplő elv végrehajtását.

2.2.   Felismerve azt, hogy nem állnak rendelkezésre pontos statisztikai adatok, illetve hogy a nők bérszintje alacsonyabb, különösen a hagyományosan női szakmákban, a tagállamoknak szociális politikájukban teljes mértékben figyelembe kellene venniük, és súlyos problémaként kellene kezelniük a fizetések közötti nemi alapú különbségeket.

2.3.   Ezért alapvető fontosságú, hogy a vállalatokon belül (pl. a legalább 20 munkavállalóval rendelkező vállalatoknál) kötelezővé tegyék a fizetések rendszeres ellenőrzését, valamint ezen ellenőrzések eredményeinek közzétételét. E kötelezettségnek vonatkoznia kell a fizetéshez kapcsolódó egyéb bérelemek közzétételére is.

2.4.   A munkáltatóknak az eredményeket nemek szerint lebontott bérstatisztikák formájában kell biztosítaniuk a munkavállalók és képviselőik számára. Ezeket az adatokat az egyes tagállamokban ágazati és nemzeti szinten kell összesíteni.

2.5.   A tagállamoknak és a Bizottságnak javítaniuk kellene a statisztikákat, illetve olyan adatokat kellene gyűjteniük, amelyek összehasonlíthatóvá teszik a férfiak és a nők közötti bérkülönbségeket a részmunkaidő esetében, illetve a nyugdíjkülönbségeket.

2.6.   Ezeknek a statisztikáknak egységesnek, összehasonlíthatónak és teljes körűnek kell lenniük, amelyek a munkaszervezéshez és a munkaköri besoroláshoz kapcsolódó bérezésbeli megkülönböztető elemek megszüntetésére irányulnak.

3. ajánlás: A MUNKA ÉRTÉKELÉSE ÉS A MUNKAKÖRI BESOROLÁS

3.1.   A munka értéke fogalmának a személyes készségeken vagy a felelősségen kell alapulnia, előtérbe helyezve a munka minőségét a férfiak és a nők közötti esélyegyenlőség előmozdítása érdekében, nem pedig a nőkkel szembeni hátrányos, sztereotipizált megközelítésnek kell jellemeznie, például azzal, hogy a hangsúly a fizikai erőnlétre helyeződik a személyes készségek vagy a felelősség helyett. A bértárgyalások során, valamint a munkaköri besorolás és a bértábla rögzítésekor tájékoztatást és képzést kell biztosítani a nők számára, illetve lehetővé kell tenni számukra e folyamatok nyomon követését. Lehetővé kell tenni azt is, hogy egyes ágazatokat vagy vállalatokat fel lehessen szólítani munkaköri besorolási rendszerük értékelésére a nemi dimenzió kötelező figyelembe vétele szempontjából, illetve arra, hogy szükség esetén végrehajtsák a szükséges kiigazításokat.

3.2.   A bizottsági kezdeményezésnek fel kell szólítania a tagállamokat, hogy olyan munkaköri besorolásokat vezessenek be, amelyek tiszteletben tartják a férfiak és a nők közötti egyenlőség elvét, és amelyek lehetővé teszik mind a munkáltatók, mind a munkavállalók számára, hogy észrevegyenek egy torzult bérskála-meghatározáson alapuló, esetleges fizetésbeli megkülönböztetést. Az ipari kapcsolatrendszerre vonatkozó nemzeti jogszabályok és hagyományok tiszteletben tartása továbbra is fontos. A munka értékelése és a munkaköri besorolás ilyen elemeinek átláthatóknak kell lenniük, és azokat valamennyi érintett, a munkaügyi felügyelőségek és az esélyegyenlőséggel foglalkozó szervek rendelkezésére kell bocsátani.

3.3.   A tagállamoknak elsősorban a női szakmákra összpontosító, mélyreható értékelést kellene végezniük.

3.4.   A diszkriminációtól mentes szakmai értékelésnek az alkalmazottak és a munka besorolására és szervezésére szolgáló új rendszereken, a szakmai tapasztalaton és a termelékenységen kell alapulnia, ez utóbbiakat leginkább minőségi szempontból értékelve, továbbá ezek alapján kell rögzíteni a fizetések meghatározására szolgáló értékelési adatokat és táblázatokat, mindvégig tiszteletben tartva az összehasonlíthatóság elvét.

4. ajánlás: ESÉLYEGYENLŐSÉGGEL FOGLALKOZÓ SZERVEK

Az esélyegyenlőségnek és az annak tényleges megvalósításával foglalkozó szerveknek nagyobb szerepet kell játszaniuk a nemek közötti bérszakadék csökkentésében. E szervek számára lehetővé kell tenni a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos jogszabályok alkalmazásának nyomon követését és – amennyiben lehetséges – hatékonyabb és függetlenebb érvényesítését, ideértve a jelentéstételi jogot is. A 2006/54/EK irányelv 20. cikkének felülvizsgálata révén meg kell erősíteni e szervek megbízását, hogy lehetőséget kapjanak a következőkre:

| — | a fizetésbeli megkülönböztetés áldozatainak támogatása és a részükre történő tanácsadás; |
| --- | --- |

—

a fizetésbeli megkülönböztetés áldozatainak támogatása és a részükre történő tanácsadás;

| — | független felmérések biztosítása a bérszakadékra vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

független felmérések biztosítása a bérszakadékra vonatkozóan;

| — | független jelentések közzététele és ajánlások megtétele a fizetésbeli (közvetlen és közvetett) megkülönböztetéssel kapcsolatos bármely kérdésre vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

független jelentések közzététele és ajánlások megtétele a fizetésbeli (közvetlen és közvetett) megkülönböztetéssel kapcsolatos bármely kérdésre vonatkozóan;

| — | a fizetések terén megnyilvánuló diszkrimináció esetén a bírósághoz fordulás lehetőségének biztosítása; |
| --- | --- |

—

a fizetések terén megnyilvánuló diszkrimináció esetén a bírósághoz fordulás lehetőségének biztosítása;

| — | a szociális partnerek, valamint az ügyvédek, ügyészek és bírák, illetve ombudsmanok szakirányú képzése olyan elemzési eszközök és célzott intézkedések rendszere alapján, amelyet a szerződések megszövegezésekor vagy annak ellenőrzésekor kell használni, hogy végrehajtásra kerültek-e a bérkülönbségek kezelését célzó szabályok és politikák. |
| --- | --- |

—

a szociális partnerek, valamint az ügyvédek, ügyészek és bírák, illetve ombudsmanok szakirányú képzése olyan elemzési eszközök és célzott intézkedések rendszere alapján, amelyet a szerződések megszövegezésekor vagy annak ellenőrzésekor kell használni, hogy végrehajtásra kerültek-e a bérkülönbségek kezelését célzó szabályok és politikák.

5. ajánlás: SZOCIÁLIS PÁRBESZÉD

A kollektív megállapodások és az alkalmazandó bérskálák és munkaköri besorolási rendszerek további alapos vizsgálatára is szükség van, főként a részmunkaidős munkavállalók és az atipikus munkafeltételek vagy többletfizetés/jutalékok, beleértve a természetbeni juttatásokat (amelyeket gyakrabban kapnak férfiak, mint nők) mellett dolgozó munkavállalók kezelése tekintetében. Ezeknek az intézkedéseknek nem csak az elsődleges munkakörülményekre és foglalkozási szociális biztonsági rendszerekre kell kiterjedniük, hanem a másodlagosakra is: szabadságolási és nyugdíjrendszerek, szolgálati járművek, gyermekfelügyelet, rugalmas munkaidő stb. A tagállamoknak – a nemzeti jog, a kollektív megállapodás vagy gyakorlat tiszteletben tartása mellett – arra kell ösztönözniük a szociális partnereket, hogy olyan, nemi szempontból semleges munkaköri besorolásokat vezessenek be, amelyek lehetővé teszik mind a munkáltatók, mind a munkavállalók számára, hogy azonosítsanak egy torzult bérskála-meghatározáson alapuló, esetleges fizetésbeli megkülönböztetést.

6. ajánlás: A HÁTRÁNYOS MEGKÜLÖNBÖZTETÉS MEGELŐZÉSE

A 2006/54/EK irányelvben szereplő, a diszkrimináció tilalmát kimondó 26. cikkben külön kellene hivatkozni a fizetések terén megnyilvánuló diszkriminációra annak érdekében, hogy a tagállamok a szociális partnerek és az esélyegyenlőséggel foglalkozó szervezetek bevonásával:

| — | az iskolarendszerekhez és a szakmai képzéshez igazított olyan speciális intézkedéseket hozzanak a különböző szakmák képzése és a szakmai modellek osztályozása területén, amelyek arra irányulnak, hogy megakadályozzák és megszüntessék a képzés, a munkaköri besorolás és a képességeknek a gazdaság területén történő felhasználása terén mutatkozó hátrányos megkülönböztetéseket; |
| --- | --- |

—

az iskolarendszerekhez és a szakmai képzéshez igazított olyan speciális intézkedéseket hozzanak a különböző szakmák képzése és a szakmai modellek osztályozása területén, amelyek arra irányulnak, hogy megakadályozzák és megszüntessék a képzés, a munkaköri besorolás és a képességeknek a gazdaság területén történő felhasználása terén mutatkozó hátrányos megkülönböztetéseket;

| — | célzott intézkedéseket hozzanak a szakmai, valamint a családi és a magánélet összeegyeztethetősége érdekében, például a gyermekfelügyeleti és gyermekgondozási szolgáltatások, a rugalmas munkaszervezés és munkaidő, az anyasági és apasági szabadság rendszere, illetve egy olyan szülői és családi szabadságolási rendszer révén, amely kimondottan lehetővé teszi az apasági szabadságot és annak védelmét, valamint a fizetett szülői szabadságot mindkét szülő számára; |
| --- | --- |

—

célzott intézkedéseket hozzanak a szakmai, valamint a családi és a magánélet összeegyeztethetősége érdekében, például a gyermekfelügyeleti és gyermekgondozási szolgáltatások, a rugalmas munkaszervezés és munkaidő, az anyasági és apasági szabadság rendszere, illetve egy olyan szülői és családi szabadságolási rendszer révén, amely kimondottan lehetővé teszi az apasági szabadságot és annak védelmét, valamint a fizetett szülői szabadságot mindkét szülő számára;

| — | határozott és megerősítő fellépéseket tegyenek (a Szerződés 141. cikkének (4) bekezdése értelmében) a bérkülönbség és a nemek közötti szegregáció jóvátételére, amelyet a szociális partnereknek és az esélyegyenlőséggel foglalkozó szerveknek kell különböző szerződéses és ágazati szinteken érvényre juttatniuk, úgy mint: a nemek közötti bérszakadék elleni küzdelem jegyében bérmegállapodások előmozdítása, vizsgálatok az egyenlő díjazással kapcsolatban, kvalitatív és kvantitatív célok kitűzése és teljesítményértékelés, az érintett felek által jóváhagyott, bevált gyakorlatok cseréje; |
| --- | --- |

—

határozott és megerősítő fellépéseket tegyenek (a Szerződés 141. cikkének (4) bekezdése értelmében) a bérkülönbség és a nemek közötti szegregáció jóvátételére, amelyet a szociális partnereknek és az esélyegyenlőséggel foglalkozó szerveknek kell különböző szerződéses és ágazati szinteken érvényre juttatniuk, úgy mint: a nemek közötti bérszakadék elleni küzdelem jegyében bérmegállapodások előmozdítása, vizsgálatok az egyenlő díjazással kapcsolatban, kvalitatív és kvantitatív célok kitűzése és teljesítményértékelés, az érintett felek által jóváhagyott, bevált gyakorlatok cseréje;

| — | olyan kikötést szerepeltessenek a közbeszerzési szerződésekben, amely előírja a nemek közötti egyenlőséget és az azonos díjazást. |
| --- | --- |

—

olyan kikötést szerepeltessenek a közbeszerzési szerződésekben, amely előírja a nemek közötti egyenlőséget és az azonos díjazást.

7. ajánlás: A NEMEK KÖZÖTTI ESÉLYEGYENLŐSÉG ÁLTALÁNOS ÉRVÉNYESÍTÉSÉNEK ELVE

Jobban kell integrálni a nemi dimenziót, kiegészítve a 2006/54/EK irányelv 29. cikkét a tagállamoknak szóló pontos utasításokkal a fizetések terén megvalósuló egyenlő bánásmód elvét illetően, hogy fel lehessen számolni a férfiak és a nők között a fizetések terén fennálló különbségeket. Az Európai Bizottságnak fel kell készülnie arra, hogy támogatást nyújtson a tagállamoknak és más szereplőknek a nem specifikus bérkülönbségek megszüntetésére irányuló konkrét intézkedések vonatkozásában, nevezetesen az alábbiak révén:

| — | a nők és férfiak közötti bérkülönbségeket értékelő jelentési rendszerek bevezetése, |
| --- | --- |

—

a nők és férfiak közötti bérkülönbségeket értékelő jelentési rendszerek bevezetése,

| — | a szakmai besorolási rendszerek változásait rögzítő adatbázis létrehozása, |
| --- | --- |

—

a szakmai besorolási rendszerek változásait rögzítő adatbázis létrehozása,

| — | a munkaszervezés reformja kapcsán szerzett tapasztalatok összegyűjtése és terjesztése, |
| --- | --- |

—

a munkaszervezés reformja kapcsán szerzett tapasztalatok összegyűjtése és terjesztése,

| — | a bérkülönbségek figyelemmel kísérésére vonatkozó speciális iránymutatások meghatározása a kollektív szerződésekben, illetve ezen információk rendelkezésre bocsátása az interneten mindenki számára hozzáférhető módon, több nyelvre lefordítva, |
| --- | --- |

—

a bérkülönbségek figyelemmel kísérésére vonatkozó speciális iránymutatások meghatározása a kollektív szerződésekben, illetve ezen információk rendelkezésre bocsátása az interneten mindenki számára hozzáférhető módon, több nyelvre lefordítva,

| — | a bérkülönbségek felszámolására szolgáló konkrét eszközökkel (például nemzeti és ágazati szintű kollektív szerződésekkel) kapcsolatos információk és útmutatók terjesztése (különösen a kis- és középvállalkozások körében). |
| --- | --- |

—

a bérkülönbségek felszámolására szolgáló konkrét eszközökkel (például nemzeti és ágazati szintű kollektív szerződésekkel) kapcsolatos információk és útmutatók terjesztése (különösen a kis- és középvállalkozások körében).

8. ajánlás: SZANKCIÓK

8.1.   Az e területen meglévő jogszabályok – különböző okok miatt – nyilvánvalóan kevésbé hatékonyak és figyelembe véve, hogy az egész probléma nem oldható meg egyetlen jogszabállyal, a Bizottságnak és a tagállamoknak meg kellene vizsgálniuk a meglévő jogszabályok megfelelő típusú szankciókkal történő megerősítésének lehetőségeit.

8.2.   Fontos, hogy a tagállamok megtegyék az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy „az egyenlő értékű munkáért egyenlő díjazás” elvének megsértésére megfelelő szankciók vonatkozzanak, a hatályos törvényi rendelkezéseknek megfelelően.

8.3.   Emlékeztetni kell arra, hogy a 2006/54/EK átdolgozott irányelv értelmében a tagállamok máris kötelesek olyan kártérítést vagy jóvátételt (18. cikk), valamint olyan szankciókat (25. cikk) előírni, amelyek „hatékonyak, arányosak és visszatartó erejűek”. E rendelkezések azonban nem elegendőek az egyenlő bérezés elve megsértésének elkerüléséhez. Emiatt azt javasoljuk, hogy készüljön tanulmány az alábbiakhoz hasonló lehetséges szankciók megvalósíthatóságáról, hatékonyságáról és hatásáról:

| — | kártérítés vagy jóvátétel, amelyet nem szabad előzetes felső határ rögzítésével korlátozni; |
| --- | --- |

—

kártérítés vagy jóvátétel, amelyet nem szabad előzetes felső határ rögzítésével korlátozni;

| — | szankciók, amelyeknek magukban kell foglalniuk az áldozat részére kártérítés megfizetését is; |
| --- | --- |

—

szankciók, amelyeknek magukban kell foglalniuk az áldozat részére kártérítés megfizetését is;

| — | közigazgatási bírságok (például a 2. ajánlás szerinti nemi szempontból bontott, bérstatisztikák elemzésével kapcsolatos értesítés elmulasztása, az értesítés kötelező közzétételének elmulasztása vagy rendelkezésre állásának hiánya esetén) a munkaügyi felügyelőségek vagy az esélyegyenlőséggel foglalkozó illetékes szervek kérésére; |
| --- | --- |

—

közigazgatási bírságok (például a 2. ajánlás szerinti nemi szempontból bontott, bérstatisztikák elemzésével kapcsolatos értesítés elmulasztása, az értesítés kötelező közzétételének elmulasztása vagy rendelkezésre állásának hiánya esetén) a munkaügyi felügyelőségek vagy az esélyegyenlőséggel foglalkozó illetékes szervek kérésére;

| — | az állami kedvezményekből, támogatásokból (beleértve a tagállamok által kezelt uniós finanszírozást is), valamint a közbeszerzési eljárásokból való kizárás, amint ezt a közbeszerzési eljárásról szóló 2004/17/EK irányelv (1) és 2004/18/EK irányelv (2) már előírja. |
| --- | --- |

—

az állami kedvezményekből, támogatásokból (beleértve a tagállamok által kezelt uniós finanszírozást is), valamint a közbeszerzési eljárásokból való kizárás, amint ezt a közbeszerzési eljárásról szóló 2004/17/EK irányelv (1) és 2004/18/EK irányelv (2) már előírja.

| — | a szabálysértők kilétét nyilvánosságra kell hozni. |
| --- | --- |

—

a szabálysértők kilétét nyilvánosságra kell hozni.

9. ajánlás: AZ EURÓPAI SZABÁLYOZÁS ÉS POLITIKA ÉSSZERŰSÍTÉSE

9.1.   Sürgős intézkedéseket kell tenni annak kapcsán, hogy a bérezés terén hátrányos helyzetbe kerülnek a részmunkaidőben dolgozók. Ez megköveteli az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodásról szóló, 1997. december 15-i 97/81/EK tanácsi irányelv – Melléklet: A részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodás (3) értékelését és lehetséges felülvizsgálatát, amely egyenlő bért ír elő a teljes munkaidős és a részmunkaidős munkavállalók számára, valamint célzottabb és hatékonyabb intézkedéseket a kollektív szerződések keretében.

9.2.   A foglalkoztatással kapcsolatos iránymutatásokba sürgősen fel kell venni egy, a bérkülönbségek csökkentésére irányuló konkrét célkitűzést, többek között a nők szakmai képzéshez való hozzáférését, valamint képesítéseik és képességeik elismerését illetően.

---

(1)  HL L 134., 2004.4.30., 1. o.

(2)  HL L 134., 2004.4.30., 114. o.

(3)  HL L 14., 1998.1.20., 9. o.

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/28

---

A fosszilis tüzelőanyagokból történő fenntartható villamosenergia-termelés rövid időn belüli demonstrációjának támogatásáról

P6_TA(2008)0545

Az Európai Parlament 2008. november 18-i állásfoglalása a fosszilis tüzelőanyagokból történő fenntartható villamosenergia-termelés rövid időn belüli demonstrációjának támogatásáról (2008/2140(INI))

(2010/C 16 E/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság „A fosszilis tüzelőanyagokból történő fenntartható villamosenergia-termelés rövid időn belüli demonstrációjának támogatásáról” című 2008. január 23-i közleményére (COM(2008)0013) és a Bizottság ahhoz csatolt, hatásvizsgálatról szóló szolgálati munkadokumentumára (SEC(2008)0047), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A fosszilis tüzelőanyagokból történő fenntartható villamosenergia-termelés rövid időn belüli demonstrációjának támogatásáról” című 2008. január 23-i közleményére (COM(2008)0013) és a Bizottság ahhoz csatolt, hatásvizsgálatról szóló szolgálati munkadokumentumára (SEC(2008)0047),

| — | tekintettel a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2008)0016), valamint a Bizottság ezt kísérő hatásvizsgálatról szóló szolgálati munkadokumentumára (SEC(2008)0052), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2008)0016), valamint a Bizottság ezt kísérő hatásvizsgálatról szóló szolgálati munkadokumentumára (SEC(2008)0052),

| — | tekintettel a szén-dioxid geológiai tárolásáról, valamint a 85/337/EGK és a 96/61/EK tanácsi irányelv, a 2000/60/EK, a 2001/80/EK, a 2004/35/EK és a 2006/12/EK irányelv és az 1013/2006/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2008)0018), valamint a Bizottság ezt kísérő hatásvizsgálatról szóló szolgálati munkadokumentumára (SEC(2008)0054), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szén-dioxid geológiai tárolásáról, valamint a 85/337/EGK és a 96/61/EK tanácsi irányelv, a 2000/60/EK, a 2001/80/EK, a 2004/35/EK és a 2006/12/EK irányelv és az 1013/2006/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2008)0018), valamint a Bizottság ezt kísérő hatásvizsgálatról szóló szolgálati munkadokumentumára (SEC(2008)0054),

| — | tekintettel a Bizottság 2007. november 22-i, „Európai stratégiai energiatechnológiai terv (SET-terv) – Egy kis szén-dioxid-kibocsátású jövő felé” című közleményére (COM(2007)0723), valamint a Bizottság ezt kísérő technológiai térképéről (SEC(2007)1510) és kapacitástérképről (SEC(2007)1511) szóló szolgálati munkadokumentumaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2007. november 22-i, „Európai stratégiai energiatechnológiai terv (SET-terv) – Egy kis szén-dioxid-kibocsátású jövő felé” című közleményére (COM(2007)0723), valamint a Bizottság ezt kísérő technológiai térképéről (SEC(2007)1510) és kapacitástérképről (SEC(2007)1511) szóló szolgálati munkadokumentumaira,

| — | tekintettel a Bizottság „2020-ra 20–20 % – Az éghajlatváltozásból származó lehetőségek Európa számára” című, 2008. január 23-i közleményére (COM(2008)0030), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „2020-ra 20–20 % – Az éghajlatváltozásból származó lehetőségek Európa számára” című, 2008. január 23-i közleményére (COM(2008)0030),

| — | tekintettel a Bizottság „Európai energiapolitika” című, 2007. január 10-i közleményére (COM(2007)0001), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Európai energiapolitika” című, 2007. január 10-i közleményére (COM(2007)0001),

| — | tekintettel az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A6-0418/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A6-0418/2008),

| A. | mivel a tudományos és technológiai ismeretek legutóbbi állása szerint – amennyiben más technológiákba nem kerül sor intenzív beruházásokra a kutatás és fejlesztés terén – a fosszilis tüzelőanyagok felhasználása az Európai Unión belül még évtizedekig szükséges lesz az energiaellátás biztonságának biztosításához; |
| --- | --- |

A.

mivel a tudományos és technológiai ismeretek legutóbbi állása szerint – amennyiben más technológiákba nem kerül sor intenzív beruházásokra a kutatás és fejlesztés terén – a fosszilis tüzelőanyagok felhasználása az Európai Unión belül még évtizedekig szükséges lesz az energiaellátás biztonságának biztosításához;

| B. | mivel a szén az egyetlen olyan, az Európai Unióban rendelkezésre álló fosszilis tüzelőanyag, amely korlátozza a bizonytalan harmadik országokból származó olaj-és gázimporttól való növekvő mértékű függést és így stratégiai jelentőséggel bír; |
| --- | --- |

B.

mivel a szén az egyetlen olyan, az Európai Unióban rendelkezésre álló fosszilis tüzelőanyag, amely korlátozza a bizonytalan harmadik országokból származó olaj-és gázimporttól való növekvő mértékű függést és így stratégiai jelentőséggel bír;

| C. | mivel a szén sok tagállamban jelentős súlyú tényező az energiaforrás-összetételben, az üvegházhatást okozó gázkibocsátás csökkentése érdekében a szénerőművek komoly modernizálásra és beruházásra szorulnak; |
| --- | --- |

C.

mivel a szén sok tagállamban jelentős súlyú tényező az energiaforrás-összetételben, az üvegházhatást okozó gázkibocsátás csökkentése érdekében a szénerőművek komoly modernizálásra és beruházásra szorulnak;

| D. | mivel sok tagállam nagy szénkészletekkel rendelkezik, amelyek a becslések szerint a következő évszázadban is bőven kitartanak; |
| --- | --- |

D.

mivel sok tagállam nagy szénkészletekkel rendelkezik, amelyek a becslések szerint a következő évszázadban is bőven kitartanak;

| E. | mivel a szén-dioxid-elkülönítési és tárolási (CCS) technológiák széles körben – erőművekben és hosszú távon nagy mennyiségű szén-dioxidot kibocsátó ágazatokban – történő alkalmazása hozzájárulhat a 2020-on túli időszakra meghatározott, éghajlattal kapcsolatos ambiciózus uniós célok eléréséhez, és mivel ezen technológiák alkalmazása kiegészíti az energiahatékonyság területén a kínálati és keresleti oldalon és a megújuló energiák területén tett erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

E.

mivel a szén-dioxid-elkülönítési és tárolási (CCS) technológiák széles körben – erőművekben és hosszú távon nagy mennyiségű szén-dioxidot kibocsátó ágazatokban – történő alkalmazása hozzájárulhat a 2020-on túli időszakra meghatározott, éghajlattal kapcsolatos ambiciózus uniós célok eléréséhez, és mivel ezen technológiák alkalmazása kiegészíti az energiahatékonyság területén a kínálati és keresleti oldalon és a megújuló energiák területén tett erőfeszítéseket;

| F. | mivel az energiatermelés a világ sok fejlődő gazdaságában a szénfelhasználástól függ, és ezekben a régiókban az éghajlat-politikai eredmények a legszorosabb összefüggésben állnak a csökkentett kibocsátással járó szénfelhasználás lehetőségével; |
| --- | --- |

F.

mivel az energiatermelés a világ sok fejlődő gazdaságában a szénfelhasználástól függ, és ezekben a régiókban az éghajlat-politikai eredmények a legszorosabb összefüggésben állnak a csökkentett kibocsátással járó szénfelhasználás lehetőségével;

| G. | mivel a CCS-technológiák erőművekben történő alkalmazása 2020-tól csak akkor lesz lehetséges, ha a demonstrációs tervek új és szükséges technológiai fejlődéssel, a hatékonyság és a gazdaságosság javításával járnak együtt, miközben biztosítják a környezet tiszteletben tartását is; |
| --- | --- |

G.

mivel a CCS-technológiák erőművekben történő alkalmazása 2020-tól csak akkor lesz lehetséges, ha a demonstrációs tervek új és szükséges technológiai fejlődéssel, a hatékonyság és a gazdaságosság javításával járnak együtt, miközben biztosítják a környezet tiszteletben tartását is;

| H. | mivel a demonstrációs erőművek késedelmes létesítése megkérdőjelezi a CCS-technológiák erőművekben történő alkalmazását és ezzel az éghajlat-politikai célok elérését is; |
| --- | --- |

H.

mivel a demonstrációs erőművek késedelmes létesítése megkérdőjelezi a CCS-technológiák erőművekben történő alkalmazását és ezzel az éghajlat-politikai célok elérését is;

| I. | mivel ez idáig a CCS-technológiák alkalmazásához nem áll rendelkezésre megfelelő és szükséges jogalkotási keret; |
| --- | --- |

I.

mivel ez idáig a CCS-technológiák alkalmazásához nem áll rendelkezésre megfelelő és szükséges jogalkotási keret;

| J. | mivel a vonatkozó jelenlegi közösségi jogszabályokat a nemzeti vagy regionális szabályok segítségével a lehető leggyorsabban át kell ültetni, és új jogalkotási javaslatok révén különösen a szállító infrastruktúra kiépítésére vonatkozóan ki kell egészíteni; |
| --- | --- |

J.

mivel a vonatkozó jelenlegi közösségi jogszabályokat a nemzeti vagy regionális szabályok segítségével a lehető leggyorsabban át kell ültetni, és új jogalkotási javaslatok révén különösen a szállító infrastruktúra kiépítésére vonatkozóan ki kell egészíteni;

| K. | mivel a hiányzó törvényi szabályozások a vállalkozások számára megnehezítik a befektetési döntéseket és a potenciális befektetők számára a pénzügyi piacokon való tevékenységet; |
| --- | --- |

K.

mivel a hiányzó törvényi szabályozások a vállalkozások számára megnehezítik a befektetési döntéseket és a potenciális befektetők számára a pénzügyi piacokon való tevékenységet;

| L. | mivel legalább 12 demonstrációs erőmű létesítését kell támogatni és ezen európai szintű létesítményeket azon az alapon kell kiválasztani, hogy elvárható-e tőlük az egyes technológiákra és a különböző szállítási és tárolási lehetőségekre vonatkozó szükséges ismeretek szolgáltatása; |
| --- | --- |

L.

mivel legalább 12 demonstrációs erőmű létesítését kell támogatni és ezen európai szintű létesítményeket azon az alapon kell kiválasztani, hogy elvárható-e tőlük az egyes technológiákra és a különböző szállítási és tárolási lehetőségekre vonatkozó szükséges ismeretek szolgáltatása;

1.   hangsúlyozza, hogy az európai uniós éghajlat-politika célkitűzésének az üvegházhatású gáz-kibocsátás globális csökkentésének kell lennie;

2.   emlékeztet az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport (IPCC) CSS-ről szóló 2005. évi különjelentésére, amely ígéretes technológiának tekintette a szén-dioxid-elkülönítést az üvegházhatású gázok globális kibocsátásának gyors, 2100-ra akár 55 %-os arányt is elérő csökkentésére;

3.   elismeri, hogy a CSS-technológiák alkalmazása hozzájárulhat a 2020 utáni időszakra megfogalmazott éghajlattal kapcsolatos európai uniós célok eléréséhez; kiemeli azonban, hogy a CSS-technológia alkalmazásának támogatása kiegészíti a jobb energiahatékonyság és a megújuló energiák fokozott felhasználásának területén tett erőfeszítéseket;

4.   emlékeztet az Európai Tanács 2007. március 8–9-i azirányú kötelezettségvállalására, hogy 2015-ig tizenkét, a fenntartható fosszilis tüzelőanyag-technológiák kereskedelmi célú villamosenergia-termelésben való felhasználhatóságát demonstráló létesítmény megépítését és üzemeltetését fogja ösztönözni;

5.   hangsúlyozza, hogy nemzeti szintű vitákat kell rendezni, és fel kell kérni az adott terület valamennyi szakemberét, hogy hívják fel a figyelmet a fosszilis tüzelőanyagokból történő fenntartható villamosenergia-termelés rövid időn belüli demonstrációjának jelentőségére;

6.   támogatja azt az álláspontot, hogy legalább 12 demonstrációs erőmű létesítése szükséges az Európai Unión belül a CSS-technológiák erőművekben történő elvárt alkalmazásának és 2020-tól kezdődően a szén-dioxid biztonságos tárolásának elérése érdekében; e tekintetben azon az állásponton van, hogy amennyiben lehetséges, a CSS-technológiákat még 2020 előtt egyéb ipari létesítményekben is támogatni kell; rámutat, hogy a CSS-technológiák biztonságos alkalmazásától, valamint attól függetlenül, hogy ezek az éghajlatváltozás problémájára költséghatékony megoldást jelentenek-e, a szén-dioxid megkötése, szállítása és tárolása során a CSS-eljárások demonstrálását létre kell hozni;

7.   lehetőségét látja annak, hogy a CSS-technológiák továbbfejlesztésével és alkalmazásával egyaránt ösztönözhető az ellátás biztonságára, az éghajlatvédelemre és a versenyképességre vonatkozó célok elérése;

8.   azon a véleményen van, hogy a fosszilis tüzelőanyagok a világ számos országának energiaforrás-összetételében elfoglalt helye miatt, a jobb energiahatékonyság és a megújuló energiák fokozott felhasználásának területén tett erőfeszítéseken kívül, az EU-n belüli CSS-technológiák hozzájárulhatnak az ellátás biztonságához és az éghajlatvédelemhez;

9.   hangsúlyozza, hogy szigorú és kötelező erejű feltételeket kell megszabni a tárolóhelyek hosszú távú biztonsága és állandósága érdekében;

10.   úgy véli, hogy a tengerfenék alatti tárolás baleset esetén veszélyeztetheti a tengeri ökoszisztémát;

11.   azon a véleményen van, hogy a Bizottság által bemutatott intézkedések nem elegendőek ahhoz, hogy megfelelő ösztönzést nyújtsanak legalább 12 demonstrációs erőmű 2015-ig történő megépítéséhez;

12.   kéri a Bizottságot, hogy pontos értékelést végezzen a 12 demonstrációs erőmű mindegyikének költségeiről, és a finanszírozásukban közreműködő magán- és közszféra részvételi arányáról;

13.   úgy ítéli meg, hogy a 12 demonstrációs erőmű megépítésének biztosításához szükséges a közvetlen pénzügyi felelősségvállalás;

14.   felhívja a figyelmet, hogy a pénzügyi piacokon a demonstrációs erőművekhez szükséges befektetési döntéseket és a tőke előteremtését különösen a nemzeti és regionális szinten hiányzó jogalkotási keretek, valamint a kibocsátás-kereskedelmi egységek ára jövőbeli változásának bizonytalanságai nehezítik meg;

15.   azon a véleményen van, hogy 2013-tól a kibocsátás-kereskedelemből származó potenciális támogatás és a demonstrációs erőművek szükséges tervezési és építési szakaszai közötti időeltolódás pénzügyi eszközök rendelkezésre bocsátása révén áthidalható;

16.   ezzel összefüggésben javasolja, hogy a hetedik kutatási keretprogram elfogadását követően a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmusból a félidős felülvizsgálatig visszatartott forrásokat kapcsolják a CSS-demonstrációs erőművekhez, hogy azok a projektek támogatásához időben közel rendelkezésre álljanak, és azokat, amennyiben lehetséges, a Bizottság elképzelése szerint az Európai Befektetési Bankkal együttműködve további pénzügyi eszközökkel egészítsék ki;

17.   szükségesnek tartja továbbá az európai uniós kibocsátás-kereskedelmi rendszerrel (EU ETS) összefüggésben, hogy a CSS–technológiával történő termelés vonzerejét úgy növeljék, hogy az EU ETS-en belül a CSS–technológiákkal történő várt termelésre vonatkozó kibocsátási egységeket 2013-tól legalább 25 %-os felárral osszák ki, és úgy véli ugyanakkor, hogy az ilyen kibocsátási egységeket legalább két évvel megépítésük előtt kell kiosztani, lehetővé téve az azokkal történő kereskedést; továbbá úgy véli, hogy e projektek támogatására az Európai Unión belül 500 millió kibocsátás-kereskedelmi egység kiosztását kell előirányozni; ösztönzi a tagállamokat, hogy az EU ETS keretén belül elárverezett kibocsátási jogokból származó bevételt a CSS-technológiák és a szükséges infrastruktúra támogatására használja fel;

18.   sürgősen szükségesnek tartja, hogy legalább a 12 támogatásban részesülő demonstrációs erőmű lefedje a három CSS-technológia különböző energiahordozókkal és különböző tárolási opciókkal kombinált valamennyi lehetőségét, valamint azt, hogy a helyszínek kiválasztásánál Európán belül a lehető legnagyobb földrajzi megoszlás biztosítása legyen a fő szempont;

19.   nyomatékosan ajánlja, hogy olyan erőműprojekteket vonjanak be a kiválasztásba, amelyek javasolt teljesítménye legalább 180 MW;

20.   azon a véleményen van, hogy nemzeti és regionális szinten haladéktalanul meg kell teremteni a szállításhoz és tároláshoz kapcsolódó engedélyezési eljárások szükséges feltételeit;

21.   szükségesnek tart egy további európai uniós kötelezettségvállalást a szükséges szállítási infrastruktúra fejlesztésének előmozdítása területén, és e tekintetben megjegyzi, hogy más szállítási infrastruktúrákra vonatkozóan az engedélyezési eljárás az egyes tagállamokban több évig eltarthat, és ezzel kapcsolatban rámutat arra, hogy a 2020-ig történő megépítés biztosítása érdekében fontos az ilyen eljárások lerövidítése;

22.   a strukturális alapokból származó források CSS-demonstrációs erőművekre való felhasználásában csak akkor lát lehetőséget, ha az egyes térségek az előirányzatokat még nem kötötték le, vagy nem nyújtottak be más hosszú távú projektre irányuló pályázatot, és hangsúlyozza, hogy csökkenni fog az éghajlatvédelmi törekvések elfogadottsága, ha a gazdasági és szociális kohézió javítására fordított előirányzatokat versenybe kell állítani az éghajlatvédelmi intézkedésekkel;

23.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 412., 2006.12.30., 1. o.

---

2008. november 20., csütörtök

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/33

---

Az európai ombudsman az 1487/2005/GG számú panasz ügyében az Európai Unió Tanácsához intézett ajánlástervezetet követően készített különjelentése

P6_TA(2008)0555

Az Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása az európai ombudsman által az 1487/2005/GG számú panasz ügyében az Európai Unió Tanácsához intézett ajánlástervezetet követően készített különjelentésről (2008/2072(INI))

(2010/C 16 E/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az európai ombudsman által az Európai Parlament számára készített különjelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai ombudsman által az Európai Parlament számára készített különjelentésre,

| — | tekintettel az EK-Szerződés 195. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 195. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére,

| — | tekintettel az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló, 1994. március 9-i 94/262/ESZAK, EK, Euratom európai parlamenti határozatra (1), különösen annak 3. cikke (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló, 1994. március 9-i 94/262/ESZAK, EK, Euratom európai parlamenti határozatra (1), különösen annak 3. cikke (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Eurobarométer 237. és 243. különszámában közzétett, az Európai Bizottság által az európaiakról és a nyelveikről készített felmérésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurobarométer 237. és 243. különszámában közzétett, az Európai Bizottság által az európaiakról és a nyelveikről készített felmérésekre,

| — | tekintettel az ombudsman alapokmánya 3. cikkének (5) bekezdésére, amely szerint az ombudsmannak a lehetőségekhez mérten arra kell törekednie, hogy az érintett intézménnyel együtt találjanak megoldást, így elkerülve a hivatali visszásságokat és elégtételt nyújtva a panaszosnak, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ombudsman alapokmánya 3. cikkének (5) bekezdésére, amely szerint az ombudsmannak a lehetőségekhez mérten arra kell törekednie, hogy az érintett intézménnyel együtt találjanak megoldást, így elkerülve a hivatali visszásságokat és elégtételt nyújtva a panaszosnak,

| — | tekintettel az eljárási szabályzat 195. cikke (2) bekezdésének első mondatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzat 195. cikke (2) bekezdésének első mondatára,

| — | tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére (A6-0395/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére (A6-0395/2008),

| A. | mivel a jobb átláthatóság, a többnyelvűség ösztönzése és a nyilvánosság pontos tájékoztatása az EU és intézményei számára a legmagasabb fokú prioritást élvező célok; |
| --- | --- |

A.

mivel a jobb átláthatóság, a többnyelvűség ösztönzése és a nyilvánosság pontos tájékoztatása az EU és intézményei számára a legmagasabb fokú prioritást élvező célok;

| B. | mivel a lehető legtöbb uniós polgár információkhoz való könnyű hozzáférése a demokratikus legitimitásnak és átláthatóságnak mint általános alapelveknek lényeges feltétele és alapvető építőeleme; |
| --- | --- |

B.

mivel a lehető legtöbb uniós polgár információkhoz való könnyű hozzáférése a demokratikus legitimitásnak és átláthatóságnak mint általános alapelveknek lényeges feltétele és alapvető építőeleme;

| C. | azon óhajtól vezérelve, hogy az uniós szervek tevékenységére vonatkozó információk minden formájához a lehető legtöbb polgár számára közvetlen hozzáférést biztosítson; |
| --- | --- |

C.

azon óhajtól vezérelve, hogy az uniós szervek tevékenységére vonatkozó információk minden formájához a lehető legtöbb polgár számára közvetlen hozzáférést biztosítson;

| D. | mivel ezen óhajt a nagyszámú uniós hivatalos nyelv logisztikai kihívásával összhangba kell hozni; |
| --- | --- |

D.

mivel ezen óhajt a nagyszámú uniós hivatalos nyelv logisztikai kihívásával összhangba kell hozni;

| E. | mivel az internet az információk megszerzésének egyre fontosabb eszköze, és ezért az átláthatóságot és a tájékoztatást célzó törekvéseihez az Európai Uniónak is fel kell használnia; |
| --- | --- |

E.

mivel az internet az információk megszerzésének egyre fontosabb eszköze, és ezért az átláthatóságot és a tájékoztatást célzó törekvéseihez az Európai Uniónak is fel kell használnia;

1.   jóváhagyja az ombudsman következtetéseit, amelyek értelmében:

| a) | a Tanács az EU többi szervéhez hasonlóan elsősorban maga felel az elnökség internetes megjelenéséért és az ott használt nyelvekért; |
| --- | --- |

a)

a Tanács az EU többi szervéhez hasonlóan elsősorban maga felel az elnökség internetes megjelenéséért és az ott használt nyelvekért;

| b) | a Tanácsban alkalmazott rendszer nem lehet teljesen független az uniós intézmények és csoportjaik által alkalmazott egységes rendszertől; |
| --- | --- |

b)

a Tanácsban alkalmazott rendszer nem lehet teljesen független az uniós intézmények és csoportjaik által alkalmazott egységes rendszertől;

| c) | ezen internetes oldalakon az információknak lehetőség szerint a közösség valamennyi hivatalos nyelvén, kellő időben elérhetőeknek kellene lenniük; |
| --- | --- |

c)

ezen internetes oldalakon az információknak lehetőség szerint a közösség valamennyi hivatalos nyelvén, kellő időben elérhetőeknek kellene lenniük;

| d) | amennyiben az elérhető nyelvek számát korlátozni kell, a használatos nyelvek kiválasztása csak objektív, ésszerű, átlátható és kezelhető kritériumok alapján történhet; |
| --- | --- |

d)

amennyiben az elérhető nyelvek számát korlátozni kell, a használatos nyelvek kiválasztása csak objektív, ésszerű, átlátható és kezelhető kritériumok alapján történhet;

| e) | a Tanács elutasítása, hogy a panasz benyújtójának kérésével tartalmilag behatóan foglalkozzon, az hivatali visszásságnak minősül; |
| --- | --- |

e)

a Tanács elutasítása, hogy a panasz benyújtójának kérésével tartalmilag behatóan foglalkozzon, az hivatali visszásságnak minősül;

2.   ezzel összefüggésben megütközve veszi tudomásul, hogy a Tanács nem tartja magát illetékesnek ebben a kérdésben, noha az valamennyi tagállamot érinti, és a Tanács valamennyi jövőbeli elnökség számára ajánlásokat fogalmazhatna meg;

3.   sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Tanács szemben más intézményekkel – például a Bizottsággal és a Parlamenttel, amelyek jelentősen javítottak a polgárokkal folytatott kommunikáció többnyelvűségén – ez idáig kitért az elől, hogy az elnökségek internetes oldalaira vonatkozó nyelvi kínálat kérdésével részletesen foglalkozzon;

4.   felhívja a Tanácsot, hogy az elnökségek internetes megjelenésével kapcsolatos felelősség vagy illetékesség kérdésétől függetlenül átfogóan vizsgálja meg az elnökségek internetes oldalaival kapcsolatos nyelvi kínálat bővítésének kérdését abból a célból, hogy az Európai Unió lakossága legnagyobb része számára könnyű és közvetlen hozzáférést biztosítson az elnökségek tevékenységével kapcsolatos információkhoz; felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet tanácskozásainak eredményeiről;

5.   hangsúlyozza, hogy a nyelvi kínálat esetlegesen szükségessé váló korlátozásának objektív és megfelelően indokolt kritériumokon kell alapulnia, ezt nyilvánosságra kell hozni, és csupán a mindenkori elnökség nyelvét lehet a soros elnökség időtartamára előnyben részesíteni;

6.   támogatja az ombudsman Tanácshoz intézett azon ajánlását, hogy vizsgálja meg a panasz benyújtójának kérését a soros elnökségek internetes oldalainak német nyelvű elérhetőségére;

7.   üdvözli, hogy a soros elnökségek eddigi gyakorlatával ellentétben – amikor is az internetes oldalak csak angolul, franciául és a mindenkori elnökség országának nyelvén álltak rendelkezésre, – a Tanács francia elnöksége a hivatalos honlapot az Európai Unió legszélesebb körben beszélt nyelvein (angol, német, francia, olasz és spanyol) hozta létre;

8.   az elkövetkezendő soros elnökségektől azt várja, hogy internetes oldalaikat a lehető legtöbb nyelven elérhetővé tegyék, és a nyelvek számbeli korlátozása esetén a legszélesebb körben beszélt hivatalos nyelveket prioritási sorrendjük szerint alkalmazzák;

9.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az európai ombudsmannak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 113., 1994.5.4., 15. o.

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/35 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/35

---

Társadalombiztosítási rendszerek és nyugdíjak

P6_TA(2008)0556

Az Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása a társadalombiztosítási rendszerek és a nyugdíjak jövőjéről: ezek finanszírozása és az individualizációs tendencia (2007/2290(INI))

(2010/C 16 E/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az európai uniós államháztartások hosszú távú fenntarthatóságáról szóló 2006. október 12-i bizottsági közleményre (COM(2006)0574), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai uniós államháztartások hosszú távú fenntarthatóságáról szóló 2006. október 12-i bizottsági közleményre (COM(2006)0574),

| — | tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 99. és 141. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 99. és 141. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Közösségek Bíróságának ítéleteire, különösen a Douglas Harvey Barber kontra Guardian Royal Exchange Assurance Group ügyben 1990. május 17-én hozott ítéletére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek Bíróságának ítéleteire, különösen a Douglas Harvey Barber kontra Guardian Royal Exchange Assurance Group ügyben 1990. május 17-én hozott ítéletére (1),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlés által 1979-ben elfogadott, jogilag kötelező érvényű, a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményére (CEDAW), különösen annak 11. cikke (1) bekezdésének d) és e) pontjára és 11. cikke (2) bekezdésének c) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlés által 1979-ben elfogadott, jogilag kötelező érvényű, a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményére (CEDAW), különösen annak 11. cikke (1) bekezdésének d) és e) pontjára és 11. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,

| — | tekintettel a Bizottság „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó ütemterv 2006–2010” című, 2006. március 1-jei közleményére (COM(2006)0092), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó ütemterv 2006–2010” című, 2006. március 1-jei közleményére (COM(2006)0092),

| — | tekintettel a 2008. március 13–14-i, brüsszeli Európai Tanács elnökségi következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008. március 13–14-i, brüsszeli Európai Tanács elnökségi következtetéseire,

| — | tekintettel a 2007. október 17-i, „A szociális védelem korszerűsítése a nagyobb társadalmi igazságosság és gazdasági kohézió érdekében: a munkaerőpiacról leginkább kiszorultak aktív integrációjának elősegítése” tárgyú bizottsági közleményre (COM(2007)0620), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007. október 17-i, „A szociális védelem korszerűsítése a nagyobb társadalmi igazságosság és gazdasági kohézió érdekében: a munkaerőpiacról leginkább kiszorultak aktív integrációjának elősegítése” tárgyú bizottsági közleményre (COM(2007)0620),

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) 1952. évi, a társadalombiztosítás minimális normáiról szóló egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) 1952. évi, a társadalombiztosítás minimális normáiról szóló egyezményre,

| — | tekintettel a 2008. április 11-i, a munkáltató fizetésképtelensége esetén a munkavállalók védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 1980. október 20-i 80/987/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének végrehajtásáról szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumra, amely a törvényes társadalombiztosítási rendszeren kívüli vállalati és vállalatközi nyugdíjrendszereket érinti (SEC(2008)0475), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008. április 11-i, a munkáltató fizetésképtelensége esetén a munkavállalók védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 1980. október 20-i 80/987/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének végrehajtásáról szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumra, amely a törvényes társadalombiztosítási rendszeren kívüli vállalati és vállalatközi nyugdíjrendszereket érinti (SEC(2008)0475),

| — | tekintettel az európai szociális partnereknek az európai munkaerőpiacok előtt álló fő kihívásokról szóló, 2007. október 18-i ajánlására, – a „Kulcsfontosságú kihívások az európai munkaerő piacon: az európai szociális partnerek együttes elemzése”– című jelentésben, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szociális partnereknek az európai munkaerőpiacok előtt álló fő kihívásokról szóló, 2007. október 18-i ajánlására, – a „Kulcsfontosságú kihívások az európai munkaerő piacon: az európai szociális partnerek együttes elemzése”– című jelentésben,

| — | tekintettel a Bizottság „A munkajog korszerűsítése szembenézve a XXI. század kihívásaival” című zöld könyvére (COM(2006)0708) és a Parlament erről szóló, 2007. július 11-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A munkajog korszerűsítése szembenézve a XXI. század kihívásaival” című zöld könyvére (COM(2006)0708) és a Parlament erről szóló, 2007. július 11-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a 2007 tavaszi Európai Tanács számára készített időközi jelentés című 2007. február 26-i bizottsági közleményre (COM(2007)0063) és a szociális valóság felméréséről szóló, 2007. november 15-i parlamenti állásfoglalásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007 tavaszi Európai Tanács számára készített időközi jelentés című 2007. február 26-i bizottsági közleményre (COM(2007)0063) és a szociális valóság felméréséről szóló, 2007. november 15-i parlamenti állásfoglalásra (3),

| — | tekintettel „A nemzedékek közötti szolidaritás előmozdítása” című 2007. május 10-i bizottsági közleményre (COM(2007)0244) és az Európa demográfiai jövőjéről szóló, 2008. február 21-i parlamenti állásfoglalásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nemzedékek közötti szolidaritás előmozdítása” című 2007. május 10-i bizottsági közleményre (COM(2007)0244) és az Európa demográfiai jövőjéről szóló, 2008. február 21-i parlamenti állásfoglalásra (4),

| — | tekintettel az eljárási szabályzat 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzat 45. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A6-0409/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A6-0409/2008),

| A. | mivel a társadalombiztosítás:






  — | létrehozását, szabályozását, irányítását és finanszírozását (általában részben) az állam a biztosított személyek által fizetett hozzájárulásokból vagy hozzájárulásokból és adókból azokkal együttesen végzi, úgy, hogy az állam közfelelősséggel tartozik a lakosság társadalombiztosítási igényeinek kielégítéséért, |
| --- | --- | --- |

A.

mivel a társadalombiztosítás:

—

létrehozását, szabályozását, irányítását és finanszírozását (általában részben) az állam a biztosított személyek által fizetett hozzájárulásokból vagy hozzájárulásokból és adókból azokkal együttesen végzi, úgy, hogy az állam közfelelősséggel tartozik a lakosság társadalombiztosítási igényeinek kielégítéséért,

| — | jellemzője az elszámoltathatóság és az alapvető biztonság mindenki számára történő biztosítása, |
| --- | --- |

—

jellemzője az elszámoltathatóság és az alapvető biztonság mindenki számára történő biztosítása,

| — | a szolidaritás elvén alapul, |
| --- | --- |

—

a szolidaritás elvén alapul,

| — | az ILO fent említett egyezményének kilenc területét öleli fel, |
| --- | --- |

—

az ILO fent említett egyezményének kilenc területét öleli fel,

| — | célja a foglalkoztatás (munkanélküliség elleni biztosítás), a jövedelem (nyugdíj) és a keresőképesség (egészségügyi biztosítás) területén az alapvető biztonság megteremtése; |
| --- | --- |

—

célja a foglalkoztatás (munkanélküliség elleni biztosítás), a jövedelem (nyugdíj) és a keresőképesség (egészségügyi biztosítás) területén az alapvető biztonság megteremtése;

| B. | mivel az Európai Unió teljes népessége 2025-ig várhatóan enyhén növekszik, 2025 után pedig enyhén csökken, 2050-re pedig kismértékben kisebb lesz, viszont jelentős mértékben idősebb; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió teljes népessége 2025-ig várhatóan enyhén növekszik, 2025 után pedig enyhén csökken, 2050-re pedig kismértékben kisebb lesz, viszont jelentős mértékben idősebb;

| C. | mivel, ha a bevándorlás a jelenlegi szinten állandósul, a munkaerő a 2005. évi 227 millió főről 2050-re 183 millióra csökken, a foglalkoztatási ráta 2020-ban 70 %-ra növekszik, aminek oka elsődlegesen a nők magasabb foglalkoztatási rátája, és az alkalmazottak összes száma 2017-re 20 millióval növekszik, ezt követően azonban 2050-re 30 millió fővel csökken, továbbá a 65 év felettiek és a munkaképes korúak várható aránya a 2005. évi 1:4-ről 2050-re 1:2-re növekszik; |
| --- | --- |

C.

mivel, ha a bevándorlás a jelenlegi szinten állandósul, a munkaerő a 2005. évi 227 millió főről 2050-re 183 millióra csökken, a foglalkoztatási ráta 2020-ban 70 %-ra növekszik, aminek oka elsődlegesen a nők magasabb foglalkoztatási rátája, és az alkalmazottak összes száma 2017-re 20 millióval növekszik, ezt követően azonban 2050-re 30 millió fővel csökken, továbbá a 65 év felettiek és a munkaképes korúak várható aránya a 2005. évi 1:4-ről 2050-re 1:2-re növekszik;

| D. | mivel a várható életkor növekedésének általános tendenciáján alapuló nyugdíjkorhatár általános növekedése nem veszi kellőképpen figyelembe, hogy számos iparágban a dolgozók várható életkora lényegesen alacsonyabb; |
| --- | --- |

D.

mivel a várható életkor növekedésének általános tendenciáján alapuló nyugdíjkorhatár általános növekedése nem veszi kellőképpen figyelembe, hogy számos iparágban a dolgozók várható életkora lényegesen alacsonyabb;

| E. | mivel a szociális partnerek általánosan, és különösen az átlagosnál alacsonyabb várható életkorú dolgozókat foglalkoztató iparágakban, komoly felelősséggel tartoznak a munkavállalók ki- és beáramlására való tekintettel, és ők lehetnek egy hatékony életkortudatos személyzeti politika biztosítását elsődlegesen támogató felek; |
| --- | --- |

E.

mivel a szociális partnerek általánosan, és különösen az átlagosnál alacsonyabb várható életkorú dolgozókat foglalkoztató iparágakban, komoly felelősséggel tartoznak a munkavállalók ki- és beáramlására való tekintettel, és ők lehetnek egy hatékony életkortudatos személyzeti politika biztosítását elsődlegesen támogató felek;

| F. | mivel a munkanélküliek alacsonyabb aránya miatt a munkanélküli segélyre fordított kiadások kb. a GDP 0,6 százalékpontjával csökkennek 2050-re, és ez a csökkenés igen szerény, és nem kompenzálja más ágazatokban a magasabb mértékű kiadásokat; |
| --- | --- |

F.

mivel a munkanélküliek alacsonyabb aránya miatt a munkanélküli segélyre fordított kiadások kb. a GDP 0,6 százalékpontjával csökkennek 2050-re, és ez a csökkenés igen szerény, és nem kompenzálja más ágazatokban a magasabb mértékű kiadásokat;

| G. | mivel az Európai Unió a GDP 27,2 %-át fordítja szociális védelemre (2008), és ennek legnagyobb részét öregségi ellátásra és nyugdíjakra fordítják (46 %); |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Unió a GDP 27,2 %-át fordítja szociális védelemre (2008), és ennek legnagyobb részét öregségi ellátásra és nyugdíjakra fordítják (46 %);

| H. | mivel mind az állampolgárok, mind az állam számára a társadalombiztosítás megnevezés inkább vonatkozik egy társadalmi szerződésre, a jogok és kötelezettségek közötti kapcsolatra, mint a kiadás és a bevétel közti kapcsolatra, és ilyenként kezelendő; mivel azonban a társadalombiztosítás költségvetési jellege semmilyen körülmények között nem kérdőjelezhető meg; |
| --- | --- |

H.

mivel mind az állampolgárok, mind az állam számára a társadalombiztosítás megnevezés inkább vonatkozik egy társadalmi szerződésre, a jogok és kötelezettségek közötti kapcsolatra, mint a kiadás és a bevétel közti kapcsolatra, és ilyenként kezelendő; mivel azonban a társadalombiztosítás költségvetési jellege semmilyen körülmények között nem kérdőjelezhető meg;

| I. | mivel az elöregedő népesség ténye várhatóan növekedéseket eredményez a közkiadásokban, amelynek nagy részét 2050-re a legtöbb tagállamban nyugdíjra, egészségbiztosításra és hosszú távú gondozásra fordítják, ha a jelenlegi politikákat megtartják, és a legnagyobb mértékű növekedésre 2020 és 2040 között lehet számítani; |
| --- | --- |

I.

mivel az elöregedő népesség ténye várhatóan növekedéseket eredményez a közkiadásokban, amelynek nagy részét 2050-re a legtöbb tagállamban nyugdíjra, egészségbiztosításra és hosszú távú gondozásra fordítják, ha a jelenlegi politikákat megtartják, és a legnagyobb mértékű növekedésre 2020 és 2040 között lehet számítani;

| J. | mivel a lisszaboni stratégia nők, fiatalok és idősek foglalkoztatása terén meghatározott célkitűzései, valamint a napközi gyermekgondozási szolgáltatások terén megfogalmazott barcelonai célkitűzések létfontosságúak a nyugdíjrendszerek életképessége szempontjából; |
| --- | --- |

J.

mivel a lisszaboni stratégia nők, fiatalok és idősek foglalkoztatása terén meghatározott célkitűzései, valamint a napközi gyermekgondozási szolgáltatások terén megfogalmazott barcelonai célkitűzések létfontosságúak a nyugdíjrendszerek életképessége szempontjából;

| K. | mivel az ENSZ 2000-ben elfogadott millenniumi célkitűzései – különösen a 3. cél – feltételezi a nemek közötti egyenlőséget; |
| --- | --- |

K.

mivel az ENSZ 2000-ben elfogadott millenniumi célkitűzései – különösen a 3. cél – feltételezi a nemek közötti egyenlőséget;

| L. | mivel általában véve a nők karrierje kevésbé homogén és lassú fizetésemelkedés jellemzi, míg a férfiak karrierje folyamatos és fizetéseik gyorsabban emelkednek, ami különbségekhez vezet a nyugdíjjárulékok terén és a nők elszegényedésének fokozott kockázatát hordozza magában, ami ráadásul hosszú távú kockázatot jelent, hiszen magasabb a várható élettartamuk; |
| --- | --- |

L.

mivel általában véve a nők karrierje kevésbé homogén és lassú fizetésemelkedés jellemzi, míg a férfiak karrierje folyamatos és fizetéseik gyorsabban emelkednek, ami különbségekhez vezet a nyugdíjjárulékok terén és a nők elszegényedésének fokozott kockázatát hordozza magában, ami ráadásul hosszú távú kockázatot jelent, hiszen magasabb a várható élettartamuk;

Általános kérdések

1.   sürgeti a tagállamokat, hogy a lisszaboni stratégia, valamint a szociális kockázatok és a társadalom- és nyugdíjbiztosítási rendszerek fenntarthatósága szükségességének, illetve az európai szociális modellek fenntartásának fényében, érjenek el fejlődést a szociális kiadások és a szociális aktivitás közötti egyensúly létrehozása terén, továbbá vonzzanak és tartsanak még több embert a minőségi, biztonságos és kötelező társadalombiztosítás által fedezett foglalkoztatásban, elősegítve ezzel a növekedést és munkahelyteremtést, valamint a jobb piaci átláthatóságon alapuló foglalkoztatáshoz való hozzáférést a szociális védelmi rendszerek (pl. a kedvezmények és támogatási mechanizmusok közötti nagyobb differenciáláson keresztüli) modernizálása, illetve a kutatás, fejlesztés és innováció támogatásán, valamint a mindenki számára elérhető élethosszig tartó tanulás kereteiben a jobb oktatási és képzési programokon keresztül a humántőkébe történő befektetések növelése érdekében;

2.   felhívja a Bizottságot, hogy kövesse figyelemmel a tagállamokban folyó társadalombiztosítási és nyugdíjreformokat, összehasonlítva a nők foglalkoztatási helyzetére gyakorolt aktuális hatásukat és összpontosítva a megvalósuló legjobb gyakorlatokra, különösen a fizetések és a szakmai és családi kötelességek összeegyeztetése tekintetében felmerülő nemi alapú megkülönböztetés csökkentése terén;

3.   hangsúlyozza, hogy a demográfiai változások miatt a gazdasági növekedés forrásai meg fognak változni, és a munkaerő termelékenységének fokozódása és a technológiai innováció válnak a gazdasági növekedés forrásaivá; elismeri, hogy a nagyobb mértékű termelékenység megőrzése érdekében elengedhetetlenné válnak a kutatás és a fejlesztés terén a nagyobb mértékű beruházások, amelyekkel összefüggésben fokozott elsőbbséget kell tulajdonítani a technológiai és társadalmi innovációk közötti szinergiának;

4.   hangsúlyozza a jelenlegi demográfiai, gazdasági és szociális tendenciákra és a generációk és társadalmak közötti konfliktusok megakadályozására tekintettel annak fontosságát, hogy új módszereket találjanak a költségek és a haszon elosztására egy kisebb, gazdaságilag aktív és egy nagyobb, gazdaságilag inaktív lakosság között; európai és nemzeti szinten célul kellene kitűzni a társadalombiztosítási rendszerek, illetve nyugdíjrendszerek életképessége és a szociális kockázatok közötti egyensúly fenntartását;

5.   emlékeztet azon meggyőződésére, hogy egy gazdaságilag életképes szociális védelmi rendszer előmozdítása érdekében az EU munkajogának meg kell erősítenie a határozatlan időre szóló munkaszerződéseket, mint a foglalkoztatás általános formáját, amelyek értelmében megfelelő szociális és egészségvédelem, továbbá az alapvető jogok tiszteletben tartása biztosítható; elismeri mindemellett, hogy az ettől eltérő foglalkoztatási formában dolgozók jogait is védeni kell, ideértve a méltóságteljes életet biztosító nyugdíjhoz való jogot;

6.   emlékeztet arra, hogy az európai szociális modellek alapja a generációk és társadalmi csoportok közötti szolidaritás elve, és arra, hogy azokat elsődlegesen a munkával kapcsolatos bevételekből finanszírozzák, azaz a munkavállalók és munkaadók hozzájárulásaiból és a munkára kivetett adóból; mindazonáltal rámutat, hogy a népesség elöregedése súlyos teherként fog az aktív munkaerő vállára nehezedni, és hogy a demográfiai változások megoldását politikai prioritásként kell kezelni; hangsúlyozza, hogy egyébként a demográfiai változások veszélyeztethetik a szolidaritást, következésképpen pedig az európai szociális modelleket; hangsúlyozza tehát a szolidaritás elve megerősítésének, illetve egy méltányos finanszírozás komoly jelentőségét;

7.   emlékeztet, hogy az EK-Szerződés 141. cikke értelmében intézkedéseket lehet elfogadni a fizetések közötti egyenlőség elérésére, valamint hogy a közösségi joggyakorlat a társadalombiztosítási járulékokat a fizetés részének tekinti;

8.   megjegyzi, hogy a demográfiai változások következtében a becslések szerint 2030-ra az aktívak és inaktívak aránya 2:1 lesz; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fejlesszenek ki annak biztosítására szolgáló politikákat, hogy a gondozási kötelezettségeik miatt a munkaerőpiacról visszavonulni kényszerült gondozókat ne befolyásolja hátrányosan a nyugdíjbizonytalanság;

9.   emlékeztet arra, hogy az individualizációs tendenciák hozzájárulnak a második és harmadik pillér megerősítéséhez, anélkül hogy megkérdőjeleznék a társadalombiztosítási rendszerek első pillérét, ami révén az egyének, főleg a nők és más érzékeny csoportok nagyobb választási szabadsággal rendelkeznek, és így függetlenebbé válnak, illetve képesek lesznek megteremteni saját, kiegészítő nyugdíjjogosultságukat;

10.   felhívja a Bizottságot, hogy mélyítse el a szociális jogosultságok egyénre szabása által a nőkkel és férfiakkal szembeni egyenlő bánásmódra gyakorolt hatást érintő kutatásokat és az ezzel kapcsolatos munkát;

11.   úgy véli, hogy a nők és férfiak közötti egyenlőségnek meg kell jelennie a társadalombiztosítási és nyugdíjrendszerek reformjainak célkitűzései között, ugyanakkor hangsúlyozva, hogy e tekintetben az egyenlőtlenségek alapvetően közvetett jellegűek, a munkaerőpiacon és a fizetési és karrierkilátások terén makacsul fennálló egyenlőtlenségekből és a családi és háztartási kötelezettségek egyenlőtlen elosztásából adódnak, ezért csak átfogóbb intézkedésekkel lehet javítani rajtuk;

12.   felszólítja a Bizottságot és tagállamokat, hogy tudatosítsák a (fiatal) felnőttek körében a nyugdíjalapok létrehozásának szükségességét;

Munkaerő

13.   úgy véli, hogy a csökkenő létszámú munkaerő a jelenlegi helyzet folytatódása esetén a ledolgozott munkaórák teljes számának csökkenését eredményezi; úgy ítéli meg, hogy e tendencia visszafordítása érdekében olyan intézkedéseket kell hozni, amelyek a munkanélküliség csökkentését és (a képzéssel és átképzéssel történő) munkaerő-felvétel fokozását célozzák az olyan, pl. fogyatékkal élő személyek, nők és időskorúak körében is, akik nagy munkaerő-potenciállal rendelkeznek; hangsúlyozza az önkéntes alapú rugalmas nyugdíjba vonulás lehetővé tételének, a munkamódszerek megváltoztatásának, illetve az új technológiák intelligens felhasználásának szükségességét; hangsúlyozza, hogy szükség van a segítő szolgálatok, valamint a gyermekek és családtagok gondozásához kapcsolódó szolgálatok javítására is az önkéntesen részmunkaidőben dolgozó személyek számának csökkentése érdekében;

14.   emlékeztet arra, hogy a magasabb foglalkoztatottsági arány nagymértékben függ minden társadalmi csoport, és így különösen a munkaerőpiacról kirekesztett csoportok aktivitása megőrzésének szükségességétől; hangsúlyozza éppen ezért, hogy harcolni kell a munkaerőpiaci diszkrimináció ellen, és jobb álláslehetőségeket kell ajánlani a munkaerő inaktív tagjainak; hangsúlyozza továbbá, hogy ésszerű támogatással meg kell könnyíteni a fogyatékkal élők, illetve a súlyos egészségügyi problémákkal küzdők munkavégzését, valamint biztosítani kell a fogyatékkal élők és a mentális betegségekben szenvedők számára a foglalkoztatáshoz való hozzáférést;

15.   e tekintetben ragaszkodik ahhoz, hogy aktív politikákra van szükség a nők, a fiatalok és az idősek foglalkoztatása terén annak érdekében, hogy megfelelően kihasználják az emberi erőforrásokat és az üzleti vállalkozást, illetve hogy a nyugdíjjárulékok alapján biztosítani lehessen számukra a méltányos nyugdíjhoz való jogot;

16.   hangsúlyozza a törvényes nyugdíjkorhatár emelése nemzeti szintű megvitatásának szükségességét; úgy ítéli meg, hogy tekintet nélkül az egyes tagállamokban érvényben lévő nyugdíjkorhatárokra, a munkavállalókat arra kell ösztönözni, hogy önkéntes alapon maradjanak munkában addig, ameddig a körülmények engedik, egészen a számukra meghatározott korig, vagy tovább;

17.   felhívja a társadalmi partnereket, többek között a különböző ágazatokban szerzett tapasztalatok alapján, hogy ágazati alapú, testre szabott intézkedésekről folytassanak tárgyalásokat általában az idősödő munkavállalók kiáramlásával, és különösen egy életkortudatos személyzeti politika kialakításával kapcsolatban;

18.   felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak létre anyagi és szociális ösztönzőket az alkalmazottak arra való bátorítása érdekében, hogy önkéntesen folytassák a munkát a kötelező nyugdíjkorhatár elérése után is;

19.   felhívja a tagállamokat, hogy aktív politikát folytassanak a biztonságos munkakörülmények lehetőségei javításának terén annak érdekében, hogy bizonyos foglalkozási körökben csökkenjen a kockázat, valamint, hogy elkerülhető legyen a képzett munkavállalók nagy arányának korai nyugdíjazása;

20.   emlékeztet arra, hogy egy, különösen a potenciális munkaképes korú migránsokra irányuló és a magasan képzett jelentkezőknek gyors bevándorlást ígérő, proaktív gazdasági migrációs politika mellett szükség lesz a migránsok jobb munkaerő-piaci és általában társadalmi integrálására; hangsúlyozza, hogy a bevándorlás fokozására irányuló intenzívebb erőfeszítések eredménye a származási országban az agyelszívás jelensége lehet, ami kedvezőtlenül hathat ezen országok gazdasági és társadalmi fejlődésére, és az ellenőrizetlen bevándorlás újabb hullámait eredményezheti;

21.   elismeri, hogy a „szellemi erőforrások pazarlása” szintén gondokat okozhat a gazdaság egésze és az érintett egyének számára, abban az esetben, ha képzett migráns munkavállalókat alkalmaznak az alacsonyan képzett munkaerőt igénylő állásokban; hangsúlyozza, hogy a migráns munkavállalóknak részesülniük kell az általuk fizetett nyugdíjrendszerhez való hozzájárulásaikból;

22.   felhívja a Bizottságot, hogy tegyen megfelelő lépéseket annak érdekében, hogy a fogadó tagállamban dolgozó és lakhellyel rendelkező uniós állampolgár ne veszítse el az összes társadalombiztosítási jogait vagy azoknak egy részét;

23.   úgy véli, hogy a bevándorlásnak a lakosság elöregedésére gyakorolt hosszú távú hatása bizonytalan, mivel az a bevándorlási hullámok viselkedésétől, a családok újraegyesítésétől és a bevándorlók népszaporulatától függ. úgy véli, hogy a bevándorlók a társadalombiztosítási rendszer jobb egyensúlyát szolgálhatják, amennyiben jogszerűen foglalkoztatják őket, és így hozzájárulnak a rendszer finanszírozásához;

Nyugdíjak

24.   felhívja a figyelmet a munkaerőpiac veszélyeztetett csoportjai, különösen az olyan állásokban dolgozók elleni jelenlegi megkülönböztetésre, ahol nem kötelező a társadalombiztosítási hozzájárulás, amelynek eredménye az alacsonyabb foglalkoztatási ráta és az alacsonyabb bérek, és ilyen módon az említett csoportok számára kevesebb lehetőség a megfelelő nyugdíj kialakítására; hangsúlyozza, hogy egyenlő esélyeket kell teremteni mindenki számára, így biztosítva a magasabb foglalkoztatási arányt, az egyenlő béreket és megfelelő nyugdíjjogosultságot;

25.   elismeri annak tényét, hogy az állami nyugdíjrendszerek erősítik a szolidaritást, és hogy ezek a tagállamok felelősségébe tartoznak, valamint, hogy e rendszerek védelmét politikai prioritásként kellene kezelni; úgy véli, hogy az államilag finanszírozott nyugdíjrendszerek alternatíváinak, így pl. a kiegészítő rendszereknek a használata életképes alternatíva lehetne; rámutat, hogy a magánnyugdíj rendszerbe be lehetne vonni a munkáltatók, illetve egyéb kollektív szervezetek és egyesületek által fizetett, vagy egyéni megtakarításokon alapuló nyugdíjakat is; hangsúlyozza, hogy a magánnyugdíjak létezése megnövelné a magánnyugdíj alapok megfelelő szabályozásának, az ilyen jellegű nyugdíjak átvihetőségének, támogatásának és folyamatos modernizációjának (ideértve a rugalmasságot is) igényét; ennek keretében úgy véli, hogy számításba kell venni annak kockázatát, hogy amennyiben a jelenlegi közfinanszírozású rendszer helyébe lép a magánnyugdíj rendszer, akkor a nők elveszíthetik biztosítási jogosultságukat, ezt a kockázatot azonban csökkenteni lehet azáltal, hogy nyugdíjjogosultságok körébe bevonják a szülési szabadságot, a szülői szabadságot és a személyes okokból kivett szabadságot is;

26.   felszólítja a tagállamokat, hogy komolyan vegyék figyelembe azt, hogy újra kell tervezni a hagyományos, szisztematikus kockázatelemzésen és a tipikus, átlagos életút feltételezésén alapuló nyugdíjrendszereket, és a társadalombiztosítási rendszereket igazítsák a nyugdíjrendszerek reformjához, mivel a feltételezett átlagos életút gyorsan változik, és egyre gyakoribbak lesznek az úgynevezett „összeollózott életrajzok”; ez egy sokak, így különösen az érzékeny csoportok, és főleg a bevándorlók, az alacsony képzettségűek, az egyedülálló szülők és az egyéb gondozási feladatokat ellátók számára fokozódó kiszámíthatatlansággal járó új társadalmi kockázat kialakulásához vezethet, hangsúlyozza, hogy ennek következtében növekedhet a munkaerőpiacot idejekorán elhagyók, illetve az abban nem részt vevők száma; rámutat, hogy a nyugdíjrendszer átalakítása a munkapiac rugalmasságának fokozása érdekében is szükségszerű;

27.   rámutat, hogy egy fenntartható nyugdíjrendszernek alkalmazkodnia kell a demográfiai és gazdasági kihívásokhoz, és hangsúlyozza, hogy – amennyiben a rendelkezésre állás széles körű – egy hárompilléres szerkezet kiegyensúlyozott megoldás lehet; javasolja, hogy a kötelező nyugdíjakat (első pillér) a kollektív finanszírozású foglalkoztatói nyugdíjrendszerek (második pillér) és a harmadik pillérhez tartozó, kiegészítő egyéni termékek támogassák; hangsúlyozza a nyugdíjrendszerekben rejlő értéket, amelyek egyesítik a szolidaritást és a gyakorta magas hozamot, amely a nagy mennyiségű, hosszú távú és megfontolt, de jövedelmező befektetési stratégiák eredménye; felkéri a Bizottságot, hogy vállalja az összeurópai nyugdíjtermékek szabályozása és felügyelete megfelelő és rugalmas keretének kidolgozását; hangsúlyozza, hogy a foglalkoztatói és a harmadik pilléres nyugdíjak belső piaca lehetővé tenné az egyének számára, hogy élvezzék az átvihető foglalkoztatói nyugdíjak előnyét, ösztönözné a versenyt és csökkentené a nyugdíjcélú megtakarítás költségét;

28.   megállapítja, hogy akár önként vállalva, akár a kulturális és társadalmi normák hatására, vagy a gyermek- és egyéb (hosszú távú) gondozási lehetőségek hiánya miatt elsősorban a nők látják el a gyermekek és idősek, illetve a beteg vagy fogyatékkal élő családtagok gondozását, következésképpen karrierútjukban több a törés; hangsúlyozza, hogy a nőket kárpótolni kell, és valós választási lehetőséget kell biztosítani számukra a gyermekvállalást illetően a gondozási kötelezettségekkel kapcsolatban, anélkül, hogy pénzügyi hátrányoktól, vagy karrierjükben bekövetkező visszaeséstől kellene tartaniuk; üdvözli a tagállamok azon lépéseit, amelyek e helyzet megelőzését és kompenzációját szolgálják, pl. a gyermek- és családgondozásra fordított idő törvényes nyugdíjrendszerbe történő felvételével;

29.   felhívja a tagállamokat, a szociális partnereket és a nőjogi szervezetek képviselőit, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet a nyugdíjrendszerek terén végrehajtott reformok által a nők és férfiak közötti egyenlőségre gyakorolt lehetséges vagy tényleges hatásokra, és álljanak készen kiigazító intézkedések megtételére ezen egyenlőség garantálása érdekében;

30.   kéri, hogy a Bizottság és a tagállamok sürgősségi alapon hozzanak intézkedéseket, amelyek megtiltják a foglalkoztatói nyugdíjrendszerekben alkalmazott közvetlen megkülönböztetést, köztük a befizetések és járulékok szintjének függővé tételét a nemen alapuló biztosítási statisztikai tényezőktől;

31.   emlékeztet az önálló vállalkozói tevékenységet folytatóknak segítséget nyújtó házastársak helyzetéről szóló 1997. február 21-i állásfoglalására (5), amelyben többek között kérte, hogy a segítséget nyújtó házastársak után is legyen kötelező az egyéni nyugdíjjárulék fizetése.

32.   emlékeztet a 2008. március 12-én elfogadott, az EU-ban élő nők helyzetéről szóló állásfoglalására (6), és ismételten felszólítja a Bizottságot, hogy 2008 végéig terjessze elő az 1986. december 11-i, a valamely önálló vállalkozói tevékenységet, beleértve a mezőgazdasági tevékenységet is, folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról, valamint az önálló vállalkozó nők terhességi és anyasági védelméről szóló 86/613/EGK irányelv (7) felülvizsgált változatát, amelyben javaslatot tesz egy független szociális és nyugdíj juttatásokat biztosító rendszerre a mezőgazdasági üzemekben tevékenységet végzők számára;

33.   emlékeztet a pénzügyi szolgáltatási politikáról (2005–2010) szóló 2007. július 11-i állásfoglalására (8) és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy egy átlátható és rugalmas társadalombiztosítási és nyugdíjpiac jöjjön létre az adózási korlátok és a nyugdíjjogosultságok egyik tagállamból a másikba történő átvitele előtt álló akadályok csökkentése révén; véleménye szerint a nyugdíjak belső piacának megteremtéséhez egy, a nyugdíjtermékeket szabályozó európai keret szükséges;

34.   sürgeti a Bizottságot, hogy haladéktalanul vizsgálja felül az Európai Parlament és a Tanács 2003. június 3-i, a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények tevékenységéről és felügyeletéről szóló 2003/41/EK irányelvét (9) annak érdekében, hogy a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézményeknek megfelelő, szilárd szolvenciarendszert biztosítson, amely a biztosítás és a foglalkoztatói nyugdíjak európai felügyeleti bizottsága tanácsaira valamint egy olyan részletes hatásvizsgálatra épül, amely az azonos feltételek biztosításának kérdéseit a számításból eredő különbségeken keresztül vizsgálja és amely hangsúlyozza a kötelezettségek mérésének előfeltételeit; hangsúlyozza, hogy egy ilyen rendszer alapjául szolgálhat az életbiztosításról a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II) szóló, európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2008. február 26-i módosított bizottsági javaslat (Szolvencia II) (COM(2008)0119) egyes aspektusainak a nyugdíjalapokra történő kiterjesztése, figyelembe véve ezen intézmények olyan sajátosságait, mint például az általuk működtetett nyugdíjrendszerek hosszú távú jellege, illetve a kockázatfedezet típusa vagy a nyugdíjalapok által vállalt garanciák; úgy véli, hogy egy ilyen sajátos szolvenciarendszer megerősítené a pénzügyi stabilitást és megakadályozná a szabályozói önkényesség alkalmazását;

35.   emlékeztet arra, hogy a Bíróság a határokon átnyúló nyugdíjjárulékokra vonatkozó adómentesség akadályaival szembeni határozatot hozott; hangsúlyozza, hogy az adókedvezmény biztosítja a legjobb ösztönzést a hosszú távú megtakarítások tekintetében, valamint hogy további harmonizációra lehet szükség a határokon átnyúló nyugdíjjárulékokkal kapcsolatos valamennyi akadály megszüntetéséhez;

36.   rámutat arra a jelenlegi tendenciára, amely a juttatás alapú nyugdíjrendszerekről a járulék alapú nyugdíjrendszerekre való áttérést mutatja, és aggasztja a tendencia kísérőjelenségeként tapasztalható munkaadói hozzájárulások gyors csökkenése; hangsúlyozza, hogy az egyének számára történő megfelelő szintjű nyugdíjbevételek biztosításához szükség van a jelenlegi nyugdíjrendszerekben a munkavállalók részvételének megerősítésére és hozzájárulási szintjük emelésére, és hangsúlyozza, hogy szükség van a folyamatos és megfelelő mértékű munkavállalói hozzájárulásokra, különösen a járulék alapú nyugdíjrendszerekben; aggódik amiatt, hogy a 19. nemzetközi számviteli standardok (IAS) munkavállalói juttatások szempontjából történő előirányzott felülvizsgálata a nyugdíjrendszerek jelentős változásait idézheti elő, így pl. az ún. „folyosó megközelítés” esetleges eltörlése esetében, ezért azokat gondosan meg kell vizsgálni, különös tekintettel az ellátáshoz kötött rendszerek vonzerejére kifejtett esetleges nemkívánatos hatásokra;

37.   megállapítja, hogy a fogyatékkal élő személyek számára megfelelő életkörülmények biztosítása és az „ellátások csapdájának” elkerülése érdekében kiegészítő juttatást szükséges nyújtani a fogyatékossággal együtt járó megemelkedett megélhetési költségek kompenzálásához, illetve azt koordinálni kell a nyugdíjrendszerekkel és a társadalmi integrációs politikákkal;

Pénzügyi fenntarthatóság

38.   hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a tagállamok megőrizzék a társadalombiztosítási és nyugdíjrendszerek megfelelő finanszírozási szintjét, hogy alternatív és szilárd adóalapokat találjanak a globalizáció miatti növekvő versennyel szemben; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy csökkentsék a munkaerőre kivetett adóktól való függést a tagállami gazdaságok versenyképességének növelése érdekében, továbbá hogy több munkaösztönzőt biztosítsanak; elismeri egy inkább tőke alapú adóztatásra való átállás jelentette nehézségeket, mivel kicsi a tőkeadóalap, és a tőke igen mobilis; felveti, hogy az adózás új formáira és/vagy más alternatívákra történő áttérést a szociális kiadások fenntarthatóságnak javításaként lehetne tekinteni, amely hozzájárulna az alacsonyabb jövedelműek adóterheinek csökkentéséhez; fenntartja azon véleményét, miszerint a munkaadók társadalombiztosítási hozzájárulási befektetést jelentenek, mert eredményükképpen növekszik a termelékenység, és ez az egyik oka annak, hogy a magas szociális kiadásokkal rendelkező országok egyben a legversenyképesebbek is;

39.   hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak a Stabilitási és Növekedési Paktum (SGP) közép- és hosszú távú célkitűzéseit kell a középpontba helyezniük, és fenntartható államháztartást kell biztosítaniuk az elöregedő népesség problémája által előidézett egyre növekvő nyomás kezelése érdekében; megjegyzi, hogy a 2008. április 5-én Brdóban tartott gazdasági és pénzügyminiszterek tanácsának találkozója megállapodott abban, hogy a szociális kiadások esetében a mennyiség helyett a teljesítményre és az eredményre kell helyezni a hangsúlyt; javasolja, hogy a Tanács mérlegelje az SGP továbbfejlesztését, például lehetővé téve, hogy a hosszabb távra orientált befektetéseket hosszabb időszak alatt számolják el;

40.   hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak fenntartható módon kellene megtervezniük finanszírozási politikájukat az adók, valamint a tőkebevételek munkavállalók, fogyasztók, üzleti vállalkozások és generációk közötti igazságos elosztásán keresztül;

41.   úgy véli, hogy a szabályozásnak a foglalkoztatási nyugdíjrendszerek fizetőképességének és védelmének biztosítására kell irányulnia, többek között felvásárlás vagy a tulajdonosi körben vagy az irányításban bekövetkező más jelentős változás esetére;

42.   felhívja a tagállamokat, hogy az éves költségvetésükben szerepeltessenek a jövőbeli nyugdíjkifizetésekre vonatkozó tételt;

43.   hangsúlyozza a közös hozzájáruláson alapulóról a pénzpiaci alapokon nyugvó, biztosítási típusú nyugdíjrendszerekre történő szakaszosan megvalósuló átállás szükségességét,

Egészségügy és hosszú távú gondozás

44.   hangot ad azon meggyőződésének, hogy az egészségfejlesztési intézkedésekhez befektetésekre van szükség, amelyek hozzájárulhatnak a népesség öregedésével járó költségek csökkentéséhez, és javíthatják a közpénzügyek szilárdságát; ragaszkodik annak fontosságához, hogy megőrizzék az Európai Unió valamennyi egészségügyi rendszere mögött álló értékeket és elveket, mivel ezek egyetemes lefedettséget, finanszírozási szolidaritást, egyenlő hozzáférést és magas színvonalú egészségügyi ellátást biztosítanak, a szűkös erőforrások racionális fogyasztása iránti igényt nem sértve; hangsúlyozza, hogy a szolgáltatások szubszidiaritás elvének megfelelő szervezése és nyújtása megteremti az egészségügyi ellátások mind minőségi, mind pénzügyi hatékonyságát;

45.   mivel az egészségügyi ellátás és a hosszú távú ápolás várhatóan költségesebb, úgy ítéli meg, hogy a tagállamoknak meg kell vizsgálniuk saját finanszírozásukat, és figyelembe kell venniük, hogy mivel a kisebb családok felé mutató tendencia és a nők fokozottabb munkaerő-piaci részvétele miatt kevesebb nem szakmai gondozás áll majd rendelkezésre, a hosszú távú gondozás növekedése a vártnál magasabb lehet;

46.   Rámutat, hogy a hangsúlyt a költséges vagy hosszú távú egészségügyi gondozást igénylő személyekre, a sajátos hozzáférési problémákkal érintett személyekre vagy személyek csoportjára, amilyenek az etnikai kisebbséghez tartozók illetve az alacsony jövedelműek, a krónikus betegségektől szenvedőkre, valamint a fizikai vagy mentális fogyatékossággal élő személyek rehabilitációja, társadalmi beilleszkedése és támogatása érdekében létrejött nyílt támogató struktúrákra kell helyezni az intézményesedés elkerülése és e személyeknek az önálló életben való segítése érdekében;

47.   megállapítja, hogy az egészségügyi ellátás közfinanszírozása a betegség személyes kockázatától függetlenül segít védelmet nyújtani a pénzügyi kockázat ellen, és így támogatja az egyenlőséget és szociális biztonságot, míg ezzel szemben a magán-hozzájárulási mechanizmusok korlátozott kockázatot jelentenek, illetve nem vonják össze a kockázatokat, a kifizetéseket pedig általában a betegség kockázatához és a fizetésképességhez kötik, míg ezzel párhuzamosan a demográfiai változásoktól függetlenül garantálják a fenntartható finanszírozást;

48.   elismeri a közfinanszírozás jelentőségét a szolidaritás céljának megvalósítása tekintetében, valamint, hogy a tagállamokban az egészségügyi rendszerek köz- illetve magánfinanszírozási szintje jelentősen eltér egymástól; javasolja, hogy a Bizottság végezzen vizsgálatot a szolidaritás célját megvalósító közfinanszírozás szintjének és/vagy körének meghatározása érdekében, mind a rendszer egésze, mind az egyes szolgáltatási területek tekintetében;

49.   elismeri az egészségügy finanszírozása terén a privatizáció és a piaci alapú megoldások növekvő népszerűségét különösen az új tagállamokban, mint a költségrobbanással, a hatékonyság hiányával és az ellátás minőségével kapcsolatos csodaszert; elismeri a bizonyítékok egyre szélesedő körét, miszerint az egészségbiztosítás funkcionális privatizációja, a nyereségvágy mint motiváció, és a pénzügyi közvetítők közötti verseny általában megdrágítja az egészségügyi ellátórendszerek adminisztrációját, miközben a költségek megfékezésével, a hatékonysággal és az ellátás minőségével kapcsolatos kedvező hatásuk kétséges; ezért azt javasolja az egybefizetős modellel rendelkező tagállamok számára, hogy őrizzék meg ezt a modellt;

50.   megállapítja, hogy az elsődlegesen a foglalkoztatás alapú társadalombiztosítási járulékokból finanszírozott egészségügyi rendszerek számára előnyös lehet az adóalap kiterjesztése a nem keresettel kapcsolatos jövedelmekre;

51.   megjegyzi, hogy a szolgáltatásnyújtás szabadsága elvének és a biztosítottnak az egészségbiztosítási rendszer szerinti szabad orvos- és intézményválasztási jogának fényében nem megengedhető a tagállamok számára, hogy elutasítsák állampolgáraik külföldön igénybe vett egészségügyi ellátási költségeinek visszatérítését, azonban a tagállamok megállapíthatják a visszatérítés felső határát, illetve nem kötelesek olyan kezelés költségeinek visszatérítésére, amelyet az állampolgár otthon nem kapott volna meg;

52.   felhívja a tagállamokat, hogy az egészségügyi rendszereik alapjainak jogi keretei újratervezésére irányuló reformpolitikák elfogadásakor kerüljék el a tisztán pénzügyi szempontú megközelítést;

53.   mélyen meg van győződve arról, hogy bármely reform kiindulópontjának a jelenlegi egészségügyi (finanszírozási) rendszer elemzésének kell lennie, a gyengeségek és a problémás területek azonosítása érdekében, a sikeres reformot elősegítő vagy megakadályozó kapcsolódó tényezők megértésével egyidejűleg; elvárja, hogy a tagállamok legyenek teljes mértékben tisztában az egészségügyi reformok várható hatásaival egészségügyi rendszereik működésére, kapacitására és hatékonyságára, valamint a nem kellően vagy nem megfelelően előkészített reformlépéseknek az egészségügyi szolgáltatások minőségére és elérhetőségére, illetve az állampolgárok egészségügyi állapotára, és így munkaképességükre gyakorolt hatásával;

54.   felhívja a tagállamokat, hogy fontolják meg az egészségügyi finanszírozási funkciók és politikák teljes spektrumát, ne pedig kizárólag a hozzájárulási mechanizmusra fordítsanak figyelmet; meg van győződve arról, hogy a munkavállalás alapú hozzájárulások szintjének, vagy a pácienseknek az egészségügyi szolgáltatásokhoz való saját költségtérítésének emelése rossz politika, amely katasztrofális következményekhez vezethet, mivel elfogadhatatlan módon korlátozza az alacsony jövedelemmel rendelkező állampolgárok hozzáférését az egészségügyi szolgáltatások teljes köréhez.

55.   meggyőződése, hogy az alacsony jövedelemmel rendelkező állampolgárok hozzáférése a magas színvonalú egészségügyi szolgáltatásokhoz egyértelműen prioritásnak tekintendő, továbbá, hogy ez szorosan összefügg a szolidaritás és egyenjogúság európai értékeivel, valamint, hogy ez előfeltétele a teljes foglalkoztatásra vonatkozó lisszaboni célkitűzés elérésének;

56.   felhívja a Bizottságot, hogy vegye számításba az uniós polgárok jogegyenlőségét a magas színvonalú ellátórendszerek tekintetében, és hogy építse be az állampolgárok pénzügyi alapú diszkriminációja ellen szükséges biztosítékokat az európai diszkrimináció ellenes jogszabályok revíziója során, vagy bármely olyan új jogi eszközbe, mely az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáféréssel foglalkozik;

57.   javasolja, hogy a tagállamok a kockázati poolok csökkentésével, illetve – ami még jobb – egységes nemzeti pool létrehozásával mozdítsák elő a hatékonyságot és egyenlőséget nemzeti egészségügyi rendszereikben, ami megkönnyíti az egészségügyi rendszerben a stratégiai irányválasztást és koordinációt;

*

- *

58.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottságnak és a tagállamok és a tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  C-262/88 sz. ügy, EB [1990] I-1889.

(2)  HL C 175. E, 2008.7.10., 401. o.

(3)  HL C 282. E, 2008.11.6., 463. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0066.

(5)  HL C 85., 1997.3.17., 186. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0094.

(7)  HL L 359., 1986.12.19., 56. o.

(8)  HL C 175. E., 2008.7.10., 392. o.

(9)  HL L 235., 2003.9.23., 10. o.

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/44 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/44

---

Az EU és az utasnyilvántartási adatok

P6_TA(2008)0561

Az Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása az utasnyilvántartási adatok (PNR) bűnüldözési célú felhasználásáról szóló tanácsi kerethatározatra irányuló javaslatról

(2010/C 16 E/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az európai uniós utasnyilvántartási adatállományról (PNR) szóló B6–0476/2008 számú szóbeli választ igénylő kérdést és az utasnyilvántartási adatok (PNR) bűnüldözési célú felhasználásáról szóló tanácsi kerethatározatra irányuló javaslatot (COM(2007)0654) követő, a 2008. október 21-én folytatott vita során tett bizottsági nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai uniós utasnyilvántartási adatállományról (PNR) szóló B6–0476/2008 számú szóbeli választ igénylő kérdést és az utasnyilvántartási adatok (PNR) bűnüldözési célú felhasználásáról szóló tanácsi kerethatározatra irányuló javaslatot (COM(2007)0654) követő, a 2008. október 21-én folytatott vita során tett bizottsági nyilatkozatra,

| — | tekintettel a fenti javaslatról jelenleg a Tanácsban miniszteri és munkacsoporti szinten folytatott vitára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenti javaslatról jelenleg a Tanácsban miniszteri és munkacsoporti szinten folytatott vitára,

| — | tekintettel az Alapjogi Ügynökség, az európai adatvédelmi biztos, a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport és a rendőrségi és igazságügyi munkacsoport véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alapjogi Ügynökség, az európai adatvédelmi biztos, a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport és a rendőrségi és igazságügyi munkacsoport véleményére,

| — | tekintettel az utasnyilvántartási adatállományra vonatkozóan az EU és az USA közötti (1), az EU és Kanada közötti (2), és az EU és Ausztrália közötti (3) megállapodásról szóló korábbi állásfoglalásaira (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az utasnyilvántartási adatállományra vonatkozóan az EU és az USA közötti (1), az EU és Kanada közötti (2), és az EU és Ausztrália közötti (3) megállapodásról szóló korábbi állásfoglalásaira (4),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel az európai uniós intézmények és tagállamok által betartandó adatvédelmi elveket az emberi jogok európai egyezményének (ECHR) 8. cikke, az Európai Unió Alapjogi Chartájának (Alapjogi Charta) 7. és 52. cikke, az EK-szerződés 286. cikke, az egyének személyes adataik gépi feldolgozása során való védelméről szóló 108. sz. európai tanácsi egyezmény (108 sz. egyezmény) 5. cikke, és másodlagos szinten a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK irányelv (5) és a bűnügyekkel kapcsolatos rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló tanácsi kerethatározati javaslat fogalmazza meg; |
| --- | --- |

A.

mivel az európai uniós intézmények és tagállamok által betartandó adatvédelmi elveket az emberi jogok európai egyezményének (ECHR) 8. cikke, az Európai Unió Alapjogi Chartájának (Alapjogi Charta) 7. és 52. cikke, az EK-szerződés 286. cikke, az egyének személyes adataik gépi feldolgozása során való védelméről szóló 108. sz. európai tanácsi egyezmény (108 sz. egyezmény) 5. cikke, és másodlagos szinten a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK irányelv (5) és a bűnügyekkel kapcsolatos rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló tanácsi kerethatározati javaslat fogalmazza meg;

| B. | mivel minden új EU jogszabálynak eleget kell tennie az arányosság és a szubszidiaritás feltételeinek, amint azt az EK-Szerződés 5. cikke és annak 30. jegyzőkönyve megfogalmazza; |
| --- | --- |

B.

mivel minden új EU jogszabálynak eleget kell tennie az arányosság és a szubszidiaritás feltételeinek, amint azt az EK-Szerződés 5. cikke és annak 30. jegyzőkönyve megfogalmazza;

Az eljárási szempontokról

1.   elismeri, hogy szorosabb együttműködésre van szükség európai és nemzetközi szinten a terrorizmus és a súlyos bűncselekmények elleni küzdelem terén; elismeri, hogy az adatgyűjtés és -feldolgozás értékes eszköz lehet bűnüldözési szempontból;

2.   úgy véli, hogy a bűnüldözési hatóságoknak meg kell kapniuk az összes olyan eszközt, amelyre feladataik megfelelő elvégzéséhez szükségük van, beleértve az adatokhoz való hozzáférést; hangsúlyozza azonban, hogy mivel az ilyen intézkedések jelentős hatást gyakorolnak az uniós polgárok magánéletére, ezen intézkedések indokolásának a szükségesség, az arányosság és a kitűzött célok elérése szempontjából meggyőzően alaposnak kell lennie, és hangsúlyozza, hogy a magánélet és a jogi védelem hatékony biztosítékait kell életbe léptetni; úgy véli, hogy ez előfeltétele a szükséges politikai legitimáció megszerzésének egy olyan intézkedés tekintetében, amelyet a polgárok esetleg a magánéletükbe történő nem helyénvaló betolakodásnak tekinthetnek;

3.   sajnálja, hogy a bizottsági javaslat megfogalmazása és indokolása ennyire sok jogi bizonytalansághoz vezetett az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezménnyel (ECHR) és az Alapjogi Chartával való összeegyeztethetőség tekintetében, valamint a javaslat jogalapja tekintetében, amely kérdéseket vetett fel az Európai Parlamentnek a jogalkotási eljárásban betöltött megfelelő szerepével kapcsolatban; megjegyzi, hogy a javaslat jogbiztonságának hiányára vonatkozó ugyanezen aggodalmak:

| — | kerülnek említésre az Alapjogi Ügynökség (FRA), az európai adatvédelmi biztos (EDPS), a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport és a rendőrségi és igazságügyi munkacsoport véleményeiben; |
| --- | --- |

—

kerülnek említésre az Alapjogi Ügynökség (FRA), az európai adatvédelmi biztos (EDPS), a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport és a rendőrségi és igazságügyi munkacsoport véleményeiben;

| — | arra kötelezik a Tanácsot, hogy az ezen a téren a jövőben várható EU kezdeményezés lehetséges alkalmazási körét és hatását alaposan vizsgálja felül, és vegyen fel a kezdeményezésbe jelentős mennyiségű kiegészítő információt, köztük a fent említett véleményeket; |
| --- | --- |

—

arra kötelezik a Tanácsot, hogy az ezen a téren a jövőben várható EU kezdeményezés lehetséges alkalmazási körét és hatását alaposan vizsgálja felül, és vegyen fel a kezdeményezésbe jelentős mennyiségű kiegészítő információt, köztük a fent említett véleményeket;

4.   úgy ítéli meg, hogy ezen körülmények között a Parlamentnek a hivatalos konzultációs eljárás értelmében fenn kell tartania hivatalos véleményét, amíg megfelelően kezelik ez ezen állásfoglalásban felvetett aggodalmakat és biztosítják a minimálisan szükséges információkat;

5.   továbbra is komoly fenntartásai vannak az európai uniós PNR-rendszer létrehozására irányuló javaslat szükségessége és hozzáadott értéke, valamint a javaslatban szereplő biztosítékok tekintetében a Bizottság és a Tanács által eddig akár szóban, akár írásban adott magyarázatok és egyértelműsítések ellenére; ezenkívül megállapítja, hogy a Parlament, a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport és a rendőrségi és igazságügyi munkacsoport, az EDPS és az FRA által felvetett kérdések közül sokra nem válaszoltak megfelelő módon;

6.   osztja az FRA nézetét, mely szerint pusztán az, hogy kereskedelmi adatbázisok rendelkezésre állnak, nem indokolja a bűnüldözési célú felhasználásukat; ezenkívül ugyanezt vagy jobb eredményt lehetne elérni a különböző rendvédelmi hatóságok között a kölcsönös jogsegély javítása révén;

7.   felhívja a Tanácsot, hogy ha folytatni kívánja a Bizottság szövegének vizsgálatát, vegye figyelembe az ezen állásfoglalásban szereplő ajánlásokat, és megfelelően indokolja azon súlyos társadalmi szükséglet feltételeit, amelyek az ECHR 8. cikke szerint ezt az új uniós beavatkozást „szükségessé” tennék; úgy ítéli meg, hogy ezek a minimális feltételek az uniós PNR-rendszer bevezetéséhez; készen áll arra, hogy minden szinten hozzájáruljon ehhez a munkához, és részt vegyen e munkában;

8.   megismétli a PNR és más intézkedések – mint például a fuvarozóknak az utasokkal kapcsolatos adatok közlésére vonatkozó kötelezettségéről szóló, 2004. április 29-i 2004/82/EK tanácsi irányelv (6), a javasolt beléptető-kiléptető rendszer, az elektronikus utazásengedélyezési rendszer, a biometria útlevélben és vízumban történő alkalmazása, a Schengeni Információs Rendszer (SIS), a Vízuminformációs Rendszer (VIS), a polgári légiközlekedés biztonsága területén közös szabályok létrehozásáról szóló, 2002. december 16-i 2320/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7), és a nemzeti határvédelmi rendszerek – használata közötti kapcsolat egyértelművé tételére vonatkozó felhívását; sajnálattal veszi tudomásul, hogy ezen intézkedések némelyikének végrehajtása jelentős késedelmet szenved, és úgy ítéli meg, hogy a légiközlekedés biztonságának, a külső határok védelmének és a terrorizmus elleni küzdelemnek a szavatolására irányuló jelenlegi uniós és schengeni biztonsági együttműködési mechanizmusok és eszközök teljes és rendszeres értékelése elősegíthetné a javasolt európai uniós PNR-rendszer hozzáadott értékének meghatározását;

9.   emlékeztet arra, hogy a javaslat megfelelő jogalapjára vonatkozó vita még nem zárult le, és megerősíti, hogy az EU-Szerződés 47. cikke értelmében a rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében hozott jogalkotási intézkedéseket az első pillérhez tartozó összes szempontra vonatkozó – különösen a gazdasági szereplők kötelezettségeinek hatályát meghatározó – kísérő közösségi intézkedésekkel, amelyeket az Európai Parlament bevonásával együttdöntési eljárás keretében kell elfogadni, együtt kell meghozni (8);

10.   emlékeztet arra, hogy a luxembourgi székhelyű Európai Bíróság a rossz jogalap miatt már kifogásolta az EU és az Egyesült Államok közötti PNR-megállapodást; ezért felhívja a Bizottságot, hogy gondosan vizsgálja meg, hogy melyik jogalap megfelelő;

11.   úgy ítéli meg, hogy az új jogszabály előterjesztésével kapcsolatban a nemzeti parlamenteket teljes mértékben be kell vonni a jogalkotási eljárásba, tekintettel a javaslat által mind a polgárokra, mind a tagállamok nemzeti jogrendjére gyakorolt hatásra;

12.   hangsúlyozza, hogy az európai uniós PNR-rendszer létrehozásáról szóló lehetséges jövőbeni jogszabálynak, mint az uniós rendőrségi együttműködés új keretének a végrehajtás, az alkalmazás, a hasznosság és a garanciasértések időszakos értékelésére vonatkozó rendelkezéseket kell tartalmaznia; úgy ítéli meg, hogy a nemzeti parlamenteket, az európai adatvédelmi biztost, a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoportot és az FRA-t fel kell kérni arra, hogy vegyenek részt mind a felülvizsgálatban, mind az értékelésben; ezért úgy véli, hogy az új jogszabálynak megszüntetési záradékot kell tartalmaznia;

13.   ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy minden tagállam felelősséggel tartozik az ilyen PNR-adatok gyűjtéséért és ezen adatok védelméért; hangsúlyozza, hogy az ilyen PNR-adatok továbbítása, más tagállamokkal történő cseréje vagy más tagállamoknak történő átadása során a garanciák kötelezőek; ezért úgy véli, hogy a tagállamok között kicserélt PNR-adatokhoz való hozzáférést szigorúan azokra a hatóságokra kell korlátozni, amelyek a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelemmel foglalkoznak; úgy ítéli meg, hogy más bűnüldözési ügynökségeknek bírósági jóváhagyás függvényében lehet hozzáférést biztosítani;

Szubszidiaritás

14.   aggodalommal veszi tudomásul, hogy még nem mutatták ki megfelelően a közösségi fellépés szükségességét; ezzel kapcsolatban megkérdőjelezi a Bizottság azon állítását, mely szerint a javaslat kitűzött célja a nemzeti rendszerek harmonizációja, amikor is kevés tagállamnak van PNR-adatok bűnüldözési és egyéb célokra történő felhasználására irányuló rendszere, vagy ilyen rendszerre vonatkozó terve; ezért úgy ítéli meg, hogy a Bizottság javaslata nem a nemzeti rendszerek harmonizációjára irányul (mivel azok nem léteznek), hanem mindössze kötelezettséget teremt az összes tagállam számára, hogy hozzanak létre ilyen rendszert;

15.   megjegyzi, hogy a Bizottság egy „decentralizált” rendszert javasol, ami az európai hozzáadott értéket még megfoghatatlanabbá teszi;

Arányosság

16.   emlékeztet arra, hogy az ECHR 8. cikke és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 52. cikke előírja, hogy a személyes adatok védelmére vonatkozó jogba történő ilyen súlyos beavatkozásnak törvényesnek és jogszabályok által előírt súlyos társadalmi szükségletek által indokoltnak, valamint a kitűzött céllal – amelynek egy demokratikus társadalomban szükségesnek és törvényesnek kell lennie – arányosnak kell lennie; ezzel kapcsolatban helyteleníti, hogy a tervezett rendőrségi együttműködési intézkedés célját nem korlátozzák olyan kérdésekre, mint például a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem;

17.   aggodalmát fejezi ki, hogy a javaslat alapjában véve a bűnüldözési hatóságoknak indokolás nélküli hozzáférést biztosít minden adathoz; rámutat, hogy a Bizottság nem bizonyította az új bűnüldözési hatáskörök szükségességét, sem pedig azt, hogy e célt nem lehetne szűkebb körű intézkedések révén elérni; helytelennek tartja, hogy nincs információ arra vonatkozóan, hogy a létező bűnüldözési hatáskörök mennyiben maradnak el a szükségestől, illetve hol és mikor fordult elő, hogy a hatóságok bizonyíthatóan nem rendelkeztek a kitűzött célok eléréséhez szükséges hatáskörökkel; kéri, hogy az említett létező intézkedések felülvizsgálata még az előtt történjen meg, hogy továbbfejlesztenének egy uniós PNR rendszert;

18.   tudomásul veszi a Bizottság állítását, mely szerint „az EU képes elvégezni a PNR-adatok értékelemzését és felmérni azok bűnüldözési célú hasznosítási lehetőségeit”, azonban hangsúlyozza, hogy manapság nincs bizonyíték ennek alátámasztására;

| — | minden e tekintetben az Egyesült Államok által nyújtott információ ellenőrizhetetlen és az Egyesült Államok soha sem tudta egyértelműen bizonyítani, hogy az utasnyilvántartási adatállomány tömeges és rendszeres felhasználása szükséges a terrorizmus és a súlyos bűncselekmények elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

—

minden e tekintetben az Egyesült Államok által nyújtott információ ellenőrizhetetlen és az Egyesült Államok soha sem tudta egyértelműen bizonyítani, hogy az utasnyilvántartási adatállomány tömeges és rendszeres felhasználása szükséges a terrorizmus és a súlyos bűncselekmények elleni küzdelemben;

| — | az Egyesült Államok és az Európai Unió közötti, az utasnyilvántartási adatállományról szóló megállapodásról csak egy közös felülvizsgálat készült, és az is csak a végrehajtást értékelte, nem az eredményeket; |
| --- | --- |

—

az Egyesült Államok és az Európai Unió közötti, az utasnyilvántartási adatállományról szóló megállapodásról csak egy közös felülvizsgálat készült, és az is csak a végrehajtást értékelte, nem az eredményeket;

| — | az Egyesült Királyság rendszerének a PNR-adatok használata szempontjából elvégzett értékelésének előzetes következtetései a terrorizmus elleni küzdelemtől eltérő bűnüldözési célokat említenek, amelyek nem tartoznak a bizottsági javaslat hatálya alá, és említi a PNR-adatok eseti elbírálás alapján, megfelelő okból, meghatalmazással történő felhasználását folyamatban lévő nyomozások esetében; eddig nem szolgáltak bizonyítékkal a PNR-adatok terrorizmus megelőzését szolgáló tömeges gyűjtésének és felhasználásának hasznosságára vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

az Egyesült Királyság rendszerének a PNR-adatok használata szempontjából elvégzett értékelésének előzetes következtetései a terrorizmus elleni küzdelemtől eltérő bűnüldözési célokat említenek, amelyek nem tartoznak a bizottsági javaslat hatálya alá, és említi a PNR-adatok eseti elbírálás alapján, megfelelő okból, meghatalmazással történő felhasználását folyamatban lévő nyomozások esetében; eddig nem szolgáltak bizonyítékkal a PNR-adatok terrorizmus megelőzését szolgáló tömeges gyűjtésének és felhasználásának hasznosságára vonatkozóan;

A célok korlátozása

19.   hangsúlyozza, hogy a célok korlátozásának elve az adatvédelem alapvető elvei közé tartozik; hangsúlyozza különösen, hogy a 108-as egyezmény szerint a személyes adatok „tárolása csak meghatározott és törvényes célból történhet, és felhasználásuk nem végezhető e célokkal összeférhetetlen módon” (az 5. cikk b) pontja); megállapítja továbbá, hogy az említett elvtől való eltérés csak abban az esetben engedhető meg, amennyiben azt törvény írja elő és egy demokratikus társadalomban szükséges intézkedésnek minősül, többek között „a bűncselekmények visszaszorítása” érdekében (9. cikk); megállapítja, hogy az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlata világossá tette, hogy az ECHR egyezmény 8. cikkének (2) bekezdése értelmében ezeknek az eltéréseknek arányosnak, pontosnak és előreláthatónak kell lenniük;

20.   sajnálatát fejezi ki a pontos célkorlátozás hiánya miatt, amely a korlátozó intézkedések megállapításának alapvető biztosítéka, valamint úgy véli, hogy az ilyen jellegű védelem a titkos megfigyelő intézkedések vonatkozásában még fontosabb, tekintve az ilyen körülmények között felmerülő önkényesség megnövekedett kockázatát; úgy ítéli meg, hogy mivel a célok és a meghatározások nem pontosak és igen tágan értelmezhetők, szigorúan körül kell határolni azokat annak érdekében, hogy az EU PNR-rendszere kiállja a jogorvoslati kérelmek próbáját;

21.   ismételten kijelenti, hogy a PNR-adatok nagyon hasznosak lehetnek alátámasztó, kiegészítő bizonyítékként terrorizmussal vádolt ismert gyanúsítottak és tettestársak ellen folytatott konkrét nyomozások esetében; hangsúlyozza azonban, hogy nem bizonyítható, hogy a PNR-adatok alkalmasak lennének arra, hogy tömeges automatizált keresések és kockázati kritériumokra vagy mintákra alapozott elemzések segítségével (vagyis profilmeghatározással vagy adatbányászattal) potenciális terroristákat találjanak (9);

22.   hangsúlyozza továbbá, hogy az EU adatvédelmi szabályok korlátozzák a személyes adatokon alapuló profilmeghatározás alkalmazását (az Európai Unió Alapjogi Chartájának 8. cikke és az ECHR egyezmény); egyetért ezért az FRA véleményével, amely szerint a PNR-adatokra alapozott profilmeghatározásra csak a hírszerzés vezetésével, egyedi esetekben és tényszerű paraméterek alapján kerülhet sor;

23.   ismételten hangot ad a PNR-adatok profilmeghatározás és kockázatértékelési paraméterek meghatározása érdekében történő válogatás nélküli alkalmazását lehetővé tevő intézkedések kapcsán felmerülő aggályainak; emlékeztet rá, hogy az etnikai hovatartozásra, nemzetiségre, vallásra, szexuális irányultságra, nemre, korra vagy egészségi állapotra támaszkodó profilmeghatározást kimondottan tiltani kellene, mivel nem egyeztethetők össze a diszkrimináció tilalmát kimondó Szerződésekkel és az Alapjogi Chartával;

24.   emlékeztet rá, hogy a javaslat hatáskörének kiterjesztése esetén a Bizottságnak és a Tanácsnak minden egyes célkitűzésre vonatkozóan részletesen tisztáznia kell, hogy milyen módon kerül felhasználásra az utasnyilvántartási adatállomány, illetve hogy a létező bűnüldözési hatáskörök mennyiben maradnak el a szükségestől; úgy véli, minden egyes célkitűzés tekintetében meg kell határozni a jogalapot;

A személyes adatok védelme

25.   hangsúlyozza, hogy egy megfelelő adatvédelmi keretrendszer harmadik pillérben történő elfogadása elengedhetetlen előfeltétele bárminemű, az utasnyilvántartási adatállományra vonatkozó uniós rendszernek, ugyanúgy, mint az első és harmadik pillérbeli uniós adatvédelmi keretrendszer rendelkezései alá nem tartozó PNR-adatok továbbítására és használatára vonatkozó külön szabályok; hangsúlyozza, hogy világossá kell tenni, milyen adatvédelmi szabályok vonatkoznak az utasinformációkkal foglalkozó hatóságokra (PIU-kra), illetve biztosítani kell a PNR-adatokkal kapcsolatos valamennyi lekérés, továbbítás és felhasználás nyomon követhetőségét;

26.   hangsúlyozza, hogy a bizalmas adatokat csak eseti alapon, szabályos nyomozás vagy eljárás keretében, felhatalmazással lehet felhasználni; tudomásul veszi a légitársaságok azon aggályát, hogy a bizalmas adatok nem különíthetők el az általános jellegű megjegyzésektől; ezért kéri, hogy szigorú feltételeket szabjanak az ilyen adatok PIU-k általi feldolgozása esetére, ahogyan azt az FRA véleménye is szorgalmazza;

A végrehajtás részletei

27.   hangsúlyozza, hogy a tárolási időszak kapcsán a Bizottság nem tudja megindokolni a javasolt adattárolási időszakot; úgy véli azonban, hogy a kockázati mutatók kifejlesztése, valamint az utazási és magatartási minták meghatározása céljából azonban az anonim adatok is elegendők; úgy véli továbbá, hogy ha kiterjesztik az utasnyilvántartási adatállomány hatókörét, minden egyes célkitűzés tekintetében indokolni kell a tárolási időtartamot;

28.   ismételten kijelenti, hogy adattovábbításra csakis a „PUSH” módszert kellene alkalmazni, valamint hogy a harmadik országoknak az EU foglalási rendszerekben nem szabadna közvetlen hozzáférést kapniuk a PNR-adatokhoz;

29.   üdvözli, hogy a PNR-adatokhoz való hozzáférés tekintetében a javaslat kimondja, hogy a PNR adatokhoz hozzáféréssel rendelkező valamennyi szervet egy teljes körű listának kell tartalmaznia;

30.   hangsúlyozza a harmadik országokba történő adattovábbítás tekintetében, hogy az adatokat nem szabad harmadik országokhoz továbbítani, kivéve ha biztosított a megfelelő szintű védelem (amint azt a 95/46/EK (22) irányelv, valamint az Europolt és az Eurojust-ot létrehozó jogi eszköz megállapította) vagy ha az érintett harmadik ország megfelelő biztosítékokat nyújt (a 108-as sz. egyezménynek megfelelően), hangsúlyozza továbbá, hogy a továbbítás eseti alapon történik;

31.   megismétli, hogy az utasokat teljes körűen és közérthető módon tájékoztatni kell a rendszer részleteiről és a jogaikról, valamint hogy a tagállamok hatóságai felelősek e tájékoztatásért; javasolja, hogy az „elutasított beszállással” kapcsolatosan a reptereken adott tájékoztatás példáját használják fel; alapvető fontosságúnak tartja az utasok hozzáférési, helyesbítési és fellebbezési jogának meghatározását;

32.   kéri, hogy részletes és harmonizált szabályokat állapítsanak meg a PNR-adatok biztonsága vonatkozásában, az informatikai megoldások, valamint az engedélyezés és a hozzáférési szabályok tekintetében egyaránt;

Következmények a szállítók számára

33.   megállapítja, hogy a légitársaságok kereskedelmi céllal gyűjtenek PNR-adatokat, amelyek esetében nem mindig töltik ki módszeresen az összes PNR-mezőt; ragaszkodik hozzá, hogy a légitársaságoktól ne követeljék meg a kereskedelmi céljaikhoz szükséges adatokon felüli további adatok gyűjtését; úgy véli, hogy a légitársaságokat nem szabad felelőssé tenni annak ellenőrzéséért, hogy a nyilvántartások teljes körűek és pontosak-e, és nem szabad szankciókat alkalmazni a hiányos vagy pontatlan adatok esetén; kéri továbbá, hogy készüljön pontos becslés egy uniós PNR-rendszer költségeiről; úgy véli, minden további költséget az igénylő feleknek kell viselniük;

Közvetítők/az utasinformációkkal foglalkozó hatóságok (PIU-k)

34.   kéri a PIU-k szerepének és jogkörének pontos meghatározását, különös tekintettel az átláthatóságra és a demokratikus elszámoltathatóságra annak érdekében, hogy megfelelő adatvédelmi szabályok vonatkozzanak rájuk; kéri továbbá, hogy a PIU-k szerepe korlátozódjon az illetékes hatóságok számára történő adattovábbításra annak biztosítása érdekében, hogy a kockázatértékeléseket csak az illetékes hatóságok, és csak valamely vizsgálat keretében végezhessék el; kéri az utasinformációkkal foglalkozó hatóságok által végzett kockázatelemzést szabályozó jogszabály pontosítását, és az adatvédelmi hatóságok felelősségének kimondását az olyan esetekben, amikor a tagállamok együttműködnek és utasinformációkkal foglalkozó közös hatóságot hoznak létre;

*

- *

35.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az európai adatvédelmi biztosnak, az Alapjogi Ügynökségnek, a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoportnak, valamint a rendőrségi és igazságügyi munkacsoportnak.

---

(1)  HL L 204., 2007.8.4., 18. o.

(2)  HL L 82., 2006.3.21., 15. o.

(3)  HL L 213., 2008.8.8., 49. o.

(4)  HL C 61. E, 2004.3.10., 381. o.; HL C 81. E, 2004.3.31., 105. o.; HL C 103. E, 2004.4.29., 665. o.; HL C 157. E, 2006.7.6., 464. o.; HL C 305. E, 2006.12.14., 250. o.; HL C 287. E, 2007.11.29., 349. o.; HL C 175. E, 2008.7.10., 564. o.; Elfogadott szövegek, 2008.10.22., P6_TA(2008)0512.

(5)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

(6)  HL L 261., 2004.8.6., 24. o.

(7)  HL L 355., 2002.12.30., 1. o.

(8)  Lásd különösen a Tanács Jogi Szolgálatának e tárgyban megfogalmazott véleményét és a főtanácsnok által 2008. október 14-én az adatmegőrzésről szóló 2006/24/EK irányelvre vonatkozóan az Írország kontra Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa, C-301/06 sz. ügyben megfogalmazott véleményt.

(9)  CRS-jelentés az Egyesült Államok Kongresszusa számára: Data Mining and Homeland Security: An Overview by Jeffrey Seifert; Effective Counter-terrorism and the Limited Role of Predicative Data Mining by CATO Institute; Protecting Individual Privacy in the Struggle Against Terrorists: A Framework for Program Assessment; No dream ticket to security by Frank Kuipers, Clingendael Institute, 2008. augusztus.

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/49 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/49

---

A tagállamok kifizetéseihez nyújtott pénzügyi támogatás

P6_TA(2008)0562

Az Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatást nyújtó mechanizmus létrehozásáról

(2010/C 16 E/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus eszköz létrehozásáról szóló 332/2002/EK rendeletet módosító 2008. október 31-i tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2008)0717), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus eszköz létrehozásáról szóló 332/2002/EK rendeletet módosító 2008. október 31-i tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2008)0717),

| — | tekintettel a Magyarországnak nyújtandó kölcsönös segítségről szóló 2008. október 31-i tanácsi határozatra irányuló bizottsági ajánlásra, valamint a Magyarországnak nyújtandó középtávú közösségi pénzügyi támogatásról szóló tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslatra (COM(2008)0716), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Magyarországnak nyújtandó kölcsönös segítségről szóló 2008. október 31-i tanácsi határozatra irányuló bizottsági ajánlásra, valamint a Magyarországnak nyújtandó középtávú közösségi pénzügyi támogatásról szóló tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslatra (COM(2008)0716),

| — | tekintettel a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatást nyújtó mechanizmus létrehozásáról szóló, 2002. február 18-i 332/2002/EK tanácsi rendeletre (1), valamint a tagállamok fizetési mérlegének középtávú pénzügyi támogatását biztosító egységes rendszerről szóló 2001. szeptember 6-i parlamenti állásfoglalásra (2); |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatást nyújtó mechanizmus létrehozásáról szóló, 2002. február 18-i 332/2002/EK tanácsi rendeletre (1), valamint a tagállamok fizetési mérlegének középtávú pénzügyi támogatását biztosító egységes rendszerről szóló 2001. szeptember 6-i parlamenti állásfoglalásra (2);

| — | tekintettel az EK-Szerződés 100. és 119. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 100. és 119. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a Bizottság javasolja, hogy a Szerződés 119. cikke alapján, egy IMF-megállapodáshoz kapcsolódóan nyújtsanak Magyarországnak legfeljebb 6 500 000 000 eurós középtávú pénzügyi támogatást; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bizottság javasolja, hogy a Szerződés 119. cikke alapján, egy IMF-megállapodáshoz kapcsolódóan nyújtsanak Magyarországnak legfeljebb 6 500 000 000 eurós középtávú pénzügyi támogatást;

| B. | mivel a minden tagállamra vonatkozó középtávú pénzügyi támogatás terén előnyösebb az átfogó szemlélet; |
| --- | --- |

B.

mivel a minden tagállamra vonatkozó középtávú pénzügyi támogatás terén előnyösebb az átfogó szemlélet;

| C. | mivel figyelembe kell venni a jelenlegi globális pénzügyi és gazdasági válság hatásait; |
| --- | --- |

C.

mivel figyelembe kell venni a jelenlegi globális pénzügyi és gazdasági válság hatásait;

| D. | mivel azon tagállamok gazdaságai, amelyek a közelmúltban váltak az Európai Unió tagjává, nem részesülnek a saját tartalékvaluta előnyeiből; |
| --- | --- |

D.

mivel azon tagállamok gazdaságai, amelyek a közelmúltban váltak az Európai Unió tagjává, nem részesülnek a saját tartalékvaluta előnyeiből;

| E. | mivel ezen tagállamok devizáit nemrégiben erős spekulatív ügyletek érintették, és mivel a jelenlegi külső egyensúlyhiány nagyságát elsősorban a nem kormányzati jellegű hitelek erős elterjedése okozta; |
| --- | --- |

E.

mivel ezen tagállamok devizáit nemrégiben erős spekulatív ügyletek érintették, és mivel a jelenlegi külső egyensúlyhiány nagyságát elsősorban a nem kormányzati jellegű hitelek erős elterjedése okozta;

| F. | mivel olyan politikára van szükség, amely kezeli ezen tagállamok sajátos gazdasági problémáit, melyek hátterében a globális pénzügyi válság és az Európában egyre terjedő recesszió áll; |
| --- | --- |

F.

mivel olyan politikára van szükség, amely kezeli ezen tagállamok sajátos gazdasági problémáit, melyek hátterében a globális pénzügyi válság és az Európában egyre terjedő recesszió áll;

| G. | mivel az egyensúly nagy hiányának kezelésére és a pénzügyi instabilitás megelőzésére jutó költségvetés-politikai mozgástér meglehetősen korlátozott lehet az Európa Unióban teret nyerő gazdasági recesszió körülményei között; |
| --- | --- |

G.

mivel az egyensúly nagy hiányának kezelésére és a pénzügyi instabilitás megelőzésére jutó költségvetés-politikai mozgástér meglehetősen korlátozott lehet az Európa Unióban teret nyerő gazdasági recesszió körülményei között;

1.   úgy véli, hogy az euróövezeten kívüli tagállamokat arra kell ösztönözni, hogy a fizetési mérleghiányuk folytán felmerülő lehetséges középtávú pénzügyi támogatást a Közösségen belül próbálják keresni, mielőtt nemzetközi segítségért folyamodnak;

2.   úgy véli, hogy a jelenlegi helyzet is az euró jelentőségét támasztja alá az euróövezet tagállamainak védelme vonatkozásában, és felhívja az euróöveteen kívüli tagállamokat, hogy amint eleget tesznek a maastrichti kritériumoknak, csatlakozzanak hozzá;

3.   felhívja a Bizottságot annak részletes elemzésére, hogy hogyan befolyásolták Magyarország fizetési mérlegét az egyes bankok azon intézkedései, hogy miután más tagállamok mentési tervet fogadtak el, Magyarországról kivonták vagyonukat;

4.   felkéri a Bizottságot, hogy alaposan vizsgálja ki a legutóbb csatlakozott tagállamok devizái elleni spekulatív ügyleteket (short-ügyletek), és azt, hogy miként lehetne megelőzni a pénznemeik, illetve a helyi banki rendszerek iránti bizalom drasztikus meggyengülését;

5.   felkéri a Bizottságot, hogy ezen elemzések eredményeiről tájékoztassa a Larosière-csoportot és a Parlament illetékes bizottságát;

6.   elismeri, hogy szükség van a 332/2002/EK rendeletben megállapított, a tagállamoknak nyújtható hitelküszöb összegének jelentős emelésére, mivel elfogadása óta az euróövezeten kívüli tagállamok száma jelentősen nőtt; hangsúlyozza, hogy egy ilyen emelés növelné a Közösség rugalmasságát a további középtávú pénzügyi segítség iránti kérelmek vonatkozásában is, mint például a jelenlegi globális pénzügyi válság keretén belül;

7.   megjegyzi, hogy a hitelküszöb emelésének nem lenne költségvetési hatása, mivel a kölcsönt a Bizottság venné fel a pénzügyi piacokon, és a kedvezményezett tagállamoknak kellene azt visszafizetniük; hangsúlyozza, hogy az egyetlen költségvetési hatás abban az esetben merülne fel, ha a tagállam nem tesz eleget hiteltörlesztési kötelezettségének;

8.   emlékeztet arra, hogy Magyarország jelenlegi pénzügyi nehézségeit megelőzően a 332/2002/EK rendeletet nem alkalmazták 2002-es elfogadása óta, és előzményét, a 119. cikk által előírt mechanizmust végrehajtó 1969/88/EGK rendeletet (3) kétszer alkalmazták, egyszer 1991-ben Görögország, egyszer pedig 1993-ban Olaszország esetében, és Görögország is és Olaszország is teljes mértékben tiszteletben tartotta a Bizottság felé tett kötelezettségét;

9.   emlékeztet a Parlament azon kérésére, hogy a Bizottság jelentése alapján, a Parlamenttel való tanácskozást és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleménynyilvánítását követően a Tanács kétévente vizsgálja meg, hogy a mechanizmus megfelel-e még azoknak az igényeknek, amelyek annak létrehozásához vezettek; felteszi a kérdést, hogy készültek-e a 332/2002/EK rendelet elfogadása óta ilyen jelentések;

10.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Központi Banknak, az Eurogroup-nak, valamint a tagállamok kormányainak.

---

(1)  HL L 53., 2002.2.23., 1. o.

(2)  HL C 72. E, 2002.3.21., 312. o.

(3)  HL L 178., 1988.7.8., 1. o.

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/51 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/51

---

Az Európai Uniónak a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén kialakult, romló helyzetre adott válasza

P6_TA(2008)0563

Az Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása az Európai Uniónak a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén kialakult, romló helyzetre adott válaszáról

(2010/C 16 E/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió Tanácsának a Kongói Demokratikus Köztársaságban uralkodó helyzetről szóló 2008. november 11-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Tanácsának a Kongói Demokratikus Köztársaságban uralkodó helyzetről szóló 2008. november 11-i következtetéseire,

| — | tekintettel a „Kongói Demokratikus Köztársaságról: összecsapások a keleti határvidéken” című, 2008. október 23-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kongói Demokratikus Köztársaságról: összecsapások a keleti határvidéken” című, 2008. október 23-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Észak-Kivuról szóló 2008. február 21-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Észak-Kivuról szóló 2008. február 21-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzetről és a nemi erőszakról mint háborús bűncselekményről szóló 2008. január 17-i állásfoglalására (3) és az emberi jogok Kongói Demokratikus Köztársaságban (KDK) elkövetett megsértéséről szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzetről és a nemi erőszakról mint háborús bűncselekményről szóló 2008. január 17-i állásfoglalására (3) és az emberi jogok Kongói Demokratikus Köztársaságban (KDK) elkövetett megsértéséről szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a fejlődő országokban kialakult törékeny helyzetekre való uniós reagálásról szóló, 2007. november 15-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlődő országokban kialakult törékeny helyzetekre való uniós reagálásról szóló, 2007. november 15-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek a Kongói Demokratikus Köztársaságban, és különösen annak keleti részén kialakult helyzetről, és annak a régióra való hatásáról szóló, 2007. november 22-i állásfoglalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek a Kongói Demokratikus Köztársaságban, és különösen annak keleti részén kialakult helyzetről, és annak a régióra való hatásáról szóló, 2007. november 22-i állásfoglalásra,

| — | tekintettel a Bizottság „Az EU bizonytalan helyzetekre adott válaszai felé – a fenntartható fejlődés, stabilitás és béke érdekében történő, nehéz körülmények közötti kötelezettségvállalásról” című, 2007. október 25-i közleményére (COM(2007)0643) és az ahhoz csatolt bizottsági munkadokumentumra (SEC(2007)1417), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az EU bizonytalan helyzetekre adott válaszai felé – a fenntartható fejlődés, stabilitás és béke érdekében történő, nehéz körülmények közötti kötelezettségvállalásról” című, 2007. október 25-i közleményére (COM(2007)0643) és az ahhoz csatolt bizottsági munkadokumentumra (SEC(2007)1417),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a 2005. évi világ-csúcstalálkozó eredményeiről szóló 2005. október 24-i, 60/1. sz. határozatára, és különösen annak a népesség védelmével kapcsolatos felelősségről szóló 138–140. bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a 2005. évi világ-csúcstalálkozó eredményeiről szóló 2005. október 24-i, 60/1. sz. határozatára, és különösen annak a népesség védelmével kapcsolatos felelősségről szóló 138–140. bekezdésére,

| — | tekintettel a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség (SADC) csúcstalálkozó következtetéseire, amelyek szerint „szükség esetén” az SADC kész békefenntartó csapatokat küldeni Észak-Kivuba, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség (SADC) csúcstalálkozó következtetéseire, amelyek szerint „szükség esetén” az SADC kész békefenntartó csapatokat küldeni Észak-Kivuba,

| — | tekintettel a Tanácsnak a KDK keleti részén kialakult helyzetről szóló, 2008. október 10-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak a KDK keleti részén kialakult helyzetről szóló, 2008. október 10-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság 2008-as Észak-Kivuban tett látogatásáról szóló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság 2008-as Észak-Kivuban tett látogatásáról szóló jelentésére,

| — | tekintettel a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos 2007. december 18-i európai konszenzusra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos 2007. december 18-i európai konszenzusra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a KDK hadserege, a Mai Mai milícia, a volt kormánykatona, Laurent Nkunda tábornok lázadó csapatai (a Népvédelem Nemzeti Kongresszusa (CNDP), a Demokratikus Erők Ruanda Felszabadításáért (FDLR) harcosai és az ugandai „az Úr Ellenállási Hadserege” közötti harcok óriási megpróbáltatásoknak teszik ki a civil lakosságot a KDK keleti térségében; |
| --- | --- |

A.

mivel a KDK hadserege, a Mai Mai milícia, a volt kormánykatona, Laurent Nkunda tábornok lázadó csapatai (a Népvédelem Nemzeti Kongresszusa (CNDP), a Demokratikus Erők Ruanda Felszabadításáért (FDLR) harcosai és az ugandai „az Úr Ellenállási Hadserege” közötti harcok óriási megpróbáltatásoknak teszik ki a civil lakosságot a KDK keleti térségében;

| B. | mivel Olusegun Obasanjo volt nigériai elnök, ENSZ-megbízott 2008. november 16-án találkozott a lázadók vezérével, Laurent Nkundával, és megegyezett abban, hogy háromoldalú bizottságot állítanak fel a hadsereg és a lázadók közötti tűzszünet figyelemmel kísérése érdekében, és mivel sürgős szükség mutatkozik arra, hogy ezt az érintett országok partnerei mögött álló erők a helyzet megoldása érdekében támogassák; |
| --- | --- |

B.

mivel Olusegun Obasanjo volt nigériai elnök, ENSZ-megbízott 2008. november 16-án találkozott a lázadók vezérével, Laurent Nkundával, és megegyezett abban, hogy háromoldalú bizottságot állítanak fel a hadsereg és a lázadók közötti tűzszünet figyelemmel kísérése érdekében, és mivel sürgős szükség mutatkozik arra, hogy ezt az érintett országok partnerei mögött álló erők a helyzet megoldása érdekében támogassák;

| C. | mivel regionális és európai közvetítők bevonásával folynak a nemzetközi diplomáciai erőfeszítések annak megakadályozására, hogy az észak-kivui harcok ne torkolljanak a hat szomszédos államot is érintő 1998–2003 között zajlott kongói háború megismétlődésébe; mivel 2008. november 7-én Nairobiban megrendezésre került a KDK keleti részén kialakult válsághelyzettel foglalkozó regionális csúcstalálkozó; |
| --- | --- |

C.

mivel regionális és európai közvetítők bevonásával folynak a nemzetközi diplomáciai erőfeszítések annak megakadályozására, hogy az észak-kivui harcok ne torkolljanak a hat szomszédos államot is érintő 1998–2003 között zajlott kongói háború megismétlődésébe; mivel 2008. november 7-én Nairobiban megrendezésre került a KDK keleti részén kialakult válsághelyzettel foglalkozó regionális csúcstalálkozó;

| D. | mivel az erőszak kezdete óta emberek millióit ölték meg vagy telepítették ki és mivel a becslések szerint a harcok fokozódása óta 2008 augusztusában Laurent Nkunda tábornok mintegy 250 000 embert telepített ki a KDK-ban, humanitárius katasztrófát okozva ezzel az ország keleti részén; |
| --- | --- |

D.

mivel az erőszak kezdete óta emberek millióit ölték meg vagy telepítették ki és mivel a becslések szerint a harcok fokozódása óta 2008 augusztusában Laurent Nkunda tábornok mintegy 250 000 embert telepített ki a KDK-ban, humanitárius katasztrófát okozva ezzel az ország keleti részén;

| E. | mivel, annak ellenére, hogy az ENSZ alapokmánya VII. fejezetének megfelelően mandátuma felhatalmazza arra, hogy minden lehetséges eszközt felhasználjon az erőalkalmazás megakadályozására és a polgári lakosság védelmére, a MONUC (az ENSZ KDK-ás missziója):






  — | nem rendelkezett megfelelő eszközökkel a polgári lakosság védelmére és arra, hogy lefegyverezze és hazatelepítse a KDK területen jelenlévő hutu harcosokat Ruandából a KDK keleti részén a harcok közelmúltbéli elharapózása óta, |
| --- | --- | --- |

E.

mivel, annak ellenére, hogy az ENSZ alapokmánya VII. fejezetének megfelelően mandátuma felhatalmazza arra, hogy minden lehetséges eszközt felhasználjon az erőalkalmazás megakadályozására és a polgári lakosság védelmére, a MONUC (az ENSZ KDK-ás missziója):

—

nem rendelkezett megfelelő eszközökkel a polgári lakosság védelmére és arra, hogy lefegyverezze és hazatelepítse a KDK területen jelenlévő hutu harcosokat Ruandából a KDK keleti részén a harcok közelmúltbéli elharapózása óta,

| — | arra kényszerült, hogy Indiától és Pakisztántól várjon engedélyre az indiai és pakisztáni katonák harcba indítására, ellentétben azzal, amire mandátuma felhatalmazza, azaz, amiért a MONUC-ot a KDK-ba helyezték, |
| --- | --- |

—

arra kényszerült, hogy Indiától és Pakisztántól várjon engedélyre az indiai és pakisztáni katonák harcba indítására, ellentétben azzal, amire mandátuma felhatalmazza, azaz, amiért a MONUC-ot a KDK-ba helyezték,

| — | nem avatkozott közbe a 2008. november 5-én, 200 ember halálával végződött mészárlásba Kiwandjában, annak ellenére, hogy ott található egyik katonai bázisa; |
| --- | --- |

—

nem avatkozott közbe a 2008. november 5-én, 200 ember halálával végződött mészárlásba Kiwandjában, annak ellenére, hogy ott található egyik katonai bázisa;

| F. | mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2008. november 11-én újra tárgyalt a KDK keleti részén kialakult helyzetről, anélkül hogy a MONUC kérésének megfelelően jóváhagyta volna a MONUC további 3 000 főnyi haderővel történő megerősítését; |
| --- | --- |

F.

mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2008. november 11-én újra tárgyalt a KDK keleti részén kialakult helyzetről, anélkül hogy a MONUC kérésének megfelelően jóváhagyta volna a MONUC további 3 000 főnyi haderővel történő megerősítését;

| G. | mivel a MONUC-nak a KDK területén lévő 17 000 katonájából mindössze 6 000 állomásozik Észak-Kivuban; |
| --- | --- |

G.

mivel a MONUC-nak a KDK területén lévő 17 000 katonájából mindössze 6 000 állomásozik Észak-Kivuban;

| H. | mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsának tagállamai – köztük Belgium, Franciaország, Olaszország és az Egyesült Királyság – megtagadták, hogy további eszközöket bocsássanak a MONUC rendelkezésére feladatának teljesítéséhez; mivel az Európai Unió Tanácsa megerősített együttműködést szorgalmaz az EU, tagállamai és a MONUC között; |
| --- | --- |

H.

mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsának tagállamai – köztük Belgium, Franciaország, Olaszország és az Egyesült Királyság – megtagadták, hogy további eszközöket bocsássanak a MONUC rendelkezésére feladatának teljesítéséhez; mivel az Európai Unió Tanácsa megerősített együttműködést szorgalmaz az EU, tagállamai és a MONUC között;

| I. | mivel Louis Michel európai biztos kezdeményezését követően Nairobiban sor került egy csúcstalálkozóra, amelynek során a KDK elnöke Joseph Kabila és Ruanda elnöke Paul Kagame megállapodtak abban, hogy a béke és a fenntartható politikai stabilitás érdekében azonnal végrehajtják a múltban kötött megállapodásokat; |
| --- | --- |

I.

mivel Louis Michel európai biztos kezdeményezését követően Nairobiban sor került egy csúcstalálkozóra, amelynek során a KDK elnöke Joseph Kabila és Ruanda elnöke Paul Kagame megállapodtak abban, hogy a béke és a fenntartható politikai stabilitás érdekében azonnal végrehajtják a múltban kötött megállapodásokat;

| J. | mivel ennek ellenére a tárgyalást követően nem jött létre azonnali fegyverszünet a KDK keleti részén és az erőszakos harcok folytatódtak a konfliktusban részt vevő felek között, amely igen komolyan érintette a polgári lakosságot; |
| --- | --- |

J.

mivel ennek ellenére a tárgyalást követően nem jött létre azonnali fegyverszünet a KDK keleti részén és az erőszakos harcok folytatódtak a konfliktusban részt vevő felek között, amely igen komolyan érintette a polgári lakosságot;

| K. | mivel a MONUC világosan megállapítottam hogy Laurent Nkunda katonái Ruandától kapnak támogatást, és az ENSZ főtitkára, Ban Ki-mun felszólította az afrikai vezetőket, hogy mérjék fel, hogy „mekkora, Afrika és a világ iránti történelmi felelősség nehezedik a vállukra ebben a kritikus percben”; |
| --- | --- |

K.

mivel a MONUC világosan megállapítottam hogy Laurent Nkunda katonái Ruandától kapnak támogatást, és az ENSZ főtitkára, Ban Ki-mun felszólította az afrikai vezetőket, hogy mérjék fel, hogy „mekkora, Afrika és a világ iránti történelmi felelősség nehezedik a vállukra ebben a kritikus percben”;

| L. | mivel a humanitárius szervezetek jelenleg 200 000 menekültet látnak el a Goma városa körül létrehozott táborokban, és becsléseik szerint akár az 1 milliót is elérheti azoknak a száma, akik a bozótosban szóródtak szét, hogy elkerüljék az erőszakot, mivel menekülttáborokban a helyzet napról napra romlik és az ENSZ Menekültügyi Főbiztosa hangot adott a menekülttáborok lehetséges militarizációja miatti félelmének; |
| --- | --- |

L.

mivel a humanitárius szervezetek jelenleg 200 000 menekültet látnak el a Goma városa körül létrehozott táborokban, és becsléseik szerint akár az 1 milliót is elérheti azoknak a száma, akik a bozótosban szóródtak szét, hogy elkerüljék az erőszakot, mivel menekülttáborokban a helyzet napról napra romlik és az ENSZ Menekültügyi Főbiztosa hangot adott a menekülttáborok lehetséges militarizációja miatti félelmének;

| M. | mivel a konfliktus kiélesedése óta jelentősen fokozódott a KDK déli részén a gyermekkatonák toborzása; |
| --- | --- |

M.

mivel a konfliktus kiélesedése óta jelentősen fokozódott a KDK déli részén a gyermekkatonák toborzása;

| N. | mivel látszólag mind KDK csapatok, mind pedig az FDLR harcosai részt vesznek a KDK keleti részén található ásványok kiaknázásában és kereskedelmében; |
| --- | --- |

N.

mivel látszólag mind KDK csapatok, mind pedig az FDLR harcosai részt vesznek a KDK keleti részén található ásványok kiaknázásában és kereskedelmében;

| O. | mivel az ország keleti részén eluralkodott válság megoldására irányuló tervet a KDK parlament képviselői dolgozták ki, a konfliktusban részt vevő közötti katonai, politikai és diplomáciai párbeszéd érdekében történő általános mozgósításra szólítva fel; |
| --- | --- |

O.

mivel az ország keleti részén eluralkodott válság megoldására irányuló tervet a KDK parlament képviselői dolgozták ki, a konfliktusban részt vevő közötti katonai, politikai és diplomáciai párbeszéd érdekében történő általános mozgósításra szólítva fel;

| P. | mivel Franciaország és az Egyesült Királyság külügyminiszterei, Bernard Kouchner és David Miliband, a MONUC megerősítését javasolták európai haderő Észak-Kivuba indítása helyett, ugyanakkor azonban megerősítették, hogy szükség esetén mégsem kizárt az európai csapatok küldése; |
| --- | --- |

P.

mivel Franciaország és az Egyesült Királyság külügyminiszterei, Bernard Kouchner és David Miliband, a MONUC megerősítését javasolták európai haderő Észak-Kivuba indítása helyett, ugyanakkor azonban megerősítették, hogy szükség esetén mégsem kizárt az európai csapatok küldése;

| Q. | mivel a kolera, a kanyaró és a szamárköhögés folyamatos terjedésével a járványügyi helyzet egyre súlyosbodik Észak-Kivuban, tekintettel arra, hogy jelentős számú lakosság hagyja el lakóhelyét és kerül elhelyezésre átmeneti szállásokon; |
| --- | --- |

Q.

mivel a kolera, a kanyaró és a szamárköhögés folyamatos terjedésével a járványügyi helyzet egyre súlyosbodik Észak-Kivuban, tekintettel arra, hogy jelentős számú lakosság hagyja el lakóhelyét és kerül elhelyezésre átmeneti szállásokon;

1.   súlyos aggodalmának ad hangot az összecsapások számának Észak-Kivuban történt emelkedése és amiatt, hogy ez milyen, különösen humanitárius természetű következményekkel jár a KDK keleti részének és egészének lakossága számára, különösen a CNDP közelmúltbéli támadásait követően, amelyek következtében nagyon sokan kényszerültek Észak-Kivu elhagyására, illetve veszítették életüket;

2.   mélységes felháborodásának ad hangot a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti tartományaiban évek óta folyó mészárlások, emberiség elleni bűntettek, valamint a lányok és asszonyok elleni nemi erőszak miatt, és arra hívja fel az illetékes helyi és nemzetközi hatóságokat, hogy az elkövetőket következetesen vonják felelősségre; felhívja az ENSZ Biztonsági Tanácsát, hogy sürgősen hozzon meg minden olyan intézkedést, amellyel hathatósan meg lehet akadályozni a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti tartományaiban élő polgári lakosság elleni további támadásokat;

3.   üdvözli a Bizottság és a tagállamok döntését, miszerint növelik a válság által érintett polgári lakosság számára nyújtott humanitárius segélyeket; kiemeli, mekkora nehézségekbe ütköznek a különböző humanitárius szervezetek a humanitárius segítségnyújtás során az észak-kivui biztonsági helyzet következtében; felszólítja valamennyi érdekelt felet, hogy biztosítsák a lakosság kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportjának elérését és a humanitárius szervezetek munkatársainak biztonságát a humanitárius tér tiszteletben tartása érdekében; hogy a katonai eszközöket és kapacitásokat csak nagyon kevés esetben, végső megoldásként használják fel a humanitárius segítségnyújtási műveletek támogatására;

4.   megismétli azt a szilárd hitét, hogy az amani és nairobi folyamat még mindig a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén tapasztalható helyzet hosszú távú stabilizálásának megfelelő kerete;

5.   sürgeti Laurent Nkundát, hogy tartsa tiszteletben saját kijelentését, amely értelmében támogatja a békefolyamatot a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén, és amelyet akkor tett, miután megbeszélést folytatott az ENSZ főtitkárának különmegbízottjával és a Nigériai Köztársaság korábbi elnökével, Olesegun Obasanjóval; ebben a tekintetben felhívja a CNDP-t, hogy késedelem nélkül csatlakozzon újra az amani békefolyamathoz; megerősíti a válság politikai megoldását kereső KDK hatóságok számára nyújtott támogatását; üdvözli a KDK parlamenti képviselők által előterjesztett azon tervet, amely általános mozgósítást kér a katonai, politikai és diplomáciai párbeszéd érdekében;

6.   úgy véli, hogy nemzetközi konferenciát kell összehívni a Nagy-tavak régióval kapcsolatban annak érdekében, hogy életképes politikai megoldást találjanak a konfliktus megoldására, és hogy előmozdítsák a regionális gazdaság jobb integrációját, amely a régió összes országa számára előnyös lesz;

7.   hangsúlyozza, hogy további erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy megszűnjön a külföldi fegyveres csoportok, különösen az FDLR tevékenysége a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén; felhívja a Kongói Demokratikus Köztársaság és a térség egyéb országainak kormányait, hogy e célból tegyék meg a szükséges lépéseket; üdvözli a Kongói Demokratikus Köztársaság és Ruanda között létrejött megállapodást, amelyet a két ország külügyminiszterei jelentettek be, és amely lehetővé teszi ruandai hírszerző csoportok számára, hogy bejussanak a Kongói Demokratikus Köztársaság területére és együttműködjenek a KDK hadsereggel az FDLR régióban való jelenlétének felszámolására érdekében;

8.   felhívja az Afrikai Uniót, az ENSZ Biztonsági Tanácsát és a jelentős nemzetközi szereplőket, köztük az Európai Uniót, az Egyesült Államokat és Kínát, hogy gyakoroljanak nyomást az összes félre a békefolyamat előmozdítására annak érdekében, hogy megoldás születhessen az ásványkincsek ellenőrzésének problémájára, valamint hogy teljes körű békemegállapodás, ne pedig csak tűzszüneti megállapodás jöjjön létre, illetve felhívja ezeket a szereplőket, hogy gyakoroljanak nyomást Ruandára és Ugandára, hogy kötelezzék el magukat amellett, hogy véget vetnek Nkunda csapatai területükön való szabad mozgásának és működésének;

9.   sürgeti az összes érintett felet, hogy állítsák vissza a jogállamiságot és ne engedjék meg, hogy büntetlenül maradjanak különösen a nőket és leányokat tömegesen megerőszakoló, valamint a gyermekkatonákat toborzó elemek;

10.   felhívja a Kongói Demokratikus Köztársaság kormányát, hogy Ruandával és a MONUC-kal együttműködésben dolgozzon ki tervet a Ruanda Felszabadításáért Küzdő Demokratikus Erők (az FDLR) tömeggyilkos vezetőinek felkutatására és elfogására, továbbá ajánlja fel a letelepedés és a visszailleszkedés lehetőségét a Kongói Demokratikus Köztársaságban és Ruandában azok számára, akik nem vettek részt a tömeggyilkosságokban, és hajlandóak a leszerelésre;

11.   felhívja a KDK hatóságokat, hogy haladéktalanul vessenek véget az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatala által tapasztalt, a kormány katonái által elkövetett fosztogatásoknak és erőszaknak;

12.   felszólítja az EU tagállamait, hogy az ország stabilitásának javítása érdekében hajtsák végre az ENSZ szakértői munkacsoportjának a Kongói Demokratikus Köztársaság természeti erőforrásainak illegális kitermeléséről szóló ajánlásait, beleértve azon személyekre és vállalatokra kivetett szankciókat, akik vagy amelyek részvétele a fosztogatásban bizonyítást nyert;

13.   rámutat arra, hogy a természeti erőforrások jogtalan kiaknázása a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén a lázadó csoportok finanszírozása, így a térségbeli bizonytalanság egyik forrása; megismétli a lázadó csoportok és a régió kormányai által elkövetett ilyen jogtalan kiaknázás elleni fellépés fontosságát; ebben a tekintetben felhívja a KDK hatóságokat, hogy a MONUC-kal együttműködésben zárják el a lázadó csoportok pénzügyi forrásait azáltal, hogy megakadályozzák az ásványkészletekhez (különösen a gyémánthoz, a koltánhoz és az aranyhoz) és a kereskedelemi hálózatokhoz való hozzáférésüket;

14.   felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a Kongói Demokratikus Köztársaság és a szomszédos államok kormányaival folytatott tárgyalások során ragaszkodjanak ahhoz, hogy vezessenek be az arany, a kassziterit (ónkő), a koltán, a kobalt, a gyémánt, a piroklór és a fa nyomon követhetőségét és eredetük tanúsítását szolgáló hatékony rendszereket, ide értve az ENSZ által megbízott megfigyelők tevékenységének engedélyezését és védelmük biztosítását az ország területén, akik megfigyelhetnék a Kongói Demokratikus Köztársaság természeti kincseinek kivitelét;

15.   megismételi arra vonatkozó felhívását, hogy Európai Unióba behozott, a Kongói Demokratikus Köztársaságból származó nyersanyagok eredetét tanúsító Kimberley-folyamathoz hasonló, jól működő nyomon követő mechanizmusokat állítsanak fel;

16.   felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy az európai vállalatok ne kereskedjenek olyan termékekkel, illetve ne importáljanak olyan termékeket, amelyek a Kongói Demokratikus Köztársaságban fegyveres csoportok javára kitermelt ásványokból származnak, és számoltassanak el minden olyan vállalatot, amely kitart e gyakorlat mellett;

17.   felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tegyenek meg minden erőfeszítést politikai megoldás találására, ami a kongói demokratikus köztársaságbeli összetűzések megszüntetésének egyedüli módja; ebben a tekintetben üdvözli Michel biztos azon kezdeményezését, hogy megbeszélést szervez a Kongói Demokratikus Köztársaság elnöke és a Ruandai Köztársaság elnöke között Nairobiban; felhívja a Bizottságot, hogy állapodjon meg a Kongói Demokratikus Köztársaság hatóságaival az FDLR harcosainak Ruandába való visszatéréséről szóló megállapodás végrehajtásáról; sürgeti a Kongói Demokratikus Köztársaság és a Ruandai Köztársaság hatóságait, hogy fokozzák együttműködésüket a Nairobiban elfogadott kötelezettségek végrehajtása érdekében, és biztosítsanak elsőbbséget a párbeszédnek és a konzultációnak, hogy a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén tartós békét, míg a térségben stabilitást teremtsenek;

18.   arra hív fel, hogy a lányok és asszonyok elleni, fegyvernemként bevetett nemi erőszak ellen zérótolerancia-politikát alkalmazzanak, és az ilyen bűncselekmények elkövetőire megfelelően súlyos büntetés szabjanak ki; emlékeztet az egészségügyi szolgáltatások elérhetőségének fontosságára a konfliktus sújtotta területeken és a menekülttáborokban, különösen a közelmúltban kitört kolera, szamárköhögés és kanyarójárvány fényében;

19.   ismételten hangsúlyozza, hogy támogatja a MONUC-ot ebben a drámai helyzetben, amikor is hiányosságai ellenére a jelenléte elengedhetetlen, és kéri, hogy tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy a MONUC teljes mértékben el tudja látni a feladatát, és felhasználhassa katonai erejét a fenyegetett lakosság védelme érdekében; ebben a tekintetben felhívja a Bizottságot, a Tanácsot és különösen Belgiumot, Franciaországot, Olaszországot és az Egyesült Királyságot, hogy játsszanak vezető szerepet annak biztosításában, hogy az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa támogassa ezt a megerősítést a MONUC működési kapacitásának megfelelő felszerelés és személyi állomány tekintetében történő erősítése révén;

20.   felhívja a Tanácsot, hogy sürgesse az ENSZ Biztonsági Tanácsát, hogy lássa el a MONUC-ot az ásványok fegyveres csoportok által történő kiaknázásának felügyeletéhez szükséges megbízatással és eszközökkel, beleértve a legfontosabb határállomások, légi folyosók, kiválasztott bányászati területek és ellátási útvonalak felügyeletét és ellenőrzését;

21.   hangsúlyozza, hogy amennyiben további katonai erőket vetnek be, azok megbízatásának a civilek védelmére kell összpontosulnia, valamint az esetleges új békemegállapodások betartásának támogatására és az azokhoz való hozzájárulásra;

22.   felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a Kongói Demokratikus Köztársaság kormányával, az ENSZ-szel és egyéb fő adományozókkal együtt készítsenek új tervet a Kongói Demokratikus Köztársaság nagyszabású leszerelésére és helyreállítására a leszerelés támogatására irányuló uniós elképzelés alapján, továbbá dolgozzanak ki az ország számára nagyra törő biztonsági reformstratégiát, amely a biztonság területére vonatkozó reformmal kapcsolatos európai uniós politikai kereten alapul; mindezeket közösségi és a KKBP területéhez kapcsolódó forrásokból kell finanszírozni;

23.   felhívja a Kongói Demokratikus Köztársaság kormányát, hogy tegyen meg mindent a régióban elkövetett háborús bűnök felelőseinek azonosítására, és állítsa őket igazságszolgáltatás elé;

24.   felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy késedelem nélkül szervezzenek nagyszabású humanitárius és orvosi segítségnyújtási és reintegrációs programokat a KDK keleti térségének polgári lakossága részére, különös tekintettel a nemi erőszak áldozatává vált lányok és asszonyok megsegítése, a sürgető igények kielégítése és a nyilvánvalóan szükséges újjáépítés megelőlegezése érdekében; rámutat a felbomlasztott közösségek újjáépítésében a nők által betöltött szerep alapvető fontosságára;

25.   érdeklődéssel figyeli a közvetítők azon csoportjának kinevezését, amelynek tagja a Nigériai Köztársaság korábbi elnöke, Olusegun Obasanjo és a Tanzániai Egyesült Köztársaság korábbi elnöke, Benjamin Mkapa; felhívja a Tanácsot, hogy működjön együtt a Nagy-tavak vidékének nemzetközi konferenciájával és az Afrikai Unióval a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén tapasztalható helyzet stabilizálásában;

26.   felhívja a Tanácsot, hogy működjön együtt a nemzetközi és regionális közvetítőkkel a harcban álló felek gazdasági programjainak megvizsgálása érdekében, különösen a jelenlegi közvetítői tevékenységgel összefüggésben;

27.   kéri a Bizottságot, hogy szorosan kövesse figyelemmel a humanitárius és a biztonsági helyzet alakulását a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén, annak érdekében, hogy a körülményektől függően részletesebben meghatározza a különböző lehetséges fellépéseket;

28.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Afrikai Uniónak Bizottsága főtitkárának, a Pán-afrikai Parlament elnökének, a Kongói Demokratikus Köztársaság és a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség többi tagállama kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0526.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0072.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0022.

(4)  HL C 282. E, 2008.11.6., 460. o.

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/57 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/57

---

Az európai űrpolitika

P6_TA(2008)0564

Az Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása az európai űrpolitikáról: Európa és a világűr

(2010/C 16 E/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az európai űrpolitika előmozdításáról szóló, 2008. szeptember 26-i tanácsi állásfoglalásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai űrpolitika előmozdításáról szóló, 2008. szeptember 26-i tanácsi állásfoglalásra (1),

| — | tekintettel a világűr kutatása és felhasználása terén, beleértve a Holdat és más égitesteket, az államok tevékenységét szabályozó elvekről szóló ENSZ-szerződésre (2222 (XXI). sz. határozat – „világűregyezmény”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a világűr kutatása és felhasználása terén, beleértve a Holdat és más égitesteket, az államok tevékenységét szabályozó elvekről szóló ENSZ-szerződésre (2222 (XXI). sz. határozat – „világűregyezmény”),

| — | tekintettel a „Világűr és biztonság” című 2008. július 10-i (2) és az európai űrpolitika végrehajtására vonatkozó cselekvési tervről szóló 2004. január 29-i állásfoglalására (3), valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság által 2007. július 16-án szervezett nyilvános meghallgatáson elhangzottakra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Világűr és biztonság” című 2008. július 10-i (2) és az európai űrpolitika végrehajtására vonatkozó cselekvési tervről szóló 2004. január 29-i állásfoglalására (3), valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság által 2007. július 16-án szervezett nyilvános meghallgatáson elhangzottakra,

| — | tekintettel az európai űrpolitikáról szóló 2007. május 21-i tanácsi állásfoglalásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai űrpolitikáról szóló 2007. május 21-i tanácsi állásfoglalásra (4),

| — | tekintettel a 2008. szeptember 11-i„Európai űrpolitika – az elért eredményekről szóló jelentés” című számú bizottsági dokumentumra (COM(2008)0561), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008. szeptember 11-i„Európai űrpolitika – az elért eredményekről szóló jelentés” című számú bizottsági dokumentumra (COM(2008)0561),

| — | tekintettel az EK és az Európai Űrügynökség közötti keretmegállapodás aláírásáról szóló 2003. október 7-i tanácsi határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK és az Európai Űrügynökség közötti keretmegállapodás aláírásáról szóló 2003. október 7-i tanácsi határozatra,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és az Európai Unióról szóló, a Lisszaboni Szerződés által módosított szerződésre (EUSZ), valamint az európai űrpolitikára vonatkozó rendelkezésekre (az EUMSZ 189. cikke), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és az Európai Unióról szóló, a Lisszaboni Szerződés által módosított szerződésre (EUSZ), valamint az európai űrpolitikára vonatkozó rendelkezésekre (az EUMSZ 189. cikke),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel a világűr alapvető jelentőségű stratégiai ütőkártya Európa függetlensége, biztonsága és jóléte szempontjából, és mivel e téren a Tanácsnak az Európai Parlamenttel karöltve kell alakítania a politikai fejleményeket; |
| --- | --- |

A.

mivel a világűr alapvető jelentőségű stratégiai ütőkártya Európa függetlensége, biztonsága és jóléte szempontjából, és mivel e téren a Tanácsnak az Európai Parlamenttel karöltve kell alakítania a politikai fejleményeket;

| B. | mivel az Unió és számos tagállama már 30 éve részt vesz az űrtechnológia és tudomány finanszírozásában és fejlesztésében, aminek eredményeképpen kialakult az európai űrpolitika koncepciója és elismertté vált az Európai Űrügynökséggel való gyümölcsöző együttműködés; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió és számos tagállama már 30 éve részt vesz az űrtechnológia és tudomány finanszírozásában és fejlesztésében, aminek eredményeképpen kialakult az európai űrpolitika koncepciója és elismertté vált az Európai Űrügynökséggel való gyümölcsöző együttműködés;

| C. | mivel a környezetvédelem, a közlekedés, a kutatás, a védelem és a biztonság terén a megoldások előmozdítása érdekében egyre komolyabb érdekek fűződnek ahhoz, hogy az Unió erős és vezető szerepet töltsön be az európai űrpolitikában; |
| --- | --- |

C.

mivel a környezetvédelem, a közlekedés, a kutatás, a védelem és a biztonság terén a megoldások előmozdítása érdekében egyre komolyabb érdekek fűződnek ahhoz, hogy az Unió erős és vezető szerepet töltsön be az európai űrpolitikában;

| D. | mivel az erős európai űrpolitika az alkalmazások, a szolgáltatások és a kapcsolódó infrastruktúra tekintetében következetes és realisztikus módon hozzájárul az Unió társadalmi, kulturális, gazdasági és tudományos befolyásához, segít ipari és tudományos bázisa fejlesztésében, hozzájárul növekedéséhez és a foglalkoztatáshoz, valamint biztosítja politikai és technológiai autonómiáját; |
| --- | --- |

D.

mivel az erős európai űrpolitika az alkalmazások, a szolgáltatások és a kapcsolódó infrastruktúra tekintetében következetes és realisztikus módon hozzájárul az Unió társadalmi, kulturális, gazdasági és tudományos befolyásához, segít ipari és tudományos bázisa fejlesztésében, hozzájárul növekedéséhez és a foglalkoztatáshoz, valamint biztosítja politikai és technológiai autonómiáját;

| E. | mivel Európa valamennyi űrtevékenysége maradéktalanul tiszteletben tartja azt az elvet, hogy az űrkutatás és a világűr használata minden ország hasznára válik és érdekében áll, valamint a világűrt az egész emberiség tartományának tekinti, amely kizárólag békés célokra használható fel; |
| --- | --- |

E.

mivel Európa valamennyi űrtevékenysége maradéktalanul tiszteletben tartja azt az elvet, hogy az űrkutatás és a világűr használata minden ország hasznára válik és érdekében áll, valamint a világűrt az egész emberiség tartományának tekinti, amely kizárólag békés célokra használható fel;

| F. | mivel az Unió elkötelezte magát a nemzetközi együttműködés támogatása mellett az űrkutatás és a világűr használata terén, és mivel osztja a Tanács azon nézetét, amely szerint Európának világméretű program keretében kellene űrkutatási tevékenységét folytatnia; |
| --- | --- |

F.

mivel az Unió elkötelezte magát a nemzetközi együttműködés támogatása mellett az űrkutatás és a világűr használata terén, és mivel osztja a Tanács azon nézetét, amely szerint Európának világméretű program keretében kellene űrkutatási tevékenységét folytatnia;

| G. | mivel az európai űrpolitika kialakítása tekintetében fontos a közvélemény ismereteinek és támogatásának megszilárdítása a tevékenységek kiegészíthetőségét és a nem űrkutatási fejlesztésekkel való szinergia maximalizálását biztosító űrtechnológia-fejlesztés tekintetében; |
| --- | --- |

G.

mivel az európai űrpolitika kialakítása tekintetében fontos a közvélemény ismereteinek és támogatásának megszilárdítása a tevékenységek kiegészíthetőségét és a nem űrkutatási fejlesztésekkel való szinergia maximalizálását biztosító űrtechnológia-fejlesztés tekintetében;

| H. | mivel stratégiai szempontból fontos, hogy Európa garantálja az űrhöz való autonóm, megbízható, fenntartható és költséghatékony hozzáférés folytonosságát, amelynek alapja egy sor megfelelő és versenyképes világszínvonalú kilövőállomás és egy működő európai űrkikötő rendelkezésre állása; |
| --- | --- |

H.

mivel stratégiai szempontból fontos, hogy Európa garantálja az űrhöz való autonóm, megbízható, fenntartható és költséghatékony hozzáférés folytonosságát, amelynek alapja egy sor megfelelő és versenyképes világszínvonalú kilövőállomás és egy működő európai űrkikötő rendelkezésre állása;

| I. | mivel megfelelő uniós eszközöket és finanszírozási rendszereket kell találni az európai űrpolitika számára a hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogram (2007–2013) előirányzatai kiegészítésére, hogy a különböző gazdasági szereplők közép- és hosszú távon meg tudják tervezni tevékenységeiket; |
| --- | --- |

I.

mivel megfelelő uniós eszközöket és finanszírozási rendszereket kell találni az európai űrpolitika számára a hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogram (2007–2013) előirányzatai kiegészítésére, hogy a különböző gazdasági szereplők közép- és hosszú távon meg tudják tervezni tevékenységeiket;

| J. | mivel az űrpolitika és az űrtevékenységek terén a megfelelő kormányzási struktúra és az innovatív és versenyképes downstream szolgáltatások gyors megjelenését – különösen az összes űralapú alkalmazás számára a spektrumhoz való folyamatos hozzáférés biztosításának célját – elősegítő megfelelő szabályozási keret alapvető fontosságú ahhoz, hogy az európai űrpolitika a várt eredményeket produkálja és eleget tegyen az Unió, az Európai Űrügynökség és az egyes tagállamok nagyra törő céljainak; |
| --- | --- |

J.

mivel az űrpolitika és az űrtevékenységek terén a megfelelő kormányzási struktúra és az innovatív és versenyképes downstream szolgáltatások gyors megjelenését – különösen az összes űralapú alkalmazás számára a spektrumhoz való folyamatos hozzáférés biztosításának célját – elősegítő megfelelő szabályozási keret alapvető fontosságú ahhoz, hogy az európai űrpolitika a várt eredményeket produkálja és eleget tegyen az Unió, az Európai Űrügynökség és az egyes tagállamok nagyra törő céljainak;

| K. | mivel konkrét határidőket kell meghatározni a Galileo, az EGNOS és a Kopernikusz névre keresztelt globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelő kezdeményezés (GMES) céljai teljesítésére, valamint ütemtervet kell kidolgozni az e programok megvalósításában közreműködő különböző szervek számára; |
| --- | --- |

K.

mivel konkrét határidőket kell meghatározni a Galileo, az EGNOS és a Kopernikusz névre keresztelt globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelő kezdeményezés (GMES) céljai teljesítésére, valamint ütemtervet kell kidolgozni az e programok megvalósításában közreműködő különböző szervek számára;

| L. | mivel a világűr egyedülálló eszköz nagy adatmennyiségek azonnali összegyűjtésére és globális sugárzására a ma társadalmában, valamint döntő fontosságú eszköz a globális éghajlatváltozás megértéséhez és nyomon követéséhez, amiben az EU az élen jár, felkérve a többi nemzetközi szereplőt a jövő nemzedékei iránti felelősségteljesebb magatartásra; |
| --- | --- |

L.

mivel a világűr egyedülálló eszköz nagy adatmennyiségek azonnali összegyűjtésére és globális sugárzására a ma társadalmában, valamint döntő fontosságú eszköz a globális éghajlatváltozás megértéséhez és nyomon követéséhez, amiben az EU az élen jár, felkérve a többi nemzetközi szereplőt a jövő nemzedékei iránti felelősségteljesebb magatartásra;

| M. | mivel az űrbiztonsági szempontok tekintetében fontos áttörés főként a telekommunikáció, a felügyelet és a Föld megfigyelése terén érhető el; |
| --- | --- |

M.

mivel az űrbiztonsági szempontok tekintetében fontos áttörés főként a telekommunikáció, a felügyelet és a Föld megfigyelése terén érhető el;

| N. | mivel az „Űrtanács” (az Európai Unió Tanácsa és az Európai Űrügynökség együttes ülése) negyedik ülésén elfogadott 2007. május 22-i állásfoglalása felszólít az Európai Unió Tanácsa és a többi uniós intézmény világűrrel kapcsolatos döntéshozatali eljárásának javítására; |
| --- | --- |

N.

mivel az „Űrtanács” (az Európai Unió Tanácsa és az Európai Űrügynökség együttes ülése) negyedik ülésén elfogadott 2007. május 22-i állásfoglalása felszólít az Európai Unió Tanácsa és a többi uniós intézmény világűrrel kapcsolatos döntéshozatali eljárásának javítására;

| O. | mivel a következő pénzügyi keretnek figyelembe kell vennie olyan megfelelő uniós eszközöket és támogatási rendszereket is, amelyek lehetővé teszik az űrkutatásba, valamint az Európát és polgárait szolgáló, a világűrbe telepített fenntartható alkalmazások működtetésébe történő hosszú távú közösségi befektetéseket; |
| --- | --- |

O.

mivel a következő pénzügyi keretnek figyelembe kell vennie olyan megfelelő uniós eszközöket és támogatási rendszereket is, amelyek lehetővé teszik az űrkutatásba, valamint az Európát és polgárait szolgáló, a világűrbe telepített fenntartható alkalmazások működtetésébe történő hosszú távú közösségi befektetéseket;

| P. | mivel az Uniónak meg kell erősítenie együttműködését a fejlődő országokkal; |
| --- | --- |

P.

mivel az Uniónak meg kell erősítenie együttműködését a fejlődő országokkal;

1.   üdvözli a Tanács 2008. szeptember 26-i következtetéseit mint hasznos politikai kötelezettségvállalást az európai űrpolitika fejlődése iránt, amely jelentős mértékben hozzájárul az európai identitáshoz, és ismételten hangot ad azon szándékának, hogy – úgy, mintha a Lisszaboni Szerződés hatályba lépett volna – építő módon és teljes körűen részt vesz annak végrehajtásában;

2.   egyetért a Tanáccsal abban, hogy a jelenlegi prioritások a Galileo, az EGNOS, valamint a GMES vagy Kopernikusz program késedelem nélküli végrehajtása;

3.   különösképpen üdvözli az intézményközi Galileo-bizottság létrehozását, amely mintául szolgálhat az európai űrpolitika fejlesztéséhez;

4.   felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy állapítsanak meg konkrét menetrendet a GMES/Kopernikusz program hatékony kormányzási struktúrájának létrehozására, illetve hogy egyértelműen határozzák meg e program ütemtervét hatékonyságának javítása és költségvetési előirányzatainak meghatározása céljából;

5.   ragaszkodik a GMES/Kopernikusz mint felhasználó központú kezdeményezés döntő szerepéhez, melyet a Földön, illetve az űrben elhelyezett, már működő megfigyelő infrastruktúrák alapvető hozzájárulásával valósítanak meg; hangsúlyozza, hogy elengedhetetlen az adat- és szolgáltatásfolytonosság; véleménye szerint a Bizottság előbb készíttessen hatástanulmányt a GMES/Kopernikusz kezdeményezés lehetséges előnyeiről és költségeiről, valamint hosszú távú fejlődéséről, majd nyújtson be cselekvési tervet az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amely többek között a következőket foglalja magában:

| — | a GMES/Kopernikusz program jogi keretei, |
| --- | --- |

—

a GMES/Kopernikusz program jogi keretei,

| — | a GMES/Kopernikusz program kormányzása, beleértve az uniós és a nem uniós szervek szerepét, |
| --- | --- |

—

a GMES/Kopernikusz program kormányzása, beleértve az uniós és a nem uniós szervek szerepét,

| — | a GMES/Kopernikusz program finanszírozása, |
| --- | --- |

—

a GMES/Kopernikusz program finanszírozása,

| — | végrehajtási terv, |
| --- | --- |

—

végrehajtási terv,

| — | a hasonló, de kiegészítő kormányközi és többoldalú kezdeményezések szerepe, |
| --- | --- |

—

a hasonló, de kiegészítő kormányközi és többoldalú kezdeményezések szerepe,

| — | a GMES/Kopernikusz program nemzetközi vonatkozásai és az ebből következő együttműködés; |
| --- | --- |

—

a GMES/Kopernikusz program nemzetközi vonatkozásai és az ebből következő együttműködés;

6.   sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a felhasználói közösség egyértelmű javaslatai ellenére a már pályára állt Jason 2 műhold működésének befejezte után az alacsony hajlásszögű magasságmérési adatok folyamatossága nem biztosított, és kéri a Bizottságot, hogy oldja meg a Jason 3 finanszírozási problémáit, melyek veszélyeztetik a Kopernikusz-szolgáltatások rövid távú fenntarthatóságát, továbbá kéri, hogy a Bizottság tegyen jelentést a Parlamentnek az ebben az ügyben hozott döntéseiről;

7.   ösztönzi az európai intézményi és kormányközi szereplők közötti strukturált párbeszéd kialakítását, valamennyi tagállam számára biztosítva az európai űrpolitikából származó előnyökhöz való nyílt és igazságos hozzáférést;

8.   felkéri a Tanácsot és a Bizottságot a világűr terén a civil és biztonsági fejlemények közötti szinergia ösztönzésére; rámutat arra, hogy az európai biztonsági és védelmi lehetőségek többek között a műholdas rendszerek elérhetőségétől függenek, és az ezekhez való hozzáférés kulcsfontosságú az Unió számára;

9.   előrelépésre szólítja fel a Tanácsot és a Bizottságot a nemzetközi kapcsolatok terén, nevezetesen a nemzetközi kereskedelmi és kormányzati piacokon működő verseny terén, annak érdekében, hogy Európa egységes álláspontot képviseljen és közös megegyezésen alapuló stratégiát kövessen;

10.   egyetért a Tanáccsal abban, hogy a világűrrel kapcsolatos nemzetközi együttműködésnek Európa érdekeit kell szolgálnia, és ennek fényében hozzá kell járulnia a globális kezdeményezésekhez; hangsúlyozza, hogy fontos biztosítani Európa politikai, technológiai és operatív önállóságát;

11.   emlékezteti a Tanácsot és a Bizottságot azon kinyilvánított szándékukra, hogy az európai űrpolitika végrehajtási tervével összefüggésben egyedi ajánlásokat vagy javaslatokat nyújtanak be az Európai Parlamentnek, tekintettel a következő négy elsőbbséget élvező terület természetére:

| — | világűr és éghajlatváltozás, |
| --- | --- |

—

világűr és éghajlatváltozás,

| — | az európai űrpolitika hozzájárulása a lisszaboni stratégiához, |
| --- | --- |

—

az európai űrpolitika hozzájárulása a lisszaboni stratégiához,

| — | világűr és biztonság, a 2008. július 10-i állásfoglalás alapján, |
| --- | --- |

—

világűr és biztonság, a 2008. július 10-i állásfoglalás alapján,

| — | űrkutatás, beleértve az emberi jelenlétet és az űrrepülést; |
| --- | --- |

—

űrkutatás, beleértve az emberi jelenlétet és az űrrepülést;

12.   hangsúlyozza a világűrrel kapcsolatos iparpolitika kidolgozásának jelentőségét, melynek egyik kulcsfontosságú eleme a szabályozási keret, valamint a szabványosítási program, amely hozzájárul az új európai downstream piacok megjelenéséhez, és emlékeztet arra, hogy a Galileo-rendelet referenciakeretet állapít meg a kis- és középvállalkozásoknak a világűrrel kapcsolatos iparpolitikába való bevonásával kapcsolatosan;

13.   elismeri az űrprogramok különleges szerepét, melyek globális és hosszú távú lefedettséget lehetővé téve az éghajlatváltozással kapcsolatos kutatáshoz szükséges fontos adatokhoz nyújtanak hozzáférést, továbbá tudományos alapot szolgáltatnak a környezetvédelmi politika terén meghozandó főbb döntésekhez;

14.   elismeri, hogy a világűr hozzájárulhat az Unió gazdasági, oktatási, társadalmi és környezetvédelmi törekvéseinek, valamint az uniós polgárok elvárásainak való megfelelésre vonatkozó lisszaboni célok eléréséhez;

15.   elismeri, hogy az Uniónak gyakorlati lépéseket kell tennie annak érdekében, hogy az egyes kritikus űrtechnológiák, alkatrészek és műveletek tekintetében csökkentse Európa függését;

16.   úgy véli, hogy Európának az űrkutatással kapcsolatosan közös jövőképet és hosszú távú stratégiát kell kialakítania ahhoz, hogy szerepet játszhasson az emberi és robotok általi felderítésre irányuló nemzetközi programokban (például a globális felderítési stratégiában), ideértve egy emberi Mars-expedíció lehetőségét is;

17.   sürgeti, hogy vegyék fontolóra egy lehetséges új, egyedi költségvetési alcím létrehozását az európai űrpolitika számára az Unió költségvetésében, hogy az tükrözze az EU-nak az európai űrpolitika iránti szilárd elkötelezettségét és növelje e szakpolitika egyértelműségét és átláthatóságát, amennyiben a Lisszaboni Szerződés űrpolitikával kapcsolatos rendelkezései hatályba lépnek;

18.   felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat az űrtudományba és az űrtechnológiákba történő befektetések támogatására;

19.   felhívja a Bizottságot, hogy tegyen megfelelő kezdeményezéseket a világűrnek az információ gyűjtése és megosztása terén való kihasználása fejlesztésére, valamint ragaszkodik ahhoz, hogy szükség van a technológiai fejlesztések ösztönzésére az ellenőrzés és megfigyelés terén;

20.   felhívja a Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket a világűr szennyezésének elkerülésére;

21.   felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt az űrturizmus hatásáról és a szükséges vonatkozó biztonsági, védelmi és szabályozási keretekről;

22.   felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy kezdeményezzenek nagy ívű eszmecserét az űrkutatásról, meghatározva azt, hogy mi legyen Európa álláspontja a jövőben a globális kutatási erőfeszítésekkel kapcsolatban, és milyen forrásokat vegyen ehhez igénybe; e tekintetben szeretne aktívan közreműködni a Bizottság által javasolt, kutatásról szóló következő magas szintű konferencián;

23.   hangsúlyozza az űrkutatás jelentőségét abban, hogy az európai fiatalokat tudományos-műszaki pályára és az európai kutatási képességek erősítésére ösztönzi;

24.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Űrügynökségnek, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az ENSZ főtitkárának.

---

(1)  HL C 268., 2008.10.23., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek: P6_TA(2008)0365.

(3)  HL C 96. E., 2004.4.21., 136. o.

(4)  HL C 136., 2007.6.20., 1. o.

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/61 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/61

---

Kazettás bombák

P6_TA(2008)0565

Az Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása a kazettás bombákról

(2010/C 16 E/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a 2008. május 19–30-i dublini konferencián 107 ország által elfogadott, a kazettás bombákról szóló egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008. május 19–30-i dublini konferencián 107 ország által elfogadott, a kazettás bombákról szóló egyezményre,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkára 2008. május 30-i üzenetére, amelyben ösztönzi „a tagállamokat, hogy késlekedés nélkül írják alá és ratifikálják ezt a fontos egyezményt” és kijelenti, hogy várja „annak gyors életbe lépését”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkára 2008. május 30-i üzenetére, amelyben ösztönzi „a tagállamokat, hogy késlekedés nélkül írják alá és ratifikálják ezt a fontos egyezményt” és kijelenti, hogy várja „annak gyors életbe lépését”,

| — | tekintettel a 2007. október 25-i, „A kazettás bombák betiltására irányuló nemzetközi szerződés” című állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007. október 25-i, „A kazettás bombák betiltására irányuló nemzetközi szerződés” című állásfoglalására (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel a kazettás bombákról szóló egyezmény 2008. december 3-tól áll nyitva aláírásra Oslóban, és azután New Yorkban az ENSZ-nél, és a harmincadik ratifikációt követő hatodik hónap első napján lép majd hatályba; |
| --- | --- |

A.

mivel a kazettás bombákról szóló egyezmény 2008. december 3-tól áll nyitva aláírásra Oslóban, és azután New Yorkban az ENSZ-nél, és a harmincadik ratifikációt követő hatodik hónap első napján lép majd hatályba;

| B. | mivel a kazettás bombákról szóló egyezmény a fegyverek egy egész kategóriájaként tiltani fogja a kazettás bombák használatát, gyártását, felhalmozását és szállítását; |
| --- | --- |

B.

mivel a kazettás bombákról szóló egyezmény a fegyverek egy egész kategóriájaként tiltani fogja a kazettás bombák használatát, gyártását, felhalmozását és szállítását;

| C. | mivel a kazettás bombákról szóló egyezmény a résztvevő államokat az ilyen bombakészletek megsemmisítésére fogja kötelezni; |
| --- | --- |

C.

mivel a kazettás bombákról szóló egyezmény a résztvevő államokat az ilyen bombakészletek megsemmisítésére fogja kötelezni;

| D. | mivel a kazettás bombákról szóló egyezmény új humanitárius szabványokat fog meghatározni az áldozatoknak nyújtott segítség tekintetében és arra fogja kötelezni az államokat, hogy eltakarítsák a konfliktusokból visszamaradt fel nem robbant kazettás bombákat; |
| --- | --- |

D.

mivel a kazettás bombákról szóló egyezmény új humanitárius szabványokat fog meghatározni az áldozatoknak nyújtott segítség tekintetében és arra fogja kötelezni az államokat, hogy eltakarítsák a konfliktusokból visszamaradt fel nem robbant kazettás bombákat;

1.   üdvözli a civil társadalom munkáját, különösen a kazettás bombák elleni koalícióét, amely a kazettás bombák okozta emberi szenvedésnek kíván véget vetni;

2.   felhívja valamennyi államot, hogy az első adandó alkalommal írja alá, ratifikálja és hajtsa végre a kazettás bombákról szóló egyezményt;

3.   felhívja valamennyi államot, hogy nemzeti szinten tegye meg a szükséges lépéseket a kazettás bombákról szóló egyezmény végrehajtásának megkezdése érdekében, még annak aláírása és ratifikációja előtt;

4.   felhívja valamennyi államot, hogy ne használjon, vásároljon, halmozzon fel, gyártson, szállítson vagy exportáljon kazettás bombákat a kazettás bombákról szóló egyezmény életbe lépéséig;

5.   felhívja a múltban kazettás bombákat használó valamennyi uniós tagállamot, hogy nyújtson segítséget az érintett lakosságnak, illetve a Bizottságot, hogy valamennyi rendelkezésre álló eszköz segítségével növelje a fel nem robban kazettás bombák által érintett közösségeknek és egyéneknek nyújtott pénzügyi támogatást;

6.   felhívja a múltban kazettás bombákat használó valamennyi uniós tagállamot, hogy nyújtson technikai és pénzügyi támogatást a visszamaradt kazettás bombák eltakarítására és megsemmisítésére, illetve a Bizottságot, hogy valamennyi rendelkezésre álló eszköz segítségével növelje ugyanezen cél pénzügyi támogatását;

7.   felhívja valamennyi uniós tagállamot, hogy ne tegyen olyan lépéseket, amelyek megkerülhetik vagy veszélyeztethetik a kazettás bombákról szóló egyezményt és előírásait; felhívja különösen az EU valamennyi tagállamát, hogy ne fogadjon el, támogasson vagy ratifikáljon a hagyományos fegyverekről szóló – a kazettás bombák használatát engedélyező – olyan esetleges egyezményt, amely nem lenne összhangban a kazettás bombákról szóló egyezmény ilyen bombák használatát tiltó 1. és 2. cikkével;

8.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a KKBP főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának és a kazettás bombák elleni koalíciónak.

---

(1)  HL C 263. E, 2008.10.16., 648. o.

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/62 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/62

---

HIV/AIDS: korai diagnózis és gondozás

P6_TA(2008)0566

Az Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása a HIV/AIDS-ről: korai diagnózis és gondozás

(2010/C 16 E/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az EU-ban és a szomszédos országokban a HIV/AIDS ellen folytatott küzdelemről (2006–2009) szóló, 2007. április 24-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-ban és a szomszédos országokban a HIV/AIDS ellen folytatott küzdelemről (2006–2009) szóló, 2007. április 24-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a „Felelősségről és partnerségről – Együtt a HIV/AIDS ellen” című 2007. március 13-i brémai nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Felelősségről és partnerségről – Együtt a HIV/AIDS ellen” című 2007. március 13-i brémai nyilatkozatra,

| — | tekintettel a „HIV/AIDS: Ideje cselekedni” című, 2006. július 6-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „HIV/AIDS: Ideje cselekedni” című, 2006. július 6-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az AIDS-ről szóló, 2006. november 30-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AIDS-ről szóló, 2006. november 30-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a HIV/AIDS elleni küzdelemről szóló, 2005. június 6-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a HIV/AIDS elleni küzdelemről szóló, 2005. június 6-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Bizottság 2005. december 15-i, az Európai Unióban és a szomszédos országokban a HIV/AIDS ellen folytatott küzdelemről (2006–2009) szóló közleményére (COM(2005)0654), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2005. december 15-i, az Európai Unióban és a szomszédos országokban a HIV/AIDS ellen folytatott küzdelemről (2006–2009) szóló közleményére (COM(2005)0654),

| — | tekintettel az ír elnökség keretében 2004. február 23–24-én„A korlátok lebontása – Partnerség a HIV/AIDS ellen Európában és Közép-Ázsiában folytatott küzdelemben” elnevezésű miniszteri konferencián elfogadott, a HIV/AIDS ellen Európában és Közép-Ázsiában folytatott küzdelem érdekében létrejött partnerségről szóló dublini nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ír elnökség keretében 2004. február 23–24-én„A korlátok lebontása – Partnerség a HIV/AIDS ellen Európában és Közép-Ázsiában folytatott küzdelemben” elnevezésű miniszteri konferencián elfogadott, a HIV/AIDS ellen Európában és Közép-Ázsiában folytatott küzdelem érdekében létrejött partnerségről szóló dublini nyilatkozatra,

| — | tekintettel az ENSZ közös, HIV/AIDS-ellenes programja (UNAIDS) és a WHO Europe 2008-as jelentésére a HIV/AIDS ellen Európában és Közép-Ázsiában folytatott küzdelem keretében kialakított partnerségről szóló dublini nyilatkozat végrehajtásának előrehaladásáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ közös, HIV/AIDS-ellenes programja (UNAIDS) és a WHO Europe 2008-as jelentésére a HIV/AIDS ellen Európában és Közép-Ázsiában folytatott küzdelem keretében kialakított partnerségről szóló dublini nyilatkozat végrehajtásának előrehaladásáról,

| — | tekintettel az Európai Unió és a szomszédos országok miniszterei és kormányaik képviselői által a 2004. szeptember 16–17-én a litvániai Vilniusban tartott, „Európa és a HIV/AIDS – Új kihívások, új lehetőségek” című konferencián elfogadott, az Európai Unióban és a szomszédos országokban a HIV/AIDS-re adott válasz megerősítését szolgáló intézkedésekről szóló vilniusi nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a szomszédos országok miniszterei és kormányaik képviselői által a 2004. szeptember 16–17-én a litvániai Vilniusban tartott, „Európa és a HIV/AIDS – Új kihívások, új lehetőségek” című konferencián elfogadott, az Európai Unióban és a szomszédos országokban a HIV/AIDS-re adott válasz megerősítését szolgáló intézkedésekről szóló vilniusi nyilatkozatra,

| — | tekintettel a WHO 2006. évi, „A 2010-ig elérendő általános hozzáférés felé” elnevezésű HIV/AIDS programjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WHO 2006. évi, „A 2010-ig elérendő általános hozzáférés felé” elnevezésű HIV/AIDS programjára,

| — | tekintettel az AIDS megelőzéséről szóló, 2006. februári Eurobarométerre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AIDS megelőzéséről szóló, 2006. februári Eurobarométerre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az EuroHIV 2006-os év végi jelentése szerint 1999 és 2006 között az Európai Unióban 269 152 új HIV-fertőzöttet tartottak számon, az Egészségügyi Világszervezet európai régiójában pedig az új HIV-fertőzöttek száma 806 258 fő volt; |
| --- | --- |

A.

mivel az EuroHIV 2006-os év végi jelentése szerint 1999 és 2006 között az Európai Unióban 269 152 új HIV-fertőzöttet tartottak számon, az Egészségügyi Világszervezet európai régiójában pedig az új HIV-fertőzöttek száma 806 258 fő volt;

| B. | mivel az EuroHIV 2006-os év végi jelentése szerint az Európai Unión belül az új HIV-fertőzöttek 11 %-a 25 év alatti fiatal; |
| --- | --- |

B.

mivel az EuroHIV 2006-os év végi jelentése szerint az Európai Unión belül az új HIV-fertőzöttek 11 %-a 25 év alatti fiatal;

| C. | mivel az EuroHIV és a UNAIDS jelentései is megerősítik, hogy az új HIV-fertőzések száma az Európai Unióban és a környező országokban még mindig riasztó ütemben emelkedik, továbbá hogy néhány országban a HIV-vel fertőzött személyek becsült száma a hivatalos számnak megközelítőleg háromszorosa; |
| --- | --- |

C.

mivel az EuroHIV és a UNAIDS jelentései is megerősítik, hogy az új HIV-fertőzések száma az Európai Unióban és a környező országokban még mindig riasztó ütemben emelkedik, továbbá hogy néhány országban a HIV-vel fertőzött személyek becsült száma a hivatalos számnak megközelítőleg háromszorosa;

| D. | mivel a HIV-fertőzések megnövekedett száma ellenére az AIDS-betegek számának az elmúlt években tapasztalt stabil csökkenése 2006-ban is folytatódott, amikor is az EuroHIV 2006-os év végi jelentése szerint az EU-ban 40 %-kal kevesebb esetet diagnosztizáltak, mint 1999-ben; |
| --- | --- |

D.

mivel a HIV-fertőzések megnövekedett száma ellenére az AIDS-betegek számának az elmúlt években tapasztalt stabil csökkenése 2006-ban is folytatódott, amikor is az EuroHIV 2006-os év végi jelentése szerint az EU-ban 40 %-kal kevesebb esetet diagnosztizáltak, mint 1999-ben;

| E. | mivel a HIV-fertőzések jelentős részét nem diagnosztizálják, továbbá mivel sokan nem tudják, hogy fertőzöttek-e vagy sem, és feltehetőleg csak akkor szereznek tudomást a fertőzésről, amikor már HIV-vel/AIDS-szel összefüggő betegségek jelentkeznek rajtuk; |
| --- | --- |

E.

mivel a HIV-fertőzések jelentős részét nem diagnosztizálják, továbbá mivel sokan nem tudják, hogy fertőzöttek-e vagy sem, és feltehetőleg csak akkor szereznek tudomást a fertőzésről, amikor már HIV-vel/AIDS-szel összefüggő betegségek jelentkeznek rajtuk;

| F. | mivel a HIV-fertőzés veszélye jelentősen nő más, szexuális úton terjedő betegségek (mint a gonorrhoea, chlamydia, herpesz és szifilisz) meglétekor; |
| --- | --- |

F.

mivel a HIV-fertőzés veszélye jelentősen nő más, szexuális úton terjedő betegségek (mint a gonorrhoea, chlamydia, herpesz és szifilisz) meglétekor;

| G. | mivel az intravénás kábítószer-használók közötti járvány az egyik oka a HIV-fertőzés gyors terjedésének sok kelet-európai országban; |
| --- | --- |

G.

mivel az intravénás kábítószer-használók közötti járvány az egyik oka a HIV-fertőzés gyors terjedésének sok kelet-európai országban;

| H. | mivel a HIV/AIDS fertőző betegség, és így fennáll a fel nem fedezett vírushordozók okozta fertőződés veszélye; |
| --- | --- |

H.

mivel a HIV/AIDS fertőző betegség, és így fennáll a fel nem fedezett vírushordozók okozta fertőződés veszélye;

| I. | mivel a UNAIDS és a WHO Europe jelentése, a HIV/AIDS ellen Európában és Közép-Ázsiában folytatott küzdelem keretében kialakított partnerségről szóló dublini nyilatkozat végrehajtásának előrehaladását értékelve megállapítja, hogy az európai régió 53 országa közül kevés fogadott el a dublini nyilatkozatban vállalt kötelezettségének megfelelő, a megbélyegzésre, a megkülönböztetésre és az emberi jogokra vonatkozó megközelítést; |
| --- | --- |

I.

mivel a UNAIDS és a WHO Europe jelentése, a HIV/AIDS ellen Európában és Közép-Ázsiában folytatott küzdelem keretében kialakított partnerségről szóló dublini nyilatkozat végrehajtásának előrehaladását értékelve megállapítja, hogy az európai régió 53 országa közül kevés fogadott el a dublini nyilatkozatban vállalt kötelezettségének megfelelő, a megbélyegzésre, a megkülönböztetésre és az emberi jogokra vonatkozó megközelítést;

| J. | mivel a HIV-fertőzésre adott válasz valamennyi aspektusa tekintetében nagy jelentőséggel bír az emberi jogok teljes körű védelme; |
| --- | --- |

J.

mivel a HIV-fertőzésre adott válasz valamennyi aspektusa tekintetében nagy jelentőséggel bír az emberi jogok teljes körű védelme;

| K. | mivel a járvány kezelése szempontjából nélkülözhetetlen a határokon átnyúló együttműködés; |
| --- | --- |

K.

mivel a járvány kezelése szempontjából nélkülözhetetlen a határokon átnyúló együttműködés;

| L. | mivel a HIV korai felismerésének megkönnyítésére irányuló hatékony közegészségügyi intézkedéseket kell bevezetni; |
| --- | --- |

L.

mivel a HIV korai felismerésének megkönnyítésére irányuló hatékony közegészségügyi intézkedéseket kell bevezetni;

1.   felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy dolgozzon ki a HIV-fertőzésre vonatkozó átfogó stratégiát, amely:

| — | támogatja a korai felismerést, és csökkenti a vizsgálatok előtt álló akadályokat; |
| --- | --- |

—

támogatja a korai felismerést, és csökkenti a vizsgálatok előtt álló akadályokat;

| — | biztosítja a korai kezelést, és tájékoztat annak előnyeiről; |
| --- | --- |

—

biztosítja a korai kezelést, és tájékoztat annak előnyeiről;

2.   felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az Európai Járványmegelőzési és Ellenőrzési Központ megfelelően tudja a nyomon követést és az ellenőrzést elvégezni, és ezen belül pontosabb előrejelzéseket (kiterjedés, jellemzők stb.) tudjon adni a nem diagnosztizált populáció vonatkozásában, tiszteletben tartva az adatvédelmi és a bizalmassági előírásokat;

3.   felszólítja a Bizottságot, hogy rendeljen számottevő politikai, pénzügyi és emberi erőforrásokat egy ilyen stratégia megvalósításának támogatásához;

4.   felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a teszteléshez való hozzáférést, amelynek térítésmentesnek és névtelennek kell maradnia;

5.   felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre olyan HIV/AIDS kockázat-csökkentési stratégiát, amely a sebezhető és nagy kockázatnak kitett csoportokra összpontosít;

6.   felhívja a Tanácsot, hogy utasítsa a Bizottságot a Tanácsnak címzett ajánlások megalkotására a bizonyítékokon alapuló tesztelésre és kezelésre vonatkozó iránymutatások valamennyi tagállamban történő bevezetéséről;

7.   kéri a Tanácsot, hogy utasítsa a Bizottságot annak biztosítására, hogy a HIV/AIDS ellen Európában és a szomszédos országokban folytatott küzdelem előrehaladásának jövőbeni ellenőrzésekor alkalmazzanak olyan mutatókat, amelyek közvetlenül foglalkoznak a HIV/AIDS-szel kapcsolatos emberi jogi kérdésekkel és azok felmérésével;

8.   felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak rendelkezéseket, amelyek joghatóságukon belül hatékonyan tiltják a HIV/AIDS-betegeket sújtó megkülönböztetést, például szabad mozgásuk korlátozását;

9.   felhívja a tagállamokat, hogy fokozzák a HIV/AIDS megelőzésével, kimutatásával és kezelésével kapcsolatos tájékoztató és nevelő kampányaikat;

10.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak, az ENSZ főtitkárának, a UNAIDS-nek és az Egészségügyi Világszervezetnek.

---

(1)  HL C 74. E, 2008.3.20., 348. o.

(2)  HL C 303. E, 2006.12.13., 871. o.

(3)  HL C 316. E, 2006.12.20., 366. o.

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/65 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/65

---

A méhészeti ágazat helyzete

P6_TA(2008)0567

Az Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása a méhészeti ágazat helyzetéről

(2010/C 16 E/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel a méhészeti ágazat az egész világon, és különösen Európában nagyon súlyos nehézségekkel küzd; |
| --- | --- |

A.

mivel a méhészeti ágazat az egész világon, és különösen Európában nagyon súlyos nehézségekkel küzd;

| B. | mivel a méhészkedés jótékony hatással van az ökoszisztémára és alapvető fontosságú különösen a mezőgazdasági ökoszisztéma számára; |
| --- | --- |

B.

mivel a méhészkedés jótékony hatással van az ökoszisztémára és alapvető fontosságú különösen a mezőgazdasági ökoszisztéma számára;

| C. | mivel alapvető fontosságú a biodiverzitás megőrzése, amelyhez a méhészkedés a keresztbeporzás révén jelentősen hozzájárul; |
| --- | --- |

C.

mivel alapvető fontosságú a biodiverzitás megőrzése, amelyhez a méhészkedés a keresztbeporzás révén jelentősen hozzájárul;

| D. | mivel a méhészet Európában évezredek óta gyakorolt tevékenység, és teljes értékű része a kulturális és mezőgazdasági örökségnek; |
| --- | --- |

D.

mivel a méhészet Európában évezredek óta gyakorolt tevékenység, és teljes értékű része a kulturális és mezőgazdasági örökségnek;

| E. | mivel a méhészeti termékek jótékony táplálkozási és gyógyhatással rendelkeznek; |
| --- | --- |

E.

mivel a méhészeti termékek jótékony táplálkozási és gyógyhatással rendelkeznek;

| F. | mivel a méz és más méhészeti termékek, mint pl. a méhpempő, a propolisz, a méhméreg és a méhviasz változatosak és kiváló minőségűek, amely az európai méhészeti ágazat szaktudásának és a kedvező éghajlatnak köszönhető; |
| --- | --- |

F.

mivel a méz és más méhészeti termékek, mint pl. a méhpempő, a propolisz, a méhméreg és a méhviasz változatosak és kiváló minőségűek, amely az európai méhészeti ágazat szaktudásának és a kedvező éghajlatnak köszönhető;

| G. | mivel az ágazat a közösségi piacra harmadik országokból származó importált termékek tisztességtelen konkurenciájának van kitéve; |
| --- | --- |

G.

mivel az ágazat a közösségi piacra harmadik országokból származó importált termékek tisztességtelen konkurenciájának van kitéve;

| H. | mivel mézet a világ különböző régióiból lehet importálni, azonban a beporzást csak megfelelő létszámú méh garantálhatja; |
| --- | --- |

H.

mivel mézet a világ különböző régióiból lehet importálni, azonban a beporzást csak megfelelő létszámú méh garantálhatja;

| I. | mivel fennáll annak a komoly veszélye, hogy a méhállomány a pollen- és nektárforrások jelentős csökkenése következtében fogyásnak indul; |
| --- | --- |

I.

mivel fennáll annak a komoly veszélye, hogy a méhállomány a pollen- és nektárforrások jelentős csökkenése következtében fogyásnak indul;

| J. | mivel a méhcsaládok számában világszerte drasztikus csökkenés következett be; |
| --- | --- |

J.

mivel a méhcsaládok számában világszerte drasztikus csökkenés következett be;

| K. | mivel a Varroa spp. parazita méhatkák folyamatos jelenléte a méhkasokban, a kaptárelhagyás (CCD), valamint a Nosema ceranae terjedése a méhészet egészségügyi válságának okai között szerepel; |
| --- | --- |

K.

mivel a Varroa spp. parazita méhatkák folyamatos jelenléte a méhkasokban, a kaptárelhagyás (CCD), valamint a Nosema ceranae terjedése a méhészet egészségügyi válságának okai között szerepel;

| L. | mivel az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerek előállítása 76 %-ban a méhészeti ágazattól függ; |
| --- | --- |

L.

mivel az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerek előállítása 76 %-ban a méhészeti ágazattól függ;

| M. | mivel az Európában termesztett zöldségek 84 %-a függ a beporzástól; |
| --- | --- |

M.

mivel az Európában termesztett zöldségek 84 %-a függ a beporzástól;

| N. | mivel a biocidok használata során az előírásokat és a legjobb gyakorlatokat túl gyakran hagyják figyelmen kívül; |
| --- | --- |

N.

mivel a biocidok használata során az előírásokat és a legjobb gyakorlatokat túl gyakran hagyják figyelmen kívül;

| O. | mivel bizonyos méhbetegségek felszámolására vonatkozóan még nincs olyan módszer, amelynek következtében csökken a méhek ellenálló képessége és kisebb lesz a méhcsaládok pusztulási aránya; |
| --- | --- |

O.

mivel bizonyos méhbetegségek felszámolására vonatkozóan még nincs olyan módszer, amelynek következtében csökken a méhek ellenálló képessége és kisebb lesz a méhcsaládok pusztulási aránya;

1.   úgy véli, hogy alapvető fontosságú, hogy a méhészet egészségügyi válságára késedelem nélkül, megfelelő módon és hatékony eszközökkel reagáljunk;

2.   úgy véli, hogy meg kell szüntetni a harmadik országokból származó méhészeti termékek tisztességtelen konkurenciáját, amely többek között az alacsonyabb előállítási ár, nevezetesen a cukor és a munkaerő árszintje miatt lép fel;

3.   felkéri a Bizottságot, hogy haladéktalanul fokozza a méheket tizedelő parazitákkal, a megbetegedésekkel, valamint az egyéb lehetséges okokkal – például a genetikai sokféleség csökkenésével és a genetikailag módosított haszonnövények művelésével – kapcsolatos kutatást, és a kutatásra kiegészítő költségvetési forrásokat bocsásson rendelkezésre;

4.   úgy véli, elengedhetetlen annak a kötelezettségnek a bevezetése, hogy a címkén jelöljék a méz származási országát;

5.   kéri a Bizottságtól, hogy a KAP tárgyában végzendő állapotfelmérés keretében dolgozzon ki ökológiai kompenzációs zónák (mint pl. méhészeti ugarok) kialakítását ösztönző intézkedéseket, különösen a szántóföldi növények nagy régióiban; kéri, hogy ezek a zónák a legnehezebben megművelhető részeken helyezkedjenek el, ahol olyan fontos, a méhek mézelő területein nektárképző forrásként számon tartott növények nőnek, mint a facélia, a borrágófű, a vadrepce vagy a fehér here;

6.   felkéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a genetikailag módosított haszonnövények Európai Unióban történő művelésével kapcsolatos valamennyi megbeszélése és jövőben meghozandó jogalkotási lépései során vegye figyelembe a méhek egészségét, a méhészeti termékek forgalomba hozatalának lehetőségeit, valamint a gazdaságnak a méhészeti ágazatra kifejtett hatását;

7.   kéri a Bizottságtól, hogy mozdítsa elő a szükséges intézkedéseket az elégtelen beporzás kockázatának csökkentésére azon méhészek és termelők számára, akiknek a termelése jelentősen növekedhetne;

8.   kéri a Bizottságtól, hogy biztosítsa a felszíni vizek minőségének ellenőrzését és felügyeletét, mivel a méhek rendkívül érzékenyek a környezet bármilyen romlására;

9.   kéri a Bizottságtól, hogy végezzen kutatómunkát a méhek pusztulása és olyan peszticidek között meglévő kapcsolatot illetően, mint például a tiametoxam, az imidakloprid, a klotianidin és a fipronil, hogy meg lehessen hozni a megfelelő intézkedéseket e termékek engedélyezése terén;

10.   kéri a Bizottságot, hogy koordinálja a helyzettel kapcsolatosan jelenleg a tagállamok rendelkezésére álló információkat; úgy véli, hogy a Bizottságnak együtt kellene működnie az elismert szervezetekkel a peszticidek méhekre kifejtett hatásával kapcsolatosan rendelkezésükre álló tudományos információcsere érdekében;

11.   úgy véli, hogy feltétlenül be kell vezetni az importált méz kötelező vizsgálatát, hogy a nyúlós költésrothadást okozó bacilusok esetleges jelenlétét ki lehessen mutatni;

12.   sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot pénzügyi támogatási mechanizmusra a méhállomány pusztulása következtében nehézségekkel küzdő méhészetek segítésére;

13.   kéri, hogy a Bizottság integrálja a méhek megbetegedéseivel kapcsolatos kutatást és az azok elleni harcot az állat-egészségügyi politikába;

14.   felhívja a Bizottságot, hogy szorgalmazza, hogy a tagállamok részesítsék azonnali támogatásban a méhészeti ágazatot;

15.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/67 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/67

---

A tagállamokban végzett környezetvédelmi ellenőrzések

P6_TA(2008)0568

Az Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása a tagállamokban végzett környezetvédelmi ellenőrzések minimumkövetelményeinek megállapításáról szóló 2001/331/EK ajánlás felülvizsgálatáról

(2010/C 16 E/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tagállamokban végzett környezetvédelmi ellenőrzések minimumkövetelményeinek megállapításáról szóló, 2001. április 4-i 2001/331/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamokban végzett környezetvédelmi ellenőrzések minimumkövetelményeinek megállapításáról szóló, 2001. április 4-i 2001/331/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (1),

| — | tekintettel a tagállamokban végzett környezetvédelmi ellenőrzések minimumkövetelményeinek megállapításáról szóló, 2007. november 14-i 2001/331/EK ajánlás felülvizsgálatára vonatkozó bizottsági közleményre (COM(2007)0707), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamokban végzett környezetvédelmi ellenőrzések minimumkövetelményeinek megállapításáról szóló, 2007. november 14-i 2001/331/EK ajánlás felülvizsgálatára vonatkozó bizottsági közleményre (COM(2007)0707),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Parlament és a Tanács 2001-ben elfogadta a 2001/331/EK ajánlást, amely nem kötelező erejű kritériumokat tartalmaz a környezetvédelmi ellenőrzések tervezésére, végrehajtására, nyomon követésére, valamint az ellenőrzésekről szóló jelentéstételre vonatkozóan, elismerve, hogy jelentős eltérés van a tagállamok ellenőrzési rendszerei között; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament és a Tanács 2001-ben elfogadta a 2001/331/EK ajánlást, amely nem kötelező erejű kritériumokat tartalmaz a környezetvédelmi ellenőrzések tervezésére, végrehajtására, nyomon követésére, valamint az ellenőrzésekről szóló jelentéstételre vonatkozóan, elismerve, hogy jelentős eltérés van a tagállamok ellenőrzési rendszerei között;

| B. | mivel az ajánlás célja a közösségi környezetvédelmi jognak való megfelelés erősítése és e jog következetesebb alkalmazásának elősegítése, illetve valamennyi tagállamban való végrehajtása; |
| --- | --- |

B.

mivel az ajánlás célja a közösségi környezetvédelmi jognak való megfelelés erősítése és e jog következetesebb alkalmazásának elősegítése, illetve valamennyi tagállamban való végrehajtása;

| C. | mivel a fent említett közlemény tartalmazza a Bizottságnak az ajánlás továbbfejlesztésére vonatkozó álláspontját, amely többek között a tagállamok által benyújtott, az ezen ajánlások végrehajtásáról szóló jelentéseken alapul; |
| --- | --- |

C.

mivel a fent említett közlemény tartalmazza a Bizottságnak az ajánlás továbbfejlesztésére vonatkozó álláspontját, amely többek között a tagállamok által benyújtott, az ezen ajánlások végrehajtásáról szóló jelentéseken alapul;

| D. | mivel a közlemény megjegyezte, hogy az ajánlások végrehajtására vonatkozó, tagállamok által benyújtott információ sok esetben „hiányos vagy nehezen összehasonlítható” volt; |
| --- | --- |

D.

mivel a közlemény megjegyezte, hogy az ajánlások végrehajtására vonatkozó, tagállamok által benyújtott információ sok esetben „hiányos vagy nehezen összehasonlítható” volt;

| E. | mivel a tagállamok által benyújtott információ kimutatta, hogy „csupán néhány tagállam valósította meg teljes mértékben”, valamint hogy „még mindig jelentős különbségek vannak a Közösségen belül a környezetvédelmi ellenőrzések végrehajtási módjai közt”; |
| --- | --- |

E.

mivel a tagállamok által benyújtott információ kimutatta, hogy „csupán néhány tagállam valósította meg teljes mértékben”, valamint hogy „még mindig jelentős különbségek vannak a Közösségen belül a környezetvédelmi ellenőrzések végrehajtási módjai közt”;

| F. | mivel a Bizottság szerint a hiányos végrehajtás részben annak következménye, hogy a tagállamok eltérő módon értelmezik az ajánlás és a jelentéstételi követelmények meghatározásait és kritériumait; |
| --- | --- |

F.

mivel a Bizottság szerint a hiányos végrehajtás részben annak következménye, hogy a tagállamok eltérő módon értelmezik az ajánlás és a jelentéstételi követelmények meghatározásait és kritériumait;

| G. | mivel a Bizottság elismeri, hogy az ajánlás alkalmazási köre nem megfelelő és nem terjed ki számos lényeges tevékenységre, mint pl. a Natura 2000, az illegális hulladékszállítás ellenőrzése, a vegyi anyagok regisztrálása, értékelése, engedélyezése és korlátozása (REACH), az egyes veszélyes anyagok termékekben való korlátozása (pl. az egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról szóló irányelv – RoHS irányelv), a veszélyeztetett fajok kereskedelme, valamint a géntechnológiával módosított szervezetekkel összefüggő tevékenységek és a gyártói felelősségi rendszerek; |
| --- | --- |

G.

mivel a Bizottság elismeri, hogy az ajánlás alkalmazási köre nem megfelelő és nem terjed ki számos lényeges tevékenységre, mint pl. a Natura 2000, az illegális hulladékszállítás ellenőrzése, a vegyi anyagok regisztrálása, értékelése, engedélyezése és korlátozása (REACH), az egyes veszélyes anyagok termékekben való korlátozása (pl. az egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról szóló irányelv – RoHS irányelv), a veszélyeztetett fajok kereskedelme, valamint a géntechnológiával módosított szervezetekkel összefüggő tevékenységek és a gyártói felelősségi rendszerek;

1.   aggodalommal veszi tudomásul a Bizottság következtetését, amely szerint a közösségi környezetvédelmi jog teljes körű végrehajtása nem biztosítható, mivel az nem csak további környezetkárosításhoz, hanem a verseny torzulásához is vezet;

2.   hangsúlyozza, hogy a Közösség környezetvédelmi jogszabályainak megfelelő és azonos módon történő végrehajtása alapvető fontosságú, valamint hogy ennek hiányos végrehajtása nem tesz eleget a polgárok elvárásainak és aláássa a Közösségnek a környezet eredményes védőjeként kivívott jó hírnevét;

3.   ellenzi a Bizottság azon szándékát, hogy a problémát mindössze egy nem kötelező érvényű ajánlással, valamint az ágazati jogalkotás terén bevezetett, jogilag kötelező erejű, külön követelményekkel próbálja megoldani;

4.   sürgeti a Bizottságot, hogy még 2009 vége előtt álljon elő egy, a környezetvédelmi ellenőrzésekről szóló irányelvre vonatkozó javaslattal, a 2001/331/EK irányelvben előírt meghatározások és kritériumok pontosítása, valamint az ajánlás alkalmazási körének kibővítése érdekében;

5.   fontosnak tartja a környezetvédelmi jog végrehajtásának és alkalmazásának elősegítésére létrehozott európai uniós hálózat (IMPEL) megerősítését, és sürgeti a Bizottságot, hogy 2009 végéig készítsen jelentést ennek lehetséges módjairól, beleértve egy közösségi környezetvédelmi ellenőrző testület megalapítását is;

6.   javasolja, hogy helyezzenek nagyobb hangsúlyt a környezetvédelmi oktatás és tájékoztatás támogatására, amelynek pontos tartalmát helyi, regionális vagy nemzeti szinten határoznák meg az adott térség igényei és az ott felmerülő problémák alapján;

7.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 118., 2001.4.27., 41. o.

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/68 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/68

---

Szomália

P6_TA(2008)0569

Az Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása Szomáliáról

(2010/C 16 E/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel többek között a szomáliai helyzetről szóló állásfoglalásaira, különösen a Szomáliáról szóló, 2007. november 15-i (1) és „A civilek ellen rendszeresen elkövetett gyilkosságokról Szomáliában” című, 2008. június 19-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel többek között a szomáliai helyzetről szóló állásfoglalásaira, különösen a Szomáliáról szóló, 2007. november 15-i (1) és „A civilek ellen rendszeresen elkövetett gyilkosságokról Szomáliában” című, 2008. június 19-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Amnesty International 2008. november 1-jei, „Az emberi jogok helyzete a világban” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Amnesty International 2008. november 1-jei, „Az emberi jogok helyzete a világban” című jelentésére,

| — | tekintettel Rádhiká Kumáraszvámí, az ENSZ főtitkárának gyermekekkel és fegyveres konfliktusokkal foglalkozó különmegbízottja 2008. november 8-i nyilatkozatára, amelyben elítéli a 13 éves Aisa Ibráhím Duhuló megkövezését, |
| --- | --- |

—

tekintettel Rádhiká Kumáraszvámí, az ENSZ főtitkárának gyermekekkel és fegyveres konfliktusokkal foglalkozó különmegbízottja 2008. november 8-i nyilatkozatára, amelyben elítéli a 13 éves Aisa Ibráhím Duhuló megkövezését,

| — | tekintettel a különféle regionális emberi jogi eszközre, köztük az 1981-es Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára és annak 2003-as „A nők jogai Afrikában” című jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a különféle regionális emberi jogi eszközre, köztük az 1981-es Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára és annak 2003-as „A nők jogai Afrikában” című jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel 2008. október 27-én Szomáliában halálra köveztek egy Aisa Ibráhím Duhuló nevű 13 éves lányt; |
| --- | --- |

A.

mivel 2008. október 27-én Szomáliában halálra köveztek egy Aisa Ibráhím Duhuló nevű 13 éves lányt;

| B. | mivel a halálra kövezést egy stadionban, mintegy ezres közönség előtt hajtotta végre egy 50 férfiből álló csoport Kismayo déli kikötőjénél; |
| --- | --- |

B.

mivel a halálra kövezést egy stadionban, mintegy ezres közönség előtt hajtotta végre egy 50 férfiből álló csoport Kismayo déli kikötőjénél;

| C. | mivel a lányt az iszlám jog házasságtöréssel való megsértése miatt vádolták és ítélték el, holott valójában három férfi által elkövetett nemi erőszak áldozata volt; |
| --- | --- |

C.

mivel a lányt az iszlám jog házasságtöréssel való megsértése miatt vádolták és ítélték el, holott valójában három férfi által elkövetett nemi erőszak áldozata volt;

| D. | mivel a Kismayo feletti ellenőrzést gyakorló as-Sabab milícia őrizetbe vette Aisa Ibráhím Duhulót, és elrendelte megkövezés általi kivégzését, de nem tartóztatta le a lány megerőszakolásával vádolt férfiakat; |
| --- | --- |

D.

mivel a Kismayo feletti ellenőrzést gyakorló as-Sabab milícia őrizetbe vette Aisa Ibráhím Duhulót, és elrendelte megkövezés általi kivégzését, de nem tartóztatta le a lány megerőszakolásával vádolt férfiakat;

| E. | mivel a stadionon belül a milícia tagjai tüzet nyitottak, amikor a stadionban lévő emberek közül néhányan megkísérelték megmenteni Aisa Ibráhím Duhuló életét, és a nézők közül lelőttek egy fiút; |
| --- | --- |

E.

mivel a stadionon belül a milícia tagjai tüzet nyitottak, amikor a stadionban lévő emberek közül néhányan megkísérelték megmenteni Aisa Ibráhím Duhuló életét, és a nézők közül lelőttek egy fiút;

| F. | mivel hiteles beszámolók szerint az as-Sabab milícia Kismayóban halálosan megfenyegette azokat az emberi jogi aktivistákat, akik azt állítják róluk, hogy hamis információkat terjesztenek az esetről; |
| --- | --- |

F.

mivel hiteles beszámolók szerint az as-Sabab milícia Kismayóban halálosan megfenyegette azokat az emberi jogi aktivistákat, akik azt állítják róluk, hogy hamis információkat terjesztenek az esetről;

| G. | mivel a szomáliai drámai helyzet és az általánosan elterjedt erőszak következtében – melyet a szomáliai kormány megdöntésére törekvő Szövetség Szomália Újrafelszabadításáért egyes csoportjai (az úgynevezett „iszlám bíróságok”) követnek el – naponta súlyosan megsértik az emberi jogokat; |
| --- | --- |

G.

mivel a szomáliai drámai helyzet és az általánosan elterjedt erőszak következtében – melyet a szomáliai kormány megdöntésére törekvő Szövetség Szomália Újrafelszabadításáért egyes csoportjai (az úgynevezett „iszlám bíróságok”) követnek el – naponta súlyosan megsértik az emberi jogokat;

| H. | mivel az emberi jogok megsértésének esetei közé tartozik két olasz római katolikus apáca Kenyából nemrégiben történt elrablása, akiket később Szomáliába vittek, és az egyre gyakoribbá váló öngyilkos merényletek, melyek következtében az utóbbi hetekben legalább 30 ember vesztette életét az ország északi részén; |
| --- | --- |

H.

mivel az emberi jogok megsértésének esetei közé tartozik két olasz római katolikus apáca Kenyából nemrégiben történt elrablása, akiket később Szomáliába vittek, és az egyre gyakoribbá váló öngyilkos merényletek, melyek következtében az utóbbi hetekben legalább 30 ember vesztette életét az ország északi részén;

| I. | mivel az utóbbi időben az országban jelen lévő egyes nemzetközi szervezetek személyzete is az erőszak és a gyilkosságok célpontjává vált, és mivel ezek nagy részét a fegyveres ellenzéki csoportok tagjainak – köztük az as-Sabab milíciának és az „iszlám bíróságok” csoportjainak – tulajdonítják; |
| --- | --- |

I.

mivel az utóbbi időben az országban jelen lévő egyes nemzetközi szervezetek személyzete is az erőszak és a gyilkosságok célpontjává vált, és mivel ezek nagy részét a fegyveres ellenzéki csoportok tagjainak – köztük az as-Sabab milíciának és az „iszlám bíróságok” csoportjainak – tulajdonítják;

| J. | mivel az iszlamista lázadók nyilvános korbácsolásokat hajtottak végre a fővárosban, Mogadishuban, így próbálva fitogtatni egyre növekvő erejüket; |
| --- | --- |

J.

mivel az iszlamista lázadók nyilvános korbácsolásokat hajtottak végre a fővárosban, Mogadishuban, így próbálva fitogtatni egyre növekvő erejüket;

| K. | mivel az ilyen brutális tettek megmutatják az ilyen milíciák által alkalmazott módszereket, és általánosságban véve rámutatnak arra, hogy milyen, az emberi jogok tiszteletben tartását érintő kockázatokkal járna, ha az egész országra kiterjedne az ellenőrzésük; |
| --- | --- |

K.

mivel az ilyen brutális tettek megmutatják az ilyen milíciák által alkalmazott módszereket, és általánosságban véve rámutatnak arra, hogy milyen, az emberi jogok tiszteletben tartását érintő kockázatokkal járna, ha az egész országra kiterjedne az ellenőrzésük;

| L. | mivel Szomália átmeneti szövetségi kormánya (TFG) és a Szövetség Szomália Újrafelszabadításáért (ARS) nevű szervezet Dzsibutiban 2008. október 26-án fegyverszüneti megállapodást írt alá, és mivel az IGAD (Kormányközi Fejlesztési Hatóság) nevű kelet-afrikai szervezet vezetői béketervet nyújtottak be Szomália számára a 2008. október 28–29-i Nairobiban tartott különleges csúcstalálkozón; |
| --- | --- |

L.

mivel Szomália átmeneti szövetségi kormánya (TFG) és a Szövetség Szomália Újrafelszabadításáért (ARS) nevű szervezet Dzsibutiban 2008. október 26-án fegyverszüneti megállapodást írt alá, és mivel az IGAD (Kormányközi Fejlesztési Hatóság) nevű kelet-afrikai szervezet vezetői béketervet nyújtottak be Szomália számára a 2008. október 28–29-i Nairobiban tartott különleges csúcstalálkozón;

| M. | mivel kiemelkedően fontos támogatni Szomália átmeneti szövetségi kormányát és annak elnökét, Abdulláhi Júszufot; |
| --- | --- |

M.

mivel kiemelkedően fontos támogatni Szomália átmeneti szövetségi kormányát és annak elnökét, Abdulláhi Júszufot;

1.   súlyosan elítéli Aisa Ibráhím Duhuló megkövezését és kivégzését, és elborzasztónak tartja, hogy a nemi erőszak áldozatává vált 13 éves lány ellen ilyen barbár tettet hajtottak végre;

2.   felszólítja a szomáliai kormányt, hogy ítélje el a kivégzést, és akadályozza meg, hogy a jövőben ilyen brutális kivégzésekre kerüljön sor;

3.   felszólítja a szomáliai kormányt, hogy tegyen közzé dokumentumokat és tegyen nyilatkozatot Aisa Ibráhím Duhuló becsületének halála utáni visszaállítása érdekében;

4.   támogatja a legitim szomáliai kormány arra irányuló törekvéseit, hogy megerősítse ellenőrzését Kismayo kikötője felett, és arra hív fel, hogy megfelelő eljárással állítsák bíróság elé azokat, akiket Aisa Ibráhím Duhuló megerőszakolásával vádolnak;

5.   felhívja az Európai Uniót, hogy adja meg a szükséges támogatást ahhoz, hogy Szomáliában tartósan demokratikus kormány jöjjön létre, és továbbra is támogassa Szomália kormányát abban, hogy megerősíthesse az egész ország feletti ellenőrzését, megalapozhassa a nemzetközi emberi jogi kötelezettségekkel összhangban lévő jogállamiságot, ami a jövőre nézve megakadályozhatná az ilyen kivégzéseket;

6.   sürgeti az Afrikai Unió szomáliai misszióját (AMISOM), hogy teljes mértékben használja fel mandátumát a polgári lakosság védelmére, különös tekintettel a nőkre és a gyermekekre, és felhív arra, hogy kapjon az Afrikai Unió szomáliai missziója mandátumot az emberi jogokkal szembeni sérelmek nyomon követésére, kivizsgálására és azokról szóló jelentések elkészítésére;

7.   felszólítja mind a szomáliai mind pedig a kenyai hatóságokat, hogy tegyenek meg minden lehetséges lépést, illetve politikai és diplomáciai intézkedést a két olasz római katolikus apáca kiszabadítása érdekében;

8.   erősen támogatja a TFG és az ARS Dzsibuti megállapodását, amelynek célja a Szomáliában évek óta tartó ellenségeskedések lezárása, valamint a béke visszaállítására és az ezen állásfoglalásban említett erőszakos cselekedetek felszámolására irányuló tartós megoldás kialakítása;

9.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamoknak, az Egyesült Nemzetek Szervezete és az Afrikai Unió főtitkárainak, a Fejlesztési Kormányközi Hatóság kormányainak, az Afrikai Unió szomáliai missziójának, valamint Szomália kormányának.

---

(1)  HL C 282. E, 2008.11.6., 479. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0313.

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/71 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/71

---

Halálbüntetés Nigériában

P6_TA(2008)0570

Az Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása a halálbüntetésről Nigériában

(2010/C 16 E/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az emberi jogok Nigériában tapasztalható megsértéséről szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok Nigériában tapasztalható megsértéséről szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel Nigéria szövetségi kormányának a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó jelenlegi moratóriumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Nigéria szövetségi kormányának a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó jelenlegi moratóriumára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel az 1966. évi polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányára, melyet Nigéria 1993. október 29-én ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1966. évi polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányára, melyet Nigéria 1993. október 29-én ratifikált,

| — | tekintettel az 1981. évi emberi jogok és a népek jogainak afrikai alapokmányára, melyet Nigéria 1983. június 22-én ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1981. évi emberi jogok és a népek jogainak afrikai alapokmányára, melyet Nigéria 1983. június 22-én ratifikált,

| — | tekintettel az 1990. évi gyermek jogairól és jólétéről szóló afrikai alapokmányra, melyet Nigéria 2001. július 23-án ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1990. évi gyermek jogairól és jólétéről szóló afrikai alapokmányra, melyet Nigéria 2001. július 23-án ratifikált,

| — | tekintettel az 1984. évi kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni egyezményre, melyet Nigéria 2001. július 28-án ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1984. évi kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni egyezményre, melyet Nigéria 2001. július 28-án ratifikált,

| — | tekintettel az 1979. évi nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának felszámolásáról szóló egyezményre, amelyet Nigéria 1985. június 13-án ratifikált, és annak 1999. évi fakultatív jegyzőkönyvére, amelyet Nigéria 2004. november 22-én ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1979. évi nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának felszámolásáról szóló egyezményre, amelyet Nigéria 1985. június 13-án ratifikált, és annak 1999. évi fakultatív jegyzőkönyvére, amelyet Nigéria 2004. november 22-én ratifikált,

| — | tekintettel az 1989. évi gyermekek jogairól szóló egyezményre, amelyet Nigéria 1991. április 19-én ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1989. évi gyermekek jogairól szóló egyezményre, amelyet Nigéria 1991. április 19-én ratifikált,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel Nigéria börtöneiben több mint 720 férfi és 11 nő vár halálbüntetésre; |
| --- | --- |

A.

mivel Nigéria börtöneiben több mint 720 férfi és 11 nő vár halálbüntetésre;

| B. | mivel a halálbüntetéssel foglalkozó nigériai nemzeti munkacsoport és az igazságszolgáltatás reformjával foglalkozó elnöki bizottság megállapításai szerint a halálra ítéltek szinte kizárólag szegények közül kerülnek ki és nem rendelkeznek jogi képviselettel; |
| --- | --- |

B.

mivel a halálbüntetéssel foglalkozó nigériai nemzeti munkacsoport és az igazságszolgáltatás reformjával foglalkozó elnöki bizottság megállapításai szerint a halálra ítéltek szinte kizárólag szegények közül kerülnek ki és nem rendelkeznek jogi képviselettel;

| C. | mivel bár a nemzetközi jog gyermekek esetében tiltja halálbüntetés kiszabását, a halálra ítéltek közül a bűncselekmények elkövetése időpontjában negyven 13 és 17 éves között volt; |
| --- | --- |

C.

mivel bár a nemzetközi jog gyermekek esetében tiltja halálbüntetés kiszabását, a halálra ítéltek közül a bűncselekmények elkövetése időpontjában negyven 13 és 17 éves között volt;

| D. | mivel Nigéria 36 államából 12-ben az iszlám saría bíróságok tárgyalják a büntetőjogi eljárásokat; mivel e bíróságok továbbra is hoznak halálos ítéleteket, valamint ítéleteik között szerepel a korbácsolás és a megcsonkítás is; |
| --- | --- |

D.

mivel Nigéria 36 államából 12-ben az iszlám saría bíróságok tárgyalják a büntetőjogi eljárásokat; mivel e bíróságok továbbra is hoznak halálos ítéleteket, valamint ítéleteik között szerepel a korbácsolás és a megcsonkítás is;

| E. | mivel a halálra ítéltek 47 %-ának fellebbezése elbírálására vár, a bebörtönzöttek negyede esetében a fellebbezés 5 évet vett igénybe, 6 % azon rabok aránya, akiknek fellebbezését több mint 20 év alatt sem bírálták el és egy rab immár 24 évet töltött a siralomházban; |
| --- | --- |

E.

mivel a halálra ítéltek 47 %-ának fellebbezése elbírálására vár, a bebörtönzöttek negyede esetében a fellebbezés 5 évet vett igénybe, 6 % azon rabok aránya, akiknek fellebbezését több mint 20 év alatt sem bírálták el és egy rab immár 24 évet töltött a siralomházban;

| F. | mivel Nigéria bűnügyi igazságszolgáltatási rendszerét a korrupció, a hanyagság és súlyos erőforráshiány jellemzi; |
| --- | --- |

F.

mivel Nigéria bűnügyi igazságszolgáltatási rendszerét a korrupció, a hanyagság és súlyos erőforráshiány jellemzi;

| G. | mivel bár Nigériában tiltott a kínzás, a gyakorlatban mégis naponta előfordul, és a nigériai börtönök foglyainak majdnem 80 %-a állítja, hogy a rendőrség zárkájában megverték, fegyverrel fenyegették vagy megkínozták; |
| --- | --- |

G.

mivel bár Nigériában tiltott a kínzás, a gyakorlatban mégis naponta előfordul, és a nigériai börtönök foglyainak majdnem 80 %-a állítja, hogy a rendőrség zárkájában megverték, fegyverrel fenyegették vagy megkínozták;

| H. | mivel a rendőrök sok tárgyalásra váró és halálra ítélt foglyot megzsarolnak, pénzt követelve szabadon bocsátásukért; |
| --- | --- |

H.

mivel a rendőrök sok tárgyalásra váró és halálra ítélt foglyot megzsarolnak, pénzt követelve szabadon bocsátásukért;

| I. | mivel az országban található 40 000 fogoly több mint felének még nem volt tárgyalása, vagy ügyében még nem született ítélet; |
| --- | --- |

I.

mivel az országban található 40 000 fogoly több mint felének még nem volt tárgyalása, vagy ügyében még nem született ítélet;

| J. | mivel a börtönök olyan krónikus, de megelőzhető betegségekkel fertőzöttek, mint a HIV, a malária, tuberkulózis, az influenza és a tüdőgyulladás; |
| --- | --- |

J.

mivel a börtönök olyan krónikus, de megelőzhető betegségekkel fertőzöttek, mint a HIV, a malária, tuberkulózis, az influenza és a tüdőgyulladás;

| K. | mivel Nigéria hatóságai tettek bizonyos lépéseket az igazságszolgáltatás hiányosságainak felszámolására; mivel a halálbüntetéssel foglalkozó nemzeti munkacsoport (2004) és az igazságszolgáltatással foglalkozó elnöki bizottság (2007) kételyét fejezte ki, hogy a halálbüntetés megfékezné a bűnözés fokát és mértékét Nigériában; mivel ugyanakkor sem a szövetségi, sem az állami kormányok nem tettek semmit a két munkacsoport által feltárt, sürgető problémák orvoslására; |
| --- | --- |

K.

mivel Nigéria hatóságai tettek bizonyos lépéseket az igazságszolgáltatás hiányosságainak felszámolására; mivel a halálbüntetéssel foglalkozó nemzeti munkacsoport (2004) és az igazságszolgáltatással foglalkozó elnöki bizottság (2007) kételyét fejezte ki, hogy a halálbüntetés megfékezné a bűnözés fokát és mértékét Nigériában; mivel ugyanakkor sem a szövetségi, sem az állami kormányok nem tettek semmit a két munkacsoport által feltárt, sürgető problémák orvoslására;

| L. | mivel Nigéria 2002 óta hivatalosan nem tett jelentést kivégzésekről; |
| --- | --- |

L.

mivel Nigéria 2002 óta hivatalosan nem tett jelentést kivégzésekről;

| M. | mivel az Afrikai Unió 53 tagállamából csupán hétről bizonyos, hogy 2007-ben kivégzéseket hajtott végre, míg 13 afrikai ország törvényben tiltja a halálbüntetést és további 22 a gyakorlatban nem folytat kivégzéseket; |
| --- | --- |

M.

mivel az Afrikai Unió 53 tagállamából csupán hétről bizonyos, hogy 2007-ben kivégzéseket hajtott végre, míg 13 afrikai ország törvényben tiltja a halálbüntetést és további 22 a gyakorlatban nem folytat kivégzéseket;

| N. | mivel 1977-ben az összes bűncselekmény esetében csupán 16 ország törölte el a halálbüntetést; mivel mára az ENSZ 192 tagja közül 137 törvényileg vagy a gyakorlatban eltörölte a halálbüntetést; |
| --- | --- |

N.

mivel 1977-ben az összes bűncselekmény esetében csupán 16 ország törölte el a halálbüntetést; mivel mára az ENSZ 192 tagja közül 137 törvényileg vagy a gyakorlatban eltörölte a halálbüntetést;

1.   felszólítja Nigéria szövetségi kormányát és az állami kormányokat a halálbüntetés eltörlésére;

2.   felszólítja Nigéria szövetségi kormányát és az állami kormányokat, hogy a halálbüntetés eltörléséig az ENSZ Közgyűlésének 2008. február 26-i 62/149. sz. határozata értelmében valamennyi kivégzésre rendeljenek el azonnali moratóriumot, és az összes halálos ítéletet haladéktalanul változtassák börtönbüntetésre;

3.   felszólítja Nigéria szövetségi kormányát és az állami kormányokat, hogy a bűncselekményekkel kapcsolatban alakítsanak ki átfogó megközelítést és fejtsék ki, hogyan fogják kezelni a bűnözést;

4.   sürgeti Nigéria szövetségi kormányát és az állami kormányokat, hogy mind a szövetségi, mind pedig az állami jogszabályokból távolítsanak el minden olyan intézkedést, amely az állítólagos bűntett elkövetésének időpontjában a 18. életévüket még be nem töltött fiatalokra kiszabható halálbüntetésről rendelkezik;

5.   felszólítja Nigéria szövetségi kormányát és az állami kormányokat annak biztosítására, hogy a főbenjáró bűnök esetében tartsák tiszteletben a méltányos bírósági eljárásra vonatkozó legszigorúbb, nemzetközileg elfogadott és alkotmányos normákat, elsősorban a szegényebb rabok nem megfelelő jogi képviselete, az erőszak, kényszerítés vagy kínzás alkalmazásával megszerzett vallomások vagy bizonyítékok, a túlságosan hosszú eljárási vagy fellebbezési időszakok, valamint a kiskorúak elítélése területén;

6.   felszólítja Nigéria szövetségi kormányát, hogy ratifikálja a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányához csatolt 1989-es második fakultatív jegyzőkönyvet és az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni egyezményéhez csatolt 2002-es fakultatív jegyzőkönyvet;

7.   sürgeti a nigériai állami kormányokat, hogy szüntessenek meg a kötelező halálbüntetésre vonatkozó minden rendelkezést;

8.   felszólítja Nigéria szövetségi kormányát és az állami kormányokat a halálbüntetéssel foglalkozó nemzeti munkacsoport (2004) és az igazságszolgáltatás reformjával foglalkozó elnöki bizottság (2007) ajánlásainak végrehajtására, elsősorban a kivégzésekre vonatkozó moratórium elrendelésére és az összes halálbüntetés enyhítésére;

9.   felszólítja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nyújtsanak műszaki támogatást a nigériai hatóságok számára a halálbüntetésről rendelkező jogszabályok felülvizsgálatában, a halálbüntetés eltörlésében és a nigériai rendőrség nyomozási eljárásainak javításában;

10.   felszólít a az emberek és a népek jogainak afrikai bizottsága halálbüntetéssel foglalkozó munkacsoportja tevékenységeinek támogatására a halálbüntetés betiltásáról és visszaállításának lehetetlenné tételéről szóló, az afrikai alapokmányhoz csatolandó jegyzőkönyv megszövegezésében;

11.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közösségének, Nigéria szövetségi kormányának és parlamentjének, az Afrikai Uniónak és a Pán-afrikai Parlamentnek.

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/73 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/73

---

Az al-Kurd család ügye

P6_TA(2008)0571

Az Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása az al-Kurd család ügyéről

(2010/C 16 E/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Közel-Keletről szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közel-Keletről szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Izraelbe és a palesztin területekre delegált eseti küldöttsége (2008. május 30–június 2.) által készített jelentésre és annak következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Izraelbe és a palesztin területekre delegált eseti küldöttsége (2008. május 30–június 2.) által készített jelentésre és annak következtetéseire,

| — | tekintettel a 4. Genfi Egyezményre a polgári lakosság háború idején való védelméről (1949), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 4. Genfi Egyezményre a polgári lakosság háború idején való védelméről (1949),

| — | tekintettel az ENSZ vonatkozó határozataira Izraelről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ vonatkozó határozataira Izraelről,

| — | tekintettel az EU és Izrael közötti hatályba lépett társulási megállapodásra, és különösen annak 2. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Izrael közötti hatályba lépett társulási megállapodásra, és különösen annak 2. cikkére,

| — | tekintettel a soros elnökség által az Európai Unió nevében tett 2008. november 10-i nyilatkozatra a kelet-jeruzsálemi házrombolásokról, |
| --- | --- |

—

tekintettel a soros elnökség által az Európai Unió nevében tett 2008. november 10-i nyilatkozatra a kelet-jeruzsálemi házrombolásokról,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel 2008. november 9-én, vasárnap éjjel izraeli rendőri és fegyveres erők kilakoltatták az al-Kurd családot a Kelet-Jeruzsálem Sheikh Jarrah kerületében található házukból, ahol több mint 50 éve éltek; mivel közvetlenül a kilakoltatás után lehetővé tették telepeseknek, hogy bejussanak a család házába, majd lezárták a területet; |
| --- | --- |

A.

mivel 2008. november 9-én, vasárnap éjjel izraeli rendőri és fegyveres erők kilakoltatták az al-Kurd családot a Kelet-Jeruzsálem Sheikh Jarrah kerületében található házukból, ahol több mint 50 éve éltek; mivel közvetlenül a kilakoltatás után lehetővé tették telepeseknek, hogy bejussanak a család házába, majd lezárták a területet;

| B. | mivel a kilakoltatást az izraeli legfelső bíróság 2008. július 16-i ítélete alapján hajtották végre, melyet a vitatott tulajdonjogra vonatkozó, hosszas és ellentmondásos bírósági és hatósági eljárások előztek meg; |
| --- | --- |

B.

mivel a kilakoltatást az izraeli legfelső bíróság 2008. július 16-i ítélete alapján hajtották végre, melyet a vitatott tulajdonjogra vonatkozó, hosszas és ellentmondásos bírósági és hatósági eljárások előztek meg;

| C. | mivel az ENSZ Palesztin Menekülteket Segélyező és Munkaközvetítő Hivatala (UNRWA) kijelentette, hogy továbbra is segítséget nyújt a családnak; |
| --- | --- |

C.

mivel az ENSZ Palesztin Menekülteket Segélyező és Munkaközvetítő Hivatala (UNRWA) kijelentette, hogy továbbra is segítséget nyújt a családnak;

| D. | mivel a kilakoltatás nemzetközi tiltakozások ellenére történt meg; mivel az Egyesült Államok felvetette a kérdést az izraeli hatóságoknak; mivel a döntés további 26 ház kisajátítása előtt nyithatja meg az utat a kelet-jeruzsálemi Sheik Jarrah kerületben, ami 26 további család kilakoltatását jelenti; mivel az ügy politikai vonatkozással bír Kelet-Jeruzsálem jövőbeli státusza kapcsán; |
| --- | --- |

D.

mivel a kilakoltatás nemzetközi tiltakozások ellenére történt meg; mivel az Egyesült Államok felvetette a kérdést az izraeli hatóságoknak; mivel a döntés további 26 ház kisajátítása előtt nyithatja meg az utat a kelet-jeruzsálemi Sheik Jarrah kerületben, ami 26 további család kilakoltatását jelenti; mivel az ügy politikai vonatkozással bír Kelet-Jeruzsálem jövőbeli státusza kapcsán;

| E. | mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsa több határozatot is elfogadott Izraelről, és a nemzetközi közösség nem ismerte el Izrael fennhatóságát Kelet-Jeruzsálem felett; |
| --- | --- |

E.

mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsa több határozatot is elfogadott Izraelről, és a nemzetközi közösség nem ismerte el Izrael fennhatóságát Kelet-Jeruzsálem felett;

| F. | mivel az Európai Parlament küldöttsége felkereste a Sheik Jarrah kerületet, és 2008. november 3-án lehetősége nyílt találkozni az al-Kurd családdal; |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Parlament küldöttsége felkereste a Sheik Jarrah kerületet, és 2008. november 3-án lehetősége nyílt találkozni az al-Kurd családdal;

1.   komoly aggodalmának ad hangot az al-Kurd család kilakoltatása, valamint amiatt, hogy az izraeli hatóságok palesztin családok házait rombolták le számos kelet-jeruzsálemi kerületben, továbbá az intézkedések lehetséges komoly következményei miatt;

2.   rámutat, hogy a környék lakóinak életére jelentősen kiható műveletek ellentétesek a nemzetközi joggal, és felhívja az izraeli hatóságokat, hogy a lehető leghamarabb fejezzék be azokat;

3.   rámutat, hogy a nemzetközi jog szerint Kelet-Jeruzsálem nem tartozik az izraeli bíróságok joghatósága alá, miközben Izrael állam nemzetközileg elismert határain belül tiszteletben tartja az izraeli igazságszolgáltatás függetlenségét;

4.   felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és a nemzetközi közösséget, beleértve a Kvartettet is, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt a Sheik Jarrah kerület, és Kelet-Jeruzsálem más részei palesztin lakosainak védelme érdekében, és felhívja a Kvartettet, hogy vállaljon aktívabb szerepet ezen a területen;

5.   ismét felszólítja az izraeli hatóságokat, hogy azonnal vessenek véget a telepek bővítésének, és a biztonsági kerítés építésének az 1967-es határokon túl, mivel ezek ellentétesek a nemzetközi joggal és aláássák a béke érdekében tett erőfeszítéseket;

6.   leszögezi, hogy az ilyen tettek csak rontják a palesztinok és izraeliek között kötendő béke-megállapodás esélyét; sürgeti Izraelt, hogy tartózkodjon minden olyan egyoldalú lépéstől, amely megelőlegezi a végső státuszról szóló tárgyalások eredményét, különösen Jeruzsálemben;

7.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a közös kül- és biztonságpolitika főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a Kvartett közel-keleti megbízottjának, az izraeli kormánynak, a Knesszetnek, a Palesztin Hatóság elnökének és a Palesztin Törvényhozó Tanácsnak.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2008. november 18., kedd

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/76 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/76

---

Frank Vanhecke mentelmi jogának felfüggesztése

P6_TA(2008)0537

Az Európai Parlament 2008. november 18-i határozata a Frank Vanhecke mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2008/2092(IMM))

(2010/C 16 E/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a dendermondei királyi ügyész kérésére a Belga Királyság igazságügy-minisztere által benyújtott és a plenáris ülésen 2008. április 10-én bejelentett, Frank Vanhecke mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a dendermondei királyi ügyész kérésére a Belga Királyság igazságügy-minisztere által benyújtott és a plenáris ülésen 2008. április 10-én bejelentett, Frank Vanhecke mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre,

| — | miután eljárási szabályzata 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően meghallgatta Frank Vanheckét, |
| --- | --- |

—

miután eljárási szabályzata 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően meghallgatta Frank Vanheckét,

| — | tekintettel az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-i jegyzőkönyv 10. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-i jegyzőkönyv 10. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Közösségek Bíróságának 1964. május 12-i és 1986. július 10-i ítéletére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek Bíróságának 1964. május 12-i és 1986. július 10-i ítéletére (1),

| — | tekintettel a belga alkotmány 58. és 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a belga alkotmány 58. és 59. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (2) bekezdésére és 7. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (2) bekezdésére és 7. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0421/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0421/2008),

1.   úgy határoz, hogy felfüggeszti Frank Vanhecke mentelmi jogát;

2.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot és illetékes bizottsága jelentését a Belga Királyság illetékes hatóságának.

---

(1)  A 101/63 sz., Wagner kontra Fohrmann és Krier ügy (EBHT 1964., 383. o.), illetve a 149/85. sz., Wybot kontra Faure és társai ügy (EBHT 1986., 2391. o.).

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/77 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/77

---

Massimo D'Alema mentelmi jogának felfüggesztése iránti kérelem

P6_TA(2008)0538

Az Európai Parlament 2008. november 18-i határozata a Massimo D'Alema mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2008/2298(IMM))

(2010/C 16 E/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a milánói bíróság ügyészségi hivatala által 2008. május 30-án eljuttatott és a plenáris ülésen 2008. június 16-án bejelentett, Massimo D'Alema mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a milánói bíróság ügyészségi hivatala által 2008. május 30-án eljuttatott és a plenáris ülésen 2008. június 16-án bejelentett, Massimo D'Alema mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre,

| — | tekintettel az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló 1965. április 8-i jegyzőkönyv 10. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló 1965. április 8-i jegyzőkönyv 10. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Közösségek Bíróságának 1964. május 12-i és 1986. július 10-i ítéletére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek Bíróságának 1964. május 12-i és 1986. július 10-i ítéletére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 6. és 7. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 6. és 7. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0422/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0422/2008),

1.   úgy határoz, hogy nem engedélyezi a szóban forgó telefonbeszélgetések felvételének felhasználását és nem függeszti fel Massimo D'Alema mentelmi jogát,

2.   utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és illetékes bizottsága jelentését az illetékes olasz hatóságoknak.

---

(1)  101/63 sz. Wagner kontra Fohrmann és Krier ügy (EBHT 1964., 383. o.), illetve 149/85. sz. Wybot kontra Faure és társai ügy (EBHT 1986., 2391. o.).

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2008. november 18., kedd

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/78 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/78

---

Az EK és Kazahsztán közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv *

P6_TA(2008)0528

Az Európai Parlament 2008. november 18-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv elfogadásáról szóló tanácsi és bizottsági határozatra irányuló javaslatról (COM(2007)0105 – C6-0328/2008 – 2007/0039(CNS))

(2010/C 16 E/21)

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi és bizottsági határozatra irányuló javaslatra (COM(2007)0105), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi és bizottsági határozatra irányuló javaslatra (COM(2007)0105),

| — | tekintettel a Kazah Köztársasággal kötött partnerségi és együttműködési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kazah Köztársasággal kötött partnerségi és együttműködési megállapodásra,

| — | tekintettel az EK-Szerződés 44. cikkének (2) bekezdésére, 47. cikke (2) bekezdésének utolsó mondatára, 55. cikkére, 57. cikkének (2) bekezdésére, 71. cikkére, 80. cikkének (2) bekezdésére, 93., 94., 133. és 181a. cikkére, valamint 300. cikke (2) bekezdésének második mondatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 44. cikkének (2) bekezdésére, 47. cikke (2) bekezdésének utolsó mondatára, 55. cikkére, 57. cikkének (2) bekezdésére, 71. cikkére, 80. cikkének (2) bekezdésére, 93., 94., 133. és 181a. cikkére, valamint 300. cikke (2) bekezdésének második mondatára,

| — | tekintettel az EK-Szerződés 101. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 101. cikkére,

| — | tekintettel Bulgária és Románia csatlakozási szerződése 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Bulgária és Románia csatlakozási szerződése 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az EK-Szerződés 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0328/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0328/2008),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, 83. cikkének (7) bekezdésére és 43. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, 83. cikkének (7) bekezdésére és 43. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A6-0416/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A6-0416/2008),

1.   jóváhagyja a jegyzőkönyv elfogadását;

2.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Kazah Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/79 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/79

---

Közös vállalkozás az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítása érdekében *

P6_TA(2008)0529

Az Európai Parlament 2008. november 18-i jogalkotási állásfoglalása az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítása érdekében közös vállalkozás alapításáról szóló 219/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0483 – C6-0305/2008 – 2008/0159(CNS))

(2010/C 16 E/22)

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0483), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0483),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 171. és 172. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0305/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 171. és 172. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0305/2008),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 51. cikkére és 43. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 51. cikkére és 43. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A6-0439/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A6-0439/2008),

1.   jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

2.   felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

3.   felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

4.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/79 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/79

---

A motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok előírt azonosítási jelzései (kodifikált változat) ***I

P6_TA(2008)0530

Az Európai Parlament 2008. november 18-i jogalkotási állásfoglalása a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok előírt azonosítási jelzéseiről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2008)0318 – C6-0205/2008 – 2008/0099(COD))

(2010/C 16 E/23)

(Együttdöntési eljárás – kodifikáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0318), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0318),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0205/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0205/2008),

| — | tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 80. és 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 80. és 51. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0382/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0382/2008),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

1.   jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában;

2.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/80 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/80

---

Társasági jog az egyszemélyes korlátolt felelősségű társaságok vonatkozásában (kodifikált változat) ***I

P6_TA(2008)0531

Az Európai Parlament 2008. november 18-i jogalkotási állásfoglalása a társasági jog területén az egyszemélyes korlátolt felelősségű társaságokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2008)0344 – C6-0217/2008 – 2008/0109(COD))

(2010/C 16 E/24)

(Együttdöntési eljárás – kodifikáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0344), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0344),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és az EK-Szerződés 44. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0217/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és az EK-Szerződés 44. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0217/2008),

| — | tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 80. és 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 80. és 51. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0383/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0383/2008),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

1.   jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában;

2.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/81 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/81

---

A kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok vezetőülése (kodifikált változat) ***I

P6_TA(2008)0532

Az Európai Parlament 2008. november 18-i jogalkotási állásfoglalása a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok vezetőüléséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2008)0351 – C6-0243/2008 – 2008/0115(COD))

(2010/C 16 E/25)

(Együttdöntési eljárás – kodifikáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0351), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0351),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0243/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0243/2008),

| — | tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 80. és 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 80. és 51. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0384/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0384/2008),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

1.   jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában;

2.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/82 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/82

---

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap (kodifikált változat) *

P6_TA(2008)0533

Az Európai Parlament 2008. november 18-i jogalkotási állásfoglalása a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2008)0365 – C6-0273/2008 – 2008/0117(CNS))

(2010/C 16 E/26)

(Konzultációs eljárás – kodifikáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0365), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0365),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 308. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0273/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 308. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0273/2008),

| — | tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 80. és 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 80. és 51. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0387/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0387/2008),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

1.   jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában;

2.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/82 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/82

---

A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról és a bírósági határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló egyezmény ***

P6_TA(2008)0534

Az Európai Parlament 2008. november 18-i jogalkotási állásfoglalása a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló egyezmény megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (9196/2008 – C6-0215/2008 – 2008/0048(AVC))

(2010/C 16 E/27)

(Hozzájárulási eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozattervezetre (9196/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozattervezetre (9196/2008),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 300. cikke (3) bekezdésének második albekezdése értelmében és az EK-Szerződés 61. cikke c) pontjával összefüggésben a Tanács által benyújtott, hozzájárulásra irányuló kérelemre (C6-0215/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 300. cikke (3) bekezdésének második albekezdése értelmében és az EK-Szerződés 61. cikke c) pontjával összefüggésben a Tanács által benyújtott, hozzájárulásra irányuló kérelemre (C6-0215/2008),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 75. cikkére és 83. cikke (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 75. cikkére és 83. cikke (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság ajánlására (A6-0428/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság ajánlására (A6-0428/2008),

1.   hozzájárul a megállapodás megkötéséhez;

2.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/83 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/83

---

A nemzeti és regionális számlák európai rendszere a Közösségben ***I

P6_TA(2008)0535

Az Európai Parlament 2008. november 18-i jogalkotási állásfoglalása a Közösségben a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló 2223/96/EK tanácsi rendeletnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról – (COM(2007)0776 – C6-0452/2007 – 2007/0272(COD))

(2010/C 16 E/28)

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0776), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0776),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 285. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamentnek (C6-0452/2007), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 285. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamentnek (C6-0452/2007),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 51. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A6-0376/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A6-0376/2008),

1.   jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

2.   felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik javaslatát vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni;

3.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/84 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/84

---

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap mobilizálása

P6_TA(2008)0536

Az Európai Parlament 2008. november 18-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0609 – C6-0345/2008 – 2008/2286(ACI))

(2010/C 16 E/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0609 – C6-0345/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0609 – C6-0345/2008),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i, az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló 1927/2006/EK rendeletére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i, az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló 1927/2006/EK rendeletére (2),

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A6-0430/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A6-0430/2008),

| A. | mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket annak érdekében, hogy további támogatást tudjon nyújtani azon munkavállalók számára, akik a világ kereskedelmi mintáiban bekövetkezett nagyobb strukturális változások következményeitől szenvednek, valamint hogy segítse a munkaerőpiacba történő ismételt beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket annak érdekében, hogy további támogatást tudjon nyújtani azon munkavállalók számára, akik a világ kereskedelmi mintáiban bekövetkezett nagyobb strukturális változások következményeitől szenvednek, valamint hogy segítse a munkaerőpiacba történő ismételt beilleszkedésüket;

| B. | mivel az Unió elbocsátott munkavállalóknak nyújtandó pénzügyi segítségének dinamikusnak kell lennie, és a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban elérhetővé kell válnia az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2008. július 17-i egyeztető ülésén elfogadott közös nyilatkozatával összhangban; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió elbocsátott munkavállalóknak nyújtandó pénzügyi segítségének dinamikusnak kell lennie, és a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban elérhetővé kell válnia az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2008. július 17-i egyeztető ülésén elfogadott közös nyilatkozatával összhangban;

| C. | mivel Olaszország segítséget kért négy, a textilágazatban – Szardínián, Piemontban, Lombardiában és Toszkánában – történt leépítéssel kapcsolatos ügyben (3); |
| --- | --- |

C.

mivel Olaszország segítséget kért négy, a textilágazatban – Szardínián, Piemontban, Lombardiában és Toszkánában – történt leépítéssel kapcsolatos ügyben (3);

1.   kéri az illetékes intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az Alap mobilizálásának felgyorsítása érdekében a fent említett közös nyilatkozattal összhangban, amely elfogadása által az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megerősítik a gyors eljárás fontosságát, az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap mobilizálására vonatkozó határozatok elfogadásával kapcsolatos 2006. május 17-i intézményközi megállapodás megfelelő figyelembe vételével;

2.   jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz csatolt határozatot;

3.   utasítja elnökét, hogy írja alá a határozatot a Tanács elnökével, és intézkedjék annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

4.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást – mellékletével együtt – a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

(3)  EGF/2007/005 IT/Sardegna, EGF/2007/006 IT/Piemonte, EGF/2007/007 IT/Lombardia és EGF/2008/001 IT/Toscana.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA AZ EURÓPAI GLOBALIZÁCIÓS ALKALMAZKODÁSI ALAPNAK AZ EURÓPAI PARLAMENT, A TANÁCS ÉS A BIZOTTSÁG KÖZÖTTI, A KÖLTSÉGVETÉSI FEGYELEMRŐL ÉS A PÉNZGAZDÁLKODÁS HATÉKONYSÁGÁRÓL ÉS EREDMÉNYESSÉGÉRŐL SZÓLÓ, 2006. MÁJUS 17-I INTÉZMÉNYKÖZI MEGÁLLAPODÁS 28. PONTJÁVAL ÖSSZHANGBAN TÖRTÉNŐ FELHASZNÁLÁSÁRÓL

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre,

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 28. pontjára,

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel

| (1) | Az Európai Unió létrehozta az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (a továbbiakban: az Alap), hogy kiegészítő támogatást nyújtson a világkereskedelemben bekövetkezett változásokból eredő nagyobb strukturális változások következményei által sújtott munkavállalóknak a munkaerőpiacba történő ismételt beilleszkedéshez. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió létrehozta az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (a továbbiakban: az Alap), hogy kiegészítő támogatást nyújtson a világkereskedelemben bekövetkezett változásokból eredő nagyobb strukturális változások következményei által sújtott munkavállalóknak a munkaerőpiacba történő ismételt beilleszkedéshez.

| (2) | A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az Alap mobilizálását évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi. |
| --- | --- |

(2)

A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az Alap mobilizálását évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi.

| (3) | Olaszország az Alap felhasználására irányulóan négy kérelmet nyújtott be a textilipari ágazatban történt leépítésekhez kapcsolódóan: Szardíniára vonatkozóan 2007. augusztus 9-én, Piemontra vonatkozóan 2007. augusztus 10-én, Lombardiára vonatkozóan 2007. augusztus 17-én és Toszkánára vonatkozóan 2008. február 12-én. E kérelmek eleget tesznek az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében lefektetett, a pénzügyi hozzájárulás meghatározásához kapcsolódó követelményeknek. |
| --- | --- |

(3)

Olaszország az Alap felhasználására irányulóan négy kérelmet nyújtott be a textilipari ágazatban történt leépítésekhez kapcsolódóan: Szardíniára vonatkozóan 2007. augusztus 9-én, Piemontra vonatkozóan 2007. augusztus 10-én, Lombardiára vonatkozóan 2007. augusztus 17-én és Toszkánára vonatkozóan 2008. február 12-én. E kérelmek eleget tesznek az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében lefektetett, a pénzügyi hozzájárulás meghatározásához kapcsolódó követelményeknek.

| (4) | Az Alapot tehát a kérelmekre történő pénzügyi támogatás folyósítása érdekében mobilizálni kell, |
| --- | --- |

(4)

Az Alapot tehát a kérelmekre történő pénzügyi támogatás folyósítása érdekében mobilizálni kell,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Unió 2008. évi általános költségvetésének keretein belül mobilizálni kell az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot, hogy a 35 158 075 EUR összeg a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban rendelkezésre álljon.

2. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.

Kelt Strasbourgban, 2008. november ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

1

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

2

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/86 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/86

---

A jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezések *

P6_TA(2008)0541

Az Európai Parlament 2008. november 18-i jogalkotási állásfoglalása a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0078 – C6-0099/2008 – 2008/0051(CNS))

(2010/C 16 E/30)

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0078), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0078),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 93. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0099/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 93. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0099/2008),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A6-0417/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A6-0417/2008),

1.   jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

2.   felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát, az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján;

3.   felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

4.   felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

5.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| 1. módosítás


  Irányelvre irányuló javaslat


  (2a) preambulumbekezdés (új) |
| | (2a) | A belső piac működésének fokozására további erőfeszítéseket kell tenni a jövedéki adók Európai Unión belüli harmonizációjának elérésére, egyidejűleg figyelembe véve a közegészségügyi, környezetvédelmi és költségvetési megfontolások szempontjait. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

1. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

(2a) preambulumbekezdés (új)

(2a)

2. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

(4) preambulumbekezdés

| (4) | A jövedéki termékeket egyéb, különleges célú közvetett adók is terhelhetik. Ilyen esetben azonban, valamint annak érdekében, hogy a közvetlen adókra vonatkozó közösségi jogszabályok hatékony érvényesülése ne kerüljön veszélybe, a tagállamoknak indokolt megfelelniük a szóban forgó jogszabályok egyes lényeges elemeinek. |
| --- | --- |

(4)

A jövedéki termékeket egyéb, különleges célú közvetett adók is terhelhetik. Ilyen esetben azonban, valamint annak érdekében, hogy a közvetlen adókra vonatkozó közösségi jogszabályok hatékony érvényesülése ne kerüljön veszélybe, a tagállamoknak indokolt megfelelniük a szóban forgó jogszabályok egyes lényeges elemeinek.

| (4) | A jövedéki termékeket egyéb, különleges célú közvetett adók is terhelhetik. Ilyen esetben azonban, valamint annak érdekében, hogy a közvetlen adókra vonatkozó közösségi jogszabályok hatékony érvényesülése ne kerüljön veszélybe, a tagállamoknak indokolt megfelelniük a szóban forgó jogszabályok egyes lényeges elemeinek,
  nevezetesen az adóalap meghatározására, az adó kiszámítására, valamint az adó kivetésére és ellenőrzésére vonatkozó szabályoknak
  . |
| --- | --- |

(4)

A jövedéki termékeket egyéb, különleges célú közvetett adók is terhelhetik. Ilyen esetben azonban, valamint annak érdekében, hogy a közvetlen adókra vonatkozó közösségi jogszabályok hatékony érvényesülése ne kerüljön veszélybe, a tagállamoknak indokolt megfelelniük a szóban forgó jogszabályok egyes lényeges elemeinek,
  nevezetesen az adóalap meghatározására, az adó kiszámítására, valamint az adó kivetésére és ellenőrzésére vonatkozó szabályoknak
  .

3. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

(4a) preambulumbekezdés (új)

| (4a) | Ezen irányelv végrehajtása során a tagállamoknak figyelembe kell venniük az emberi egészség magas szintű védelme biztosításának szükségességét. |
| --- | --- |

(4a)

4. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

(9) preambulumbekezdés

| (9) | Mivel a jövedéki adó meghatározott termékek fogyasztását terheli, nem vethető ki megsemmisült vagy helyrehozhatatlanul károsodott jövedéki termékekre, függetlenül a megsemmisülés, illetve a károsodás körülményeitől. |
| --- | --- |

(9)

Mivel a jövedéki adó meghatározott termékek fogyasztását terheli, nem vethető ki megsemmisült vagy helyrehozhatatlanul károsodott jövedéki termékekre, függetlenül a megsemmisülés, illetve a károsodás körülményeitől.

| (9) | Mivel a jövedéki adó meghatározott termékek fogyasztását terheli nem vethető ki,
  a minden kétséget kizáróan
  megsemmisült vagy helyrehozhatatlanul károsodott jövedéki termékekre, függetlenül a megsemmisülés, illetve a károsodás körülményeitől. |
| --- | --- |

(9)

Mivel a jövedéki adó meghatározott termékek fogyasztását terheli nem vethető ki,
  a minden kétséget kizáróan
  megsemmisült vagy helyrehozhatatlanul károsodott jövedéki termékekre, függetlenül a megsemmisülés, illetve a károsodás körülményeitől.

57. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

(14) preambulumbekezdés

| (14) | Egyértelműen meg kell határozni azokat az eseteket, amelyekben a
  Közösség területét elhagyó utasok
  vámmentesen vásárolhatnak
  . |
| --- | --- |

(14)

Egyértelműen meg kell határozni azokat az eseteket, amelyekben a
  Közösség területét elhagyó utasok
  vámmentesen vásárolhatnak
  .

| (14) | A
  Közösség területét
  szárazföldön
  elhagyó utasok
  továbbra is vámmentesen vásárolhatnak, ha a határain lévő vámmentes üzletek biztosítani tudják a tagállamok számára, hogy megfelelnek mindazoknak a feltételeknek, amelyek lehetővé teszik az adóelkerülés, a visszaélések, valamint az adójogszabályok kijátszásának megelőzését
  . |
| --- | --- |

(14)

A
  Közösség területét
  szárazföldön
  elhagyó utasok
  továbbra is vámmentesen vásárolhatnak, ha a határain lévő vámmentes üzletek biztosítani tudják a tagállamok számára, hogy megfelelnek mindazoknak a feltételeknek, amelyek lehetővé teszik az adóelkerülés, a visszaélések, valamint az adójogszabályok kijátszásának megelőzését
  .

58. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

(14a) preambulumbekezdés (új)

| (14a) | Egy harmadik területre vagy egy harmadik országba légi vagy tengeri úton utazó, és olyan úti okmánnyal rendelkező utasoknak, amelyben végső úti célként egy harmadik terület vagy harmadik ország repülőtere vagy kikötője szerepel, mentességet kell biztosítani a vámmentes üzletekben vásárolt termékekre vonatkozó jövedékiadó-fizetés alól. |
| --- | --- |

(14a)

59. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

(19a) preambulumbekezdés (új)

| (19a) | A jövedéki termékek adófelfüggesztéssel történő szállítására alkalmazandó szabályoknak bizonyos feltételek mellett egyaránt lehetővé kell tenniük a jövedéki adó csökkentett mértékére vonatkozó általános biztosíték előírását, illetve azt is, hogy ilyen biztosítékot ne írjanak elő. |
| --- | --- |

(19a)

5. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

(21a) preambulumbekezdés (új)

| (21a) | A számítógépes rendszer hatékony működésének biztosítása érdekében a tagállamoknak egységes adatkészletet és adatstruktúrát kell elfogadniuk nemzeti alkalmazásaikon belül annak érdekében, hogy megbízható hozzáférési felületet biztosítsanak a gazdasági szereplők számára. |
| --- | --- |

(21a)

6. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

(24) preambulumbekezdés

| (24) | Meg kell határozni a számítógépes
  rendszer
  elérhetetlensége esetén követendő eljárást. |
| --- | --- |

(24)

Meg kell határozni a számítógépes
  rendszer
  elérhetetlensége esetén követendő eljárást.

| (24) | Meg kell határozni a számítógépes
  rendszernek a jövedéki termék mozgásában részt vevő szereplők önhibáján kívüli, vagy tőlük független okok miatt kialakult
  elérhetetlensége esetén követendő eljárást. |
| --- | --- |

(24)

Meg kell határozni a számítógépes
  rendszernek a jövedéki termék mozgásában részt vevő szereplők önhibáján kívüli, vagy tőlük független okok miatt kialakult
  elérhetetlensége esetén követendő eljárást.

7. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

(28a) preambulumbekezdés (új)

| (28a) | Olyan termékek esetén, amelyekre azért vetnek ki jövedéki adót, mert magánszemélyek saját használatukra szerzik be és maguk szállítják el, meg kell határozni a jövedéki termékek mennyiségét. |
| --- | --- |

(28a)

8. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

(36) preambulumbekezdés

| (36) | A jövedéki adó felfüggesztésével szállított termékek ellenőrzésére szolgáló számítógépes rendszerhez való alkalmazkodás érdekében a tagállamok számára átmeneti időszakot kell biztosítani úgy, hogy ezalatt az említett szállításokra továbbra is a 92/12/EGK irányelvben meghatározott követelmények vonatkozzanak. |
| --- | --- |

(36)

A jövedéki adó felfüggesztésével szállított termékek ellenőrzésére szolgáló számítógépes rendszerhez való alkalmazkodás érdekében a tagállamok számára átmeneti időszakot kell biztosítani úgy, hogy ezalatt az említett szállításokra továbbra is a 92/12/EGK irányelvben meghatározott követelmények vonatkozzanak.

| (36) | A jövedéki adó felfüggesztésével szállított termékek ellenőrzésére szolgáló számítógépes rendszerhez való alkalmazkodás érdekében a tagállamok számára átmeneti időszakot kell biztosítani úgy, hogy ezalatt az említett szállításokra továbbra is a 92/12/EGK irányelvben meghatározott követelmények vonatkozzanak.
  Az átmeneti időszak hosszát a számítógépes rendszer egyes tagállamokban való tényleges bevezetésének megvalósíthatóságát figyelembe véve kell megállapítani
  . |
| --- | --- |

(36)

A jövedéki adó felfüggesztésével szállított termékek ellenőrzésére szolgáló számítógépes rendszerhez való alkalmazkodás érdekében a tagállamok számára átmeneti időszakot kell biztosítani úgy, hogy ezalatt az említett szállításokra továbbra is a 92/12/EGK irányelvben meghatározott követelmények vonatkozzanak.
  Az átmeneti időszak hosszát a számítógépes rendszer egyes tagállamokban való tényleges bevezetésének megvalósíthatóságát figyelembe véve kell megállapítani
  .

9. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

4. cikk – 4a. pont (új)

| 4a. | „jövedéki termékek behozatala”: a jövedéki termékeknek a Közösség területére történő belépése – kivéve, ha a jövedéki termékeket a Közösségbe való belépéskor vámfelfüggesztési eljárás vagy intézkedés alá vonták –, vagy a jövedéki termékek ilyen vámfelfüggesztési eljárás vagy intézkedés alóli szabadon engedése; |
| --- | --- |

4a.

10. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

4. cikk – 4b. pont (új)

| 4b. | „bejegyzett címzett”: olyan természetes vagy jogi személy, aki, illetve amely a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságaitól engedélyt kapott, hogy az általuk meghatározott feltételeket betartva adófelfüggesztés hatálya alatt szállított, más tagállamban feladott jövedéki termékeket átvegyen; |
| --- | --- |

4b.

11. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

4. cikk – 4c. pont (új)

| 4c. | „bejegyzett feladó”: olyan természetes vagy jogi személy, aki, illetve amely az importáló tagállam illetékes hatóságaitól engedélyt kapott, hogy az általuk meghatározott feltételeket betartva a szabad forgalomba bocsátásukkor adófelfüggesztés hatálya alá tartozó jövedéki termékeket feladja a Közösségi Vámkódex létrehozásáról (Modernizált Vámkódex) szóló, 2008. április 23-i 450/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) összhangban; |
| --- | --- |

4c.

12. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

4. cikk – 4d. pont (új)

| 4d. | „adóraktári engedélyes”: olyan természetes vagy jogi személy, aki, illetve amely egy tagállam illetékes hatóságaitól engedélyt kapott, hogy jövedéki termékeket állítson elő, dolgozzon fel, tartson, vegyen át vagy adjon fel üzletszerű tevékenysége körében, amennyiben a jövedéki adó megfizetésére irányuló kötelezettséget adófelfüggesztéses eljárás keretében felfüggesztették; |
| --- | --- |

4d.

13. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

4. cikk – 4e. pont (új)

| 4e. | „adóraktár”: az a hely, ahol egy adóraktári engedélyes üzletszerű tevékenysége körében – az adóraktár helye szerinti tagállam illetékes hatóságai által megállapított bizonyos követelményekre is figyelemmel – adófelfüggesztés hatálya alá tartozó jövedéki termékeket állít elő, dolgoz fel, tart, vesz át vagy ad fel; |
| --- | --- |

4e.

14. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

4. cikk – 4f. pont (új)

| 4f. | „a behozatal helye”: az a hely, ahol az áruk a 450/2008/EK rendelettel összhangban történő szabad forgalomba bocsátásukkor találhatók. |
| --- | --- |

4f.

15. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

7. cikk – (2) bekezdés – első albekezdés – c) pont

| (c) | jövedéki termékek behozatala. |
| --- | --- |

(c)

jövedéki termékek behozatala.

| (c) | jövedéki termékek behozatala,
  beleértve a szabálytalan behozatalt, kivéve, ha a jövedéki termékeket a behozatalkor azonnal adófelfüggesztés alá vonják
  . |
| --- | --- |

(c)

jövedéki termékek behozatala,
  beleértve a szabálytalan behozatalt, kivéve, ha a jövedéki termékeket a behozatalkor azonnal adófelfüggesztés alá vonják
  .

16. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

7. cikk – (4) bekezdés

| 4. | A jövedéki termékek teljes
  megsemmisülése
  vagy helyrehozhatatlan
  károsodása – beleértve a termék természetes fogyását – nem tekintendő szabad forgalomba bocsátásnak
  . |
| --- | --- |

4.

A jövedéki termékek teljes
  megsemmisülése
  vagy helyrehozhatatlan
  károsodása – beleértve a termék természetes fogyását – nem tekintendő szabad forgalomba bocsátásnak
  .

| 4. | A jövedéki termékek teljes
  megsemmisülését
  vagy helyrehozhatatlan
  károsodását a teljes megsemmisülés vagy helyrehozhatatlan károsodás helye szerinti tagállam illetékes hatósága számára megfelelő módon bizonyítani kell
  . |
| --- | --- |

4.

A jövedéki termékek teljes
  megsemmisülését
  vagy helyrehozhatatlan
  károsodását a teljes megsemmisülés vagy helyrehozhatatlan károsodás helye szerinti tagállam illetékes hatósága számára megfelelő módon bizonyítani kell
  .

A kérdéses jövedéki termékek károsodását vagy megsemmisülését az illetékes hatóság számára megfelelő módon bizonyítani kell.

Amennyiben az adófelfüggesztéssel történő szállítás esetében nem állapítható meg a teljes megsemmisülés vagy helyrehozhatatlan károsodás helye, úgy tekintendő, hogy az az észlelés helye szerinti tagállamban történt.

Az első albekezdés alkalmazásában a termékek akkor károsodnak helyrehozhatatlanul, ha mindenki számára használhatatlanná válnak.

A tagállamok az adófelfüggesztés hatálya alatt álló jövedéki termékek szándékos megsemmisítését az illetékes hatóságok előzetes engedélyezésének feltételéhez köthetik.

17. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

9. cikk – (1) bekezdés

| 1. | Ha a jövedéki adó felfüggesztésével történő szállítás során olyan szabálytalanság történt, amely a jövedéki
  termék
  szabad forgalomba bocsátását eredményezi, és ha a szabad forgalomba bocsátás helye nem határozható meg, akkor ez utóbbinak a feladás helye szerinti tagállamot kell tekinteni. |
| --- | --- |

1.

Ha a jövedéki adó felfüggesztésével történő szállítás során olyan szabálytalanság történt, amely a jövedéki
  termék
  szabad forgalomba bocsátását eredményezi, és ha a szabad forgalomba bocsátás helye nem határozható meg, akkor ez utóbbinak a feladás helye szerinti tagállamot kell tekinteni.

| 1. | Ha a jövedéki adó felfüggesztésével történő szállítás során olyan szabálytalanság történt, amely a jövedéki
  terméknek a 7. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti
  szabad forgalomba bocsátását eredményezi, és ha a szabad forgalomba bocsátás helye nem határozható meg, akkor ez utóbbinak a feladás helye szerinti tagállamot,
  idejének pedig a szabálytalanság észlelésének idejét
  kell tekinteni. |
| --- | --- |

1.

Ha a jövedéki adó felfüggesztésével történő szállítás során olyan szabálytalanság történt, amely a jövedéki
  terméknek a 7. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti
  szabad forgalomba bocsátását eredményezi, és ha a szabad forgalomba bocsátás helye nem határozható meg, akkor ez utóbbinak a feladás helye szerinti tagállamot,
  idejének pedig a szabálytalanság észlelésének idejét
  kell tekinteni.

Amennyiben a jövedéki adó felfüggesztésének hatálya alá tartozó jövedéki termékek nem érkeznek meg rendeltetési helyükre és nem tártak fel a 7. cikk (2) bekezdésének a) pontjával összhangban történő szabad forgalomba bocsátáshoz vezető szabálytalanságot, akkor úgy kell tekinteni, hogy a szabad forgalomba bocsátás abban a tagállamban és akkor történt, amikor és ahol a jövedéki termékeket feltárták.

Amennyiben azonban a szállításnak a 19. cikk (1) bekezdése szerinti megkezdésétől számított három év eltelte előtt megállapítják, hogy ténylegesen melyik tagállamban történt a szabad forgalomba bocsátás, ez
  a tagállam
  tájékoztatja a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságait.

Amennyiben azonban a szállításnak a 19. cikk (1) bekezdése szerinti megkezdésétől számított három év eltelte előtt megállapítják, hogy ténylegesen melyik tagállamban történt a szabad forgalomba bocsátás,
  a szabad forgalomba bocsátás helyének
  ez
  utóbbi tagállamot kell tekinteni, amely
  tájékoztatja
  az észlelés vagy
  a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságait.

Ha a jövedéki adót a feladás helye szerinti tagállam már kivetette, akkor ezt az adót vissza kell téríteni vagy el kell engedni, amint bizonyítást nyer, hogy
  az adót
  a másik tagállamban
  beszedték
  .

Ha a jövedéki adót
  az észlelés vagy
  a feladás helye szerinti tagállam már kivetette, akkor ezt az adót vissza kell téríteni vagy el kell engedni, amint bizonyítást nyer, hogy a
  szabad forgalomba bocsátás a
  másik tagállamban
  következett be
  .

18. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

9. cikk – (1a) bekezdés (új)

| 1a. | Amennyiben megfelelő bizonyítékok segítségével minden kétséget kizáróan megállapítható, hogy a jövedéki adó felfüggesztésével történő szállítás során olyan szabálytalanság történt, amely a jövedéki termék szabad forgalomba bocsátását eredményezi, akkor a jövedéki adót abban a tagállamban kell befizetni, amelyben a szabálytalanság megtörtént. |
| --- | --- |

1a.

19. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

9. cikk – (2a) bekezdés (új)

| 2a. | Amennyiben bizonyíthatóan olyan szabálytalanság történt egy tagállamban, ami a rendeltetési hely szerinti tagállam jövedéki adójegyével ellátott jövedéki termék szabad forgalomba bocsátását eredményezi, a jövedéki adót csak akkor kell abban a tagállamban megfizetni, amelyikben a szabálytalanságra sor került, ha a rendeltetési hely szerinti tagállam visszafizeti a jövedéki adót a gazdasági szereplőnek. |
| --- | --- |

2a.

20. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

9. cikk – (2b) bekezdés (új)

| 2b. | Olyan szabálytalanság esetében, amikor egy rendeltetési hely szerinti tagállam nem jövedéki adójegy felhasználásával vet ki jövedéki adót, a jövedéki adót abban a tagállamban kell azonnali hatállyal megfizetni, amelyikben a szabálytalanság történt. |
| --- | --- |

2b.

21. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

9. cikk – (3) bekezdés

| 3. | Az (1) bekezdés alkalmazásában szabálytalanságnak az minősül, ha a szállítás nem a 19. cikk (2) bekezdésének megfelelően ér véget. |
| --- | --- |

3.

Az (1) bekezdés alkalmazásában szabálytalanságnak az minősül, ha a szállítás nem a 19. cikk (2) bekezdésének megfelelően ér véget.

| 3. | Az (1) bekezdés alkalmazásában szabálytalanságnak az minősül –
  a 7. cikk (4) bekezdésében említett helyzeten kívül
  –, ha a szállítás
  vagy a szállítás egy része
  nem a 19. cikk (2) bekezdésének megfelelően ér véget. |
| --- | --- |

3.

Az (1) bekezdés alkalmazásában szabálytalanságnak az minősül –
  a 7. cikk (4) bekezdésében említett helyzeten kívül
  –, ha a szállítás
  vagy a szállítás egy része
  nem a 19. cikk (2) bekezdésének megfelelően ér véget.

22. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

11. cikk – (1) bekezdés – ea) pont (új)

| ea) | egy jóváhagyott kutatási és fejlesztési létesítmény, laboratórium, kormányhivatal vagy a minőségellenőrzés, a piaci bevezetést megelőzően esetleges hamisításra vonatkozó vizsgálatok és ellenőrzések céljait szolgáló egyéb jóváhagyott egység átadása – feltéve, hogy az érintett termékek nem tekinthetők kereskedelmi mennyiségnek –, amely kapcsán: |
| --- | --- |

ea)

| i) | a tagállamok meghatározhatják, mit tekintenek kereskedelmi mennyiségnek; valamint |
| --- | --- |

i)

| ii) | a tagállamok egyszerűsített eljárásokat dolgozhatnak ki az e. pont alá tartozó termékek szállításának megkönnyítésére. |
| --- | --- |

ii)

23. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

11. cikk – (2) bekezdés

| 2. | A mentesség a fogadó tagállam által meghatározott feltételektől és korlátozásoktól függ. A tagállamok visszatérítés formájában is biztosíthatnak jövedékiadó-mentességet. |
| --- | --- |

2.

A mentesség a fogadó tagállam által meghatározott feltételektől és korlátozásoktól függ. A tagállamok visszatérítés formájában is biztosíthatnak jövedékiadó-mentességet.

| 2. | A mentesség a fogadó tagállam által meghatározott feltételektől és korlátozásoktól függ. A tagállamok visszatérítés formájában is biztosíthatnak jövedékiadó-mentességet.
  A tagállam által meghatározott visszatérítési feltételek nem eredményezhetnek indokolatlanul nehézkes mentességi eljárásokat
  . |
| --- | --- |

2.

A mentesség a fogadó tagállam által meghatározott feltételektől és korlátozásoktól függ. A tagállamok visszatérítés formájában is biztosíthatnak jövedékiadó-mentességet.
  A tagállam által meghatározott visszatérítési feltételek nem eredményezhetnek indokolatlanul nehézkes mentességi eljárásokat
  .

54. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

11. cikk – (2a) bekezdés (új)

| (2a) | A jövedéki adó, beleértve az ásványolajokra kivetett adót is, az egyes tagállamok által meghatározott eljárásnak megfelelően visszatéríthető vagy elengedhető. A tagállamoknak ugyanazt az eljárást kell alkalmazniuk a nemzeti és a más tagállamból származó termékekre. |
| --- | --- |

(2a)

63/jav. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

13. cikk – (1) bekezdés

| (1) | A tagállamok mentesítést adhatnak a vámmentes üzletben értékesített olyan termékekre, amelyeket harmadik területekre vagy harmadik országokba irányuló légi járaton vagy tengeri hajóúton utazók személyi poggyászukban magukkal vihetnek. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamok mentesítést adhatnak a vámmentes üzletben értékesített olyan termékekre, amelyeket harmadik területekre vagy harmadik országokba irányuló légi járaton vagy tengeri hajóúton utazók személyi poggyászukban magukkal vihetnek.

| (1) | A tagállamok jövedékiadó-mentességet adhatnak a vámmentes üzletben értékesített olyan termékekre, amelyeket harmadik területekre vagy harmadik országokba irányuló légi járaton, tengeri hajóúton vagy
  szárazföldön
  utazók személyi poggyászukban magukkal vihetnek. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamok jövedékiadó-mentességet adhatnak a vámmentes üzletben értékesített olyan termékekre, amelyeket harmadik területekre vagy harmadik országokba irányuló légi járaton, tengeri hajóúton vagy
  szárazföldön
  utazók személyi poggyászukban magukkal vihetnek.

65/jav. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

13. cikk – (4) bekezdés

| (4) | E cikk alkalmazásában: |
| --- | --- |

(4)

E cikk alkalmazásában:

| (4) | E cikk alkalmazásában: |
| --- | --- |

(4)

E cikk alkalmazásában:

| a) | „harmadik terület”: az 5. cikk (2) és (3) bekezdésében említett területek; |
| --- | --- |

a)

„harmadik terület”: az 5. cikk (2) és (3) bekezdésében említett területek;

| a) | „harmadik terület”: az 5. cikk (2) és (3) bekezdésében említett területek; |
| --- | --- |

a)

„harmadik terület”: az 5. cikk (2) és (3) bekezdésében említett területek;

| b) | „vámmentes üzlet”: repülőtér vagy kikötő területén működő olyan intézmény, amely megfelel az illetékes hatóságok által meghatározott feltételeknek, különös tekintettel a (3) bekezdésre; |
| --- | --- |

b)

„vámmentes üzlet”: repülőtér vagy kikötő területén működő olyan intézmény, amely megfelel az illetékes hatóságok által meghatározott feltételeknek, különös tekintettel a (3) bekezdésre;

| b) | „vámmentes üzlet”: repülőtér vagy kikötő területén
  vagy egy harmadik országgal vagy harmadik területtel közös határon
  működő olyan intézmény, amely megfelel az illetékes hatóságok által meghatározott feltételeknek, különös tekintettel a (3) bekezdésre; |
| --- | --- |

b)

„vámmentes üzlet”: repülőtér vagy kikötő területén
  vagy egy harmadik országgal vagy harmadik területtel közös határon
  működő olyan intézmény, amely megfelel az illetékes hatóságok által meghatározott feltételeknek, különös tekintettel a (3) bekezdésre;

| c) | „harmadik területre vagy harmadik országba utazó utas”: azon, útlevéllel rendelkező légi vagy tengeri utas, aki kijelenti, hogy

  közvetlen
  úti célja harmadik területen vagy harmadik országban található repülőtér vagy kikötő. |
| --- | --- |

c)

„harmadik területre vagy harmadik országba utazó utas”: azon, útlevéllel rendelkező légi vagy tengeri utas, aki kijelenti, hogy

  közvetlen
  úti célja harmadik területen vagy harmadik országban található repülőtér vagy kikötő.

| c) | „harmadik területre vagy harmadik országba utazó utas”: légi vagy tengeri utazásra szóló olyan menetjeggyel rendelkező utas, amelyben

  végső
  úti célként harmadik területen vagy harmadik országban található repülőtér vagy kikötő szerepel,
  valamint mindazok az utasok, akik szárazföldön hagyják el a Közösséget
  . |
| --- | --- |

c)

„harmadik területre vagy harmadik országba utazó utas”: légi vagy tengeri utazásra szóló olyan menetjeggyel rendelkező utas, amelyben

  végső
  úti célként harmadik területen vagy harmadik országban található repülőtér vagy kikötő szerepel,
  valamint mindazok az utasok, akik szárazföldön hagyják el a Közösséget
  .

25. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

14. cikk – (2) bekezdés

| 2. | A jövedéki termékek előállítása, feldolgozása és tartása
  csak akkor tekintendő
  a jövedéki
  adó felfüggesztésével lebonyolított tevékenységnek, ha a (3) bekezdés szerinti engedélyezett helyen
  történik. |
| --- | --- |

2.

A jövedéki termékek előállítása, feldolgozása és tartása
  csak akkor tekintendő
  a jövedéki
  adó felfüggesztésével lebonyolított tevékenységnek, ha a (3) bekezdés szerinti engedélyezett helyen
  történik.

| 2. | A jövedéki termékek előállítása, feldolgozása és tartása –
  amennyiben nem fizették meg
  a jövedéki
  adót – adóraktárban
  történik. |
| --- | --- |

2.

A jövedéki termékek előállítása, feldolgozása és tartása –
  amennyiben nem fizették meg
  a jövedéki
  adót – adóraktárban
  történik.

26. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

14. cikk – (3) bekezdés

| 3. | A tagállamok illetékes hatóságai „adóraktárnak” minősíthetik a jövedéki termékek aófelfüggesztéssel történő előállításának, feldolgozásának, illetve tartásának, valamint átvételének, illetve feladásának helyét. |
| --- | --- |

3.

törölve

27. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

15. cikk – (1) bekezdés – második és harmadik albekezdés

Az engedély nem tagadható meg kizárólag arra történő hivatkozással, hogy a
  más tagállami illetőségű
  természetes vagy jogi személy
  az adóraktárt az engedélyt megadó
  tagállamban
  létesített képviselőn vagy fióktelepen keresztül kívánja működtetni
  .

Az engedélyezésre a hatóságok által az esetleges adócsalás és visszaélések megelőzése céljából meghatározott feltételek vonatkoznak
  . Az engedély
  ugyanakkor
  nem tagadható meg kizárólag arra történő hivatkozással, hogy a természetes vagy jogi személy
  más
  tagállamban
  bír illetőséggel
  .

Az engedély a 14. cikk (3) bekezdésében említett tevékenységekre terjed ki.

28. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

16. cikk – (1) bekezdés – bevezető rész

| 1. | A jövedéki termékek a Közösségen belül a jövedéki adó felfüggesztésével szállíthatók: |
| --- | --- |

1.

A jövedéki termékek a Közösségen belül a jövedéki adó felfüggesztésével szállíthatók:

| 1. | A jövedéki termékek a Közösségen belül
  két pont között
  a jövedéki adó felfüggesztésével szállíthatók,
  akkor is, ha a termékeket harmadik országon vagy egy harmadik országbeli régión keresztül szállítják
  : |
| --- | --- |

1.

A jövedéki termékek a Közösségen belül
  két pont között
  a jövedéki adó felfüggesztésével szállíthatók,
  akkor is, ha a termékeket harmadik országon vagy egy harmadik országbeli régión keresztül szállítják
  :

29. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

16. cikk – (1) bekezdés – a) pont – ii. pont

| (ii) | olyan természetes vagy jogi személyhez, aki, illetve amely a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságaitól engedélyt kapott, hogy az általuk meghatározott feltételeket betartva a jövedéki adó felfüggesztésével szállított, más tagállamban feladott jövedéki termékeket átvegyen (a továbbiakban
  : „bejegyzett címzett”
  )
  ; |
| --- | --- |

(ii)

olyan természetes vagy jogi személyhez, aki, illetve amely a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságaitól engedélyt kapott, hogy az általuk meghatározott feltételeket betartva a jövedéki adó felfüggesztésével szállított, más tagállamban feladott jövedéki termékeket átvegyen (a továbbiakban
  : „bejegyzett címzett”
  )
  ;

| (ii) | a
  bejegyzett címzett
  telephelyére
  ; |
| --- | --- |

(ii)

a
  bejegyzett címzett
  telephelyére
  ;

30. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

16. cikk – (1) bekezdés – b) pont

| b) | a behozatal helyéről az a) pontban említett bármelyik helyre, ha a jövedéki terméket
  olyan természetes vagy jogi személy
  adja fel,
  aki, illetve amely az importáló tagállam illetékes hatóságaitól – az általuk meghatározott feltételekkel – erre engedélyt kapott (a továbbiakban
  : „bejegyzett feladó”
  )
  . |
| --- | --- |

b)

a behozatal helyéről az a) pontban említett bármelyik helyre, ha a jövedéki terméket
  olyan természetes vagy jogi személy
  adja fel,
  aki, illetve amely az importáló tagállam illetékes hatóságaitól – az általuk meghatározott feltételekkel – erre engedélyt kapott (a továbbiakban
  : „bejegyzett feladó”
  )
  .

| b) | a behozatal helyéről az a) pontban említett bármelyik helyre
  vagy címzett számára
  , ha a jövedéki terméket bejegyzett feladó adja fel. |
| --- | --- |

b)

a behozatal helyéről az a) pontban említett bármelyik helyre
  vagy címzett számára
  , ha a jövedéki terméket bejegyzett feladó adja fel.

31. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

17. cikk – (1) bekezdés – bevezető rész

| 1. | A feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai – az általuk meghatározott feltételekkel – megkövetelik, hogy a jövedéki adó felfüggesztésével történő szállítással járó kockázatokat biztosíték fedezze; e biztosítékot a következő
  személyek
  közül egy vagy több nyújthatja: |
| --- | --- |

1.

A feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai – az általuk meghatározott feltételekkel – megkövetelik, hogy a jövedéki adó felfüggesztésével történő szállítással járó kockázatokat biztosíték fedezze; e biztosítékot a következő
  személyek
  közül egy vagy több nyújthatja:

| 1. | A feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai – az általuk meghatározott feltételekkel – megkövetelik, hogy a jövedéki adó felfüggesztésével történő szállítással járó kockázatokat biztosíték fedezze; e biztosítékot a következő –
  illetve a nevükben eljáró – személyek
  közül egy vagy több nyújthatja: |
| --- | --- |

1.

A feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai – az általuk meghatározott feltételekkel – megkövetelik, hogy a jövedéki adó felfüggesztésével történő szállítással járó kockázatokat biztosíték fedezze; e biztosítékot a következő –
  illetve a nevükben eljáró – személyek
  közül egy vagy több nyújthatja:

32. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

17. cikk – (2) bekezdés – első albekezdés

| 2. | A biztosítéknak a Közösség egész területén érvényesnek kell lennie. |
| --- | --- |

2.

A biztosítéknak a Közösség egész területén érvényesnek kell lennie.

| 2. | A biztosítéknak a Közösség egész területén érvényesnek kell lennie,
  és a következők állíthatják ki
  : |
| --- | --- |

2.

A biztosítéknak a Közösség egész területén érvényesnek kell lennie,
  és a következők állíthatják ki
  :

| (a) | a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően hitelintézeti tevékenység végzésére feljogosított intézmény (2), vagy |
| --- | --- |

(a)

| (b) | az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosításra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1992. június 18-i 92/49/EGK tanácsi irányelvnek (3) megfelelően biztosítási tevékenység végzésére feljogosított vállalkozás |
| --- | --- |

(b)

33. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

17a. cikk (új)

17a. cikk

1.
     
  A 17. cikk (1) bekezdésében említett személy kérelmére a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatósága az általa megállapított feltételekkel engedélyezheti, hogy egységes biztosítékot szolgáltassanak a jövedéki adó csökkentett összegére, vagy hogy semmilyen biztosítékot ne szolgáltassanak, feltéve, hogy ezzel párhuzamosan a szállítás adójogi felelősségét a szállításért felelős személy viseli.

2.
     
  Az (1) bekezdésben említett engedély kizárólag olyan személynek adható, aki

| (a) | a Közösség vámterületén telepedett le; |
| --- | --- |

(a)

a Közösség vámterületén telepedett le;

| (b) | megfelelő előfeltételekkel rendelkezik a jövedéki termékek adófelfüggesztéssel történő szállítására vonatkozó biztosíték nyújtását illetően; valamint |
| --- | --- |

(b)

megfelelő előfeltételekkel rendelkezik a jövedéki termékek adófelfüggesztéssel történő szállítására vonatkozó biztosíték nyújtását illetően; valamint

| (c) | rendszeresen szolgáltat biztosítékot jövedéki termékek adófelfüggesztéssel történő szállítására vonatkozóan, vagy a vámhatóságoknál olyannak tekintik, aki képes teljesíteni az ezen eljárásokkal kapcsolatban őt terhelő kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(c)

rendszeresen szolgáltat biztosítékot jövedéki termékek adófelfüggesztéssel történő szállítására vonatkozóan, vagy a vámhatóságoknál olyannak tekintik, aki képes teljesíteni az ezen eljárásokkal kapcsolatban őt terhelő kötelezettségeket.

3.
     
  Az e cikk (1) és (2) bekezdése alapján az engedélyezési eljárásokat szabályozó rendelkezéseket a 41. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően hozzák meg.

34. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

18. cikk – (2) bekezdés – második albekezdés – bevezető rész

Az első albekezdés szerinti engedéllyel rendelkező bejegyzett címzett köteles:

Az első albekezdés szerinti engedéllyel rendelkező
  ideiglenesen
  bejegyzett címzett köteles:

35. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

19. cikk – (1) bekezdés

| 1. | A jövedéki adó felfüggesztésével történő jövedékitermék-szállítás azon időponttól tekintendő megkezdettnek, amikor a termék elhagyja a feladó adóraktárt vagy a behozatal helyét. |
| --- | --- |

1.

A jövedéki adó felfüggesztésével történő jövedékitermék-szállítás azon időponttól tekintendő megkezdettnek, amikor a termék elhagyja a feladó adóraktárt vagy a behozatal helyét.

| 1. | A jövedéki adó felfüggesztésével történő jövedékitermék-szállítás azon időponttól tekintendő megkezdettnek, amikor a termék elhagyja a feladó adóraktárt vagy a behozatal helyét.
  Azt az időpontot, amikor a termék elhagyja a feladó adóraktárt vagy a behozatal helyét, annak a kiegészítő tájékoztató üzenetnek a haladéktalan megküldése határozza meg, amelyet az adóraktár engedélyes vagy a nyilvántartott feladó küld az illetékes hatóságnak
  . |
| --- | --- |

1.

A jövedéki adó felfüggesztésével történő jövedékitermék-szállítás azon időponttól tekintendő megkezdettnek, amikor a termék elhagyja a feladó adóraktárt vagy a behozatal helyét.
  Azt az időpontot, amikor a termék elhagyja a feladó adóraktárt vagy a behozatal helyét, annak a kiegészítő tájékoztató üzenetnek a haladéktalan megküldése határozza meg, amelyet az adóraktár engedélyes vagy a nyilvántartott feladó küld az illetékes hatóságnak
  .

36. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

19. cikk – (2) bekezdés

| 2. | A
  jövedéki adó felfüggesztésével történő jövedékitermék-szállítás akkor
  tekintendő befejezettnek, ha
  a címzett átvette a terméket,
  vagy
  – a 16. cikk (1) bekezdése a) pontjának (iii) alpontjában említett esetben –
  ha
  a termék elhagyta a Közösség területét. |
| --- | --- |

2.

A
  jövedéki adó felfüggesztésével történő jövedékitermék-szállítás akkor
  tekintendő befejezettnek, ha
  a címzett átvette a terméket,
  vagy
  – a 16. cikk (1) bekezdése a) pontjának (iii) alpontjában említett esetben –
  ha
  a termék elhagyta a Közösség területét.

| 2. | A jövedéki adó felfüggesztésével történő jövedékitermék-szállítás akkor
  fejeződik be
  : |
| --- | --- |

2.

A jövedéki adó felfüggesztésével történő jövedékitermék-szállítás akkor
  fejeződik be
  :

| – | amikor
  a címzett átvette a terméket.
  Azt az időpontot, amikor a címzett átveszi a terméket, a címzett által az illetékes hatóságnak a termék megérkezésekor azonnal küldött kiegészítő tájékoztató üzenet küldése határozza meg
  ; |
| --- | --- |

–

amikor
  a címzett átvette a terméket.
  Azt az időpontot, amikor a címzett átveszi a terméket, a címzett által az illetékes hatóságnak a termék megérkezésekor azonnal küldött kiegészítő tájékoztató üzenet küldése határozza meg
  ;

| – | amikor
  a 16. cikk (1) bekezdése a) pontjának (iii) alpontjában említett esetben a termék elhagyta a Közösség területét,
  vagy azt vámfelfüggesztési eljárás vagy intézkedés hatálya alá vonják
  . |
| --- | --- |

–

amikor
  a 16. cikk (1) bekezdése a) pontjának (iii) alpontjában említett esetben a termék elhagyta a Közösség területét,
  vagy azt vámfelfüggesztési eljárás vagy intézkedés hatálya alá vonják
  .

37. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

19a. cikk (új)

19a. cikk

A jövedéki termékek adófelfüggesztéssel történő szállítására alkalmazandó szabályok a feladás helye szerinti tagállam által megállapított feltételek alapján engedélyezhetik, hogy egységes biztosítékot szolgáltassanak a jövedéki adó csökkentett összegére, vagy hogy semmilyen biztosítékot ne szolgáltassanak, feltéve, hogy ezzel párhuzamosan a szállítás adójogi felelősségét a szállításért felelős személy viseli.

38. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

20. cikk – (1) bekezdés

| 1. | A jövedéki termékek szállítása csak akkor tekintendő a jövedéki adó felfüggesztésével lebonyolított tevékenységnek, ha a (2) és (3) bekezdésnek megfelelően kiállított elektronikus adminisztratív okmány alapján történik. |
| --- | --- |

1.

A jövedéki termékek szállítása csak akkor tekintendő a jövedéki adó felfüggesztésével lebonyolított tevékenységnek, ha a (2) és (3) bekezdésnek megfelelően kiállított elektronikus adminisztratív okmány alapján történik.

| 1. | A jövedéki termékek szállítása csak akkor tekintendő a jövedéki adó felfüggesztésével lebonyolított tevékenységnek, ha a (2) és (3) bekezdésnek megfelelően kiállított elektronikus adminisztratív okmány alapján történik.
  A tagállamok és a Bizottság meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy nemzeti szinten kialakítsák a nyilvános kulcson alapuló infrastruktúrákat, és biztosítsák azok együttműködési képességét
  . |
| --- | --- |

1.

A jövedéki termékek szállítása csak akkor tekintendő a jövedéki adó felfüggesztésével lebonyolított tevékenységnek, ha a (2) és (3) bekezdésnek megfelelően kiállított elektronikus adminisztratív okmány alapján történik.
  A tagállamok és a Bizottság meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy nemzeti szinten kialakítsák a nyilvános kulcson alapuló infrastruktúrákat, és biztosítsák azok együttműködési képességét
  .

39. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

20. cikk – (6) bekezdés

| 6. | A címzettnek közölnie kell az adminisztratív hivatkozási kódot a termékeket kísérő személlyel. |
| --- | --- |

6.

| 6. | A feladott termékeket az azonosításukat lehetővé tevő kinyomtatott tájékoztatónak
  kell
  kísérnie
  a szállítás alatt. |
| --- | --- |

6.

A feladott termékeket az azonosításukat lehetővé tevő kinyomtatott tájékoztatónak
  kell
  kísérnie
  a szállítás alatt.

A kódnak hozzáférhetőnek
  kell
  lennie
  a
  jövedéki adó felfüggesztésével történő
  szállítás alatt.

40. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

22. cikk

A feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai a tagállam által meghatározott feltételekkel engedélyezhetik, hogy a számítógépes rendszert használó feladó két vagy több szállításra ossza az energiatermékeknek a jövedéki adó felfüggesztésével történő szállítását, feltéve, hogy a jövedéki termékek összmennyisége nem változik.

A feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai a tagállam által meghatározott feltételekkel engedélyezhetik, hogy a számítógépes rendszert használó feladó két vagy több szállításra ossza az energiatermékeknek a jövedéki adó felfüggesztésével történő szállítását, feltéve, hogy:

| (a) | a jövedéki termékek összmennyisége nem változik;
  valamint |
| --- | --- |

(a)

a jövedéki termékek összmennyisége nem változik;
  valamint

| (b) | a szállítás megosztását az ilyen eljárást engedélyező tagállam területén bonyolítják le. |
| --- | --- |

(b)

A tagállamok
  úgy is rendelkezhetnek, hogy
  területükön
  nem végezhető ilyen megosztás
  .

A tagállamok
  tájékoztatják a Bizottságot, amennyiben engedélyezik a szállítások
  területükön
  történő megosztását, és közlik vele annak feltételeit. A Bizottság továbbítja ezt az információt a többi tagállamnak
  .

41. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

23. cikk – (1) bekezdés – első albekezdés

| 1. | Abban az esetben, ha a jövedéki termékeket a 16. cikk (1) bekezdése a) pontjának (i), (ii) vagy (iv) alpontjában, illetőleg a 16. cikk (2) bekezdésében említett rendeltetési helyen veszik át, a címzettnek
  haladéktalanul
  elismervényt kell kiállítania a termékek átvételéről (a továbbiakban: „átvételi elismervény”) a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságai számára a számítógépes rendszeren keresztül. |
| --- | --- |

1.

Abban az esetben, ha a jövedéki termékeket a 16. cikk (1) bekezdése a) pontjának (i), (ii) vagy (iv) alpontjában, illetőleg a 16. cikk (2) bekezdésében említett rendeltetési helyen veszik át, a címzettnek
  haladéktalanul
  elismervényt kell kiállítania a termékek átvételéről (a továbbiakban: „átvételi elismervény”) a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságai számára a számítógépes rendszeren keresztül.

| 1. | Abban az esetben, ha a jövedéki termékeket a 16. cikk (1) bekezdése a) pontjának (i), (ii) vagy (iv) alpontjában, illetőleg a 16. cikk (2) bekezdésében említett rendeltetési helyen veszik át, a címzettnek
  legkésőbb az átvételt követő munkanapon
  elismervényt kell kiállítania a termékek átvételéről (a továbbiakban: „átvételi elismervény”) a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságai számára a számítógépes rendszeren keresztül. |
| --- | --- |

1.

Abban az esetben, ha a jövedéki termékeket a 16. cikk (1) bekezdése a) pontjának (i), (ii) vagy (iv) alpontjában, illetőleg a 16. cikk (2) bekezdésében említett rendeltetési helyen veszik át, a címzettnek
  legkésőbb az átvételt követő munkanapon
  elismervényt kell kiállítania a termékek átvételéről (a továbbiakban: „átvételi elismervény”) a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságai számára a számítógépes rendszeren keresztül.

42. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

24. cikk – (3) bekezdés

| 3. | A feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai továbbítják a kiviteli elismervényt a feladónak. |
| --- | --- |

3.

A feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai továbbítják a kiviteli elismervényt a feladónak.

| 3. | A feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai
  legkésőbb a jövedéki termékek Közösségből való kilépését tanúsító igazolás átvételét követő munkanapon
  továbbítják a kiviteli elismervényt a feladónak. |
| --- | --- |

3.

A feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai
  legkésőbb a jövedéki termékek Közösségből való kilépését tanúsító igazolás átvételét követő munkanapon
  továbbítják a kiviteli elismervényt a feladónak.

43. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

26. cikk – (1) bekezdés – második és harmadik albekezdés

A
  számítógépes rendszer
  elérhetőségének helyreállítása után a feladónak haladéktalanul be kell nyújtania az elektronikus adminisztratív okmány tervezetét. Ez az okmány a 20. cikk (3) bekezdésének megfelelő kiállítását követően az első albekezdés a) pontjában említett papíralapú okmány helyébe lép, és alkalmazandó rá az elektronikus adminisztratív okmányra vonatkozó eljárás
  .

A termékeket a tartalékeljárásnak – köztük a lezárási eljárásnak – megfelelően kell tovább szállítani, még akkor
  is,
  ha
  a számítógépes rendszer
  a szállítás során újra rendelkezésre áll
  .

Az elektronikus adminisztratív okmánynak a 20. cikk (3) bekezdése szerinti kiállításáig a jövedéki adó felfüggesztésével történő szállítás a papíralapú okmány alapján történik.

44. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

26. cikk – (2) bekezdés – első albekezdés

| 2. | Ha a számítógépes rendszer nem érhető el, az adóraktár engedélyese vagy a bejegyzett feladó más távközlési eszközök útján is közölheti a 20. cikk (8) bekezdésében vagy a 22. cikkben említett információt. Ebből a célból a rendeltetési hely megváltoztatásának vagy megosztásának tájékoztatnia kell a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságait. |
| --- | --- |

2.

Ha a számítógépes rendszer nem érhető el, az adóraktár engedélyese vagy a bejegyzett feladó más távközlési eszközök útján is közölheti a 20. cikk (8) bekezdésében vagy a 22. cikkben említett információt. Ebből a célból a rendeltetési hely megváltoztatásának vagy megosztásának tájékoztatnia kell a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságait.

| 2. | Ha a számítógépes rendszer nem érhető el, az adóraktár engedélyese vagy a bejegyzett feladó más,
  tagállamok által meghatározott
  távközlési eszközök útján is közölheti a 20. cikk (8) bekezdésében vagy a 22. cikkben említett információt. Ebből a célból a rendeltetési hely megváltoztatásának vagy megosztásának tájékoztatnia kell a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságait. |
| --- | --- |

2.

Ha a számítógépes rendszer nem érhető el, az adóraktár engedélyese vagy a bejegyzett feladó más,
  tagállamok által meghatározott
  távközlési eszközök útján is közölheti a 20. cikk (8) bekezdésében vagy a 22. cikkben említett információt. Ebből a célból a rendeltetési hely megváltoztatásának vagy megosztásának tájékoztatnia kell a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságait.

45. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

28. cikk

A tagállamok a jövedéki adó felfüggesztésével, teljes egészében saját területükön történő szállítások tekintetében egyszerűsített eljárásokat is megállapíthatnak.

A tagállamok a jövedéki adó felfüggesztésével, teljes egészében saját területükön történő szállítások tekintetében egyszerűsített eljárásokat is megállapíthatnak,
  többek között eltekinthetnek az ilyen szállítások elektronikus felügyeletének követelményétől
  .

46. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

29. cikk – 3a. pont (új)

| 3a. | a termékek szállítása a 11. cikk (1) bekezdése ea) pontjának megfelelően. |
| --- | --- |

3a.

47. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

30. cikk – (1) bekezdés – második albekezdés

A dohánygyártmányokon kívüli jövedéki termékek esetében az első albekezdés akkor is alkalmazandó, ha a termékeket az őket beszerző magánszemélyek megbízásából szállítják.

törölve

48. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

30. cikk – (2a) bekezdés (új)

| (2a) | A (2) bekezdés e) pontjának alkalmazása tekintetében – kizárólag egyfajta bizonyítékként – a tagállamok irányadó szinteket állapíthatnak meg. Az irányadó szintek nem lehetnek alacsonyabbak a következőknél: |
| --- | --- |

(2a)

| (a) | Dohánytermékek esetében: |
| --- | --- |

(a)

| – | 400 db cigaretta |
| --- | --- |

–

| – | 200 db szivarka (egyenként legfeljebb 3 gramm tömegű szivar) |
| --- | --- |

–

| – | 100 db szivar |
| --- | --- |

–

| – | 0,5 kg fogyasztási dohány |
| --- | --- |

–

| (b) | Az alkoholtartalmú italok esetében: |
| --- | --- |

(b)

| – | 5 l égetett szesz |
| --- | --- |

–

| – | 10 l köztes alkoholtermék |
| --- | --- |

–

| – | 45 l bor (beleértve legfeljebb 30 l pezsgőt) |
| --- | --- |

–

| – | 55 l sör. |
| --- | --- |

–

49. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

30. cikk – (2b) bekezdés (új)

| (2b) | A tagállamok rendelkezhetnek akként is, hogy egy másik tagállamban szabad forgalomba bocsátott ásványolajtermék megvétele esetén a jövedéki adót a fogyasztás szerinti tagállamban kell felszámítani, ha az ilyen termék szállítása magánszemélyek által vagy az ő megbízásukból, a szokásostól eltérő módon történik. Szokásostól eltérő szállítás lehet üzemanyag esetében a járművek üzemanyagtartályán vagy megfelelő tartaléküzemanyag-szállító kannán kívüli, illetve a folyékony fűtőanyagok esetében a hivatásos kereskedők megbízásából végzett tartálykocsis szállítástól eltérő szállítási mód. |
| --- | --- |

(2b)

50. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

34. cikk – (4) bekezdés – a) pont

| a) | be kell jegyeztetnie magát a jövedéki termékek feladásának helye szerinti tagállam adóhatóságánál; |
| --- | --- |

a)

be kell jegyeztetnie magát a jövedéki termékek feladásának helye szerinti tagállam adóhatóságánál;

| a) | be kell jegyeztetnie magát a jövedéki termékek feladásának helye szerinti tagállam adóhatóságánál,
  valamint e hatóságoktól azonosító okmányt kell szereznie
  ; |
| --- | --- |

a)

be kell jegyeztetnie magát a jövedéki termékek feladásának helye szerinti tagállam adóhatóságánál,
  valamint e hatóságoktól azonosító okmányt kell szereznie
  ;

51. és 52. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

37. cikk

| 1. | A 7. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül, a tagállamok megkövetelhetik, hogy a jövedéki termékeket adózási célból adózási jelzéssel vagy adózási célú nemzeti azonosító jellel lássák el, amikor szabad forgalomba bocsátásukra a területükön kerül sor, illetve amikor a 31. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében és a 34. cikk (1) bekezdésében szereplő esetekben a területükre ezek a termékek belépnek. |
| --- | --- |

1.

A 7. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül, a tagállamok megkövetelhetik, hogy a jövedéki termékeket adózási célból adózási jelzéssel vagy adózási célú nemzeti azonosító jellel lássák el, amikor szabad forgalomba bocsátásukra a területükön kerül sor, illetve amikor a 31. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében és a 34. cikk (1) bekezdésében szereplő esetekben a területükre ezek a termékek belépnek.

| 1. | A 7. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül, a tagállamok megkövetelhetik, hogy a jövedéki termékeket adózási célból adózási jelzéssel vagy adózási célú nemzeti azonosító jellel
  vagy bármely más formájú széria- vagy hitelesítési jelzéssel
  lássák el, amikor szabad forgalomba bocsátásukra a területükön kerül sor, illetve amikor a 31. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében és a 34. cikk (1) bekezdésében szereplő esetekben a területükre ezek a termékek belépnek. |
| --- | --- |

1.

A 7. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül, a tagállamok megkövetelhetik, hogy a jövedéki termékeket adózási célból adózási jelzéssel vagy adózási célú nemzeti azonosító jellel
  vagy bármely más formájú széria- vagy hitelesítési jelzéssel
  lássák el, amikor szabad forgalomba bocsátásukra a területükön kerül sor, illetve amikor a 31. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében és a 34. cikk (1) bekezdésében szereplő esetekben a területükre ezek a termékek belépnek.

| 2. | Bármely tagállam, amely megköveteli az (1) bekezdés szerinti adózási jelzés vagy nemzeti azonosító jel használatát, köteles azokat rendelkezésre bocsátani a többi tagállam adóraktár-engedélyesei számára is. |
| --- | --- |

2.

Bármely tagállam, amely megköveteli az (1) bekezdés szerinti adózási jelzés vagy nemzeti azonosító jel használatát, köteles azokat rendelkezésre bocsátani a többi tagállam adóraktár-engedélyesei számára is.

| 2. | Bármely tagállam, amely megköveteli az (1) bekezdés szerinti adózási jelzés vagy nemzeti azonosító jel
  vagy bármely más formájú széria- vagy hitelesítési jelzés
  használatát, köteles azokat rendelkezésre bocsátani a többi tagállam adóraktár-engedélyesei számára is. |
| --- | --- |

2.

Bármely tagállam, amely megköveteli az (1) bekezdés szerinti adózási jelzés vagy nemzeti azonosító jel
  vagy bármely más formájú széria- vagy hitelesítési jelzés
  használatát, köteles azokat rendelkezésre bocsátani a többi tagállam adóraktár-engedélyesei számára is.

| 3. | Azon rendelkezések sérelme nélkül, amelyet a tagállamok e cikk megfelelő végrehajtásának érdekében, valamint azért alkotnak, hogy kiküszöböljék az adócsalást, az adószabályok kijátszását és a visszaéléseket, a tagállamok biztosítják, hogy e jelzések vagy jelek ne akadályozzák a jövedéki termékek szabad mozgását. |
| --- | --- |

3.

Azon rendelkezések sérelme nélkül, amelyet a tagállamok e cikk megfelelő végrehajtásának érdekében, valamint azért alkotnak, hogy kiküszöböljék az adócsalást, az adószabályok kijátszását és a visszaéléseket, a tagállamok biztosítják, hogy e jelzések vagy jelek ne akadályozzák a jövedéki termékek szabad mozgását.

| 3. | Azon rendelkezések sérelme nélkül, amelyet a tagállamok e cikk megfelelő végrehajtásának érdekében, valamint azért alkotnak, hogy kiküszöböljék az adócsalást, az adószabályok kijátszását és a visszaéléseket, a tagállamok biztosítják, hogy e jelzések vagy jelek ne akadályozzák a jövedéki termékek szabad mozgását. |
| --- | --- |

3.

Azon rendelkezések sérelme nélkül, amelyet a tagállamok e cikk megfelelő végrehajtásának érdekében, valamint azért alkotnak, hogy kiküszöböljék az adócsalást, az adószabályok kijátszását és a visszaéléseket, a tagállamok biztosítják, hogy e jelzések vagy jelek ne akadályozzák a jövedéki termékek szabad mozgását.

Amennyiben a jövedéki termékeket ilyen jelzésekkel vagy jelekkel látják el, az azok megszerzéséért kifizetett összeget vagy letett biztosítékot a jelzést vagy jelet kibocsátó tagállamban visszatérítik, ha a jövedéki adót más tagállamban vetik ki és szedik be.

Amennyiben a jövedéki termékeket ilyen jelzésekkel vagy jelekkel látják el, az azok megszerzéséért kifizetett összeget vagy letett biztosítékot a jelzést vagy jelet kibocsátó tagállamban visszatérítik, ha a jövedéki adót más tagállamban vetik ki és szedik be.

A jelzést vagy jelet kibocsátó tagállam mindazonáltal a jelzések vagy jelek eltávolítását, illetve megsemmisítését igazoló bizonyíték benyújtásához kötheti a kifizetett összeg visszatérítését vagy a letett biztosíték felszabadítását.

| 4. | Az (1) bekezdés szerinti adózási jelzések
  vagy
  azonosító jelek a kiadásuk szerinti tagállamban érvényesek. A tagállamok azonban kölcsönösen elismerhetik egymás jelzéseinek érvényességét. |
| --- | --- |

4.

Az (1) bekezdés szerinti adózási jelzések
  vagy
  azonosító jelek a kiadásuk szerinti tagállamban érvényesek. A tagállamok azonban kölcsönösen elismerhetik egymás jelzéseinek érvényességét.

| 4. | Az (1) bekezdés szerinti adózási jelzések,
  nemzeti
  azonosító jelek
  vagy bármely más formájú széria- vagy hitelesítési jelzések
  a kiadásuk szerinti tagállamban érvényesek. A tagállamok azonban kölcsönösen elismerhetik egymás jelzéseinek érvényességét. |
| --- | --- |

4.

Az (1) bekezdés szerinti adózási jelzések,
  nemzeti
  azonosító jelek
  vagy bármely más formájú széria- vagy hitelesítési jelzések
  a kiadásuk szerinti tagállamban érvényesek. A tagállamok azonban kölcsönösen elismerhetik egymás jelzéseinek érvényességét.

53. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

39. cikk

Amíg a Tanács nem fogad el közösségi rendelkezéseket a hajók és légi járművek fedélzeti készletével kapcsolatban, a tagállamok fenntarthatják a tárgyban hozott nemzeti rendelkezéseiket.

Amíg a Tanács nem fogad el közösségi rendelkezéseket a hajók és légi járművek fedélzeti készletével kapcsolatban, a tagállamok fenntarthatják a tárgyban hozott nemzeti rendelkezéseiket.
  E nemzeti rendelkezéseket közölni kell a többi tagállammal annak érdekében, hogy gazdasági szereplőik számára azok előnyöket hozhassanak
  .

---

(1)  

  HL L 145., 2008.6.4., 1. o.

(2)  

  HL L 177., 2006.6.30., 1. o.

(3)  

  HL L 228., 1992.8.11., 1. o.

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/103 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/103

---

Program az iskolai gyümölcsfogyasztás érdekében *

P6_TA(2008)0542

Az Európai Parlament 2008. november 18-i jogalkotási állásfoglalása a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendeletnek és a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló 1234/2007/EK rendeletnek („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) az iskolagyümölcs-program létrehozása érdekében történő módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0442–C6-0315/2008 – 2008/0146(CNS))

(2010/C 16 E/31)

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0442), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0442),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 36. és 37. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0315/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 36. és 37. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0315/2008),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A6-0391/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A6-0391/2008),

1.   jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

2.   felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján;

3.   felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

4.   felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

5.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| 1. módosítás


  Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály


  (2) preambulumbekezdés |
| (2) | A KAP-nak a Szerződés 33. cikkében kifejtett célkitűzései között szerepel a piacok stabilizálása, az ellátás hozzáférhetőségének biztosítása és a fogyasztók elfogadható ár ellenében történő ellátásának biztosítása. Az iskolagyümölcs-program keretében nyújtott közösségi támogatás, amelynek célja az oktatási intézmények diákjainak gyümölccsel, zöldséggel és banánnal történő ellátása, megfelelne ezeknek a célkitűzéseknek. Ezenfelül a program várhatóan arra fogja indítani a fiatal fogyasztókat, hogy értékeljék a gyümölcsöt és zöldséget, ezért
  fokozni fogja
  a jövőbeni fogyasztást, növelve ezáltal a mezőgazdasági jövedelmeket, ami szintén a KAP célkitűzése. Ezenfelül a Szerződés 35. cikkének b) pontja szerint a közös agrárpolitika keretében olyan közös intézkedésekről lehet rendelkezni bizonyos termékek fogyasztásának előmozdítására, mint amilyen az
  iskolagyümölcs-program
  . |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

1. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(2) preambulumbekezdés

(2)

A KAP-nak a Szerződés 33. cikkében kifejtett célkitűzései között szerepel a piacok stabilizálása, az ellátás hozzáférhetőségének biztosítása és a fogyasztók elfogadható ár ellenében történő ellátásának biztosítása. Az iskolagyümölcs-program keretében nyújtott közösségi támogatás, amelynek célja az oktatási intézmények diákjainak gyümölccsel, zöldséggel és banánnal történő ellátása, megfelelne ezeknek a célkitűzéseknek. Ezenfelül a program várhatóan arra fogja indítani a fiatal fogyasztókat, hogy értékeljék a gyümölcsöt és zöldséget, ezért
  fokozni fogja
  a jövőbeni fogyasztást, növelve ezáltal a mezőgazdasági jövedelmeket, ami szintén a KAP célkitűzése. Ezenfelül a Szerződés 35. cikkének b) pontja szerint a közös agrárpolitika keretében olyan közös intézkedésekről lehet rendelkezni bizonyos termékek fogyasztásának előmozdítására, mint amilyen az
  iskolagyümölcs-program
  .

| (2) | A KAP-nak a Szerződés 33. cikkében kifejtett célkitűzései között szerepel a piacok stabilizálása, az ellátás hozzáférhetőségének biztosítása és a fogyasztók elfogadható ár ellenében történő ellátásának biztosítása. Az iskolagyümölcs-program keretében nyújtott közösségi támogatás, amelynek célja az oktatási intézmények diákjainak
  a lehető legfrissebb, idényjellegű és alacsony áron beszerezhető, EU eredetű
  gyümölccsel, zöldséggel és banánnal történő ellátása, megfelelne ezeknek a célkitűzéseknek.
  A szubszidiaritás elve értelmében a célcsoport meghatározásakor a tagállamok részére elegendő rugalmasságot kell biztosítani, hogy lehetővé váljon számukra – szükségleteikkel összhangban – a felhasználók lehető legszélesebb körét iskolagyümölccsel ellátni
  . Ezenfelül a program várhatóan arra fogja indítani a fiatal fogyasztókat, hogy értékeljék a gyümölcsöt és zöldséget, ezért
  igen pozitív hatással járhat
  a
  közegészségügyre és a gyermekszegénység elleni küzdelemre, fokozza a
  jövőbeni fogyasztást,
  a diákok, szülők és tanárok bevonásával multiplikátorhatást hozva létre, valamint
  növelve ezáltal a mezőgazdasági jövedelmeket, ami szintén a KAP célkitűzése. Ezenfelül a Szerződés 35. cikkének b) pontja szerint a közös agrárpolitika keretében olyan közös,
  és további egészségügyi és táplálkozási oktatási alkotóelemmel kiegészítendő
  intézkedésekről lehet rendelkezni bizonyos termékek fogyasztásának előmozdítására,
  illetve a regionális termelők – különösen a hegyvidéki régiók termelői – tekintetében ösztönző és élénkítő hatás biztosítására
  , mint amilyen az
  iskolagyümölcs-program
  . |
| --- | --- |

(2)

A KAP-nak a Szerződés 33. cikkében kifejtett célkitűzései között szerepel a piacok stabilizálása, az ellátás hozzáférhetőségének biztosítása és a fogyasztók elfogadható ár ellenében történő ellátásának biztosítása. Az iskolagyümölcs-program keretében nyújtott közösségi támogatás, amelynek célja az oktatási intézmények diákjainak
  a lehető legfrissebb, idényjellegű és alacsony áron beszerezhető, EU eredetű
  gyümölccsel, zöldséggel és banánnal történő ellátása, megfelelne ezeknek a célkitűzéseknek.
  A szubszidiaritás elve értelmében a célcsoport meghatározásakor a tagállamok részére elegendő rugalmasságot kell biztosítani, hogy lehetővé váljon számukra – szükségleteikkel összhangban – a felhasználók lehető legszélesebb körét iskolagyümölccsel ellátni
  . Ezenfelül a program várhatóan arra fogja indítani a fiatal fogyasztókat, hogy értékeljék a gyümölcsöt és zöldséget, ezért
  igen pozitív hatással járhat
  a
  közegészségügyre és a gyermekszegénység elleni küzdelemre, fokozza a
  jövőbeni fogyasztást,
  a diákok, szülők és tanárok bevonásával multiplikátorhatást hozva létre, valamint
  növelve ezáltal a mezőgazdasági jövedelmeket, ami szintén a KAP célkitűzése. Ezenfelül a Szerződés 35. cikkének b) pontja szerint a közös agrárpolitika keretében olyan közös,
  és további egészségügyi és táplálkozási oktatási alkotóelemmel kiegészítendő
  intézkedésekről lehet rendelkezni bizonyos termékek fogyasztásának előmozdítására,
  illetve a regionális termelők – különösen a hegyvidéki régiók termelői – tekintetében ösztönző és élénkítő hatás biztosítására
  , mint amilyen az
  iskolagyümölcs-program
  .

2. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(2a) preambulumbekezdés (új)

| (2a) | Az iskolagyümölcs-programot egyértelműen a fiatalok elhízása elleni küzdelemre, valamint a gyümölcs és zöldség megkedveltetését célzó uniós kezdeményezésként kell meghatározni. A megfelelő oktatási programok segítségével ennek azt a célt is szolgálnia kell, hogy a gyermekekben tudatosodjanak az év folyamán váltakozó évszakok. E célból az oktatási hatóságoknak elsődlegesen idényjellegű gyümölcsöket kell szétosztaniuk, a gyümölcsök változatos választékát részesítve előnyben, hogy lehetővé váljon a gyermekek számára különböző ízek felfedezése. |
| --- | --- |

(2a)

3. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(3) preambulumbekezdés

| (3) | Ezenfelül a Szerződés 152. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy „valamennyi közösségi politika [...] meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét”. Az iskolagyümölcs-program egyértelmű egészségügyi előnyei olyan szempontok, amelyeket a KAP végrehajtásába is indokolt belefoglalni. |
| --- | --- |

(3)

Ezenfelül a Szerződés 152. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy „valamennyi közösségi politika [...] meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét”. Az iskolagyümölcs-program egyértelmű egészségügyi előnyei olyan szempontok, amelyeket a KAP végrehajtásába is indokolt belefoglalni.

| (3) | Ezenfelül a Szerződés 152. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy „valamennyi közösségi politika [...] meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét”. A friss iskolagyümölcs-program egyértelmű egészségügyi előnyei olyan szempontok, amelyeket
  általában véve a közösségi politikák, és különösen
  a KAP végrehajtásába is indokolt belefoglalni. |
| --- | --- |

(3)

Ezenfelül a Szerződés 152. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy „valamennyi közösségi politika [...] meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét”. A friss iskolagyümölcs-program egyértelmű egészségügyi előnyei olyan szempontok, amelyeket
  általában véve a közösségi politikák, és különösen
  a KAP végrehajtásába is indokolt belefoglalni.

4. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(3a) preambulumbekezdés (új)

| (3a) | A bioélelmiszerekről és biogazdálkodásról szóló európai cselekvési terv egy jó néhány éven át tartó, többéves uniós szintű tájékoztató és népszerűsítő kampányt elindítását javasolja, hogy tájékoztassák az iskolákat a biogazdálkodás érdemeiről, valamint hogy növeljék a fogyasztók körében a biotermékekkel kapcsolatos tudatosságot és azok elismertségét, beleértve az uniós logó felismerését is. Az iskolagyümölcs-program nak támogatnia kell e célkitűzéseket – különösen a biogyümölcsök tekintetében –, a kísérő intézkedések között pedig szerepelnie kell a biogazdálkodással kapcsolatos tájékoztatás nyújtásának. |
| --- | --- |

(3a)

5. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(6) preambulumbekezdés

| (6) | Ezért rendelkezni kell olyan közösségi támogatásról, amely
  társfinanszírozás
  keretében támogatja az oktatási intézmények diákjainak a gyümölcs- és zöldségágazat,
  a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazat
  , valamint a banánágazat egyes termékeivel történő ellátását, és egyes kapcsolódó logisztikai, elosztási, berendezésekkel kapcsolatos, kommunikációs, nyomon követési és értékelési költségeket is. A program feltételeit a Bizottság állapítja meg. |
| --- | --- |

(6)

Ezért rendelkezni kell olyan közösségi támogatásról, amely
  társfinanszírozás
  keretében támogatja az oktatási intézmények diákjainak a gyümölcs- és zöldségágazat,
  a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazat
  , valamint a banánágazat egyes termékeivel történő ellátását, és egyes kapcsolódó logisztikai, elosztási, berendezésekkel kapcsolatos, kommunikációs, nyomon követési és értékelési költségeket is. A program feltételeit a Bizottság állapítja meg.

| (6) | Ezért rendelkezni kell olyan közösségi támogatásról, amely
  finanszírozás
  keretében támogatja az oktatási intézmények diákjainak a gyümölcs- és zöldségágazat, valamint a banánágazat egyes
  egészséges
  termékeivel történő ellátását, és egyes kapcsolódó logisztikai, elosztási, berendezésekkel kapcsolatos, kommunikációs, nyomon követési és értékelési költségeket,
  valamint a program hatékonyságának biztosításához szükséges kísérő intézkedéseket
  is. A program feltételeit a Bizottság állapítja meg.
  Különös figyelmet kell fordítani a programba tartozó termékek minőségi és fenntarthatósági követelményeire: a termékeknek a legmagasabb normáknak kell megfelelniük és előnyben kell részesíteni az idényjellegű, valamint a helyben vagy – amennyiben lehetséges – az EU-n belül termesztett termékeket
  . |
| --- | --- |

(6)

Ezért rendelkezni kell olyan közösségi támogatásról, amely
  finanszírozás
  keretében támogatja az oktatási intézmények diákjainak a gyümölcs- és zöldségágazat, valamint a banánágazat egyes
  egészséges
  termékeivel történő ellátását, és egyes kapcsolódó logisztikai, elosztási, berendezésekkel kapcsolatos, kommunikációs, nyomon követési és értékelési költségeket,
  valamint a program hatékonyságának biztosításához szükséges kísérő intézkedéseket
  is. A program feltételeit a Bizottság állapítja meg.
  Különös figyelmet kell fordítani a programba tartozó termékek minőségi és fenntarthatósági követelményeire: a termékeknek a legmagasabb normáknak kell megfelelniük és előnyben kell részesíteni az idényjellegű, valamint a helyben vagy – amennyiben lehetséges – az EU-n belül termesztett termékeket
  .

6. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(7) preambulumbekezdés

| (7) | Az iskolagyümölcs-program szabályszerű végrehajtásának biztosítására a programot hasznosítani kívánó tagállamoknak előzetes stratégiát indokolt kidolgozniuk nemzeti vagy regionális szinten. Indokolt továbbá rendelkezniük a program hatékonnyá tételéhez szükséges kísérő intézkedésekről is. |
| --- | --- |

(7)

Az iskolagyümölcs-program szabályszerű végrehajtásának biztosítására a programot hasznosítani kívánó tagállamoknak előzetes stratégiát indokolt kidolgozniuk nemzeti vagy regionális szinten. Indokolt továbbá rendelkezniük a program hatékonnyá tételéhez szükséges kísérő intézkedésekről is.

| (7) | Az iskolagyümölcs-program szabályszerű végrehajtásának biztosítására a programot hasznosítani kívánó tagállamoknak előzetes stratégiát indokolt kidolgozniuk nemzeti vagy regionális szinten,
  beleértve a célcsoportok oktatásának területét is
  . Indokolt továbbá rendelkezniük a program hatékonnyá tételéhez szükséges
  oktatási és logisztikai
  kísérő intézkedésekről is,
  a Bizottságnak pedig iránymutatásokat kell nyújtania e rendelet végrehajtásáról. A tagállamok ezeket az intézkedéseket oktató jelleggel szerepeltethetik az egészséggel és táplálkozással kapcsolatos iskolai tanítási csomagokban
  . |
| --- | --- |

(7)

Az iskolagyümölcs-program szabályszerű végrehajtásának biztosítására a programot hasznosítani kívánó tagállamoknak előzetes stratégiát indokolt kidolgozniuk nemzeti vagy regionális szinten,
  beleértve a célcsoportok oktatásának területét is
  . Indokolt továbbá rendelkezniük a program hatékonnyá tételéhez szükséges
  oktatási és logisztikai
  kísérő intézkedésekről is,
  a Bizottságnak pedig iránymutatásokat kell nyújtania e rendelet végrehajtásáról. A tagállamok ezeket az intézkedéseket oktató jelleggel szerepeltethetik az egészséggel és táplálkozással kapcsolatos iskolai tanítási csomagokban
  .

7. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(8) preambulumbekezdés

| (8) | Az ehhez hasonló nemzeti intézkedésekkel elért általános hatás behatárolásának elkerülésére indokolt, hogy a
  tagállamok kiegészítő nemzeti támogatást nyújthassanak a
  termékekkel való ellátáshoz, a kapcsolódó költségekhez és a kísérő intézkedésekhez, és hogy a közösségi iskolagyümölcs-program ne érintsen olyan különálló nemzeti iskolagyümölcs-programokat, amelyek eleget tesznek a közösségi jog rendelkezéseinek. Ahhoz azonban, hogy a közösségi program gyakorlati hatással legyen, nem léphet a meglévő
  nemzeti
  iskolagyümölcs-programoknak vagy gyümölcsre is kiterjedő egyéb iskolai termékosztási programoknak nyújtott jelenlegi finanszírozás helyébe. |
| --- | --- |

(8)

Az ehhez hasonló nemzeti intézkedésekkel elért általános hatás behatárolásának elkerülésére indokolt, hogy a
  tagállamok kiegészítő nemzeti támogatást nyújthassanak a
  termékekkel való ellátáshoz, a kapcsolódó költségekhez és a kísérő intézkedésekhez, és hogy a közösségi iskolagyümölcs-program ne érintsen olyan különálló nemzeti iskolagyümölcs-programokat, amelyek eleget tesznek a közösségi jog rendelkezéseinek. Ahhoz azonban, hogy a közösségi program gyakorlati hatással legyen, nem léphet a meglévő
  nemzeti
  iskolagyümölcs-programoknak vagy gyümölcsre is kiterjedő egyéb iskolai termékosztási programoknak nyújtott jelenlegi finanszírozás helyébe.

| (8) | Az ehhez hasonló nemzeti intézkedésekkel elért általános hatás behatárolásának elkerülésére indokolt, hogy a termékekkel való ellátáshoz, a kapcsolódó költségekhez és a kísérő intézkedésekhez
  kiegészítő nemzeti támogatás nyújtására bátorítsák a tagállamokat
  , és hogy a közösségi iskolagyümölcs-program ne érintsen olyan különálló nemzeti iskolagyümölcs-programokat, amelyek eleget tesznek a közösségi jog rendelkezéseinek. Ahhoz azonban, hogy a közösségi program gyakorlati hatással legyen, nem léphet a meglévő
  többéves
  iskolagyümölcs-programoknak vagy gyümölcsre is kiterjedő egyéb iskolai termékosztási programoknak nyújtott jelenlegi
  nemzeti
  finanszírozás helyébe.
  A közösségi finanszírozásnak kiegészítő jellegűnek kell lennie és azt az új programokra vagy a meglévő programok bővítésére tartják fenn
  . |
| --- | --- |

(8)

Az ehhez hasonló nemzeti intézkedésekkel elért általános hatás behatárolásának elkerülésére indokolt, hogy a termékekkel való ellátáshoz, a kapcsolódó költségekhez és a kísérő intézkedésekhez
  kiegészítő nemzeti támogatás nyújtására bátorítsák a tagállamokat
  , és hogy a közösségi iskolagyümölcs-program ne érintsen olyan különálló nemzeti iskolagyümölcs-programokat, amelyek eleget tesznek a közösségi jog rendelkezéseinek. Ahhoz azonban, hogy a közösségi program gyakorlati hatással legyen, nem léphet a meglévő
  többéves
  iskolagyümölcs-programoknak vagy gyümölcsre is kiterjedő egyéb iskolai termékosztási programoknak nyújtott jelenlegi
  nemzeti
  finanszírozás helyébe.
  A közösségi finanszírozásnak kiegészítő jellegűnek kell lennie és azt az új programokra vagy a meglévő programok bővítésére tartják fenn
  .

8. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(9) preambulumbekezdés

| (9) | A hatékony és eredményes költségvetési gazdálkodás biztosítása érdekében indokolt rögzíteni a közösségi támogatás felső határát és a maximális társfinanszírozási arányokat, és felvenni a programhoz adott közösségi pénzügyi hozzájárulást az EMGA-ból finanszírozható – a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében felsorolt – intézkedések közé. |
| --- | --- |

(9)

A hatékony és eredményes költségvetési gazdálkodás biztosítása érdekében indokolt rögzíteni a közösségi támogatás felső határát és a maximális társfinanszírozási arányokat, és felvenni a programhoz adott közösségi pénzügyi hozzájárulást az EMGA-ból finanszírozható – a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében felsorolt – intézkedések közé.

| (9) | A hatékony és eredményes költségvetési gazdálkodás biztosítása érdekében indokolt rögzíteni a közösségi támogatás felső határát és a maximális társfinanszírozási arányokat, és felvenni a programhoz adott közösségi pénzügyi hozzájárulást az EMGA-ból finanszírozható – a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében felsorolt – intézkedések közé.
  Amennyiben egy vagy több tagállam nem veszi fel a közösségi finanszírozást, a pénzeszközöket felhasználás céljából más tagállamokba lehet utalni
  . |
| --- | --- |

(9)

A hatékony és eredményes költségvetési gazdálkodás biztosítása érdekében indokolt rögzíteni a közösségi támogatás felső határát és a maximális társfinanszírozási arányokat, és felvenni a programhoz adott közösségi pénzügyi hozzájárulást az EMGA-ból finanszírozható – a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében felsorolt – intézkedések közé.
  Amennyiben egy vagy több tagállam nem veszi fel a közösségi finanszírozást, a pénzeszközöket felhasználás céljából más tagállamokba lehet utalni
  .

9. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(10) preambulumbekezdés

| (10) | A zökkenőmentes végrehajtáshoz szükséges idő biztosítására indokolt a program alkalmazását a 2009/2010-es tanévtől előírni.
  E végrehajtásról célszerű
  három év elteltével jelentést
  tenni
  . |
| --- | --- |

(10)

A zökkenőmentes végrehajtáshoz szükséges idő biztosítására indokolt a program alkalmazását a 2009/2010-es tanévtől előírni.
  E végrehajtásról célszerű
  három év elteltével jelentést
  tenni
  .

| (10) | A zökkenőmentes végrehajtáshoz szükséges idő biztosítására indokolt a program alkalmazását a 2009/2010-es tanévtől előírni.
  A tagállamoknak el kell végezniük a program végrehajtásának és hatásának éves elemzését, és a Bizottságnak
  három év elteltével jelentést
  kell benyújtania az Európai Parlament és a Tanács részére. Mivel csak egy hosszú távú program fog hosszú távú előnyöket hozni, a program hatékonyságának felmérése és az esetleges fejlesztésekre való javaslattétel érdekében biztosítani kell annak nyomon követését és értékelését
  . |
| --- | --- |

(10)

A zökkenőmentes végrehajtáshoz szükséges idő biztosítására indokolt a program alkalmazását a 2009/2010-es tanévtől előírni.
  A tagállamoknak el kell végezniük a program végrehajtásának és hatásának éves elemzését, és a Bizottságnak
  három év elteltével jelentést
  kell benyújtania az Európai Parlament és a Tanács részére. Mivel csak egy hosszú távú program fog hosszú távú előnyöket hozni, a program hatékonyságának felmérése és az esetleges fejlesztésekre való javaslattétel érdekében biztosítani kell annak nyomon követését és értékelését
  .

10. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(11) preambulumbekezdés

| (11) | A program eredményesebbé tétele érdekében indokolt, hogy a Közösség finanszírozhasson az iskolagyümölcs-programmal és célkitűzéseivel kapcsolatos tudatosságnövelésre irányuló tájékoztatási, nyomonkövetési és értékelési intézkedéseket és a programhoz kapcsolódó hálózatba szervezési intézkedéseket, azon hatáskörének sérelme nélkül, hogy a mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről szóló, 2007. december 17-i 3/2008/EK rendelet keretében társfinanszírozást nyújtson a gyümölcs- és zöldségfogyasztás jótékony egészségügyi hatásairól szóló tudatosságnöveléshez szükséges kísérő intézkedésekhez. |
| --- | --- |

(11)

A program eredményesebbé tétele érdekében indokolt, hogy a Közösség finanszírozhasson az iskolagyümölcs-programmal és célkitűzéseivel kapcsolatos tudatosságnövelésre irányuló tájékoztatási, nyomonkövetési és értékelési intézkedéseket és a programhoz kapcsolódó hálózatba szervezési intézkedéseket, azon hatáskörének sérelme nélkül, hogy a mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről szóló, 2007. december 17-i 3/2008/EK rendelet keretében társfinanszírozást nyújtson a gyümölcs- és zöldségfogyasztás jótékony egészségügyi hatásairól szóló tudatosságnöveléshez szükséges kísérő intézkedésekhez.

| (11) | A program eredményesebbé tétele érdekében indokolt, hogy a Közösség finanszírozhasson az iskolagyümölcs-programmal és célkitűzéseivel kapcsolatos tudatosságnövelésre irányuló tájékoztatási, nyomonkövetési és értékelési intézkedéseket és a programhoz kapcsolódó hálózatba szervezési intézkedéseket, azon hatáskörének sérelme nélkül, hogy a mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről szóló, 2007. december 17-i 3/2008/EK rendelet keretében társfinanszírozást nyújtson a gyümölcs- és zöldségfogyasztás jótékony egészségügyi hatásairól szóló tudatosságnöveléshez szükséges kísérő intézkedésekhez.
  Létfontosságú, hogy a Bizottság egy nagyobb, uniós szintű, nyilvános tájékoztatási kampányt folytasson a programról
  . |
| --- | --- |

(11)

A program eredményesebbé tétele érdekében indokolt, hogy a Közösség finanszírozhasson az iskolagyümölcs-programmal és célkitűzéseivel kapcsolatos tudatosságnövelésre irányuló tájékoztatási, nyomonkövetési és értékelési intézkedéseket és a programhoz kapcsolódó hálózatba szervezési intézkedéseket, azon hatáskörének sérelme nélkül, hogy a mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről szóló, 2007. december 17-i 3/2008/EK rendelet keretében társfinanszírozást nyújtson a gyümölcs- és zöldségfogyasztás jótékony egészségügyi hatásairól szóló tudatosságnöveléshez szükséges kísérő intézkedésekhez.
  Létfontosságú, hogy a Bizottság egy nagyobb, uniós szintű, nyilvános tájékoztatási kampányt folytasson a programról
  .

13. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

2. cikk – 1. pont – a) pont

1234/2007/EK rendelet

103ga. cikk – (1) bekezdés

| 1. | A Bizottság által meghatározandó feltételek mellett a Közösség a 2009/10-es tanévtől támogatást nyújt az oktatási intézmények diákjainak a gyümölcs- és zöldségágazat,
  a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazat, valamint a banánágazat
  egyes, a Bizottság által meghatározandó termékeivel történő ellátásához, továbbá támogatást
  nyújthat
  egyes logisztikai, elosztási, berendezéssel kapcsolatos, kommunikációs, nyomonkövetési és értékelési kapcsolódó költségekhez. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság által meghatározandó feltételek mellett a Közösség a 2009/10-es tanévtől támogatást nyújt az oktatási intézmények diákjainak a gyümölcs- és zöldségágazat,
  a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazat, valamint a banánágazat
  egyes, a Bizottság által meghatározandó termékeivel történő ellátásához, továbbá támogatást
  nyújthat
  egyes logisztikai, elosztási, berendezéssel kapcsolatos, kommunikációs, nyomonkövetési és értékelési kapcsolódó költségekhez.

| 1. | A Bizottság által meghatározandó feltételek mellett a Közösség a 2009/10-es tanévtől támogatást nyújt az oktatási intézmények diákjainak
  és az óvodáknak
  a gyümölcs-, zöldség- és banánágazat egyes, a Bizottság által
  kiválasztandó, részleteiben a tagállamok által
  meghatározandó,
  az EU-ban előállított
  termékeivel történő ellátásához, továbbá támogatást
  nyújt
  egyes logisztikai, elosztási, berendezésekkel kapcsolatos, kommunikációs, nyomonkövetési és értékelési kapcsolódó költségekhez,
  valamint a program hatékonyságának biztosításához szükséges kísérő intézkedések finanszírozása céljából
  . |
| --- | --- |

1.

A Bizottság által meghatározandó feltételek mellett a Közösség a 2009/10-es tanévtől támogatást nyújt az oktatási intézmények diákjainak
  és az óvodáknak
  a gyümölcs-, zöldség- és banánágazat egyes, a Bizottság által
  kiválasztandó, részleteiben a tagállamok által
  meghatározandó,
  az EU-ban előállított
  termékeivel történő ellátásához, továbbá támogatást
  nyújt
  egyes logisztikai, elosztási, berendezésekkel kapcsolatos, kommunikációs, nyomonkövetési és értékelési kapcsolódó költségekhez,
  valamint a program hatékonyságának biztosításához szükséges kísérő intézkedések finanszírozása céljából
  .

A Bizottság és a tagállamok olyan egészségügyi kritériumok alapján választják ki a lehető legfrissebb, idényjellegű és olcsón beszerezhető gyümölcsöt és zöldséget, mint például a lehető legkevesebb mesterséges és egészségtelen adalékanyag jelenléte.

Elsődlegesen helyi termékeket kell felhasználni a szükségtelen szállítás és az ebből eredő környezetszennyezés elkerülése érdekében.

Különös figyelmet kell fordítani a helyi és a biogyümölcsökre, illetve biozöldségekre.

14. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

2. cikk – 1. pont – a) pont

1234/2007/EK rendelet

103ga. cikk – (2) bekezdés

| 2. | A programban részt venni kívánó tagállamoknak előzetes nemzeti stratégiát kell kidolgozniuk – nemzeti vagy regionális szinten – a program végrehajtására. Rendelkezniük kell a program eredményessé tételéhez szükséges kísérő intézkedésekről is. |
| --- | --- |

2.

A programban részt venni kívánó tagállamoknak előzetes nemzeti stratégiát kell kidolgozniuk – nemzeti vagy regionális szinten – a program végrehajtására. Rendelkezniük kell a program eredményessé tételéhez szükséges kísérő intézkedésekről is.

| 2. | A programban részt venni kívánó tagállamoknak előzetes nemzeti stratégiát kell kidolgozniuk – nemzeti vagy regionális szinten – a program végrehajtására,
  figyelembe véve azokat a talaj- és éghajlati feltételeket, amelyek mellett a gyümölcsöt és zöldséget termelik. Ezzel kapcsolatban az érintett termékekre közösségi preferenciát kell alkalmazni. Ugyanezen tagállamoknak
  rendelkezniük kell a
  végrehajtáshoz szükséges közösségi és nemzeti pénzügyi forrásokról és el kell végezniük a
  program eredményessé tételéhez szükséges kísérő intézkedésekről is,
  elsőbbséget biztosítva az óvodásoknak és az alapfokú iskolákban tanuló diákoknak, akik részére naponta kell ingyenesen gyümölcsöt osztani
  . |
| --- | --- |

2.

A programban részt venni kívánó tagállamoknak előzetes nemzeti stratégiát kell kidolgozniuk – nemzeti vagy regionális szinten – a program végrehajtására,
  figyelembe véve azokat a talaj- és éghajlati feltételeket, amelyek mellett a gyümölcsöt és zöldséget termelik. Ezzel kapcsolatban az érintett termékekre közösségi preferenciát kell alkalmazni. Ugyanezen tagállamoknak
  rendelkezniük kell a
  végrehajtáshoz szükséges közösségi és nemzeti pénzügyi forrásokról és el kell végezniük a
  program eredményessé tételéhez szükséges kísérő intézkedésekről is,
  elsőbbséget biztosítva az óvodásoknak és az alapfokú iskolákban tanuló diákoknak, akik részére naponta kell ingyenesen gyümölcsöt osztani
  .

E stratégia keretében a tagállamok többek között a következőket határozzák meg:

| — | a szétosztandó termékek, figyelembe véve az idényjelleget és a helyi termékeket; |
| --- | --- |

—

| — | a jogosult iskolások korcsoportjai; |
| --- | --- |

—

| — | a programban részt vevő oktatási intézmények. |
| --- | --- |

—

A tagállamok – objektív kritériumokkal összhangban – előnyben részesítik a helyben termelt, hagyományos gyümölcsöt és zöldséget, valamint a program végrehajtása során támogatják a kisebb mezőgazdasági üzemeket.

A kísérő intézkedések között szerepel a diákok életkorának megfelelő egészségügyi és táplálkozási tanácsadás, a gyümölcs egészségre gyakorolt kedvező hatásaival kapcsolatos tájékoztatás, valamint a biogazdálkodás egyedi jellemzőivel kapcsolatos tájékoztatás.

15. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

2. cikk – 1. pont – a) pont

1234/2007/EK rendelet

103ga. cikk – (3) bekezdés – a) pont

| a) | tanévenként nem haladhatja meg a
  90
  millió EUR összeget, |
| --- | --- |

a)

tanévenként nem haladhatja meg a
  90
  millió EUR összeget,

| a) | tanévenként nem haladhatja meg a
  500
  millió EUR összeget, |
| --- | --- |

a)

tanévenként nem haladhatja meg a
  500
  millió EUR összeget,

16. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

2. cikk – 1. pont – a) pont

1234/2007/EK rendelet

103ga. cikk – (3) bekezdés – b) pont

| b) | nem haladhatja meg a termékellátási
  költségek
  és az (1) bekezdésben említett kapcsolódó
  költségek 50 %-át
  ,
  illetőleg a konvergencia-célkitűzés alapján támogatható régiókban e költségek 75 %-át
  , |
| --- | --- |

b)

nem haladhatja meg a termékellátási
  költségek
  és az (1) bekezdésben említett kapcsolódó
  költségek 50 %-át
  ,
  illetőleg a konvergencia-célkitűzés alapján támogatható régiókban e költségek 75 %-át
  ,

| b) | nem haladhatja meg a termékellátási
  költségeket
  és az (1) bekezdésben említett kapcsolódó
  költségeket és a kísérő intézkedések költségeit
  , |
| --- | --- |

b)

nem haladhatja meg a termékellátási
  költségeket
  és az (1) bekezdésben említett kapcsolódó
  költségeket és a kísérő intézkedések költségeit
  ,

17. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

2. cikk – 1. pont – a) pont

1234/2007/EK rendelet

103ga. cikk – (3) bekezdés – c) pont

| c) | nem terjed ki a termékellátási költségeken és az (1) bekezdésben említett kapcsolódó költségeken kívüli költségekre, és |
| --- | --- |

c)

nem terjed ki a termékellátási költségeken és az (1) bekezdésben említett kapcsolódó költségeken kívüli költségekre, és

| c) | nem terjed ki a termékellátási költségeken és az (1) bekezdésben említett kapcsolódó költségeken,
  valamint a program hatékonyságának biztosításához szükséges kísérő intézkedések költségein
  kívüli költségekre, és |
| --- | --- |

c)

nem terjed ki a termékellátási költségeken és az (1) bekezdésben említett kapcsolódó költségeken,
  valamint a program hatékonyságának biztosításához szükséges kísérő intézkedések költségein
  kívüli költségekre, és

18. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

2. cikk – 1. pont – a) pont

1234/2007/EK rendelet

103ga. cikk – (3) bekezdés – d) pont

| d) | nem használható fel a meglévő nemzeti iskolagyümölcs-programokhoz vagy gyümölcsre is kiterjedő egyéb iskolai termékosztási programokhoz nyújtott jelenlegi finanszírozás kiváltására. |
| --- | --- |

d)

nem használható fel a meglévő nemzeti iskolagyümölcs-programokhoz vagy gyümölcsre is kiterjedő egyéb iskolai termékosztási programokhoz nyújtott jelenlegi finanszírozás kiváltására.

| d) | nem használható fel a meglévő nemzeti iskolagyümölcs-programokhoz vagy gyümölcsre is kiterjedő egyéb iskolai termékosztási programokhoz nyújtott jelenlegi
  állami
  finanszírozás kiváltására. |
| --- | --- |

d)

nem használható fel a meglévő nemzeti iskolagyümölcs-programokhoz vagy gyümölcsre is kiterjedő egyéb iskolai termékosztási programokhoz nyújtott jelenlegi
  állami
  finanszírozás kiváltására.

19. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

2. cikk – 1. pont – a) pont

1234/2007/EK rendelet

103ga. cikk – (5) bekezdés

| 5. | A közösségi iskolagyümölcs-program
  nem érinti azokat a különálló nemzeti iskolagyümölcs-programokat, amelyek eleget tesznek a közösségi jog rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

5.

A közösségi iskolagyümölcs-program
  nem érinti azokat a különálló nemzeti iskolagyümölcs-programokat, amelyek eleget tesznek a közösségi jog rendelkezéseinek.

| 5. | A Közösség iskolagyümölcs-programja
  nem érinti azokat a különálló nemzeti iskolagyümölcs-programokat, amelyek eleget tesznek a közösségi jog rendelkezéseinek.
  A kisszámú oktatási intézményben korlátozott időtartam alatt kísérleti alapon lefolytatott kísérleti projektek nem minősülnek a (3) bekezdés d) pontja szerinti nemzeti programoknak
  . |
| --- | --- |

5.

A Közösség iskolagyümölcs-programja
  nem érinti azokat a különálló nemzeti iskolagyümölcs-programokat, amelyek eleget tesznek a közösségi jog rendelkezéseinek.
  A kisszámú oktatási intézményben korlátozott időtartam alatt kísérleti alapon lefolytatott kísérleti projektek nem minősülnek a (3) bekezdés d) pontja szerinti nemzeti programoknak
  .

21. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

2. cikk – 3. pont

1234/2007/EK rendelet

184. cikk – 6. pont

| 6. | 2012
  . augusztus 31. előtt az Európai Parlament és a Tanács részére a 103ga. cikkben előírt iskolagyümölcs-program alkalmazásáról, szükség esetén a megfelelő javaslatok csatolásával. A
  jelentésben különösen ki kell térni arra, hogy a
  program mennyiben járult hozzá
  egy
  jól működő iskolagyümölcs-program létrejöttéhez a tagállamokban, és hogy a program milyen hatással volt a gyermekek étkezési szokásainak javulását illetően. |
| --- | --- |

6.

2012
  . augusztus 31. előtt az Európai Parlament és a Tanács részére a 103ga. cikkben előírt iskolagyümölcs-program alkalmazásáról, szükség esetén a megfelelő javaslatok csatolásával. A
  jelentésben különösen ki kell térni arra, hogy a
  program mennyiben járult hozzá
  egy
  jól működő iskolagyümölcs-program létrejöttéhez a tagállamokban, és hogy a program milyen hatással volt a gyermekek étkezési szokásainak javulását illetően.

| 6. | 2012
  . augusztus 31. előtt az Európai Parlament és a Tanács részére a 103ga. cikkben előírt iskolagyümölcs-program alkalmazásáról, szükség esetén a megfelelő javaslatok csatolásával.
  A jelentésben különösen ki kell térni a következőre
  : |
| --- | --- |

6.

2012
  . augusztus 31. előtt az Európai Parlament és a Tanács részére a 103ga. cikkben előírt iskolagyümölcs-program alkalmazásáról, szükség esetén a megfelelő javaslatok csatolásával.
  A jelentésben különösen ki kell térni a következőre
  :

| — | a program mennyiben járult hozzá
  a
  jól működő iskolagyümölcs-program létrejöttéhez a tagállamokban, és hogy a program milyen hatással volt a gyermekek étkezési szokásainak javulását illetően; |
| --- | --- |

—

a program mennyiben járult hozzá
  a
  jól működő iskolagyümölcs-program létrejöttéhez a tagállamokban, és hogy a program milyen hatással volt a gyermekek étkezési szokásainak javulását illetően;

| — | mennyiben befolyásolta a program hatókörét és hatékonyságát a szülői hozzájárulás révén történő nemzeti társfinanszírozás melletti döntés; |
| --- | --- |

—

| — | a nemzeti kísérő intézkedések relevanciája és hatása, különösen az iskolagyümölcs-program és az egészséges táplálkozásra vonatkozó, kísérő tájékoztatás nemzeti tantervbe való beépítésének módja; |
| --- | --- |

—

---

2008. november 19., szerda

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/111 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/111

---

A közegészségre és a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó közösségi statisztikák ***II

P6_TA(2008)0546

Az Európai Parlament 2008. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a közegészségre és a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó közösségi statisztikáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (9815/3/2008 – C6-0343/2008 – 2007/0020(COD))

(2010/C 16 E/32)

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács közös álláspontjára (9815/3/2008 – C6-0343/2008) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (9815/3/2008 – C6-0343/2008) (1),

| — | tekintettel a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági javaslattal (COM(2007)0046) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági javaslattal (COM(2007)0046) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 67. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 67. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0425/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0425/2008),

1.   jóváhagyja a közös álláspontot;

2.   megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a közös álláspontnak megfelelően fogadják el;

3.   utasítja elnökét, hogy az EK-Szerződés 254. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust;

4.   utasítja főtitkárát, hogy írja alá a jogalkotási aktust, miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően végrehajtottak, illetve a Tanács főtitkárával együttműködve gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

5.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 280. E, 2008.11.4., 1. o.

(2)  HL C 282. E, 2008.11.6., 109. o.

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/112 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/112

---

Meghatározott formájú társaságok közzétételi és fordítási kötelezettségei ***I

P6_TA(2008)0547

Az Európai Parlament 2008. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a 68/151/EGK és a 89/666/EGK tanácsi irányelvek egyes meghatározott jogi formájú társaságok közzétételi és fordítási kötelezettségei tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0194 – C6-0171/2008 – 2008/0083(COD))

(2010/C 16 E/33)

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0194), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0194),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 44. cikke (2) bekezdésének g) pontjára, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0171/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 44. cikke (2) bekezdésének g) pontjára, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0171/2008),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A6-0400/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A6-0400/2008),

1.   jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

2.   felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

3.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

P6_TC1-COD(2008)0083

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. november 19-én került elfogadásra a 68/151/EGK,
  77/91/EGK és a 89/666/EGK tanácsi irányelvnek egyes meghatározott jogi formájú társaságok közzétételi és fordítási kötelezettségei tekintetében történő módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 44. cikke (2) bekezdésének g) pontjára,

tekintettel a Bizottság javaslatára ║,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2007. március 8–9-én tartott ülésén egyetértett azzal, hogy a társaságok adminisztratív terheit 2012-ig 25 %-kal kell csökkenteni annak érdekében, hogy javuljon a Közösség társaságainak versenyképessége. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2007. március 8–9-én tartott ülésén egyetértett azzal, hogy a társaságok adminisztratív terheit 2012-ig 25 %-kal kell csökkenteni annak érdekében, hogy javuljon a Közösség társaságainak versenyképessége.

| (2) | A társasági jogot tekintik az egyik olyan területnek, ahol a társaságokat jelentős számú tájékoztatási kötelezettség terheli, amelyek egy része már korszerűtlen vagy túlzott mértékű. |
| --- | --- |

(2)

A társasági jogot tekintik az egyik olyan területnek, ahol a társaságokat jelentős számú tájékoztatási kötelezettség terheli, amelyek egy része már korszerűtlen vagy túlzott mértékű.

| (3) | Ezeket a tájékoztatási kötelezettségeket felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy más érdekelt felek érdekeinek figyelembevételével a lehető legkisebbre lehessen csökkenteni a Közösségen belül a társaságokra nehezedő terheket. |
| --- | --- |

(3)

Ezeket a tájékoztatási kötelezettségeket felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy más érdekelt felek érdekeinek figyelembevételével a lehető legkisebbre lehessen csökkenteni a Közösségen belül a társaságokra nehezedő terheket.

| (4) | Az egész Közösségre kiterjedő egységes biztosítékok kialakítása érdekében a tagállamok által a társasági tagok és harmadik személyek érdekei védelmében a Szerződés 58. cikkének (2) bekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok összehangolásáról szóló első, 1968. március 9-i 68/151/EGK tanácsi irányelv (3) (első tanácsi irányelv) értelmében a korlátozott tagi felelősséggel működő társaságoknak bizonyos, a tagállamok központi nyilvántartásába, kereskedelmi nyilvántartásába vagy cégjegyzékébe bejegyzendő információkat közzé kell tenniük. Számos tagállam előírja, hogy ezeket az információkat a nemzeti hivatalos lapban kell közzétenni, valamint néha ezen felül nemzeti vagy regionális napilapban is. |
| --- | --- |

(4)

Az egész Közösségre kiterjedő egységes biztosítékok kialakítása érdekében a tagállamok által a társasági tagok és harmadik személyek érdekei védelmében a Szerződés 58. cikkének (2) bekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok összehangolásáról szóló első, 1968. március 9-i 68/151/EGK tanácsi irányelv (3) (első tanácsi irányelv) értelmében a korlátozott tagi felelősséggel működő társaságoknak bizonyos, a tagállamok központi nyilvántartásába, kereskedelmi nyilvántartásába vagy cégjegyzékébe bejegyzendő információkat közzé kell tenniük. Számos tagállam előírja, hogy ezeket az információkat a nemzeti hivatalos lapban kell közzétenni, valamint néha ezen felül nemzeti vagy regionális napilapban is.

| (5) | A legtöbb esetben a közzétételi kötelezettségek az érintett társaságok számára többletköltséget jelentenek anélkül, hogy valódi hozzáadott értéket biztosítanának, hiszen a cégnyilvántartások információi online módon is elérhetők. Azok a kezdeményezések,
  mint amilyen például a jövőbeli európai e-igazságszolgáltatási portál
  , amelyek célul tűzik ki, hogy ezek a nyilvántartások az egész Közösségben könnyen elérhetők legyenek, tovább csökkentik ezen információknak egy nemzeti hivatalos lapban vagy más nyomtatott médiában történő közzétételének szükségességét. |
| --- | --- |

(5)

A legtöbb esetben a közzétételi kötelezettségek az érintett társaságok számára többletköltséget jelentenek anélkül, hogy valódi hozzáadott értéket biztosítanának, hiszen a cégnyilvántartások információi online módon is elérhetők. Azok a kezdeményezések,
  mint amilyen például a jövőbeli európai e-igazságszolgáltatási portál
  , amelyek célul tűzik ki, hogy ezek a nyilvántartások az egész Közösségben könnyen elérhetők legyenek, tovább csökkentik ezen információknak egy nemzeti hivatalos lapban vagy más nyomtatott médiában történő közzétételének szükségességét.

| (6) | Azért, hogy a felhasználók számára könnyű hozzáférhetőséget biztosító közzététel költséghatékony legyen, a tagállamoknak kötelezővé kell tenniük egy központi elektronikus platform használatát.
  Ennek a platformnak vagy tartalmaznia kell a teljes közzéteendő információt vagy biztosítania kell az ahhoz való hozzáférést a cégnek a tagállamok nyilvántartásában található elektronikus adatfájljában. A tagállamoknak ezenkívül
  biztosítaniuk kell, hogy a társaságok
  által a közzétételért fizetendő minden költség, az esetleges bejegyzési díjakkal együtt egyetlen díjban benne foglaltatik. A tagállamokban létező egyik
  közzétételi kötelezettség
  sem eredményezheti bármilyen további külön díj megfizetését. Ez azonban nem érinti a tagállamok arra vonatkozó szabadságát, hogy a platform létrehozásához és működtetéséhez – beleértve a dokumentumok megformázását is – kapcsolódó költségeket a társaságokra hárítsák, e költségeknek a nyilvántartásba vételi költségbe való beépítésével vagy a társaságokra kivetett kötelező, időszakos hozzájárulással
  . |
| --- | --- |

(6)

Azért, hogy a felhasználók számára könnyű hozzáférhetőséget biztosító közzététel költséghatékony legyen, a tagállamoknak kötelezővé kell tenniük egy központi elektronikus platform használatát.
  Ennek a platformnak vagy tartalmaznia kell a teljes közzéteendő információt vagy biztosítania kell az ahhoz való hozzáférést a cégnek a tagállamok nyilvántartásában található elektronikus adatfájljában. A tagállamoknak ezenkívül
  biztosítaniuk kell, hogy a társaságok
  által a közzétételért fizetendő minden költség, az esetleges bejegyzési díjakkal együtt egyetlen díjban benne foglaltatik. A tagállamokban létező egyik
  közzétételi kötelezettség
  sem eredményezheti bármilyen további külön díj megfizetését. Ez azonban nem érinti a tagállamok arra vonatkozó szabadságát, hogy a platform létrehozásához és működtetéséhez – beleértve a dokumentumok megformázását is – kapcsolódó költségeket a társaságokra hárítsák, e költségeknek a nyilvántartásba vételi költségbe való beépítésével vagy a társaságokra kivetett kötelező, időszakos hozzájárulással
  .

| (7) | A szubszidiaritás elvével összhangban a tagállamok továbbra is alkalmazhatnak egyéb, meglévő közzétételi formákat, feltéve, hogy azok pontosan meghatározott és objektív feltételeken alapulnak, különösen a jogbiztonság és az információbiztonság érdekében és az internet-hozzáférés elérhetősége és a nemzeti gyakorlatok tekintetében. A tagállamok egységes díj kiszabásával fedezik az ilyen kiegészítő közzétételi kötelezettség költségeit. |
| --- | --- |

(7)

A szubszidiaritás elvével összhangban a tagállamok továbbra is alkalmazhatnak egyéb, meglévő közzétételi formákat, feltéve, hogy azok pontosan meghatározott és objektív feltételeken alapulnak, különösen a jogbiztonság és az információbiztonság érdekében és az internet-hozzáférés elérhetősége és a nemzeti gyakorlatok tekintetében. A tagállamok egységes díj kiszabásával fedezik az ilyen kiegészítő közzétételi kötelezettség költségeit.

| (8) | A központi elektronikus platform használatával összhangban a biztosítékok egyenértékűvé tétele céljából a részvénytársaságok alapításának, valamint ezek tőkéje fenntartásának és módosításának tekintetében a tagállamok által a társasági tagok és harmadik személyek érdekei védelmében a Szerződés 58. cikkének (2) bekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok összehangolásáról szóló 1976. december 13-i 77/91/EGK második tanácsi irányelvet

   (4)

  módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

A központi elektronikus platform használatával összhangban a biztosítékok egyenértékűvé tétele céljából a részvénytársaságok alapításának, valamint ezek tőkéje fenntartásának és módosításának tekintetében a tagállamok által a társasági tagok és harmadik személyek érdekei védelmében a Szerződés 58. cikkének (2) bekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok összehangolásáról szóló 1976. december 13-i 77/91/EGK második tanácsi irányelvet

   (4)

  módosítani kell.

| (9) | A valamely tagállam jogának hatálya alá tartozó egyes meghatározott jogi formájú társaságoknak egy másik tagállamban létesített fióktelepeire vonatkozó bejelentési és közzétételi követelményeiről szóló, 1989. december 21-i 89/666/EGK tanácsi irányelv (tizenegyedik tanácsi irányelv) (5)
  előírja, hogy a társaságra vonatkozó bizonyos információkat közzé kell tenni. Az a tagállam, amelyben a fióktelep található (a továbbiakban: a fióktelep székhelye szerinti tagállam) ennek megfelelően jelenleg megkövetelheti bizonyos számú okirat lefordítását a Közösség valamely más hivatalos nyelvére. |
| --- | --- |

(9)

A valamely tagállam jogának hatálya alá tartozó egyes meghatározott jogi formájú társaságoknak egy másik tagállamban létesített fióktelepeire vonatkozó bejelentési és közzétételi követelményeiről szóló, 1989. december 21-i 89/666/EGK tanácsi irányelv (tizenegyedik tanácsi irányelv) (5)
  előírja, hogy a társaságra vonatkozó bizonyos információkat közzé kell tenni. Az a tagállam, amelyben a fióktelep található (a továbbiakban: a fióktelep székhelye szerinti tagállam) ennek megfelelően jelenleg megkövetelheti bizonyos számú okirat lefordítását a Közösség valamely más hivatalos nyelvére.

| (10) | A fióktelep székhelye szerinti tagállam részére fenn kell tartani ezt a lehetőséget, valamint annak a lehetőségét, hogy néhány meghatározott esetben előírja a fordítás hitesítését, amennyiben harmadik fél érdekében szükséges a fordítás kellő mértékű megbízhatóságának hitelesítés révén történő biztosítása. |
| --- | --- |

(10)

A fióktelep székhelye szerinti tagállam részére fenn kell tartani ezt a lehetőséget, valamint annak a lehetőségét, hogy néhány meghatározott esetben előírja a fordítás hitesítését, amennyiben harmadik fél érdekében szükséges a fordítás kellő mértékű megbízhatóságának hitelesítés révén történő biztosítása.

| (11) | Egy fordítás ugyanakkor kellően megbízhatónak tekintendő akkor is, ha azt egy másik tagállamban hivatalosan kinevezett, hites fordító, vagy más, az adott tagállamban az előírt nyelven készített fordítás hitelesítésére felhatalmazott személy hitelesítette. Ebben az esetben a fióktelep székhelye szerinti tagállam nem írhat elő saját szabályai alapján további hitelesítést. |
| --- | --- |

(11)

Egy fordítás ugyanakkor kellően megbízhatónak tekintendő akkor is, ha azt egy másik tagállamban hivatalosan kinevezett, hites fordító, vagy más, az adott tagállamban az előírt nyelven készített fordítás hitelesítésére felhatalmazott személy hitelesítette. Ebben az esetben a fióktelep székhelye szerinti tagállam nem írhat elő saját szabályai alapján további hitelesítést.

| (12) | Ugyanez alkalmazandó akkor, ha a fióktelep bejegyzéséhez előírt okiratokat a társaságot bejegyző nyilvántartás ki tudja állítani a Közösség egy, a fióktelep székhelye szerinti tagállam által előírt hivatalos nyelvén. Ebben az esetben sem indokolt további hitelesítés. |
| --- | --- |

(12)

Ugyanez alkalmazandó akkor, ha a fióktelep bejegyzéséhez előírt okiratokat a társaságot bejegyző nyilvántartás ki tudja állítani a Közösség egy, a fióktelep székhelye szerinti tagállam által előírt hivatalos nyelvén. Ebben az esetben sem indokolt további hitelesítés.

| (13) | A tagállamok a hitelesítésen kívül nem írhatnak elő az okirat nyelvére vonatkozó más alaki követelményt. Különösen a már hitelesített fordítás közjegyző általi hitelesítésére vonatkozó előírások haladják meg a megfelelő megbízhatóságot nyújtó követelményeket. |
| --- | --- |

(13)

A tagállamok a hitelesítésen kívül nem írhatnak elő az okirat nyelvére vonatkozó más alaki követelményt. Különösen a már hitelesített fordítás közjegyző általi hitelesítésére vonatkozó előírások haladják meg a megfelelő megbízhatóságot nyújtó követelményeket.

| (14) | Mivel e rendelet célját, azaz a Közösségen belül az egyes meghatározott jogi formájú társaságokra vonatkozó közzétételi és fordítási kötelezettségekhez kapcsolódó adminisztratív terhek csökkentését maguk a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a tervezett intézkedés terjedelme és hatása miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség a Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban az irányelv nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(14)

Mivel e rendelet célját, azaz a Közösségen belül az egyes meghatározott jogi formájú társaságokra vonatkozó közzétételi és fordítási kötelezettségekhez kapcsolódó adminisztratív terhek csökkentését maguk a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a tervezett intézkedés terjedelme és hatása miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség a Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban az irányelv nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

| (15) | (15) A 68/151/EGK,
  a 77/91/EGK
  és a 89/666/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(15)

(15) A 68/151/EGK,
  a 77/91/EGK
  és a 89/666/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 68/151/EGK irányelv módosítása

A 68/151/EGK irányelv 3. cikkének (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A 2. cikkben említett okiratok és adatok közzététele egy központi elektronikus platform segítségével történik, amely révén a közzétett információ időrendi sorrendben hozzáférhető.

A tagállamok biztosítják, hogy a társaságokat ne terhelje külön díj a központi elektronikus
  platformon
  történő közzététel ▐, vagy az említett okiratokra és adatokra vonatkozóan a tagállamok által előírt további közzétételi kötelezettség miatt.
  Ez a rendelkezés nem érinti a tagállamok azon jogosultságát, hogy a központi elektronikus platform költségeit a társaságokra hárítsák
  .”

2. cikk

2. cikk

A 77/91/EGK irányelv módosítása

A 77/91/EGK irányelv módosítása

A 77/91/EGK irányelv 29. cikkének (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

A 77/91/EGK irányelv 29. cikkének (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„
  3
  .   
  Minden, elővásárlás alapján történő részvényjegyzési ajánlatot, valamint az elővásárlási jog gyakorlására rendelkezésre álló időtartamot közzé kell tenni a nemzeti közlönyben. Mindazonáltal a tagállamok jogszabályainak nem kell előírniuk kötelező közzétételt akkor, ha a társaság valamennyi részvénye névre szóló részvény. Ilyen esetben valamennyi részvényest írásban kell értesíteni. Az elővásárlási jog gyakorlására fenntartott időszak nem lehet rövidebb az ajánlat közzétételének, illetve az értesítő levél részvényesek részére történő feladásának napjától számított 14 napnál
  .”

3. cikk

A 89/666/EGK irányelv módosítása

A 89/666/EGK irányelv módosítása

A 89/666/EGK irányelv 4. cikke helyébe a következő rendelkezés lép:

„4. cikk

(1)   A fióktelep székhelye szerinti tagállam előírhatja, hogy a 2. cikk (2) bekezdésének b) ▐ pontjában, valamint a 3. cikkben említett dokumentumokat a Közösség más, a 2. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett nyilvántartás hivatalos nyelvétől eltérő hivatalos
  nyelven
  tegyék közzé, és ezen dokumentumok fordítását hitelesítsék.
  Amennyiben valamely tagállam hitelesítést ír elő, a fordítást valamennyi tagállamban egy hitelesítésre jogosult személy hitelesíti
  .

(2)   
  Az (1) bekezdést értelemszerűen kell alkalmazni
  a 2. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett
  igazolásra, kivéve, ha a 2
  . cikk (1) bekezdésének
  c) pontjában említett nyilvántartás az igazolást azon tagállam által előírt hivatalos nyelven adta ki, amelyben a fióktelep létesült
  .

(3)   A tagállamok
  a
  dokumentumok fordítására vonatkozóan nem írnak elő más, az (1) és (2) bekezdésben
  említetteken
  túlmenő
  kiegészítő
  alaki követelményt.”

4. cikk

Átültetés a nemzeti jogba

Átültetés a nemzeti jogba

(1)   A tagállamok ║ 2010. május 1-jéig
  hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek.
  A tagállamok továbbra is alkalmazhatnak más meglévő, nemzeti közzétételi formákat, feltéve, hogy azok pontosan meghatározott és objektív feltételeken alapulnak, különösen a jogbiztonság és az információbiztonság érdekében és az internet-hozzáférés elérhetősége és a nemzeti gyakorlatok tekintetében. A tagállamok egységes díj kiszabásával fedezik az ilyen kiegészítő közzétételi kötelezettség költségeit
  . Az ilyen törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

május 1-jéig

hatályba léptetik

A tagállamok továbbra is alkalmazhatnak más meglévő, nemzeti közzétételi formákat, feltéve, hogy azok pontosan meghatározott és objektív feltételeken alapulnak, különösen a jogbiztonság és az információbiztonság érdekében és az internet-hozzáférés elérhetősége és a nemzeti gyakorlatok tekintetében. A tagállamok egységes díj kiszabásával fedezik az ilyen kiegészítő közzétételi kötelezettség költségeit

Az ilyen törvényi, rendeleti és közigazgatási

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

Amikor

elfogadják ezeket

azokban hivatkozni

azokhoz

hivatkozást

fűzni

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

közlik

Bizottsággal

rendelkezéseit

ezen

szabályozott területen

5. cikk

Hatálybalépés

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

6. cikk

Címzettek

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ║,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C [...]., [...]., [...]. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2008. november 19-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács ...-i határozata.

2

Az Európai Parlament 2008. november 19-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács ...-i határozata.

(3)  HL L 65., 1968.3.14., 8. o. ║.

3

(4)  

  HL L 26., 1977.1.31., 1. o.

4

HL L 26., 1977.1.31., 1. o.

(5)  HL L 395., 1989.12.30., 36. o.

5

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/116 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/116

---

Európai statisztika ***I

P6_TA(2008)0548

Az Európai Parlament 2008. november 19-i jogalkotási állásfoglalása az európai statisztikáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0625 – C6-0346/2007 – 2007/0220(COD))

(2010/C 16 E/34)

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0625), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0625),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 285. cikkének (1) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0346/2007), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 285. cikkének (1) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0346/2007),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A6-0349/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A6-0349/2008),

1.   jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

2.   felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

3.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

P6_TC1-COD(2007)0220

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. november 19-án került elfogadásra az európai statisztikáról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 223/2009/EK rendelet.)

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/117 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/117

---

A mezőgazdasági termelők részére a KAP keretében meghatározott támogatási rendszerek *

P6_TA(2008)0549

Az Európai Parlament 2008. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0306 – C6-0240/2008 – 2008/0103(CNS))

(2010/C 16 E/35)

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0306), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0306),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 36., 37. cikkére és 299. cikke (2) bekezdésére, amelyek értelmében a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0240/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 36., 37. cikkére és 299. cikke (2) bekezdésére, amelyek értelmében a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0240/2008),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére, a Költségvetési Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményeire (A6-0402/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére, a Költségvetési Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményeire (A6-0402/2008),

1.   jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

2.   felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján;

3.   felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

4.   felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

5.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| 1. módosítás


  Rendeletre irányuló javaslat


  (1a) preambulumbekezdés (új) |
| | (1a) | A mezőgazdasági ágazatra jellemző bürokrácia csökkentését átláthatóbb, világosabb és kevésbé nehézkes szabályok révén kell elérni. A közös agrárpolitika csak akkor lesz képes hozzájárulni a mezőgazdasági üzemek világpiaci versenyképességéhez, ha a költségeket csökkentjük, és könnyítünk az adminisztratív terheken. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

1. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(1a) preambulumbekezdés (új)

(1a)

3. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(2a) preambulumbekezdés (új)

| (2a) | Folyamatos erőfeszítéseket kell tenni a kölcsönös megfeleltetési rendszer egyszerűsítése, javítása és összehangolása érdekében. A Bizottságnak ezért minden második évben jelentést kell benyújtania a kölcsönös megfeleltetési rendszer alkalmazásáról. |
| --- | --- |

(2a)

4. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(2b) preambulumbekezdés (új)

| (2b) | Az adminisztratív terhek csökkentése, az ellenőrzések összehangolása és átcsoportosítása, ideértve az uniós intézményeken belüli ellenőrzéseket is, valamint a kifizetések időben történő teljesítése növelni fogja a kölcsönös megfeleltetési rendszer termelők általi támogatottságát és a politika eredményességét. |
| --- | --- |

(2b)

5. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(2c) preambulumbekezdés (új)

| (2c) | A mezőgazdasági termelők terheinek csökkentése érdekében a tagállamokat és az uniós intézményeket arra kell ösztönözni, hogy mind a helyszíni ellenőrzések, mind pedig az ellenőrzést végző ügynökségek számát a minimumon tartsák, az 1782/2003/EK tanácsi rendelet által előírt kölcsönös megfeleltetés, moduláció, valamint integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 21-i 796/2004/EK bizottsági rendelet (1) sérelme nélkül. A tagállamok számára ezért lehetővé kell tenni, hogy minimális ellenőrzéseket végezzenek a fizető ügynökség szintjén. Továbbá a tagállamokat és az uniós intézményeket arra kell ösztönözni, hogy hozzanak további intézkedéseket az ellenőrzéseket végző személyek számának korlátozása érdekében, annak biztosítására, hogy az ellenőrzéseket végző személyek megfelelő képzésben részesüljenek, továbbá hogy az egy adott mezőgazdasági üzemben tartott helyszíni ellenőrzés időtartamát legfeljebb egy napra korlátozzák. A Bizottságnak segítenie kell a tagállamokat az integrált mintavétel követelményeinek való megfelelésben. A helyszíni ellenőrzésekhez való mintavételt a kölcsönös megfeleltetés hatálya alá tartozó egyedi jogszabályokban megállapított egyedi minimális ellenőrzési százalékoktól függetlenül kell elvégezni. |
| --- | --- |

(2c)

6. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(2d) preambulumbekezdés (új)

| (2d) | A tagállamoknak biztosítani kell, hogy a mezőgazdasági termelőket ne büntessék kétszer az előírások megsértésének ugyanazon esete miatt (nevezetesen a kifizetések csökkentése vagy kizárása, illetve a vonatkozó nemzeti jogszabály megsértése miatti bírság formájában). |
| --- | --- |

(2d)

7. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(3) preambulumbekezdés

| (3) | Ezen túlmenően a mezőgazdasági földterület termelésből való kivonásának megakadályozása, valamint jó mezőgazdasági és ökológiai állapotának fenntartása céljából az 1782/2003/EK rendelet közösségi keretrendszert hozott létre, amelyből a tagállamok átvesznek egyes előírásokat, figyelembe véve az érintett területek olyan egyedi sajátosságait, mint a talaj- és az éghajlati viszonyok, valamint a meglévő gazdálkodási rendszerek (földhasználat, vetésforgó, gazdálkodási gyakorlat) és mezőgazdasági üzemszerkezetek. A kötelező területpihentetésnek az egységes támogatási rendszer keretében történő eltörlése bizonyos esetekben káros környezeti hatásokkal járhat, különösen az egyes tájakat meghatározó jellegzetességek vonatkozásában. Ezért meg kell erősíteni az adott esetben a táj egyes meghatározott jellegzetességeinek védelmét célzó hatályos közösségi rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(3)

Ezen túlmenően a mezőgazdasági földterület termelésből való kivonásának megakadályozása, valamint jó mezőgazdasági és ökológiai állapotának fenntartása céljából az 1782/2003/EK rendelet közösségi keretrendszert hozott létre, amelyből a tagállamok átvesznek egyes előírásokat, figyelembe véve az érintett területek olyan egyedi sajátosságait, mint a talaj- és az éghajlati viszonyok, valamint a meglévő gazdálkodási rendszerek (földhasználat, vetésforgó, gazdálkodási gyakorlat) és mezőgazdasági üzemszerkezetek. A kötelező területpihentetésnek az egységes támogatási rendszer keretében történő eltörlése bizonyos esetekben káros környezeti hatásokkal járhat, különösen az egyes tájakat meghatározó jellegzetességek vonatkozásában. Ezért meg kell erősíteni az adott esetben a táj egyes meghatározott jellegzetességeinek védelmét célzó hatályos közösségi rendelkezéseket.

| (3) | Ezen túlmenően a mezőgazdasági földterület termelésből való kivonásának megakadályozása, valamint jó mezőgazdasági és ökológiai állapotának fenntartása céljából az 1782/2003/EK rendelet közösségi keretrendszert hozott létre, amelyből a tagállamok átvesznek egyes előírásokat, figyelembe véve az érintett területek olyan egyedi sajátosságait, mint a talaj- és az éghajlati viszonyok, valamint a meglévő gazdálkodási rendszerek (földhasználat, vetésforgó, gazdálkodási gyakorlat) és mezőgazdasági üzemszerkezetek. A kötelező területpihentetésnek az egységes támogatási rendszer keretében történő eltörlése bizonyos esetekben káros környezeti hatásokkal járhat, különösen
  a természetes biológiai sokféleség
  , az egyes tájakat meghatározó jellegzetességek és a vízfolyások mentén fekvő földterületek vonatkozásában. Ezért meg kell erősíteni az adott esetben
  a biológiai sokféleség és
  a táj egyes meghatározott jellegzetességeinek védelmét célzó hatályos közösségi rendelkezéseket.
  Miközben gondoskodni kell a közösségi jogszabályokban előírt legszigorúbb vízminőségi szabványok betartásáról, nem szabad olyan további korlátozásokat előírni, amelyek akadályoznák a vidéki területek kívánatos fejlődését
  . |
| --- | --- |

(3)

Ezen túlmenően a mezőgazdasági földterület termelésből való kivonásának megakadályozása, valamint jó mezőgazdasági és ökológiai állapotának fenntartása céljából az 1782/2003/EK rendelet közösségi keretrendszert hozott létre, amelyből a tagállamok átvesznek egyes előírásokat, figyelembe véve az érintett területek olyan egyedi sajátosságait, mint a talaj- és az éghajlati viszonyok, valamint a meglévő gazdálkodási rendszerek (földhasználat, vetésforgó, gazdálkodási gyakorlat) és mezőgazdasági üzemszerkezetek. A kötelező területpihentetésnek az egységes támogatási rendszer keretében történő eltörlése bizonyos esetekben káros környezeti hatásokkal járhat, különösen
  a természetes biológiai sokféleség
  , az egyes tájakat meghatározó jellegzetességek és a vízfolyások mentén fekvő földterületek vonatkozásában. Ezért meg kell erősíteni az adott esetben
  a biológiai sokféleség és
  a táj egyes meghatározott jellegzetességeinek védelmét célzó hatályos közösségi rendelkezéseket.
  Miközben gondoskodni kell a közösségi jogszabályokban előírt legszigorúbb vízminőségi szabványok betartásáról, nem szabad olyan további korlátozásokat előírni, amelyek akadályoznák a vidéki területek kívánatos fejlődését
  .

8. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(4) preambulumbekezdés

| (4) | A mezőgazdasági tevékenység összefüggésében
  egyes területeken
  egyre súlyosabb problémát jelent a vízvédelem és a vízgazdálkodás. Ezért helyénvaló megerősíteni a jó mezőgazdasági és ökológiai állapotra vonatkozó hatályos közösségi jogszabályokat is a víz szennyezés elleni védelme, a vízkészletek kimerülésének megelőzése és a vízhasználat kezelése érdekében. |
| --- | --- |

(4)

A mezőgazdasági tevékenység összefüggésében
  egyes területeken
  egyre súlyosabb problémát jelent a vízvédelem és a vízgazdálkodás. Ezért helyénvaló megerősíteni a jó mezőgazdasági és ökológiai állapotra vonatkozó hatályos közösségi jogszabályokat is a víz szennyezés elleni védelme, a vízkészletek kimerülésének megelőzése és a vízhasználat kezelése érdekében.

| (4) | A mezőgazdasági tevékenység összefüggésében
  a Közösség egyre nagyobb területein
  egyre súlyosabb problémát jelent a vízvédelem és a vízgazdálkodás. Ezért helyénvaló megerősíteni a jó mezőgazdasági és ökológiai állapotra vonatkozó hatályos közösségi jogszabályokat is a víz szennyezés és elfolyás elleni védelme, és a vízkészletekkel való jobb gazdálkodás érdekében,
  különösen a nagymértékű vízpazarlás csökkentése révén, ami jobb mezőgazdasági és vízgazdálkodási rendszerek alkalmazásával érhető el
  . |
| --- | --- |

(4)

A mezőgazdasági tevékenység összefüggésében
  a Közösség egyre nagyobb területein
  egyre súlyosabb problémát jelent a vízvédelem és a vízgazdálkodás. Ezért helyénvaló megerősíteni a jó mezőgazdasági és ökológiai állapotra vonatkozó hatályos közösségi jogszabályokat is a víz szennyezés és elfolyás elleni védelme, és a vízkészletekkel való jobb gazdálkodás érdekében,
  különösen a nagymértékű vízpazarlás csökkentése révén, ami jobb mezőgazdasági és vízgazdálkodási rendszerek alkalmazásával érhető el
  .

190. módosítás és 226

Rendeletre irányuló javaslat

(6) preambulumbekezdés

| (6) | A fenntartható mezőgazdaság, valamint a vidékfejlesztés előmozdítását célzó politikai eszközök minél jobb egyensúlyának megteremtése érdekében az 1782/2003/EK rendelet bevezette a közvetlen kifizetések progresszív módon történő kötelező csökkentésének rendszerét („moduláció”). Ezt a rendszert továbbra is fent kell tartani, beleértve azt is, hogy a moduláció alkalmazása alól az
  5 000 EUR
  alatti összegek kivételt képeznek. |
| --- | --- |

(6)

A fenntartható mezőgazdaság, valamint a vidékfejlesztés előmozdítását célzó politikai eszközök minél jobb egyensúlyának megteremtése érdekében az 1782/2003/EK rendelet bevezette a közvetlen kifizetések progresszív módon történő kötelező csökkentésének rendszerét („moduláció”). Ezt a rendszert továbbra is fent kell tartani, beleértve azt is, hogy a moduláció alkalmazása alól az
  5 000 EUR
  alatti összegek kivételt képeznek.

| (6) | A fenntartható mezőgazdaság, valamint a vidékfejlesztés előmozdítását célzó politikai eszközök minél jobb egyensúlyának megteremtése érdekében az 1782/2003/EK rendelet bevezette a közvetlen kifizetések progresszív módon történő kötelező csökkentésének rendszerét („moduláció”). Ezt a rendszert továbbra is fent kell tartani, beleértve azt is, hogy a moduláció alkalmazása alól a
  10 000 EUR
  alatti összegek kivételt képeznek. |
| --- | --- |

(6)

A fenntartható mezőgazdaság, valamint a vidékfejlesztés előmozdítását célzó politikai eszközök minél jobb egyensúlyának megteremtése érdekében az 1782/2003/EK rendelet bevezette a közvetlen kifizetések progresszív módon történő kötelező csökkentésének rendszerét („moduláció”). Ezt a rendszert továbbra is fent kell tartani, beleértve azt is, hogy a moduláció alkalmazása alól a
  10 000 EUR
  alatti összegek kivételt képeznek.

10. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(7) preambulumbekezdés

| (7) | Az 1782/2003/EK rendelettel bevezetett modulációs mechanizmuson keresztül elért megtakarítások a vidékfejlesztési politika keretébe tartozó intézkedések finanszírozását szolgálják. Az említett rendelet elfogadása óta a mezőgazdasági ágazat számos új és jelentős kihívással volt kénytelen szembenézni: úgy mint az éghajlatváltozás, a bioenergia folyamatos térhódítása, valamint a jobb vízgazdálkodási megoldások és a biológiai sokféleség hatékonyabb védelme iránti igény. Az Európai Közösség a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleként felhívást kapott arra, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos megfontolások figyelembevételével igazítsa ki szakpolitikáit. Ezen túlmenően a vízhiánnyal és az aszályokkal összefüggésben felmerülő súlyos problémák miatt a vízgazdálkodási kérdésekre még nagyobb figyelmet kell fordítani. A biológiai sokféleség védelme továbbra is óriási kihívást jelent, és annak ellenére, hogy jelentős előrehaladást sikerült elérni, az Európai Közösség 2010-re meghatározott biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzésének eléréséhez további erőfeszítésekre lesz szükség. A Közösség elismeri, hogy szakpolitikái keretében kezelni kell a fent említett új kihívásokat. A mezőgazdaság területén az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet keretében elfogadott vidékfejlesztési programok az említett kihívások kezelésére megfelelő eszközök.
  Annak
  érdekében, hogy
  a tagállamok ennek figyelembevételével felülvizsgálhassák
  vidékfejlesztési
  programjaikat
  , de más területeken ne kelljen csökkenteniük vidékfejlesztési tevékenységeik jelenlegi intenzitását, további finanszírozási forrásokat kell rendelkezésre bocsátani. A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi terv azonban nem határoz meg a Közösség vidékfejlesztési politikájának megerősítésére használható pénzügyi forrásokat. E körülmények között rendelkezni kell a közvetlen támogatások csökkentésének lépésről lépésre történő fokozásáról a moduláción keresztül, így teremtve elő a szükséges pénzügyi forrás meghatározó részét. |
| --- | --- |

(7)

Az 1782/2003/EK rendelettel bevezetett modulációs mechanizmuson keresztül elért megtakarítások a vidékfejlesztési politika keretébe tartozó intézkedések finanszírozását szolgálják. Az említett rendelet elfogadása óta a mezőgazdasági ágazat számos új és jelentős kihívással volt kénytelen szembenézni: úgy mint az éghajlatváltozás, a bioenergia folyamatos térhódítása, valamint a jobb vízgazdálkodási megoldások és a biológiai sokféleség hatékonyabb védelme iránti igény. Az Európai Közösség a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleként felhívást kapott arra, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos megfontolások figyelembevételével igazítsa ki szakpolitikáit. Ezen túlmenően a vízhiánnyal és az aszályokkal összefüggésben felmerülő súlyos problémák miatt a vízgazdálkodási kérdésekre még nagyobb figyelmet kell fordítani. A biológiai sokféleség védelme továbbra is óriási kihívást jelent, és annak ellenére, hogy jelentős előrehaladást sikerült elérni, az Európai Közösség 2010-re meghatározott biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzésének eléréséhez további erőfeszítésekre lesz szükség. A Közösség elismeri, hogy szakpolitikái keretében kezelni kell a fent említett új kihívásokat. A mezőgazdaság területén az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet keretében elfogadott vidékfejlesztési programok az említett kihívások kezelésére megfelelő eszközök.
  Annak
  érdekében, hogy
  a tagállamok ennek figyelembevételével felülvizsgálhassák
  vidékfejlesztési
  programjaikat
  , de más területeken ne kelljen csökkenteniük vidékfejlesztési tevékenységeik jelenlegi intenzitását, további finanszírozási forrásokat kell rendelkezésre bocsátani. A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi terv azonban nem határoz meg a Közösség vidékfejlesztési politikájának megerősítésére használható pénzügyi forrásokat. E körülmények között rendelkezni kell a közvetlen támogatások csökkentésének lépésről lépésre történő fokozásáról a moduláción keresztül, így teremtve elő a szükséges pénzügyi forrás meghatározó részét.

| (7) | Az 1782/2003/EK rendelettel bevezetett modulációs mechanizmuson keresztül elért megtakarítások a vidékfejlesztési politika keretébe tartozó intézkedések finanszírozását szolgálják. Az említett rendelet elfogadása óta a mezőgazdasági ágazat számos új és jelentős kihívással volt kénytelen szembenézni, úgymint az éghajlatváltozás, a bioenergia folyamatos térhódítása, valamint a jobb vízgazdálkodási megoldások és a biológiai sokféleség hatékonyabb védelme iránti igény. Az Európai Közösség a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleként felhívást kapott arra, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos megfontolások figyelembevételével igazítsa ki szakpolitikáit. Ezen túlmenően a vízhiánnyal és az aszályokkal összefüggésben felmerülő súlyos problémák miatt a vízgazdálkodási kérdésekre még nagyobb figyelmet kell fordítani. A biológiai sokféleség védelme továbbra is óriási kihívást jelent, és annak ellenére, hogy jelentős előrehaladást sikerült elérni, az Európai Közösség 2010-re meghatározott, biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzésének eléréséhez további erőfeszítésekre lesz szükség. A Közösség elismeri, hogy szakpolitikái keretében intézkedéseket kell tenni a fent említett területeken. A mezőgazdaság területén az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet keretében elfogadott vidékfejlesztési programok megfelelő eszközök az említett kihívások kezelésére.
  Néhány tagállam már dolgozott ki programokat a vidékfejlesztés új kihívásainak azonosítására. Ugyanakkor, annak
  érdekében, hogy
  minden tagállam végrehajthassa
  vidékfejlesztési
  programjait

  anélkül, hogy más területeken csökkenteniük kelljen vidékfejlesztési támogatásaik jelenlegi mértékét, további finanszírozási forrásokat kell rendelkezésre bocsátani. A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi terv azonban nem határoz meg a Közösség vidékfejlesztési politikájának megerősítésére használható pénzügyi forrásokat. E körülmények között rendelkezni kell a közvetlen támogatások csökkentésének lépésről lépésre történő fokozásáról a moduláción keresztül, így teremtve elő a szükséges pénzügyi forrás meghatározó részét. |
| --- | --- |

(7)

Az 1782/2003/EK rendelettel bevezetett modulációs mechanizmuson keresztül elért megtakarítások a vidékfejlesztési politika keretébe tartozó intézkedések finanszírozását szolgálják. Az említett rendelet elfogadása óta a mezőgazdasági ágazat számos új és jelentős kihívással volt kénytelen szembenézni, úgymint az éghajlatváltozás, a bioenergia folyamatos térhódítása, valamint a jobb vízgazdálkodási megoldások és a biológiai sokféleség hatékonyabb védelme iránti igény. Az Európai Közösség a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleként felhívást kapott arra, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos megfontolások figyelembevételével igazítsa ki szakpolitikáit. Ezen túlmenően a vízhiánnyal és az aszályokkal összefüggésben felmerülő súlyos problémák miatt a vízgazdálkodási kérdésekre még nagyobb figyelmet kell fordítani. A biológiai sokféleség védelme továbbra is óriási kihívást jelent, és annak ellenére, hogy jelentős előrehaladást sikerült elérni, az Európai Közösség 2010-re meghatározott, biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzésének eléréséhez további erőfeszítésekre lesz szükség. A Közösség elismeri, hogy szakpolitikái keretében intézkedéseket kell tenni a fent említett területeken. A mezőgazdaság területén az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet keretében elfogadott vidékfejlesztési programok megfelelő eszközök az említett kihívások kezelésére.
  Néhány tagállam már dolgozott ki programokat a vidékfejlesztés új kihívásainak azonosítására. Ugyanakkor, annak
  érdekében, hogy
  minden tagállam végrehajthassa
  vidékfejlesztési
  programjait

  anélkül, hogy más területeken csökkenteniük kelljen vidékfejlesztési támogatásaik jelenlegi mértékét, további finanszírozási forrásokat kell rendelkezésre bocsátani. A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi terv azonban nem határoz meg a Közösség vidékfejlesztési politikájának megerősítésére használható pénzügyi forrásokat. E körülmények között rendelkezni kell a közvetlen támogatások csökkentésének lépésről lépésre történő fokozásáról a moduláción keresztül, így teremtve elő a szükséges pénzügyi forrás meghatározó részét.

11., 197. és 210. módosítás,

Rendeletre irányuló javaslat

(8) preambulumbekezdés

| (8) | A közvetlen jövedelemtámogatás mezőgazdasági termelők közötti eloszlására jellemző, hogy a kifizetések legnagyobb részét viszonylag korlátozott számú nagyobb kedvezményezett kapja.
  Egyértelmű
  , hogy
  a
  nagyobb kedvezményezetteknek nem ugyanolyan mértékű támogatásra van szükségük ahhoz, hogy hatékonyan megvalósuljon a jövedelemtámogatási célkitűzés. Ezen túlmenően alkalmazkodási potenciáljuk miatt a nagyobb kedvezményezettek könnyebben működnek alacsonyabb támogatási szint mellett. Ebből következően méltányos előírni
  a magas támogatási összegekre jogosult mezőgazdasági termelők számára, hogy
  járuljanak hozzá az új kihívások kezelésére kidolgozott vidékfejlesztési intézkedések finanszírozásához. Helyénvaló tehát a legmagasabb kifizetések fokozottabb csökkentését előíró mechanizmust létrehozni, és az ebből származó összegeket többek között a vidékfejlesztés keretében felmerülő új kihívások kezelésére felhasználni. Az említett mechanizmus arányosságának biztosítása érdekében a kiegészítő csökkentéseket fokozatosan, az érintett kifizetések összegének arányában kell növelni. |
| --- | --- |

(8)

A közvetlen jövedelemtámogatás mezőgazdasági termelők közötti eloszlására jellemző, hogy a kifizetések legnagyobb részét viszonylag korlátozott számú nagyobb kedvezményezett kapja.
  Egyértelmű
  , hogy
  a
  nagyobb kedvezményezetteknek nem ugyanolyan mértékű támogatásra van szükségük ahhoz, hogy hatékonyan megvalósuljon a jövedelemtámogatási célkitűzés. Ezen túlmenően alkalmazkodási potenciáljuk miatt a nagyobb kedvezményezettek könnyebben működnek alacsonyabb támogatási szint mellett. Ebből következően méltányos előírni
  a magas támogatási összegekre jogosult mezőgazdasági termelők számára, hogy
  járuljanak hozzá az új kihívások kezelésére kidolgozott vidékfejlesztési intézkedések finanszírozásához. Helyénvaló tehát a legmagasabb kifizetések fokozottabb csökkentését előíró mechanizmust létrehozni, és az ebből származó összegeket többek között a vidékfejlesztés keretében felmerülő új kihívások kezelésére felhasználni. Az említett mechanizmus arányosságának biztosítása érdekében a kiegészítő csökkentéseket fokozatosan, az érintett kifizetések összegének arányában kell növelni.

| (8) | A közvetlen jövedelemtámogatás mezőgazdasági termelők közötti eloszlására jellemző, hogy a kifizetések legnagyobb részét viszonylag korlátozott számú nagyobb kedvezményezett kapja.
  Szerkezeti típusuktól függetlenül előfordulhat
  , hogy
  e
  nagyobb kedvezményezetteknek elegendő kisebb mértékű támogatás a jövedelemtámogatási célkitűzés hatékony megvalósításához, mint amekkorát a kisebb kedvezményezettek igényelnének. Ezen túlmenően alkalmazkodási potenciáljuk miatt a nagyobb kedvezményezettek könnyebben működnek alacsonyabb támogatási szint mellett. Ebből következően méltányos előírni,
  hogy azok a mezőgazdasági termelők, akik az érintett üzemekben kifizetett bértömegekre tekintettel magas támogatási összegekre jogosultak
  , járuljanak hozzá az új kihívások kezelésére kidolgozott vidékfejlesztési intézkedések finanszírozásához. Helyénvaló tehát a legmagasabb kifizetések fokozottabb csökkentését előíró mechanizmust létrehozni, és az ebből származó összegeket többek között a vidékfejlesztés keretében felmerülő új kihívások kezelésére felhasználni. Az említett mechanizmus arányosságának biztosítása érdekében a kiegészítő csökkentéseket fokozatosan, az érintett kifizetések összegének arányában kell növelni.
  Mindazonáltal el kell kerülni azt, hogy mezőgazdasági termelők nagy számát és a hozzájuk tartozó gazdaságokat egyesítő szövetkezeteket – mint például a mezőgazdasági szövetkezeteket –, amelyek megfelelnek a „mezőgazdasági termelő” e rendelet 2. cikke szerinti meghatározásának nagyobb kedvezményezetteknek tekintsék, ami a kifizetések ennek megfelelő csökkentésével járna. Ehhez meg kell állapítani, hogy mely szervezetek felelnek meg e feltételeknek, a lehetséges fokozatosság alóli felmentésük érdekében
  . |
| --- | --- |

(8)

A közvetlen jövedelemtámogatás mezőgazdasági termelők közötti eloszlására jellemző, hogy a kifizetések legnagyobb részét viszonylag korlátozott számú nagyobb kedvezményezett kapja.
  Szerkezeti típusuktól függetlenül előfordulhat
  , hogy
  e
  nagyobb kedvezményezetteknek elegendő kisebb mértékű támogatás a jövedelemtámogatási célkitűzés hatékony megvalósításához, mint amekkorát a kisebb kedvezményezettek igényelnének. Ezen túlmenően alkalmazkodási potenciáljuk miatt a nagyobb kedvezményezettek könnyebben működnek alacsonyabb támogatási szint mellett. Ebből következően méltányos előírni,
  hogy azok a mezőgazdasági termelők, akik az érintett üzemekben kifizetett bértömegekre tekintettel magas támogatási összegekre jogosultak
  , járuljanak hozzá az új kihívások kezelésére kidolgozott vidékfejlesztési intézkedések finanszírozásához. Helyénvaló tehát a legmagasabb kifizetések fokozottabb csökkentését előíró mechanizmust létrehozni, és az ebből származó összegeket többek között a vidékfejlesztés keretében felmerülő új kihívások kezelésére felhasználni. Az említett mechanizmus arányosságának biztosítása érdekében a kiegészítő csökkentéseket fokozatosan, az érintett kifizetések összegének arányában kell növelni.
  Mindazonáltal el kell kerülni azt, hogy mezőgazdasági termelők nagy számát és a hozzájuk tartozó gazdaságokat egyesítő szövetkezeteket – mint például a mezőgazdasági szövetkezeteket –, amelyek megfelelnek a „mezőgazdasági termelő” e rendelet 2. cikke szerinti meghatározásának nagyobb kedvezményezetteknek tekintsék, ami a kifizetések ennek megfelelő csökkentésével járna. Ehhez meg kell állapítani, hogy mely szervezetek felelnek meg e feltételeknek, a lehetséges fokozatosság alóli felmentésük érdekében
  .

Ezen felül a mezőgazdasági ágazat további felaprózódásának elkerülése érdekében a közvetlen kifizetéseket kezelő termelői szervezeteket a modulációs mechanizmus alkalmazásakor nem szabad nagyobb kedvezményezettnek tekinteni.

12. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(8a) preambulumbekezdés (új)

| (8a) | A tagállamoknak is külön támogatási lehetőséget kellene adni annak érdekében, hogy megfelelően reagálhassanak a KAP állapotfelméréséből adódó esetleges kihívásokra. |
| --- | --- |

(8a)

13. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(16) preambulumbekezdés

| (16) | Annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők könnyebben megfelelhessenek a modern, magas színvonalú mezőgazdaság előírásainak, a tagállamoknak egy átfogó rendszert kell működtetniük
  a kereskedelmi tevékenységet folytató mezőgazdasági üzemek
  részére nyújtandó szaktanácsadás céljából. A mezőgazdasági tanácsadó rendszernek segítenie kell a mezőgazdasági termelőket abban, hogy mind jobban tudatosítsák a környezettel, az élelmiszer-biztonsággal, az állategészségüggyel és az állatjólléttel összefüggő anyagi és gazdálkodási folyamatokat, anélkül, hogy az bármely módon érintené a mezőgazdasági termelőknek az említett előírások betartására vonatkozó kötelezettségét és felelősségét. |
| --- | --- |

(16)

Annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők könnyebben megfelelhessenek a modern, magas színvonalú mezőgazdaság előírásainak, a tagállamoknak egy átfogó rendszert kell működtetniük
  a kereskedelmi tevékenységet folytató mezőgazdasági üzemek
  részére nyújtandó szaktanácsadás céljából. A mezőgazdasági tanácsadó rendszernek segítenie kell a mezőgazdasági termelőket abban, hogy mind jobban tudatosítsák a környezettel, az élelmiszer-biztonsággal, az állategészségüggyel és az állatjólléttel összefüggő anyagi és gazdálkodási folyamatokat, anélkül, hogy az bármely módon érintené a mezőgazdasági termelőknek az említett előírások betartására vonatkozó kötelezettségét és felelősségét.

| (16) | Annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők könnyebben megfelelhessenek a modern, magas színvonalú mezőgazdaság előírásainak, a tagállamoknak egy átfogó rendszert kell működtetniük
  az összes mezőgazdasági termelő
  részére nyújtandó szaktanácsadás céljából. A mezőgazdasági tanácsadó rendszernek segítenie kell a mezőgazdasági termelőket
  az eredményes és költséghatékony termelésben, továbbá

  fokozottabban tudatosítania kell bennük az anyagi és a gazdálkodási folyamatok, illetve a környezetvédelmi, élelmiszer-biztonsági, állategészségügyi és az állatok kíméletére irányuló előírások közötti összefüggéseket anélkül, hogy az bármely módon befolyásolná a mezőgazdasági termelőknek az említett előírások betartására vonatkozó kötelezettségét és felelősségét. |
| --- | --- |

(16)

Annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők könnyebben megfelelhessenek a modern, magas színvonalú mezőgazdaság előírásainak, a tagállamoknak egy átfogó rendszert kell működtetniük
  az összes mezőgazdasági termelő
  részére nyújtandó szaktanácsadás céljából. A mezőgazdasági tanácsadó rendszernek segítenie kell a mezőgazdasági termelőket
  az eredményes és költséghatékony termelésben, továbbá

  fokozottabban tudatosítania kell bennük az anyagi és a gazdálkodási folyamatok, illetve a környezetvédelmi, élelmiszer-biztonsági, állategészségügyi és az állatok kíméletére irányuló előírások közötti összefüggéseket anélkül, hogy az bármely módon befolyásolná a mezőgazdasági termelőknek az említett előírások betartására vonatkozó kötelezettségét és felelősségét.

14. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(19) preambulumbekezdés

| (19) | A kis pénzösszegek kezelése terhet jelent a tagállamok illetékes hatóságai számára.
  A túlzott adminisztratív terhek elkerülése érdekében a tagállamoknak tartózkodniuk kell a közvetlen kifizetések odaítélésétől, ha az összeg nem éri el az egy hektárra jutó átlagos közösségi támogatás összegét, vagy ha egy támogatási kérelem esetében a mezőgazdasági üzem támogatható területe kevesebb, mint egy hektár. Külön rendelkezéseket kell megállapítani azon tagállamok vonatkozásában, amelyek mezőgazdasági üzemszerkezete jelentős mértékben eltér a közösségi átlagos mezőgazdasági üzemszerkezettől. A tagállamok szabadon dönthetnek a fenti két kritérium valamelyikének alkalmazásáról, figyelembe véve az adott tagállam mezőgazdasági ágazatának strukturális sajátosságait. Mivel az úgynevezett „földnélküli” mezőgazdasági üzemekkel rendelkező mezőgazdasági termelők számára speciális támogatási jogosultságokat állapítottak meg, a hektáralapú küszöb alkalmazása ilyen esetben nem volna hatékony. Az ilyen mezőgazdasági termelők esetében az átlag támogatás alapján kiszámított minimumösszeget kell alkalmazni
  . |
| --- | --- |

(19)

A kis pénzösszegek kezelése terhet jelent a tagállamok illetékes hatóságai számára.
  A túlzott adminisztratív terhek elkerülése érdekében a tagállamoknak tartózkodniuk kell a közvetlen kifizetések odaítélésétől, ha az összeg nem éri el az egy hektárra jutó átlagos közösségi támogatás összegét, vagy ha egy támogatási kérelem esetében a mezőgazdasági üzem támogatható területe kevesebb, mint egy hektár. Külön rendelkezéseket kell megállapítani azon tagállamok vonatkozásában, amelyek mezőgazdasági üzemszerkezete jelentős mértékben eltér a közösségi átlagos mezőgazdasági üzemszerkezettől. A tagállamok szabadon dönthetnek a fenti két kritérium valamelyikének alkalmazásáról, figyelembe véve az adott tagállam mezőgazdasági ágazatának strukturális sajátosságait. Mivel az úgynevezett „földnélküli” mezőgazdasági üzemekkel rendelkező mezőgazdasági termelők számára speciális támogatási jogosultságokat állapítottak meg, a hektáralapú küszöb alkalmazása ilyen esetben nem volna hatékony. Az ilyen mezőgazdasági termelők esetében az átlag támogatás alapján kiszámított minimumösszeget kell alkalmazni
  .

| (19) | A kis pénzösszegek kezelése megnehezíti a tagállamok illetékes hatóságainak feladatait.
  A tagállamok dönthetnek úgy, hogy egy adott – meghatározandó – összeg alatt nem ítélnek oda közvetlen támogatást
  . |
| --- | --- |

(19)

A kis pénzösszegek kezelése megnehezíti a tagállamok illetékes hatóságainak feladatait.
  A tagállamok dönthetnek úgy, hogy egy adott – meghatározandó – összeg alatt nem ítélnek oda közvetlen támogatást
  .

15. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(21) preambulumbekezdés

| (21) | A közösségi támogatási programok keretében előírt támogatásokat az illetékes nemzeti hatóságoknak az e rendeletben előírt csökkentéseket követően teljes összegben ki kell fizetniük a kedvezményezetteknek az előírt határidőn belül. Annak érdekében, hogy a közvetlen kifizetések kezelése rugalmasabbá váljon, lehetővé kell tenni a tagállamok számára a közvetlen kifizetések évi két részletben történő folyósítását. |
| --- | --- |

(21)

A közösségi támogatási programok keretében előírt támogatásokat az illetékes nemzeti hatóságoknak az e rendeletben előírt csökkentéseket követően teljes összegben ki kell fizetniük a kedvezményezetteknek az előírt határidőn belül. Annak érdekében, hogy a közvetlen kifizetések kezelése rugalmasabbá váljon, lehetővé kell tenni a tagállamok számára a közvetlen kifizetések évi két részletben történő folyósítását.

| (21) | A közösségi támogatási programok keretében előírt támogatásokat az illetékes nemzeti hatóságoknak az e rendeletben előírt csökkentéseket követően teljes összegben ki kell fizetniük a kedvezményezetteknek az előírt határidőn belül. Annak érdekében, hogy a közvetlen kifizetések kezelése rugalmasabbá váljon, lehetővé kell tenni a tagállamok számára a közvetlen kifizetések évi két részletben történő folyósítását,
  egyrészt azért, hogy késedelmes folyósítás esetén a támogatást az aktuális piaci kamattal kiegészíthessék, másrészt azért, hogy az ágazati igények függvényében bizonyos fokú mérlegelési szabadságot kapjanak a tagállamok a folyósítások időpontjának meghatározása terén
  . |
| --- | --- |

(21)

A közösségi támogatási programok keretében előírt támogatásokat az illetékes nemzeti hatóságoknak az e rendeletben előírt csökkentéseket követően teljes összegben ki kell fizetniük a kedvezményezetteknek az előírt határidőn belül. Annak érdekében, hogy a közvetlen kifizetések kezelése rugalmasabbá váljon, lehetővé kell tenni a tagállamok számára a közvetlen kifizetések évi két részletben történő folyósítását,
  egyrészt azért, hogy késedelmes folyósítás esetén a támogatást az aktuális piaci kamattal kiegészíthessék, másrészt azért, hogy az ágazati igények függvényében bizonyos fokú mérlegelési szabadságot kapjanak a tagállamok a folyósítások időpontjának meghatározása terén
  .

16. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(23) preambulumbekezdés

| (23) | A közös agrárpolitika által meghatározott célkitűzések elérése érdekében a közös támogatási rendszereket szükség esetén akár rövid határidőn belül is hozzá kell igazítani a változó körülményekhez. A kedvezményezettek ezért nem számíthatnak arra, hogy a támogatási feltételek változatlanok maradnak, és fel kell készülniük arra, hogy a gazdasági változások és a költségvetési helyzet függvényében a rendszerek esetleges felülvizsgálatára kerülhet sor. |
| --- | --- |

(23)

törölve

17. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(23a) preambulumbekezdés (új)

| (23a) | A KAP első pillérét a jövőben is meg kell tartani annak érdekében, hogy biztosítható legyen a mezőgazdasági termelők által számos vidéki térségben játszott kulcsszerep a tájvédelem és az élelmezésbiztonság terén támasztott magas uniós követelmények fenntartása területén. |
| --- | --- |

(23a)

18. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(24) preambulumbekezdés

| (24) | Az 1782/2003/EK rendelet egységes támogatási rendszert hozott létre, amely a már meglévő különböző támogatási mechanizmusokat a termeléstől függetlenített közvetlen kifizetések egységes rendszerévé alakította át. Az egységes támogatási rendszer alkalmazása során nyert tapasztalatok arra engednek következtetni, hogy célszerű lenne annak egyes elemeit a mezőgazdasági termelők és a közigazgatási hatóságok érdekében egyszerűsíteni. Ezen túlmenően mivel időközben az összes olyan tagállam végrehajtotta az egységes támogatási rendszert, amely számára ezt előírták, a végrehajtás első szakaszával kapcsolatos egyes rendelkezések elavultak, és azok kiigazítása vált szükségessé. Ebben az összefüggésben, egyes esetekben a támogatási jogosultságok jelentős mértékű alulkihasználtsága figyelhető meg. Az ilyen helyzetek elkerülése érdekében
  és figyelembe véve, hogy a mezőgazdasági termelők már jól ismerik az egységes támogatási rendszer működését
  , a kihasználatlan támogatási jogosultságok nemzeti tartalékba való visszakerülésére
  eredetileg meghatározott
  időszakot
  két évre
  kell
  csökkenteni
  . |
| --- | --- |

(24)

Az 1782/2003/EK rendelet egységes támogatási rendszert hozott létre, amely a már meglévő különböző támogatási mechanizmusokat a termeléstől függetlenített közvetlen kifizetések egységes rendszerévé alakította át. Az egységes támogatási rendszer alkalmazása során nyert tapasztalatok arra engednek következtetni, hogy célszerű lenne annak egyes elemeit a mezőgazdasági termelők és a közigazgatási hatóságok érdekében egyszerűsíteni. Ezen túlmenően mivel időközben az összes olyan tagállam végrehajtotta az egységes támogatási rendszert, amely számára ezt előírták, a végrehajtás első szakaszával kapcsolatos egyes rendelkezések elavultak, és azok kiigazítása vált szükségessé. Ebben az összefüggésben, egyes esetekben a támogatási jogosultságok jelentős mértékű alulkihasználtsága figyelhető meg. Az ilyen helyzetek elkerülése érdekében
  és figyelembe véve, hogy a mezőgazdasági termelők már jól ismerik az egységes támogatási rendszer működését
  , a kihasználatlan támogatási jogosultságok nemzeti tartalékba való visszakerülésére
  eredetileg meghatározott
  időszakot
  két évre
  kell
  csökkenteni
  .

| (24) | Az 1782/2003/EK rendelet egységes támogatási rendszert hozott létre, amely a már meglévő különböző támogatási mechanizmusokat a termeléstől függetlenített közvetlen kifizetések egységes rendszerévé alakította át. Az egységes támogatási rendszer alkalmazása során nyert tapasztalatok arra engednek következtetni, hogy célszerű lenne annak egyes elemeit a mezőgazdasági termelők és a közigazgatási hatóságok érdekében egyszerűsíteni. Ezen túlmenően, mivel időközben az összes olyan tagállam végrehajtotta az egységes támogatási rendszert, amely számára ezt előírták, a végrehajtás első szakaszával kapcsolatos egyes rendelkezések elavultak, így azokat ki kell igazítani. Egyes esetekben megfigyelhető volt a támogatási jogosultságok ebből eredő túlzottan alacsony kihasználtsága. Az ilyen helyzetek elkerülése érdekében a kihasználatlan támogatási jogosultságok nemzeti tartalékba való visszakerülésére
  előírt
  időszakot
  három évben
  kell
  meghatározni
  . |
| --- | --- |

(24)

Az 1782/2003/EK rendelet egységes támogatási rendszert hozott létre, amely a már meglévő különböző támogatási mechanizmusokat a termeléstől függetlenített közvetlen kifizetések egységes rendszerévé alakította át. Az egységes támogatási rendszer alkalmazása során nyert tapasztalatok arra engednek következtetni, hogy célszerű lenne annak egyes elemeit a mezőgazdasági termelők és a közigazgatási hatóságok érdekében egyszerűsíteni. Ezen túlmenően, mivel időközben az összes olyan tagállam végrehajtotta az egységes támogatási rendszert, amely számára ezt előírták, a végrehajtás első szakaszával kapcsolatos egyes rendelkezések elavultak, így azokat ki kell igazítani. Egyes esetekben megfigyelhető volt a támogatási jogosultságok ebből eredő túlzottan alacsony kihasználtsága. Az ilyen helyzetek elkerülése érdekében a kihasználatlan támogatási jogosultságok nemzeti tartalékba való visszakerülésére
  előírt
  időszakot
  három évben
  kell
  meghatározni
  .

19. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(27) preambulumbekezdés

| (27) | A termőföld kötelező pihentetését kínálatszabályozó mechanizmusként vezették be. A szántóföldi növények ágazatában bekövetkezett piaci változások és a függetlenített támogatások bevezetése miatt már nem indokolt ennek az eszköznek a fenntartása, tehát azt el kell törölni. Az 1782/2003/EK rendelet 53. cikkével és 63. cikke (2) bekezdésével összhangban létrehozott területpihentetési
  jogosultságokat olyan hektárokra vonatkozóan kell aktiválni, amelyekre bármely más jogosultsághoz hasonló támogathatósági feltételek vonatkoznak
  . |
| --- | --- |

(27)

A termőföld kötelező pihentetését kínálatszabályozó mechanizmusként vezették be. A szántóföldi növények ágazatában bekövetkezett piaci változások és a függetlenített támogatások bevezetése miatt már nem indokolt ennek az eszköznek a fenntartása, tehát azt el kell törölni. Az 1782/2003/EK rendelet 53. cikkével és 63. cikke (2) bekezdésével összhangban létrehozott területpihentetési
  jogosultságokat olyan hektárokra vonatkozóan kell aktiválni, amelyekre bármely más jogosultsághoz hasonló támogathatósági feltételek vonatkoznak
  .

| (27) | A termőföld kötelező pihentetését kínálatszabályozó mechanizmusként vezették be. A szántóföldi növények ágazatában bekövetkezett piaci változások és a függetlenített támogatások bevezetése miatt már nem indokolt ennek az eszköznek a fenntartása, tehát azt el kell törölni. Az 1782/2003/EK rendelet 53. cikkével és 63. cikke (2) bekezdésével összhangban létrehozott területpihentetési
  jogosultságok ezért normál jogosultságokká válnak
  . |
| --- | --- |

(27)

A termőföld kötelező pihentetését kínálatszabályozó mechanizmusként vezették be. A szántóföldi növények ágazatában bekövetkezett piaci változások és a függetlenített támogatások bevezetése miatt már nem indokolt ennek az eszköznek a fenntartása, tehát azt el kell törölni. Az 1782/2003/EK rendelet 53. cikkével és 63. cikke (2) bekezdésével összhangban létrehozott területpihentetési
  jogosultságok ezért normál jogosultságokká válnak
  .

20. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(28) preambulumbekezdés

| (28) | A korábban termeléstől függő piaci támogatásnak az egységes támogatási rendszerbe való felvételét követően a támogatási jogosultságok értékét a történeti alapú végrehajtást választó tagállamokban a korábbi támogatás egyéni szintje alapján határozták meg. Az egységes támogatási rendszer bevezetése óta eltelt egyre hosszabb idő és az újabb ágazatoknak az egységes támogatási rendszerbe való felvétele miatt egyre nehezebb megindokolni a támogatási szintek között fennálló –, kizárólag a korábbi támogatás által befolyásolt – jelentős egyéni különbségek létjogosultságát. Ezért a történeti alapú végrehajtási modellt választó tagállamok esetében bizonyos feltételek mellett engedélyezni kell az odaítélt támogatási jogosultságok felülvizsgálatát annak érdekében, hogy azok egységenkénti értékét közelíteni lehessen egymáshoz, ugyanakkor tiszteletben tartva a közösségi jog általános elveit és a közös agrárpolitika célkitűzéseit. Ebben az összefüggésben az egységesebb értékek meghatározása során a tagállamok figyelembe vehetik az egyes földrajzi területek sajátosságait. A támogatási jogosultságok szintjének kiegyenlítését megfelelő átmeneti időszak alatt és korlátozott mértékű csökkentések alkalmazásával kell megvalósítani annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők megfelelően tudjanak alkalmazkodni a változó támogatási szintekhez. |
| --- | --- |

(28)

A korábban termeléstől függő piaci támogatásnak az egységes támogatási rendszerbe való felvételét követően a támogatási jogosultságok értékét a történeti alapú végrehajtást választó tagállamokban a korábbi támogatás egyéni szintje alapján határozták meg. Az egységes támogatási rendszer bevezetése óta eltelt egyre hosszabb idő és az újabb ágazatoknak az egységes támogatási rendszerbe való felvétele miatt egyre nehezebb megindokolni a támogatási szintek között fennálló –, kizárólag a korábbi támogatás által befolyásolt – jelentős egyéni különbségek létjogosultságát. Ezért a történeti alapú végrehajtási modellt választó tagállamok esetében bizonyos feltételek mellett engedélyezni kell az odaítélt támogatási jogosultságok felülvizsgálatát annak érdekében, hogy azok egységenkénti értékét közelíteni lehessen egymáshoz, ugyanakkor tiszteletben tartva a közösségi jog általános elveit és a közös agrárpolitika célkitűzéseit. Ebben az összefüggésben az egységesebb értékek meghatározása során a tagállamok figyelembe vehetik az egyes földrajzi területek sajátosságait. A támogatási jogosultságok szintjének kiegyenlítését megfelelő átmeneti időszak alatt és korlátozott mértékű csökkentések alkalmazásával kell megvalósítani annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők megfelelően tudjanak alkalmazkodni a változó támogatási szintekhez.

| (28) | A korábban termeléstől függő piaci támogatásnak az egységes támogatási rendszerbe való felvételét követően a támogatási jogosultságok értékét a történeti alapú végrehajtást választó tagállamokban a korábbi támogatás egyéni szintje alapján határozták meg. Az egységes támogatási rendszer bevezetése óta eltelt egyre hosszabb idő és az újabb ágazatoknak az egységes támogatási rendszerbe való felvétele miatt egyre nehezebb megindokolni a támogatási szintek között fennálló –, kizárólag a korábbi támogatás által befolyásolt – jelentős egyéni különbségek létjogosultságát. Ezért a történeti alapú végrehajtási modellt választó tagállamok esetében bizonyos feltételek mellett engedélyezni kell az odaítélt támogatási jogosultságok felülvizsgálatát annak érdekében, hogy azok egységenkénti értékét közelíteni lehessen egymáshoz, ugyanakkor tiszteletben tartva a közösségi jog általános elveit és a közös agrárpolitika célkitűzéseit. Ezzel összefüggésben az egységesebb értékek meghatározása során a tagállamok figyelembe vehetik az egyes földrajzi területek sajátosságait. A támogatási jogosultságok szintjének kiegyenlítését
  az egyes tagállamok által meghatározott ritmusnak
  megfelelő átmeneti időszak alatt és korlátozott mértékű csökkentések alkalmazásával kell megvalósítani annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők megfelelően tudjanak alkalmazkodni a változó támogatási szintekhez. |
| --- | --- |

(28)

A korábban termeléstől függő piaci támogatásnak az egységes támogatási rendszerbe való felvételét követően a támogatási jogosultságok értékét a történeti alapú végrehajtást választó tagállamokban a korábbi támogatás egyéni szintje alapján határozták meg. Az egységes támogatási rendszer bevezetése óta eltelt egyre hosszabb idő és az újabb ágazatoknak az egységes támogatási rendszerbe való felvétele miatt egyre nehezebb megindokolni a támogatási szintek között fennálló –, kizárólag a korábbi támogatás által befolyásolt – jelentős egyéni különbségek létjogosultságát. Ezért a történeti alapú végrehajtási modellt választó tagállamok esetében bizonyos feltételek mellett engedélyezni kell az odaítélt támogatási jogosultságok felülvizsgálatát annak érdekében, hogy azok egységenkénti értékét közelíteni lehessen egymáshoz, ugyanakkor tiszteletben tartva a közösségi jog általános elveit és a közös agrárpolitika célkitűzéseit. Ezzel összefüggésben az egységesebb értékek meghatározása során a tagállamok figyelembe vehetik az egyes földrajzi területek sajátosságait. A támogatási jogosultságok szintjének kiegyenlítését
  az egyes tagállamok által meghatározott ritmusnak
  megfelelő átmeneti időszak alatt és korlátozott mértékű csökkentések alkalmazásával kell megvalósítani annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők megfelelően tudjanak alkalmazkodni a változó támogatási szintekhez.

21. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(29a) preambulumbekezdés (új)

| (29a) | A kölcsönös megfeleltetés rendszere és a közös agrárpolitika a jövőben újabb kiigazításokra szorul, amennyiben a támogatások összege nem tűnik mindig arányosnak a mezőgazdasági termelők által a szabályok betartására tett erőfeszítésekkel, ezért a támogatások továbbra is nagymértékben függnek majd a korábbi költségektől. Az állatok jólétére vonatkozó jogszabályok nyilvánvalóan jelentős korlátokat jelentenek az állattenyésztők számára, és ez nem tükröződik a támogatások összegében. Azonban, ha az importált termékeknek ugyanezen állatjóléti normáknak kell eleget tenniük, szükségtelenné válik a mezőgazdasági termelők kompenzálása a közösségi jogszabályok betartásáért ezen a területen. Következésképp a Bizottságnak a Világkereskedelmi Szervezettel folytatott tárgyalások keretében törekednie kellene a nem kereskedelmi jellegű intézkedések behozatali feltételként való elismertetésére. |
| --- | --- |

(29a)

22. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(30) preambulumbekezdés

| (30) | Az 1782/2003/EK rendelet bevezette a függetlenített egységes támogatási rendszert, ugyanakkor pedig lehetővé tette a tagállamok számára bizonyos támogatások rendszerből való kizárását. Ugyanakkor az említett rendelet 64. cikkének (3) bekezdése előírta, hogy a piaci és strukturális változások fényében felül kell vizsgálni a III. cím 5. fejezete 2. és 3. szakaszában meghatározott lehetőségeket. A vonatkozó tapasztalatok elemzése alapján megállapítható, hogy a termeléstől függetlenített támogatások rugalmasabbá
  teszik
  a mezőgazdasági termelők választásait, így azok termeléssel kapcsolatos döntéseiket a jövedelmezőség és a piac válaszai alapján
  hozhatják
  meg.
  Ez különösen igaz a szántóföldinövény-, a komló- és a vetőmagágazat esetében, de kisebb mértékben elmondható a marhahús-ágazatról is. Következésképpen ezekben az ágazatokban a termeléstől részben függetlenített támogatásokat az egységes támogatási rendszerbe kellene integrálni. Annak érdekében, hogy a marhahús-ágazat mezőgazdasági termelői fokozatosan alkalmazkodni tudjanak az új támogatási rendszerhez, rendelkezni kell arról, hogy a hímivarú állatokra vonatkozó különleges támogatás és a vágási támogatás integrációjára fokozatosan kerüljön sor
  . Mivel a termeléstől részben függetlenített támogatásokat a gyümölcs- és zöldségágazatban csak rövid ideje és átmeneti intézkedésként vezették be, ezeknek a rendszereknek a felülvizsgálatára nincs szükség. |
| --- | --- |

(30)

Az 1782/2003/EK rendelet bevezette a függetlenített egységes támogatási rendszert, ugyanakkor pedig lehetővé tette a tagállamok számára bizonyos támogatások rendszerből való kizárását. Ugyanakkor az említett rendelet 64. cikkének (3) bekezdése előírta, hogy a piaci és strukturális változások fényében felül kell vizsgálni a III. cím 5. fejezete 2. és 3. szakaszában meghatározott lehetőségeket. A vonatkozó tapasztalatok elemzése alapján megállapítható, hogy a termeléstől függetlenített támogatások rugalmasabbá
  teszik
  a mezőgazdasági termelők választásait, így azok termeléssel kapcsolatos döntéseiket a jövedelmezőség és a piac válaszai alapján
  hozhatják
  meg.
  Ez különösen igaz a szántóföldinövény-, a komló- és a vetőmagágazat esetében, de kisebb mértékben elmondható a marhahús-ágazatról is. Következésképpen ezekben az ágazatokban a termeléstől részben függetlenített támogatásokat az egységes támogatási rendszerbe kellene integrálni. Annak érdekében, hogy a marhahús-ágazat mezőgazdasági termelői fokozatosan alkalmazkodni tudjanak az új támogatási rendszerhez, rendelkezni kell arról, hogy a hímivarú állatokra vonatkozó különleges támogatás és a vágási támogatás integrációjára fokozatosan kerüljön sor
  . Mivel a termeléstől részben függetlenített támogatásokat a gyümölcs- és zöldségágazatban csak rövid ideje és átmeneti intézkedésként vezették be, ezeknek a rendszereknek a felülvizsgálatára nincs szükség.

| (30) | Az 1782/2003/EK rendelet bevezette a termeléstől függetlenített egységes támogatási rendszert, ugyanakkor pedig lehetővé tette a tagállamok számára bizonyos támogatások rendszerből való kizárását. Ugyanakkor az említett rendelet 64. cikkének (3) bekezdése előírta, hogy a piaci és strukturális változások fényében felül kell vizsgálni a III. cím 5. fejezete 2. és 3. szakaszában meghatározott lehetőségeket. A vonatkozó tapasztalatok elemzése alapján megállapítható, hogy a támogatások termeléstől való függetlenítése rugalmasabbá
  tehetné
  a mezőgazdasági termelők választásait, így azok termeléssel kapcsolatos döntéseiket a jövedelmezőség és a piaci igények alapján
  hozhatnák
  meg.
  Ezért engedélyezni kell a tagállamok számára, hogy amennyiben ezt szeretnék, folytathassák a támogatások függetlenítését
  . Mivel a termeléstől részben függetlenített támogatásokat a gyümölcs- és zöldségágazatban csak rövid ideje és átmeneti intézkedésként vezették be, e rendszerek felülvizsgálatára nincs szükség. |
| --- | --- |

(30)

Az 1782/2003/EK rendelet bevezette a termeléstől függetlenített egységes támogatási rendszert, ugyanakkor pedig lehetővé tette a tagállamok számára bizonyos támogatások rendszerből való kizárását. Ugyanakkor az említett rendelet 64. cikkének (3) bekezdése előírta, hogy a piaci és strukturális változások fényében felül kell vizsgálni a III. cím 5. fejezete 2. és 3. szakaszában meghatározott lehetőségeket. A vonatkozó tapasztalatok elemzése alapján megállapítható, hogy a támogatások termeléstől való függetlenítése rugalmasabbá
  tehetné
  a mezőgazdasági termelők választásait, így azok termeléssel kapcsolatos döntéseiket a jövedelmezőség és a piaci igények alapján
  hozhatnák
  meg.
  Ezért engedélyezni kell a tagállamok számára, hogy amennyiben ezt szeretnék, folytathassák a támogatások függetlenítését
  . Mivel a termeléstől részben függetlenített támogatásokat a gyümölcs- és zöldségágazatban csak rövid ideje és átmeneti intézkedésként vezették be, e rendszerek felülvizsgálatára nincs szükség.

23. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(31a) preambulumbekezdés (új)

| (31a) | Külön intézkedések meghozatalára van szükség az Unió súlyos hanyatlással küzdő juhágazatának támogatására. Végre kell hajtani az Európai Parlament 2008. június 19-i, az európai juh- és kecskeágazat jövőjéről szóló állásfoglalásának (2) ajánlásait. |
| --- | --- |

(31a)

24. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(32) preambulumbekezdés

| (32) | Engedélyezni kell a tagállamok számára, hogy jól meghatározott esetekben felső határuk 10 %-áig különleges támogatást ítélhessenek oda. Az ilyen támogatások lehetővé teszik a tagállamok számára a környezetvédelemmel kapcsolatos kérdések kezelését, valamint a mezőgazdasági termékek minőségének és értékesítésének javítását. Ezen kívül különleges támogatást kell biztosítani a tejkvóták fokozatos megszüntetéséből és az érzékenyebb ágazatok esetében a támogatás termeléstől való függetlenítéséből adódó következmények tompítása érdekében.
  Mivel a hatékony kockázatmenedzsment jelentősége egyre nő, lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok pénzügyi szempontból hozzájárulhassanak a mezőgazdasági termelők által fizetett terménybiztosításhoz, valamint az állat- vagy növénybetegségek miatt felmerülő egyes gazdasági veszteségek kompenzációjához
  . A Közösség nemzetközi kötelezettségvállalásaira tekintettel a termeléstől függő támogatási intézkedésekre felhasználható forrásokat megfelelő szinten korlátozni kell.
  Ennek megfelelően kell meghatározni a terménybiztosításhoz való pénzügyi hozzájárulás és az állat- vagy növénybetegségekkel összefüggő kompenzáció esetében alkalmazandó feltételeket
  . |
| --- | --- |

(32)

Engedélyezni kell a tagállamok számára, hogy jól meghatározott esetekben felső határuk 10 %-áig különleges támogatást ítélhessenek oda. Az ilyen támogatások lehetővé teszik a tagállamok számára a környezetvédelemmel kapcsolatos kérdések kezelését, valamint a mezőgazdasági termékek minőségének és értékesítésének javítását. Ezen kívül különleges támogatást kell biztosítani a tejkvóták fokozatos megszüntetéséből és az érzékenyebb ágazatok esetében a támogatás termeléstől való függetlenítéséből adódó következmények tompítása érdekében.
  Mivel a hatékony kockázatmenedzsment jelentősége egyre nő, lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok pénzügyi szempontból hozzájárulhassanak a mezőgazdasági termelők által fizetett terménybiztosításhoz, valamint az állat- vagy növénybetegségek miatt felmerülő egyes gazdasági veszteségek kompenzációjához
  . A Közösség nemzetközi kötelezettségvállalásaira tekintettel a termeléstől függő támogatási intézkedésekre felhasználható forrásokat megfelelő szinten korlátozni kell.
  Ennek megfelelően kell meghatározni a terménybiztosításhoz való pénzügyi hozzájárulás és az állat- vagy növénybetegségekkel összefüggő kompenzáció esetében alkalmazandó feltételeket
  .

| (32) | Engedélyezni kell a tagállamok számára, hogy jól meghatározott esetekben felső határuk 10 %-áig különleges támogatást ítélhessenek oda. Az ilyen támogatások lehetővé teszik a tagállamok számára a környezetvédelemmel kapcsolatos kérdések kezelését, valamint a mezőgazdasági termékek minőségének és értékesítésének javítását. Ezenkívül különleges támogatást kell biztosítani a tejkvóták fokozatos megszüntetéséből és az érzékenyebb ágazatok esetében a támogatás termeléstől való függetlenítéséből adódó következmények tompítása érdekében. A Közösség nemzetközi kötelezettségvállalásaira tekintettel a termeléstől függő támogatási intézkedésekre felhasználható forrásokat megfelelő szinten korlátozni kell. |
| --- | --- |

(32)

Engedélyezni kell a tagállamok számára, hogy jól meghatározott esetekben felső határuk 10 %-áig különleges támogatást ítélhessenek oda. Az ilyen támogatások lehetővé teszik a tagállamok számára a környezetvédelemmel kapcsolatos kérdések kezelését, valamint a mezőgazdasági termékek minőségének és értékesítésének javítását. Ezenkívül különleges támogatást kell biztosítani a tejkvóták fokozatos megszüntetéséből és az érzékenyebb ágazatok esetében a támogatás termeléstől való függetlenítéséből adódó következmények tompítása érdekében. A Közösség nemzetközi kötelezettségvállalásaira tekintettel a termeléstől függő támogatási intézkedésekre felhasználható forrásokat megfelelő szinten korlátozni kell.

25. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(32a) preambulumbekezdés (új)

| (32a) | Mivel az eredményes kockázatkezelés jelentősége egyre nő, a tagállamok számára engedélyezni kell, hogy felső határuk további legfeljebb 5 %-át a mezőgazdasági termelők, termelői szervezetek illetve csoportok támogatására fordíthassák a biztosítási díjakkal és segélyalapokkal kapcsolatos költségeikhez való pénzügyi hozzájárulás formájában. |
| --- | --- |

(32a)

26. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(36) preambulumbekezdés

| (36) | A közvetlen támogatás termeléstől való függetlenítése és az egységes támogatási rendszer bevezetése központi szerepet töltött be a közös agrárpolitika reformfolyamatában. Ugyanakkor 2003-ban több indok merült fel azzal kapcsolatban, hogy a különleges támogatásokat egyes növények esetében fent kellene tartani. Az 1782/2003/EK rendelet végrehajtása során gyűjtött tapasztalatok és a piaci helyzet alakulása arra utalnak, hogy a 2003-ban az egységes támogatási rendszerbe be nem vont támogatási rendszereket most be lehet vonni az egységes támogatási rendszerbe, ezzel elősegítve egy piacorientáltabb és fenntarthatóbb mezőgazdaság kialakulását. Ez különösen igaz az olívaolaj-ágazatban, ahol a támogatás függése a termeléstől csak nagyon kis mértékű volt. Ez a helyzet továbbá a durumbúza,
  a fehérjenövények
  , a rizs, a burgonyakeményítő és a héjas gyümölcsűek után járó kifizetések esetében, mert a megmaradt, termeléstől függő támogatások egyre csökkenő hatékonysága a termeléstől függetlenített opcióra való átállást támogatja.
  A len esetében is helyénvaló a feldolgozási támogatás eltörlése és a vonatkozó összegeknek az egységes támogatási rendszerbe történő integrálása
  . A rizs, a szárított takarmány, a burgonyakeményítő és a len esetében átmeneti időszakot kell megállapítani annak érdekében, hogy az említett ágazatokban a termeléstől függetlenített támogatásra való átállás zökkenőmentesen menjen végbe. A héjas gyümölcsűek esetében továbbra is engedélyezni kell, hogy a tagállamok a támogatás nemzeti részét termeléstől függő módon fizessék, ezzel is csökkentve a támogatás termeléstől való függetlenítésének hatásait. |
| --- | --- |

(36)

A közvetlen támogatás termeléstől való függetlenítése és az egységes támogatási rendszer bevezetése központi szerepet töltött be a közös agrárpolitika reformfolyamatában. Ugyanakkor 2003-ban több indok merült fel azzal kapcsolatban, hogy a különleges támogatásokat egyes növények esetében fent kellene tartani. Az 1782/2003/EK rendelet végrehajtása során gyűjtött tapasztalatok és a piaci helyzet alakulása arra utalnak, hogy a 2003-ban az egységes támogatási rendszerbe be nem vont támogatási rendszereket most be lehet vonni az egységes támogatási rendszerbe, ezzel elősegítve egy piacorientáltabb és fenntarthatóbb mezőgazdaság kialakulását. Ez különösen igaz az olívaolaj-ágazatban, ahol a támogatás függése a termeléstől csak nagyon kis mértékű volt. Ez a helyzet továbbá a durumbúza,
  a fehérjenövények
  , a rizs, a burgonyakeményítő és a héjas gyümölcsűek után járó kifizetések esetében, mert a megmaradt, termeléstől függő támogatások egyre csökkenő hatékonysága a termeléstől függetlenített opcióra való átállást támogatja.
  A len esetében is helyénvaló a feldolgozási támogatás eltörlése és a vonatkozó összegeknek az egységes támogatási rendszerbe történő integrálása
  . A rizs, a szárított takarmány, a burgonyakeményítő és a len esetében átmeneti időszakot kell megállapítani annak érdekében, hogy az említett ágazatokban a termeléstől függetlenített támogatásra való átállás zökkenőmentesen menjen végbe. A héjas gyümölcsűek esetében továbbra is engedélyezni kell, hogy a tagállamok a támogatás nemzeti részét termeléstől függő módon fizessék, ezzel is csökkentve a támogatás termeléstől való függetlenítésének hatásait.

| (36) | A közvetlen támogatás termeléstől való függetlenítése és az egységes támogatási rendszer bevezetése központi szerepet töltött be a közös agrárpolitika reformfolyamatában. Ugyanakkor 2003-ban több érv merült fel amellett, hogy a különleges támogatásokat egyes növények esetében fenn kellene tartani. Az 1782/2003/EK rendelet végrehajtása során gyűjtött tapasztalatok és a piaci helyzet alakulása arra utalnak, hogy a 2003-ban az egységes támogatási rendszerbe be nem vont támogatási rendszereket most,
  a tagállamok választása szerint
  be
  lehetne
  vonni az egységes támogatási rendszerbe, ezzel elősegítve egy piacorientáltabb és fenntarthatóbb mezőgazdaság kialakulását. Ez különösen igaz az olívaolaj-ágazatban, ahol a támogatásoknak csak elenyésző része volt a termeléshez arányosítva. Ez a helyzet továbbá a durumbúza, a rizs, a burgonyakeményítő és a héjas gyümölcsűek után járó kifizetések esetében, mert a megmaradt, termeléstől függő támogatások egyre csökkenő hatékonysága indokolja a termeléstől függetlenített támogatásokra való átállást. A rizs, a burgonyakeményítő és a len esetében átmeneti időszakot kell megállapítani annak érdekében, hogy az említett ágazatokban a termeléstől függetlenített támogatásra való átállás zökkenőmentesen menjen végbe. A héjas gyümölcsűek esetében továbbra is engedélyezni kell, hogy a tagállamok a támogatás nemzeti részét a termelés arányában állapítsák meg, ezzel is csökkentve a támogatás termeléstől való függetlenítésének hatásait. |
| --- | --- |

(36)

A közvetlen támogatás termeléstől való függetlenítése és az egységes támogatási rendszer bevezetése központi szerepet töltött be a közös agrárpolitika reformfolyamatában. Ugyanakkor 2003-ban több érv merült fel amellett, hogy a különleges támogatásokat egyes növények esetében fenn kellene tartani. Az 1782/2003/EK rendelet végrehajtása során gyűjtött tapasztalatok és a piaci helyzet alakulása arra utalnak, hogy a 2003-ban az egységes támogatási rendszerbe be nem vont támogatási rendszereket most,
  a tagállamok választása szerint
  be
  lehetne
  vonni az egységes támogatási rendszerbe, ezzel elősegítve egy piacorientáltabb és fenntarthatóbb mezőgazdaság kialakulását. Ez különösen igaz az olívaolaj-ágazatban, ahol a támogatásoknak csak elenyésző része volt a termeléshez arányosítva. Ez a helyzet továbbá a durumbúza, a rizs, a burgonyakeményítő és a héjas gyümölcsűek után járó kifizetések esetében, mert a megmaradt, termeléstől függő támogatások egyre csökkenő hatékonysága indokolja a termeléstől függetlenített támogatásokra való átállást. A rizs, a burgonyakeményítő és a len esetében átmeneti időszakot kell megállapítani annak érdekében, hogy az említett ágazatokban a termeléstől függetlenített támogatásra való átállás zökkenőmentesen menjen végbe. A héjas gyümölcsűek esetében továbbra is engedélyezni kell, hogy a tagállamok a támogatás nemzeti részét a termelés arányában állapítsák meg, ezzel is csökkentve a támogatás termeléstől való függetlenítésének hatásait.

27. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(37) preambulumbekezdés

| (37) | Tekintettel arra, hogy az egységes támogatási rendszer új rendszerekkel egészül ki, rendelkezni kell az említett rendszer keretében folyósítandó egyéni jövedelemtámogatás új szintjének kiszámításáról. A héjas gyümölcsűek, a burgonyakeményítő, a len
  és a szárított takarmány
  esetében az emelt összegeket a mezőgazdasági termelőknek a közelmúltban nyújtott támogatások alapján kell odaítélni. Ugyanakkor az egységes támogatási rendszerből eddig részben kizárt kifizetések integrációja esetében lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok az eredeti referencia-időszakokat használhassák. |
| --- | --- |

(37)

Tekintettel arra, hogy az egységes támogatási rendszer új rendszerekkel egészül ki, rendelkezni kell az említett rendszer keretében folyósítandó egyéni jövedelemtámogatás új szintjének kiszámításáról. A héjas gyümölcsűek, a burgonyakeményítő, a len
  és a szárított takarmány
  esetében az emelt összegeket a mezőgazdasági termelőknek a közelmúltban nyújtott támogatások alapján kell odaítélni. Ugyanakkor az egységes támogatási rendszerből eddig részben kizárt kifizetések integrációja esetében lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok az eredeti referencia-időszakokat használhassák.

| (37) | Tekintettel arra, hogy az egységes támogatási rendszer új rendszerekkel egészül ki, rendelkezni kell az említett rendszer keretében folyósítandó egyéni jövedelemtámogatás új szintjének kiszámításáról. A héjas gyümölcsűek, a burgonyakeményítő
  és
  a len esetében az emelt összegeket a mezőgazdasági termelőknek a közelmúltban nyújtott támogatások
  és termelési kvóták
  alapján kell odaítélni. Ugyanakkor az egységes támogatási rendszerből eddig részben kizárt kifizetések integrációja esetében lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok az eredeti referencia-időszakokat használhassák. |
| --- | --- |

(37)

Tekintettel arra, hogy az egységes támogatási rendszer új rendszerekkel egészül ki, rendelkezni kell az említett rendszer keretében folyósítandó egyéni jövedelemtámogatás új szintjének kiszámításáról. A héjas gyümölcsűek, a burgonyakeményítő
  és
  a len esetében az emelt összegeket a mezőgazdasági termelőknek a közelmúltban nyújtott támogatások
  és termelési kvóták
  alapján kell odaítélni. Ugyanakkor az egységes támogatási rendszerből eddig részben kizárt kifizetések integrációja esetében lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok az eredeti referencia-időszakokat használhassák.

28. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(38) preambulumbekezdés

| (38) | Az 1782/2003/EK rendelet az ágazat fejlődésének elősegítése céljából különleges támogatást hozott létre az energianövények esetében. A bioenergia-ágazatban a közelmúltban bekövetkezett változások, és különösen a nemzetközi piacokon az ilyen termékek iránt tapasztalható fokozott kereslet, valamint az összes üzemanyag felhasználásból a bioenergia által képviselendő részesedés 2020-ra elérendő kötelező célértékeinek bevezetése miatt az energianövények esetében többé nem indokolt különleges támogatást nyújtani. |
| --- | --- |

(38)

Az 1782/2003/EK rendelet az ágazat fejlődésének elősegítése céljából különleges támogatást hozott létre az energianövények esetében. A bioenergia-ágazatban a közelmúltban bekövetkezett változások, és különösen a nemzetközi piacokon az ilyen termékek iránt tapasztalható fokozott kereslet, valamint az összes üzemanyag felhasználásból a bioenergia által képviselendő részesedés 2020-ra elérendő kötelező célértékeinek bevezetése miatt az energianövények esetében többé nem indokolt különleges támogatást nyújtani.

| (38) | Az 1782/2003/EK rendelet az ágazat fejlődésének elősegítése céljából különleges támogatást hozott létre az energianövények esetében. A bioenergia-ágazatban a közelmúltban bekövetkezett változások, és különösen a nemzetközi piacokon az ilyen termékek iránt tapasztalható fokozott kereslet, valamint az összes üzemanyag-felhasználásból a bioenergia által képviselt részesedés 2020-ra elérendő kötelező célértékeinek bevezetése miatt az energianövények esetében többé nem indokolt
  termeléstől függő
  támogatást nyújtani.
  Következésképp a vonatkozó összegeket a jövőben az egységes támogatási rendszerbe kellene átvinni
  . |
| --- | --- |

(38)

Az 1782/2003/EK rendelet az ágazat fejlődésének elősegítése céljából különleges támogatást hozott létre az energianövények esetében. A bioenergia-ágazatban a közelmúltban bekövetkezett változások, és különösen a nemzetközi piacokon az ilyen termékek iránt tapasztalható fokozott kereslet, valamint az összes üzemanyag-felhasználásból a bioenergia által képviselt részesedés 2020-ra elérendő kötelező célértékeinek bevezetése miatt az energianövények esetében többé nem indokolt
  termeléstől függő
  támogatást nyújtani.
  Következésképp a vonatkozó összegeket a jövőben az egységes támogatási rendszerbe kellene átvinni
  .

29. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

1. cikk – d) pont

| d) | támogatási rendszerek a rizst, burgonyakeményítőt,
  gyapotot
  , cukrot, gyümölcsöket és zöldségeket, juh- és kecskehúst, illetve marha- és borjúhúst termelő mezőgazdasági termelők részére; |
| --- | --- |

d)

támogatási rendszerek a rizst, burgonyakeményítőt,
  gyapotot
  , cukrot, gyümölcsöket és zöldségeket, juh- és kecskehúst, illetve marha- és borjúhúst termelő mezőgazdasági termelők részére;

| d) | támogatási rendszerek a rizst,
  fehérjenövényeket
  , burgonyakeményítőt, cukrot, gyümölcsöket és zöldségeket,
  dohányt
  , juh- és kecskehúst, illetve marha- és borjúhúst termelő mezőgazdasági termelők részére; |
| --- | --- |

d)

támogatási rendszerek a rizst,
  fehérjenövényeket
  , burgonyakeményítőt, cukrot, gyümölcsöket és zöldségeket,
  dohányt
  , juh- és kecskehúst, illetve marha- és borjúhúst termelő mezőgazdasági termelők részére;

30. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

2. cikk – a) pont

| a) | „mezőgazdasági termelő”: olyan természetes vagy jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek csoportja – tekintet nélkül az ilyen csoport vagy tagjainak nemzeti jog szerinti jogállására – akinek, illetve amelynek mezőgazdasági üzeme a Közösség területén található a Szerződés 299. cikkében meghatározottak szerint, és aki, illetve amely mezőgazdasági tevékenységet folytat; |
| --- | --- |

a)

„mezőgazdasági termelő”: olyan természetes vagy jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek csoportja – tekintet nélkül az ilyen csoport vagy tagjainak nemzeti jog szerinti jogállására – akinek, illetve amelynek mezőgazdasági üzeme a Közösség területén található a Szerződés 299. cikkében meghatározottak szerint, és aki, illetve amely mezőgazdasági tevékenységet folytat;

| a) | „mezőgazdasági termelő”: olyan természetes vagy jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek csoportja – tekintet nélkül az ilyen csoport vagy tagjainak nemzeti jog szerinti jogállására – akinek, illetve amelynek mezőgazdasági üzeme a Közösség területén található a Szerződés 299. cikkében meghatározottak szerint, és aki, illetve amely mezőgazdasági tevékenységet folytat,
  amely jövedelmének fő részét képezi
  ; |
| --- | --- |

a)

„mezőgazdasági termelő”: olyan természetes vagy jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek csoportja – tekintet nélkül az ilyen csoport vagy tagjainak nemzeti jog szerinti jogállására – akinek, illetve amelynek mezőgazdasági üzeme a Közösség területén található a Szerződés 299. cikkében meghatározottak szerint, és aki, illetve amely mezőgazdasági tevékenységet folytat,
  amely jövedelmének fő részét képezi
  ;

31. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

2. cikk – aa) pont (új)

| aa) | „támogatásra jogosult mezőgazdasági termelő”: olyan mezőgazdasági termelő, akinek támogatásra való jogosultságát megállapították, vagy akire e jogosultságokat végérvényesen átruházták; |
| --- | --- |

aa)

32. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

2. cikk – fa) pont (új)

| fa) | „régió”: egy tagállam, tagállamon belüli térség vagy olyan, tagállamon belüli földrajzi övezet, amelyet egyedi strukturális adottságok és/vagy hátrányok jellemeznek, és amelyet az érintett tagállam jelöl ki; |
| --- | --- |

fa)

33. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

4. cikk – (1) bekezdés

| (1) | A közvetlen kifizetésben részesülő mezőgazdasági termelő köteles betartani a II. mellékletben felsorolt, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket és a mezőgazdasági földterületek jó környezeti és ökológiai állapotára vonatkozóan a 6. cikkben megállapított előírásokat. |
| --- | --- |

(1)

A közvetlen kifizetésben részesülő mezőgazdasági termelő köteles betartani a II. mellékletben felsorolt, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket és a mezőgazdasági földterületek jó környezeti és ökológiai állapotára vonatkozóan a 6. cikkben megállapított előírásokat.

| (1) | A közvetlen kifizetésben részesülő mezőgazdasági termelő köteles betartani a II. mellékletben felsorolt, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket és a mezőgazdasági földterületek jó környezeti és ökológiai állapotára vonatkozóan a 6. cikkben megállapított előírásokat,
  kivéve, ha ez kivitelezhetetlen vagy aránytalanul nagy terhet jelent
  . |
| --- | --- |

(1)

A közvetlen kifizetésben részesülő mezőgazdasági termelő köteles betartani a II. mellékletben felsorolt, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket és a mezőgazdasági földterületek jó környezeti és ökológiai állapotára vonatkozóan a 6. cikkben megállapított előírásokat,
  kivéve, ha ez kivitelezhetetlen vagy aránytalanul nagy terhet jelent
  .

34. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

4. cikk – (1a) bekezdés (új)

| (1a) | A közvetlen kifizetésben részesülő mezőgazdasági termelő köteles betartani a munkahelyi biztonsági szabályokat és az érintett tagállam által előírt szerződéses szabályokat. |
| --- | --- |

(1a)

35. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

5. cikk – (1) bekezdés – aa) pont (új)

| aa) | munkahelyi biztonság, |
| --- | --- |

aa)

36. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

6. cikk – (1) bekezdés

| (1) | A tagállamok biztosítják valamennyi mezőgazdasági földterület, különösen a termelésből kivont termőterületek jó mezőgazdasági és ökológiai állapotának fenntartását. A tagállamok
  a III. mellékletben kialakított keret alapján
  nemzeti vagy regionális szinten meghatározzák a jó mezőgazdasági és ökológiai állapotra vonatkozó minimumkövetelményeket, figyelembe véve az érintett területek olyan egyedi sajátosságait, mint a talaj- és az éghajlati viszonyok, a meglévő gazdálkodási rendszerek, a földhasználat, a vetésforgó, a gazdálkodási gyakorlat és a mezőgazdasági üzemszerkezet. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamok biztosítják valamennyi mezőgazdasági földterület, különösen a termelésből kivont termőterületek jó mezőgazdasági és ökológiai állapotának fenntartását. A tagállamok
  a III. mellékletben kialakított keret alapján
  nemzeti vagy regionális szinten meghatározzák a jó mezőgazdasági és ökológiai állapotra vonatkozó minimumkövetelményeket, figyelembe véve az érintett területek olyan egyedi sajátosságait, mint a talaj- és az éghajlati viszonyok, a meglévő gazdálkodási rendszerek, a földhasználat, a vetésforgó, a gazdálkodási gyakorlat és a mezőgazdasági üzemszerkezet.

| (1) | A tagállamok biztosítják valamennyi mezőgazdasági földterület, különösen a termelésből kivont termőterületek jó mezőgazdasági és ökológiai állapotának fenntartását. A tagállamok nemzeti vagy regionális szinten meghatározzák a jó mezőgazdasági és ökológiai állapotra vonatkozó minimumkövetelményeket, figyelembe véve
  a III. mellékletben megállapított témákat, valamint a Bizottság iránymutatásait és/vagy egyedi jellemzőiknek megfelelő egyéb normákat
  , az érintett területek olyan egyedi sajátosságait, mint a talaj- és az éghajlati viszonyok,
  az ökoszisztémák
  , a meglévő gazdálkodási rendszerek, a földhasználat, a vetésforgó, a gazdálkodási gyakorlat és a mezőgazdasági üzemszerkezet.
  Ezeket a minimumkövetelményeket az egyes helyzetekhez kell igazítani és azokat nagyobb mezőgazdasági és környezetvédelmi eredményességük függvényében kell megtartani (amint azt tudományos kutatások és gyakorlati tapasztalatok mutatják)
  . |
| --- | --- |

(1)

A tagállamok biztosítják valamennyi mezőgazdasági földterület, különösen a termelésből kivont termőterületek jó mezőgazdasági és ökológiai állapotának fenntartását. A tagállamok nemzeti vagy regionális szinten meghatározzák a jó mezőgazdasági és ökológiai állapotra vonatkozó minimumkövetelményeket, figyelembe véve
  a III. mellékletben megállapított témákat, valamint a Bizottság iránymutatásait és/vagy egyedi jellemzőiknek megfelelő egyéb normákat
  , az érintett területek olyan egyedi sajátosságait, mint a talaj- és az éghajlati viszonyok,
  az ökoszisztémák
  , a meglévő gazdálkodási rendszerek, a földhasználat, a vetésforgó, a gazdálkodási gyakorlat és a mezőgazdasági üzemszerkezet.
  Ezeket a minimumkövetelményeket az egyes helyzetekhez kell igazítani és azokat nagyobb mezőgazdasági és környezetvédelmi eredményességük függvényében kell megtartani (amint azt tudományos kutatások és gyakorlati tapasztalatok mutatják)
  .

A III. melléklet második oszlopa fakultatív szabványokat tartalmaz, és a tagállamok maguk döntenek alkalmazásukról. Ezenkívül az alkalmazott intézkedések a hatályos közösségi jogszabályokon alapulnak, és további kötelezettségekkel nem bővíthetők.

37. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

6a. cikk (új)

6a. cikk

Bónuszpontok

Minden tagállam „bónusz” kölcsönös megfeleltetési rendszert állíthat fel, amely révén a mezőgazdasági termelőknek bónuszpontok adhatók, ha a jó mezőgazdasági és ökológiai állapot fenntartására irányuló kölcsönös megfeleltetési kötelezettségeik teljesítésén felül a biológiai sokféleséget előmozdító tevékenységeket végeznek. Minden tagállam maga állapítja meg, mely tevékenységek után járhatnak ilyen pontok. A bónuszpontok felhasználhatók a 6. cikkben említett jó mezőgazdasági és ökológiai állapot fenntartása terén szerzett büntetőpontok kompenzálására. A kompenzációs mechanizmusokat a tagállamok állapítják meg.

38. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

6b. cikk (új)

6b. cikk

Az élelmiszerellátás biztonsága

A tagállamok ügyelnek arra, hogy a mezőgazdasági területek kiegyensúlyozott és fenntartható kezelése keretében előnyben részesítsék a nemzeti és/vagy regionális élelmiszerellátás biztonságát. Ezért – tekintettel a mezőgazdasági nyersanyagok várhatóan fokozódó energetikai felhasználására is – elemzést készítenek az élelmiszerellátás biztonságát veszélyeztető kockázatok kizárása végett.

186., 229. és 39. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

7. cikk – (1) bekezdés

| (1) | Egy mezőgazdasági termelő részére egy adott naptári évben odaítélendő bármely
  5 000 eurót
  meghaladó közvetlen kifizetés összegét 2012-ig fokozatosan csökkenteni kell a következő kulcsok alkalmazásával: |
| --- | --- |

(1)

Egy mezőgazdasági termelő részére egy adott naptári évben odaítélendő bármely
  5 000 eurót
  meghaladó közvetlen kifizetés összegét 2012-ig fokozatosan csökkenteni kell a következő kulcsok alkalmazásával:

| (1) | Az egy mezőgazdasági termelő részére egy adott naptári évben odaítélhető bármely
  10 000 eurót
  meghaladó közvetlen kifizetés összegét 2012-ig fokozatosan csökkenteni kell a következő kulcsok alkalmazásával: |
| --- | --- |

(1)

Az egy mezőgazdasági termelő részére egy adott naptári évben odaítélhető bármely
  10 000 eurót
  meghaladó közvetlen kifizetés összegét 2012-ig fokozatosan csökkenteni kell a következő kulcsok alkalmazásával:

| a) | 2009:
  7
  %, |
| --- | --- |

a)

2009:
  7
  %,

| a) | 2009:
  6
  %, |
| --- | --- |

a)

2009:
  6
  %,

| b) | 2010:
  9
  %, |
| --- | --- |

b)

2010:
  9
  %,

| b) | 2010:
  6
  %, |
| --- | --- |

b)

2010:
  6
  %,

| c) | 2011:
  11
  %, |
| --- | --- |

c)

2011:
  11
  %,

| c) | 2011:
  7
  %, |
| --- | --- |

c)

2011:
  7
  %,

| d) | 2012:
  13
  %. |
| --- | --- |

d)

2012:
  13
  %.

| d) | 2012:
  7
  %. |
| --- | --- |

d)

2012:
  7
  %.

40. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

7. cikk – (1) bekezdés – első a albekezdés (új)

A tagállamok ügyelnek arra, hogy a kötelező moduláció bárminemű növekedését az önkéntes moduláció csökkenése kísérje.

41. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

7. cikk – (2) bekezdés

| (2) | Az (1) bekezdésben említett csökkentéseket a következő esetekben meg kell növelni: |
| --- | --- |

(2)

Az (1) bekezdésben említett csökkentéseket a következő esetekben meg kell növelni:

| (2) | Az (1) bekezdésben említett csökkentéseket a következő esetekben meg kell növelni: |
| --- | --- |

(2)

Az (1) bekezdésben említett csökkentéseket a következő esetekben meg kell növelni:

| a) | a 100 000 és 199 999 EUR közötti összegek esetében
  3 százalékponttal
  , |
| --- | --- |

a)

a 100 000 és 199 999 EUR közötti összegek esetében
  3 százalékponttal
  ,

| a) | a 100 000 és 199 999 EUR közötti összegek esetében
  1 százalékponttal
  , |
| --- | --- |

a)

a 100 000 és 199 999 EUR közötti összegek esetében
  1 százalékponttal
  ,

| b) | a 200 000 és 199 999 EUR közötti összegek esetében
  6 százalékponttal
  , |
| --- | --- |

b)

a 200 000 és 199 999 EUR közötti összegek esetében
  6 százalékponttal
  ,

| b) | a 200 000 és 199 999 EUR közötti összegek esetében
  2 százalékponttal
  , |
| --- | --- |

b)

a 200 000 és 199 999 EUR közötti összegek esetében
  2 százalékponttal
  ,

| c) | 300 000 EUR-t elérő vagy azt meghaladó összegek esetében
  9 százalékponttal
  . |
| --- | --- |

c)

300 000 EUR-t elérő vagy azt meghaladó összegek esetében
  9 százalékponttal
  .

| c) | 300 000 EUR-t elérő vagy azt meghaladó összegek esetében
  3 százalékponttal
  . |
| --- | --- |

c)

300 000 EUR-t elérő vagy azt meghaladó összegek esetében
  3 százalékponttal
  .

42. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

7. cikk – (2a) bekezdés (új)

| (2a) | Az (1) bekezdésben előírt rendelkezések csak az egységes támogatási rendszerbe teljes mértékben integrált kifizetésekre alkalmazandók. |
| --- | --- |

(2a)

43. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

7. cikk – (3) bekezdés

| (3) | Az (1) és (2) bekezdést nem kell alkalmazni Franciaország tengerentúli megyéi, az Azori-szigetek és Madeira, valamint a Kanári-szigetek és az égei-tengeri szigetek mezőgazdasági termelőinek nyújtott közvetlen kifizetésekre. |
| --- | --- |

(3)

Az (1) és (2) bekezdést nem kell alkalmazni Franciaország tengerentúli megyéi, az Azori-szigetek és Madeira, valamint a Kanári-szigetek és az égei-tengeri szigetek mezőgazdasági termelőinek nyújtott közvetlen kifizetésekre.

| (3) | Az (1) bekezdést nem kell alkalmazni Franciaország tengerentúli megyéi, az Azori-szigetek és Madeira, valamint a Kanári-szigetek,
  a jón-tengeri
  és az égei-tengeri szigetek mezőgazdasági termelőinek nyújtott közvetlen kifizetésekre. |
| --- | --- |

(3)

Az (1) bekezdést nem kell alkalmazni Franciaország tengerentúli megyéi, az Azori-szigetek és Madeira, valamint a Kanári-szigetek,
  a jón-tengeri
  és az égei-tengeri szigetek mezőgazdasági termelőinek nyújtott közvetlen kifizetésekre.

211. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

7. cikk – (3a) bekezdés (új)

| (3a) | A (2) bekezdés nem alkalmazandó az olyan szövetkezetekre és közvetlen kifizetésben részesülő mezőgazdasági termelőkből álló jogi személyekre, amelyek a támogatások kezelésével foglalkoznak, hogy azokat tagjaik között felosszák. E szervezetek tagjai közül ezt az eltérést nem alkalmazzák a 100 000 EUR-nál nagyobb összegben részesülő, nagyobb kedvezményezettekre. |
| --- | --- |

(3a)

240. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

7. cikk – (3b) bekezdés (új)

| (3b) | Nem kell alkalmazni e cikk (2) bekezdését, amennyiben az egységes támogatásban részesülő mezőgazdasági termelőket összefogó szervezetek a tagok közötti integrált felosztás érdekében pusztán az összegek fogadóiként vagy kezelőiként lépnek fel. |
| --- | --- |

(3b)

44. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

8. cikk – (1) bekezdés

| (1) | A 11. cikk sérelme nélkül egy adott tagállamban az e rendelet 7. és 10. cikke, valamint a 378/2007/EK rendelet 1. cikke alkalmazását követően egy naptári évre nyújtható közvetlen kifizetések teljes nettó összege nem lehet magasabb az e rendelet IV. mellékletében meghatározott felső határoknál. Szükség esetén a tagállamok lineáris kulcs alkalmazásával csökkentik a közvetlen kifizetéseket az említett IV. mellékletben megállapított felső határok betartása céljából. |
| --- | --- |

(1)

A 11. cikk sérelme nélkül egy adott tagállamban az e rendelet 7. és 10. cikke, valamint a 378/2007/EK rendelet 1. cikke alkalmazását követően egy naptári évre nyújtható közvetlen kifizetések teljes nettó összege nem lehet magasabb az e rendelet IV. mellékletében meghatározott felső határoknál. Szükség esetén a tagállamok lineáris kulcs alkalmazásával csökkentik a közvetlen kifizetéseket az említett IV. mellékletben megállapított felső határok betartása céljából.

| (1) | A 11. cikk sérelme nélkül egy adott tagállamban az e rendelet 7. és 10. cikke, valamint a 378/2007/EK rendelet 1. cikke alkalmazását követően egy naptári évre nyújtható közvetlen kifizetések teljes nettó összege nem lehet magasabb az e rendelet IV. mellékletében meghatározott felső határoknál. Szükség esetén a tagállamok lineáris kulcs alkalmazásával, az említett IV. mellékletben megállapított felső határok betartása céljából, csökkentik
  az olyan
  közvetlen
  kifizetések összegét, amelyek vonatkozásában moduláció csökkentést alkalmaznak
  . |
| --- | --- |

(1)

A 11. cikk sérelme nélkül egy adott tagállamban az e rendelet 7. és 10. cikke, valamint a 378/2007/EK rendelet 1. cikke alkalmazását követően egy naptári évre nyújtható közvetlen kifizetések teljes nettó összege nem lehet magasabb az e rendelet IV. mellékletében meghatározott felső határoknál. Szükség esetén a tagállamok lineáris kulcs alkalmazásával, az említett IV. mellékletben megállapított felső határok betartása céljából, csökkentik
  az olyan
  közvetlen
  kifizetések összegét, amelyek vonatkozásában moduláció csökkentést alkalmaznak
  .

45. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

8. cikk – (2) bekezdés

| (2) | A Bizottság a 128. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban
  felülvizsgálja
  a IV. mellékletben meghatározott felső határokat a következők figyelembevétele érdekében: |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a 128. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban
  felülvizsgálja
  a IV. mellékletben meghatározott felső határokat a következők figyelembevétele érdekében:

| (2) | A Bizottság a 128. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban
  évente kivizsgálja
  a IV. mellékletben meghatározott felső határokat a következők figyelembevétele érdekében: |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a 128. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban
  évente kivizsgálja
  a IV. mellékletben meghatározott felső határokat a következők figyelembevétele érdekében:

| a) | a közvetlen kifizetésekkel összhangban nyújtható maximális összegeket érintő változások, |
| --- | --- |

a)

a közvetlen kifizetésekkel összhangban nyújtható maximális összegeket érintő változások,

| a) | a közvetlen kifizetésekkel összhangban nyújtható maximális összegeket érintő változások, |
| --- | --- |

a)

a közvetlen kifizetésekkel összhangban nyújtható maximális összegeket érintő változások,

| b) | a 378/2007/EK rendeletben említett önkéntes modulációt érintő változások, |
| --- | --- |

b)

| c) | a mezőgazdasági üzemeket érintő strukturális változások. |
| --- | --- |

c)

a mezőgazdasági üzemeket érintő strukturális változások.

| c) | a mezőgazdasági üzemeket érintő strukturális változások, |
| --- | --- |

c)

a mezőgazdasági üzemeket érintő strukturális változások,

és erről tájékoztatja az Európai Parlamentet.

46. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

9. cikk – (1) bekezdés

| (1) | Az új tagállamoktól eltérő tagállamokban a 7. cikkben meghatározott csökkentések alkalmazásából eredő összegeket

  kiegészítő

  közösségi támogatásként rendelkezésre kell bocsátani az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) finanszírozott vidékfejlesztési programozás keretébe tartozó intézkedésekre az 1698/2005/EK rendeletben meghatározottak szerint, a következő bekezdésekben szereplő feltételekkel összhangban. |
| --- | --- |

(1)

Az új tagállamoktól eltérő tagállamokban a 7. cikkben meghatározott csökkentések alkalmazásából eredő összegeket

  kiegészítő

  közösségi támogatásként rendelkezésre kell bocsátani az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) finanszírozott vidékfejlesztési programozás keretébe tartozó intézkedésekre az 1698/2005/EK rendeletben meghatározottak szerint, a következő bekezdésekben szereplő feltételekkel összhangban.

| (1) | Az új tagállamoktól eltérő tagállamokban a 7. cikkben meghatározott csökkentések alkalmazásából eredő összegeknek az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) finanszírozott vidékfejlesztési programok keretébe tartozó intézkedésekre szánt közösségi támogatások

  részére

  rendelkezésre kell állniuk az 1698/2005/EK rendeletben meghatározottak szerint, a következő bekezdésekben szereplő feltételekkel összhangban. |
| --- | --- |

(1)

Az új tagállamoktól eltérő tagállamokban a 7. cikkben meghatározott csökkentések alkalmazásából eredő összegeknek az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) finanszírozott vidékfejlesztési programok keretébe tartozó intézkedésekre szánt közösségi támogatások

  részére

  rendelkezésre kell állniuk az 1698/2005/EK rendeletben meghatározottak szerint, a következő bekezdésekben szereplő feltételekkel összhangban.

47. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

10. cikk – (1) bekezdés

| (1) | Egy adott naptári évben a 7. cikk csak akkor alkalmazandó az új tagállamok mezőgazdasági termelőire, ha a közvetlen kifizetéseknek a 110. cikk szerinti, a szóban forgó tagállamban alkalmazandó szintje ugyanerre a naptári évre vonatkozóan nem kevesebb, mint az új tagállamoktól eltérő tagállamokban alkalmazandó szint, figyelembe véve a 7. cikk (1) bekezdése értelmében alkalmazott valamennyi csökkentést. |
| --- | --- |

(1)

| (1) | A moduláció az új tagállamok számára csak a teljes közvetlen kifizetés kézhezvételétől kezdve kötelező. |
| --- | --- |

(1)

48. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

10. cikk – (4) bekezdés

| (4) | A 7. cikk (1) és (2) bekezdésének alkalmazásából eredő összegeket a 128. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően annak a tagállamnak kell juttatni, ahol a vonatkozó összegek keletkeztek.
  Ezeket az összegeket az 1698/2005/EK rendelet 69. cikkének (5a) bekezdésével összhangban kell felhasználni
  . |
| --- | --- |

(4)

A 7. cikk (1) és (2) bekezdésének alkalmazásából eredő összegeket a 128. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően annak a tagállamnak kell juttatni, ahol a vonatkozó összegek keletkeztek.
  Ezeket az összegeket az 1698/2005/EK rendelet 69. cikkének (5a) bekezdésével összhangban kell felhasználni
  .

| (4) | A 7. cikk (1) és (2) bekezdésének alkalmazásából eredő összegeket a 128. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően annak a tagállamnak kell juttatni, ahol a vonatkozó összegek keletkeztek. |
| --- | --- |

(4)

A 7. cikk (1) és (2) bekezdésének alkalmazásából eredő összegeket a 128. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően annak a tagállamnak kell juttatni, ahol a vonatkozó összegek keletkeztek.

49. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

12. cikk – cím

Mezőgazdasági tanácsadó rendszer

Mezőgazdasági
  kutatási és
  tanácsadó rendszer

50. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

12. cikk – (2) bekezdés

| (2) | A tanácsadói tevékenységnek ki kell terjednie legalább az 1. fejezetben említett, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményekre,
  valamint
  a mezőgazdasági földterületek jó mezőgazdasági és ökológiai állapotára. |
| --- | --- |

(2)

A tanácsadói tevékenységnek ki kell terjednie legalább az 1. fejezetben említett, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményekre,
  valamint
  a mezőgazdasági földterületek jó mezőgazdasági és ökológiai állapotára.

| (2) | A
  kutatási és
  tanácsadói tevékenységnek ki kell terjednie legalább az 1. fejezetben említett, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményekre, a mezőgazdasági földterületek jó mezőgazdasági és ökológiai állapotára,
  valamint a gazdaságilag hatékony, ökológialag fenntartható, illetve a természeti erőforrások és termelési költségek (energia, inputok stb.) tekintetében gazdaságosabb termelési módszerekre
  . |
| --- | --- |

(2)

A
  kutatási és
  tanácsadói tevékenységnek ki kell terjednie legalább az 1. fejezetben említett, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményekre, a mezőgazdasági földterületek jó mezőgazdasági és ökológiai állapotára,
  valamint a gazdaságilag hatékony, ökológialag fenntartható, illetve a természeti erőforrások és termelési költségek (energia, inputok stb.) tekintetében gazdaságosabb termelési módszerekre
  .

51. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

13. cikk – (2) bekezdés

| (2) | A tagállamok
  előnyben részesítik azokat a mezőgazdasági termelőket, akik évente több mint 15 000 EUR közvetlen kifizetésben részesülnek
  . |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok
  előnyben részesítik azokat a mezőgazdasági termelőket, akik évente több mint 15 000 EUR közvetlen kifizetésben részesülnek
  .

| (2) | A tagállamok
  gondoskodnak arról, hogy minden mezőgazdasági termelő önkéntes alapon vehessen részt ebben a tanácsadói rendszerben
  . |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok
  gondoskodnak arról, hogy minden mezőgazdasági termelő önkéntes alapon vehessen részt ebben a tanácsadói rendszerben
  .

52. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

18. cikk – (1) bekezdés – második albekezdés

Ezen adatbázis rendeltetése különösen az érintett tagállam illetékes hatósága útján a 2000. évvel kezdődő naptári és/vagy gazdasági évre vonatkozó adatok közvetlen és azonnali lehívásának lehetővé tétele.

Ezen adatbázis rendeltetése különösen az érintett tagállam illetékes hatósága útján a 2000. évvel kezdődő naptári és/vagy gazdasági évre,
  vagy az új tagállamok esetében az Unióhoz történő csatlakozásuk első évére
  vonatkozó adatok közvetlen és azonnali lehívásának lehetővé tétele.

53. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

22. cikk – (1) bekezdés

| (1) | A támogatási kérelmek tekintetében a tagállamok adminisztratív ellenőrzéseket végeznek a támogatásra vonatkozó jogosultsági feltételek teljesülésének ellenőrzése céljából. |
| --- | --- |

(1)

A támogatási kérelmek tekintetében a tagállamok adminisztratív ellenőrzéseket végeznek a támogatásra vonatkozó jogosultsági feltételek teljesülésének ellenőrzése céljából.

| (1) | A támogatási kérelmek tekintetében a tagállamok adminisztratív ellenőrzéseket végeznek a támogatásra vonatkozó jogosultsági feltételek teljesülésének ellenőrzése céljából.
  Ezek az adminisztratív ellenőrzések nem jelenthetnek túl nagy terheket a mezőgazdasági termelők számára, főleg a költségek és az adminisztratív formalitások tekintetében
  . |
| --- | --- |

(1)

A támogatási kérelmek tekintetében a tagállamok adminisztratív ellenőrzéseket végeznek a támogatásra vonatkozó jogosultsági feltételek teljesülésének ellenőrzése céljából.
  Ezek az adminisztratív ellenőrzések nem jelenthetnek túl nagy terheket a mezőgazdasági termelők számára, főleg a költségek és az adminisztratív formalitások tekintetében
  .

54. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

24. cikk – (1) bekezdés

| (1) | A tagállamok helyszíni ellenőrzést folytatnak annak ellenőrzésére, hogy az egyes mezőgazdasági termelők betartják-e az 1. fejezetben említett kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamok helyszíni ellenőrzést folytatnak annak ellenőrzésére, hogy az egyes mezőgazdasági termelők betartják-e az 1. fejezetben említett kötelezettségeket.

| (1) | A tagállamok helyszíni ellenőrzést folytatnak annak ellenőrzésére, hogy az egyes mezőgazdasági termelők betartják-e az 1. fejezetben említett kötelezettségeket.
  Ezek az ellenőrzések üzemenként legfeljebb egy napot vehetnek igénybe, és nem jelenthetnek túl nagy terhet a mezőgazdasági termelők számára
  . |
| --- | --- |

(1)

A tagállamok helyszíni ellenőrzést folytatnak annak ellenőrzésére, hogy az egyes mezőgazdasági termelők betartják-e az 1. fejezetben említett kötelezettségeket.
  Ezek az ellenőrzések üzemenként legfeljebb egy napot vehetnek igénybe, és nem jelenthetnek túl nagy terhet a mezőgazdasági termelők számára
  .

55. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

24. cikk – (2) bekezdés – első albekezdés

| (2) | A tagállamok igénybe vehetik meglévő igazgatási és ellenőrzési rendszereiket annak biztosítására, hogy a mezőgazdasági termelők megfeleljenek az 1. fejezetben említett, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeknek, valamint a mezőgazdasági földterületek jó mezőgazdasági és ökológiai állapotára vonatkozó előírásoknak. |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok igénybe vehetik meglévő igazgatási és ellenőrzési rendszereiket annak biztosítására, hogy a mezőgazdasági termelők megfeleljenek az 1. fejezetben említett, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeknek, valamint a mezőgazdasági földterületek jó mezőgazdasági és ökológiai állapotára vonatkozó előírásoknak.

| (2) | A tagállamok igénybe vehetik meglévő igazgatási és ellenőrzési rendszereiket annak biztosítására, hogy a mezőgazdasági termelők megfeleljenek az 1. fejezetben említett, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeknek, valamint a mezőgazdasági földterületek jó mezőgazdasági és ökológiai állapotára vonatkozó előírásoknak.
  Mindazonáltal a tagállamok törekednek arra, hogy korlátozzák az ellenőrző szervezetek és az adott mezőgazdasági üzemben helyszíni ellenőrzést végző személyek számát
  . |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok igénybe vehetik meglévő igazgatási és ellenőrzési rendszereiket annak biztosítására, hogy a mezőgazdasági termelők megfeleljenek az 1. fejezetben említett, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeknek, valamint a mezőgazdasági földterületek jó mezőgazdasági és ökológiai állapotára vonatkozó előírásoknak.
  Mindazonáltal a tagállamok törekednek arra, hogy korlátozzák az ellenőrző szervezetek és az adott mezőgazdasági üzemben helyszíni ellenőrzést végző személyek számát
  .

56. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

24. cikk – (2a) bekezdés (új)

| (2a) | A tagállamoknak lehetőségük van magánkézben lévő ellenőrzési és ügyviteli rendszerek igénybevételére, amennyiben ezeket a nemzeti hatóságok akkreditálták. |
| --- | --- |

(2a)

57. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

24. cikk – (2b) bekezdés (új)

| (2b) | A tagállamok igyekeznek úgy tervezni, hogy amennyiben egy adott mezőgazdasági üzem a szezonális indokok miatt az év bizonyos szakaszában jobban ellenőrizhető, annak ellenőrzésére ebben az időszakban kerüljön sor. Amennyiben az ellenőrző szervezet a szezonális indokok miatt a helyszíni ellenőrzés során nem tud ellenőrizni egy adott, jogszabályban rögzített gazdálkodási követelményt, vagy annak egy részét, illetve a jó mezőgazdasági és környezetvédelmi feltételek meglétét, e követelményeket és feltételeket betartottnak tekintik. |
| --- | --- |

(2b)

58. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

25. cikk – (1) bekezdés – második albekezdés

Az első albekezdést alkalmazni kell abban az esetben is, ha az előírások említett megsértése olyan cselekmény vagy mulasztás eredménye, amely közvetlenül annak a személynek róható fel, akinek a földterületet átruházták, vagy aki azt átruházta.

Az első albekezdést alkalmazni kell abban az esetben is, ha az előírások említett megsértése olyan cselekmény vagy mulasztás eredménye, amely közvetlenül annak a személynek róható fel, akinek a földterületet átruházták, vagy aki azt átruházta,
  kivéve, ha az a személy, aki felelős az előírások megsértéséért, az adott évre szintén támogatási kérelmet nyújtott be. Ez esetben az első albekezdésben említett szankciót az előírások megsértéséért felelős személynek kifizetendő közvetlen támogatásra kell alkalmazni
  .

59. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

25. cikk – (1) bekezdés – harmadik albekezdés

E bekezdés alkalmazásában az „átruházás”: bármely olyan ügylet, amelynek révén a mezőgazdasági földterület többé nem áll az átruházó rendelkezésére.

E bekezdés alkalmazásában az „átruházás”: bármely olyan ügylet, amelynek révén a mezőgazdasági földterület többé nem áll az átruházó rendelkezésére,
  az olyan tranzakciók kivételével, amelyeket az érintett mezőgazdasági termelő nem tud megakadályozni
  .

60. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

25. cikk – (3) bekezdés – második albekezdés

Amennyiben egy tagállam úgy határoz, hogy az első albekezdésben előírt lehetőséget veszi igénybe,
  akkor a következő évben az illetékes hatóság megteszi az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a mezőgazdasági termelő orvosolja az előírások szóban forgó megsértésével kapcsolatban megállapított jogsértő állapotot. A ténymegállapításról és az előírások megsértésének orvosolása érdekében teendő intézkedésekről értesíteni kell a mezőgazdasági termelőt
  .

Amennyiben egy tagállam úgy határoz, hogy az első albekezdésben előírt lehetőséget veszi igénybe,
  tájékoztatja a mezőgazdasági termelőt az előírások megsértésének megállapításáról, aki köteles értesíteni a tagállamot a probléma megoldására tett intézkedésekről. A mezőgazdasági termelő intézkedéseinek ellenőrzése céljából az illetékes hatóság figyelembe veszi az adott gazdaságot a következő évben esedékes helyszíni ellenőrzésekhez szükséges kockázatelemzés elkészítésekor
  .

61. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

26a. cikk (új)

26a. cikk

Felülvizsgálat

Legkésőbb 2007. december 31-ig, majd ezt követően kétévente a Bizottság jelentést készít a kölcsönös megfeleltetés rendszerének alkalmazásáról, amelyet szükség esetén megfelelő javaslatokkal egészít ki, különös tekintettel a következőkre:

| – | a III. mellékletben szereplő gazdálkodási követelmények jegyzékének módosítása, |
| --- | --- |

–

| – | jogszabályok egyszerűsítése, deregulációja és javítása a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények jegyzéke alapján, külön figyelmet fordítva a nitrátokra vonatkozó jogszabályokra, |
| --- | --- |

–

| – | a helyszíni ellenőrzési rendszerek egyszerűsítése, javítása és összehangolása a mutatók kidolgozása, a szűk keresztmetszetek ellenőrzése, a magánkézben lévő tanúsítási rendszerek keretében már elvégzett ellenőrzések, a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket végrehajtó nemzeti jogszabályok alapján már elvégzett ellenőrzések és az információs és kommunikációs technológiák által kínált lehetőségek figyelembevételével, |
| --- | --- |

–

A jelentések tartalmazzák a kölcsönös megfeleltetés rendszere keretében végzett ellenőrzések becsült összköltségét a jelentés közzétételének évét megelőző év vonatkozásában.

63. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

30. cikk – (1) bekezdés

| (1) | A tagállamok
  a következő esetekben
  nem ítélnek oda közvetlen támogatást
  a mezőgazdasági termelőnek
  : |
| --- | --- |

(1)

A tagállamok
  a következő esetekben
  nem ítélnek oda közvetlen támogatást
  a mezőgazdasági termelőnek
  :

| (1) | A tagállamok
  dönthetnek úgy, hogy egy meghatározott minimum küszöbérték fölött
  nem ítélnek oda közvetlen támogatást. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamok
  dönthetnek úgy, hogy egy meghatározott minimum küszöbérték fölött
  nem ítélnek oda közvetlen támogatást.

| a) | ha az adott naptári évben nyújtandó, igényelt vagy odaítélendő közvetlen kifizetések teljes összege nem haladja meg a 250 eurót, vagy |
| --- | --- |

a)

| b) | ha a közvetlen támogatás igénylésére vagy odaítélésére alapot teremtő mezőgazdasági üzem támogatható területe kevesebb mint egy hektár. Ugyanakkor Ciprus 0,3 hektárban, Málta pedig 0,1 hektárban állapíthatja meg a legkisebb támogatható területet. |
| --- | --- |

b)

A 45. cikk (1) bekezdésében említett speciális jogosultságokkal rendelkező mezőgazdasági termelők esetében azonban az a) pontban említett feltételt kell alkalmazni.

Az első albekezdés alkalmazása következtében adott esetben megtakarított összegek azon tagállam nemzeti tartalékában maradnak, amelyben a megtakarítás keletkezett.

64. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

30. cikk – (2) bekezdés

| (2) | A tagállamok objektív és megkülönböztetéstől mentes módon hozhatnak olyan döntést, hogy nem ítélnek oda közvetlen kifizetést a Szerződés 48. cikke második bekezdése értelmében vett olyan vállalkozásoknak vagy cégeknek, amelyek elsődleges tevékenysége nem mezőgazdasági
  tevékenység
  . |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok objektív és megkülönböztetéstől mentes módon hozhatnak olyan döntést, hogy nem ítélnek oda közvetlen kifizetést a Szerződés 48. cikke második bekezdése értelmében vett olyan vállalkozásoknak vagy cégeknek, amelyek elsődleges tevékenysége nem mezőgazdasági
  tevékenység
  .

| (2) | A tagállamok objektív és megkülönböztetéstől mentes módon hozhatnak olyan döntést, hogy nem ítélnek oda közvetlen kifizetést a Szerződés 48. cikke második bekezdése értelmében vett olyan vállalkozásoknak vagy cégeknek, amelyek elsődleges tevékenysége nem
  mezőgazdasági termelés, állattenyésztés vagy növénytermesztés, beleértve a
  mezőgazdasági
  célú betakarítást, fejést, tenyésztést és állattartást
  . |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok objektív és megkülönböztetéstől mentes módon hozhatnak olyan döntést, hogy nem ítélnek oda közvetlen kifizetést a Szerződés 48. cikke második bekezdése értelmében vett olyan vállalkozásoknak vagy cégeknek, amelyek elsődleges tevékenysége nem
  mezőgazdasági termelés, állattenyésztés vagy növénytermesztés, beleértve a
  mezőgazdasági
  célú betakarítást, fejést, tenyésztést és állattartást
  .

65. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

31. cikk – (2) bekezdés

| (2) | A támogatások kifizetésére évente legfeljebb kétszer, a december 1. és a következő naptári év június 30-a közötti időszakban kerül sor. |
| --- | --- |

(2)

A támogatások kifizetésére évente legfeljebb kétszer, a december 1. és a következő naptári év június 30-a közötti időszakban kerül sor.

| (2) | A támogatások kifizetésére évente legfeljebb kétszer, a december 1. és a következő naptári év június 30. közötti időszakban kerül sor,
  és azok tartalmazzák a következő naptári év június 30-tól esedékes összegnek a piaci kamattal megnövelt összegét
  . |
| --- | --- |

(2)

A támogatások kifizetésére évente legfeljebb kétszer, a december 1. és a következő naptári év június 30. közötti időszakban kerül sor,
  és azok tartalmazzák a következő naptári év június 30-tól esedékes összegnek a piaci kamattal megnövelt összegét
  .

66. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

31. cikk – (2a) bekezdés (új)

| (2a) | Az illetékes hatósággal folytatott olyan jogvita miatti késedelmes kifizetés esetén, amelyet a mezőgazdasági termelő megnyert, a mezőgazdasági termelő számára piaci kamatot kell fizetni. |
| --- | --- |

(2a)

67. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

31. cikk – (3) bekezdés

| (3) | Az I. mellékletben felsorolt támogatási rendszerek keretében
  a támogatások
  kifizetésére nem kerül sor azt megelőzően, hogy a jogosultsági
  feltételekkel
  kapcsolatban a 22. cikk értelmében a tagállamok által elvégezendő ellenőrzések lezárultak volna. |
| --- | --- |

(3)

Az I. mellékletben felsorolt támogatási rendszerek keretében
  a támogatások
  kifizetésére nem kerül sor azt megelőzően, hogy a jogosultsági
  feltételekkel
  kapcsolatban a 22. cikk értelmében a tagállamok által elvégezendő ellenőrzések lezárultak volna.

| (3) | Az I. mellékletben felsorolt támogatási rendszerek keretében
  igényelt semmilyen támogatás
  kifizetésére nem kerül sor azt megelőzően, hogy a
  kérelem
  jogosultsági
  feltételeivel
  kapcsolatban a 22. cikk értelmében a tagállamok által elvégezendő ellenőrzések lezárultak volna. |
| --- | --- |

(3)

Az I. mellékletben felsorolt támogatási rendszerek keretében
  igényelt semmilyen támogatás
  kifizetésére nem kerül sor azt megelőzően, hogy a
  kérelem
  jogosultsági
  feltételeivel
  kapcsolatban a 22. cikk értelmében a tagállamok által elvégezendő ellenőrzések lezárultak volna.

68. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

31. cikk – (3) bekezdés – első a albekezdés (új)

Ugyanakkor, ha a kifizetéseket előleg címén vagy két részletben teljesítik, az első összeget az adminisztratív és helyszíni ellenőrzések kifizetéskor rendelkezésre álló eredményei alapján határozzák meg oly módon, hogy a kifizetés végösszege nem lehet alacsonyabb az első részlet összegénél.

69. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

33. cikk

33. cikk

törölve

Felülvizsgálat

Az I. mellékletben felsorolt támogatási rendszerek működése nem érinti a gazdasági változások és a költségvetési helyzet figyelembevételével bármely időpontban elvégezhető felülvizsgálat lehetőségét.

70. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

34. cikk – (2) bekezdés

| (2) | E cím alkalmazásában „támogatási jogosultsággal rendelkező mezőgazdasági termelő”: olyan mezőgazdasági termelő, aki részére támogatási jogosultságot osztottak ki vagy véglegesen átruháztak. |
| --- | --- |

(2)

törölve

71. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

34. cikk – (2a) bekezdés (új)

| (2a) | Az 1782/2003/EK rendelet 53. cikkében és 63. cikkének (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően megállapított területpihentetési támogatás iránti jogosultság e rendelet szerinti jogosultsággá válik. |
| --- | --- |

(2a)

72. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

37. cikk – (1) bekezdés

Eltérő rendelkezés hiányában a hektáronkénti támogatási jogosultság nem módosítható.

| (1) | Eltérő rendelkezés hiányában a hektáronkénti támogatási jogosultság nem módosítható. |
| --- | --- |

(1)

Eltérő rendelkezés hiányában a hektáronkénti támogatási jogosultság nem módosítható.

73. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

37. cikk – (2) bekezdés

A Bizottság az e rendelet 128. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban meghatározza a támogatási jogosultságok módosításával kapcsolatos részletes szabályokat, különös tekintettel a támogatási jogosultságok törtrészei esetére.

| (2) | Amennyiben az a mezőgazdasági termelő, aki a referenciaidőszakban közvetlen kifizetésben részesült, az adott időszakon belül vagy legkésőbb az egységes támogatási rendszer alkalmazásának évét megelőző év december 31-ig megváltoztatja jogállását vagy elnevezését, ugyanolyan feltételek mellett juthat támogatáshoz az egységes támogatási rendszer keretében, mint a mezőgazdasági üzemet eredetileg vezető mezőgazdasági termelő. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | A referenciaidőszakban vagy legkésőbb az egységes támogatási rendszer alkalmazásának évét megelőző év december 31-éig végrehajtott egyesülés esetén az új mezőgazdasági üzemet vezető mezőgazdasági termelő ugyanolyan feltételek mellett juthat támogatáshoz az egységes támogatási rendszer keretében, mint az eredeti mezőgazdasági üzemeket vezető mezőgazdasági termelők. |
| --- | --- |

(3)

A referenciaidőszakban vagy legkésőbb az egységes támogatási rendszer alkalmazásának évét megelőző év december 31-éig végrehajtott szétválás esetén az új mezőgazdasági üzemeket vezető mezőgazdasági termelők ugyanolyan feltételek mellett juthatnak arányos mértékű támogatáshoz az egységes támogatási rendszer keretében, mint az eredeti mezőgazdasági üzemet vezető mezőgazdasági termelő.

75. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

42. cikk – (1) bekezdés – első a albekezdés (új)

Ha egy adott költségvetési év végén valamely tagállam megállapítja, hogy a teljesített kifizetésekhez való jogosultságok összértéke nem éri el a VIII. mellékletben előírt, az adott tagállamra vonatkozó felső határt, a különbséget a nemzeti tartalékba helyezik.

76. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

42. cikk – (2) bekezdés

| (2) | A tagállamok
  elsősorban
  arra használhatják fel a nemzeti tartalékot, hogy a mezőgazdasági
  tevékenységüket megkezdő
  mezőgazdasági termelőknek – objektív kritériumok alapján és a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a piac és a versenyhelyzet torzulásának megakadályozását biztosító módon – támogatási jogosultságot ítéljenek oda. |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok
  elsősorban
  arra használhatják fel a nemzeti tartalékot, hogy a mezőgazdasági
  tevékenységüket megkezdő
  mezőgazdasági termelőknek – objektív kritériumok alapján és a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a piac és a versenyhelyzet torzulásának megakadályozását biztosító módon – támogatási jogosultságot ítéljenek oda.

| (2) | A tagállamok arra használhatják fel a nemzeti tartalékot, hogy a mezőgazdasági
  tevékenységet folytató
  mezőgazdasági termelőknek – objektív kritériumok alapján és a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a piac és a versenyhelyzet torzulásának megakadályozását biztosító módon – támogatási jogosultságot ítéljenek oda.
  A tagállamok előnyt biztosíthatnak különösen a termelésbe újonnan belépők, a 35 évnél fiatalabb mezőgazdasági termelők, a családi gazdálkodások vagy más elsőbbséget élvező mezőgazdasági termelők számára
  . |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok arra használhatják fel a nemzeti tartalékot, hogy a mezőgazdasági
  tevékenységet folytató
  mezőgazdasági termelőknek – objektív kritériumok alapján és a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a piac és a versenyhelyzet torzulásának megakadályozását biztosító módon – támogatási jogosultságot ítéljenek oda.
  A tagállamok előnyt biztosíthatnak különösen a termelésbe újonnan belépők, a 35 évnél fiatalabb mezőgazdasági termelők, a családi gazdálkodások vagy más elsőbbséget élvező mezőgazdasági termelők számára
  .

77. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

42. cikk – (3) bekezdés

| (3) | A
  68. cikk (1) bekezdésének c) pontját nem alkalmazó
  tagállamok felhasználhatják a nemzeti tartalékot arra, hogy – objektív kritériumok alapján – a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a piac és a versenyhelyzet torzulásának megakadályozását biztosító módon – támogatási jogosultságokat határozzanak meg olyan területen működő mezőgazdasági termelők részére, amely az állami intervenció valamely formájához kapcsolódó szerkezetátalakítási és/vagy fejlesztési program hatálya alatt áll, a termőterületek termelésből való kivonásának megelőzése és/vagy az adott területen a mezőgazdasági termelőket sújtó különleges hátrányok ellentételezése érdekében. |
| --- | --- |

(3)

A
  68. cikk (1) bekezdésének c) pontját nem alkalmazó
  tagállamok felhasználhatják a nemzeti tartalékot arra, hogy – objektív kritériumok alapján – a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a piac és a versenyhelyzet torzulásának megakadályozását biztosító módon – támogatási jogosultságokat határozzanak meg olyan területen működő mezőgazdasági termelők részére, amely az állami intervenció valamely formájához kapcsolódó szerkezetátalakítási és/vagy fejlesztési program hatálya alatt áll, a termőterületek termelésből való kivonásának megelőzése és/vagy az adott területen a mezőgazdasági termelőket sújtó különleges hátrányok ellentételezése érdekében.

| (3) | A tagállamok
  2009-től, e rendelet hatálybalépésétől kezdődően
  felhasználhatják a nemzeti tartalékot arra, hogy – objektív kritériumok alapján – a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a piac és a versenyhelyzet torzulásának megakadályozását biztosító módon – támogatási jogosultságokat,
  valamint támogató intézkedéseket
  határozzanak meg olyan területen működő mezőgazdasági termelők részére, amely az állami intervenció valamely formájához kapcsolódó szerkezetátalakítási és/vagy fejlesztési program hatálya alatt áll,
  a leghátrányosabb helyzetű területeken halmozott nehézségekkel küzdő ágazatok részére, mint például a juh- és kecskeágazat
  , a termőterületek termelésből való kivonásának
  és a termelés megszüntetésének
  megelőzése és/vagy az adott területen a mezőgazdasági termelőket sújtó különleges hátrányok ellentételezése érdekében. |
| --- | --- |

(3)

A tagállamok
  2009-től, e rendelet hatálybalépésétől kezdődően
  felhasználhatják a nemzeti tartalékot arra, hogy – objektív kritériumok alapján – a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a piac és a versenyhelyzet torzulásának megakadályozását biztosító módon – támogatási jogosultságokat,
  valamint támogató intézkedéseket
  határozzanak meg olyan területen működő mezőgazdasági termelők részére, amely az állami intervenció valamely formájához kapcsolódó szerkezetátalakítási és/vagy fejlesztési program hatálya alatt áll,
  a leghátrányosabb helyzetű területeken halmozott nehézségekkel küzdő ágazatok részére, mint például a juh- és kecskeágazat
  , a termőterületek termelésből való kivonásának
  és a termelés megszüntetésének
  megelőzése és/vagy az adott területen a mezőgazdasági termelőket sújtó különleges hátrányok ellentételezése érdekében.

78. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

42. cikk – (3a) bekezdés (új)

| (3a) | A tagállamok arra használhatják a nemzeti tartalékot, hogy olyan mezőgazdasági termelők számára ítéljenek oda támogatási jogosultságokat, akik a tagállamok nemzeti jogában szabályozott sajátos szerződéseket kötöttek. |
| --- | --- |

(3a)

79. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

43. cikk

A
  2 évig
  nem aktivált támogatási jogosultságokat a nemzeti tartalék számára kell kiosztani, kivéve a 36. cikk (1) bekezdése szerinti vis maior vagy rendkívüli körülmény esetét.

A
  három évig
  nem aktivált támogatási jogosultságokat a nemzeti tartalék számára kell kiosztani, kivéve a 36. cikk (1) bekezdése szerinti vis maior vagy rendkívüli körülmény esetét.
  Ezeket a forrásokat elsősorban arra fordítják, hogy megkönnyítsék a fiatalok bekapcsolódását a mezőgazdasági tevékenységekbe a generációk közötti átmenet biztosítása érdekében
  .

80. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

44. cikk – (2) bekezdés

| (2) | Támogatási jogosultság adásvétel vagy bármely egyéb formában történő végleges átruházás útján ruházható át, földterülettel együtt vagy anélkül. Ezzel ellentétben, bérbeadás vagy más hasonló típusú ügylet csak abban az esetben engedhető meg, ha a támogatási jogosultság átruházását megfelelő támogatható hektárszám átruházása kíséri. |
| --- | --- |

(2)

törölve

81. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

44. cikk – (3) bekezdés – első a albekezdés (új)

Ilyen esetekben a tagállamok dönthetnek úgy, hogy bérbeadás vagy más hasonló típusú ügylet csak abban az esetben engedélyezhető, ha a támogatási jogosultság átruházását megfelelő támogatható hektárszám átruházása kíséri.

82. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

45. cikk – (2) bekezdés – első albekezdés

| (2) | A 35. cikk (1) bekezdésétől eltérve a speciális jogosultsággal rendelkező mezőgazdasági termelő számára a tagállam engedélyezi a jogosultságnak a megegyező számú támogatható hektárral való aktiválására vonatkozó követelménytől történő eltérést, feltéve ha a termelő a 2000-es, 2001-es és 2002-es naptári évben végzett, számosállat-egységben (SZÁE) kifejezett mezőgazdasági tevékenységének legalább 50 %-át fenntartja. |
| --- | --- |

(2)

A 35. cikk (1) bekezdésétől eltérve a speciális jogosultsággal rendelkező mezőgazdasági termelő számára a tagállam engedélyezi a jogosultságnak a megegyező számú támogatható hektárral való aktiválására vonatkozó követelménytől történő eltérést, feltéve ha a termelő a 2000-es, 2001-es és 2002-es naptári évben végzett, számosállat-egységben (SZÁE) kifejezett mezőgazdasági tevékenységének legalább 50 %-át fenntartja.

| (2) | A 35. cikk (1) bekezdésétől eltérve a speciális jogosultsággal rendelkező mezőgazdasági termelő számára a tagállam engedélyezi a jogosultságnak a megegyező számú támogatható hektárral való aktiválására vonatkozó követelménytől történő eltérést, feltéve ha a termelő a 2000-es, 2001-es és 2002-es naptári évben –
  Románia és Bulgária esetében a 2006-os, a 2007-es és 2008-as naptári évben
  – végzett, számosállat-egységben (SZÁE) kifejezett mezőgazdasági tevékenységének legalább 50 %-át fenntartja. |
| --- | --- |

(2)

A 35. cikk (1) bekezdésétől eltérve a speciális jogosultsággal rendelkező mezőgazdasági termelő számára a tagállam engedélyezi a jogosultságnak a megegyező számú támogatható hektárral való aktiválására vonatkozó követelménytől történő eltérést, feltéve ha a termelő a 2000-es, 2001-es és 2002-es naptári évben –
  Románia és Bulgária esetében a 2006-os, a 2007-es és 2008-as naptári évben
  – végzett, számosállat-egységben (SZÁE) kifejezett mezőgazdasági tevékenységének legalább 50 %-át fenntartja.

83. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

45. cikk – (2) bekezdés – második a albekezdés (új)

Alkalmazható ugyanakkor azokra a tagállamokra, amelyek még nem vezették be az egységes kifizetési rendszert, de bevezetése szándékukban áll.

84. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

45. cikk – (3) bekezdés

| (3) | A speciális jogosultságok átruházása esetén a kedvezményezett
  csak
  öröklés vagy várható öröklés esetén élhet a (2) bekezdésben említett eltérés jogával. |
| --- | --- |

(3)

A speciális jogosultságok átruházása esetén a kedvezményezett
  csak
  öröklés vagy várható öröklés esetén élhet a (2) bekezdésben említett eltérés jogával.

| (3) | A speciális jogosultságok átruházása esetén a kedvezményezett
  az eltérés tárgyát képező összes támogatási jogosultság átruházása, illetve
  öröklés vagy várható öröklés esetén
  vagy akkor, ha nem rendelkezik a jogainak érvényesítéséhez szükséges területtel
  , élhet a (2) bekezdésben említett eltérés jogával. |
| --- | --- |

(3)

A speciális jogosultságok átruházása esetén a kedvezményezett
  az eltérés tárgyát képező összes támogatási jogosultság átruházása, illetve
  öröklés vagy várható öröklés esetén
  vagy akkor, ha nem rendelkezik a jogainak érvényesítéséhez szükséges területtel
  , élhet a (2) bekezdésben említett eltérés jogával.

85., 86., 87. és 88. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

46. cikk

Kellően indokolt esetben és a közösségi jog általános elveivel összhangban eljárva a tagállamok
  legkésőbb 2009. augusztus 1-jéig
  dönthetnek úgy, hogy 2010-től kezdődően közelíteni kezdik az 1782/2003/EK rendelet III. címének I–IV. fejezete szerint létrehozott támogatási jogosultságok értékét. Ennek érdekében a támogatási jogosultságokat
  legalább három előre meghatározott évenkénti lépésben
  , objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján fokozatosan módosítják.

| (1) | Kellően indokolt esetben és a közösségi jog általános elveivel összhangban eljárva a tagállamok dönthetnek úgy, hogy 2010-től kezdődően közelíteni kezdik az 1782/2003/EK rendelet III. címének I–IV. fejezete szerint létrehozott támogatási jogosultságok értékét. Ennek érdekében a támogatási jogosultságokat objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján fokozatosan módosítják. |
| --- | --- |

(1)

Kellően indokolt esetben és a közösségi jog általános elveivel összhangban eljárva a tagállamok dönthetnek úgy, hogy 2010-től kezdődően közelíteni kezdik az 1782/2003/EK rendelet III. címének I–IV. fejezete szerint létrehozott támogatási jogosultságok értékét. Ennek érdekében a támogatási jogosultságokat objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján fokozatosan módosítják.

A támogatási jogosultság értékének csökkenése
  az említett éves lépésekben
  soha nem haladhatja meg a jogosultság kezdő értéke és
  az utolsó éves lépcső végrehajtásakor érvényes
  értéke közötti különbség 50 %-át.

A támogatási jogosultság értékének csökkenése soha nem haladhatja meg a jogosultság kezdő értéke és
  végső
  értéke közötti különbség 50 %-át.

A tagállamok határozhatnak úgy, hogy
  az előző bekezdéseket
  a megfelelő földrajzi szinteken alkalmazzák, amelyeket objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján állapítanak meg, azaz azok intézményi vagy adminisztratív struktúrája
  és/vagy
  regionális mezőgazdasági potenciálja alapján.

| (2) | A tagállamok határozhatnak úgy, hogy
  a támogatási jogosultságok felülvizsgálatát
  a megfelelő földrajzi szinteken alkalmazzák, amelyeket objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján állapítanak meg, azaz azok intézményi vagy adminisztratív struktúrája, regionális mezőgazdasági potenciálja
  és/vagy egy adott földrajzi terület sajátos strukturális nehézségei
  alapján. |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok határozhatnak úgy, hogy
  a támogatási jogosultságok felülvizsgálatát
  a megfelelő földrajzi szinteken alkalmazzák, amelyeket objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján állapítanak meg, azaz azok intézményi vagy adminisztratív struktúrája, regionális mezőgazdasági potenciálja
  és/vagy egy adott földrajzi terület sajátos strukturális nehézségei
  alapján.

A kollektív haszonélvezeti joggal terhelt vagy kollektív művelésű területek esetében lehetőség van a támogatási jogosultságok értékének újbóli, a termőföld nagysága alapján történő megállapítására, feltéve, hogy a maximális környezeti terhelés feltételeit betartják.

89. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

47. cikk – (1) bekezdés

| (1) | Az egységes támogatási rendszert az 1782/2003/EK rendelet III. címének 1–4. fejezete alapján bevezető tagállamok legkésőbb
  2009
  . augusztus 1-jéig határozhatnak úgy, hogy az egységes támogatási rendszert
  2010-től
  kezdődően regionális szinten alkalmazzák az e szakaszban meghatározott feltételekkel összhangban. |
| --- | --- |

(1)

Az egységes támogatási rendszert az 1782/2003/EK rendelet III. címének 1–4. fejezete alapján bevezető tagállamok legkésőbb
  2009
  . augusztus 1-jéig határozhatnak úgy, hogy az egységes támogatási rendszert
  2010-től
  kezdődően regionális szinten alkalmazzák az e szakaszban meghatározott feltételekkel összhangban.

| (1) | Az egységes támogatási rendszert az 1782/2003/EK rendelet III. címének 1–4. fejezete alapján bevezető tagállamok legkésőbb
  minden év
  augusztus 1-jéig határozhatnak úgy, hogy az egységes támogatási rendszert
  a következő évtől
  kezdődően regionális szinten alkalmazzák az e szakaszban meghatározott feltételekkel összhangban. |
| --- | --- |

(1)

Az egységes támogatási rendszert az 1782/2003/EK rendelet III. címének 1–4. fejezete alapján bevezető tagállamok legkésőbb
  minden év
  augusztus 1-jéig határozhatnak úgy, hogy az egységes támogatási rendszert
  a következő évtől
  kezdődően regionális szinten alkalmazzák az e szakaszban meghatározott feltételekkel összhangban.

90. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

47. cikk – (2) bekezdés – első albekezdés

| (2) | A tagállamok a régiókat objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján határozzák meg, azaz azok intézményi vagy adminisztratív struktúrája
  és/vagy
  regionális mezőgazdasági potenciálja alapján. |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok a régiókat objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján határozzák meg, azaz azok intézményi vagy adminisztratív struktúrája
  és/vagy
  regionális mezőgazdasági potenciálja alapján.

| (2) | A tagállamok a régiókat objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján határozzák meg, azaz azok intézményi vagy adminisztratív struktúrája, regionális mezőgazdasági potenciálja
  és/vagy egy adott földrajzi terület sajátos strukturális nehézségei
  alapján. |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok a régiókat objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján határozzák meg, azaz azok intézményi vagy adminisztratív struktúrája, regionális mezőgazdasági potenciálja
  és/vagy egy adott földrajzi terület sajátos strukturális nehézségei
  alapján.

91. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

48. cikk – (1) bekezdés

| (1) | Kellően megalapozott esetben a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a 47. cikk szerint megállapított regionális felső határ legfeljebb 50 %-át felosztják az összes olyan mezőgazdasági termelő között, amelyeknek a mezőgazdasági üzeme az érintett régióban található, ideértve azokat is, amelyek nem rendelkeznek támogatási jogosultsággal. |
| --- | --- |

(1)

Kellően megalapozott esetben a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a 47. cikk szerint megállapított regionális felső határ legfeljebb 50 %-át felosztják az összes olyan mezőgazdasági termelő között, amelyeknek a mezőgazdasági üzeme az érintett régióban található, ideértve azokat is, amelyek nem rendelkeznek támogatási jogosultsággal.

| (1) | Kellően megalapozott esetben a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a 47. cikk szerint megállapított regionális felső határ legfeljebb 50 %-át felosztják az összes olyan mezőgazdasági termelő között, amelyeknek a mezőgazdasági üzeme az érintett régióban található, ideértve azokat is, amelyek nem rendelkeznek támogatási jogosultsággal.
  A felhasznált terület a mezőgazdasági termelő által 2008. május 15-én bejelentett terület
  . |
| --- | --- |

(1)

Kellően megalapozott esetben a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a 47. cikk szerint megállapított regionális felső határ legfeljebb 50 %-át felosztják az összes olyan mezőgazdasági termelő között, amelyeknek a mezőgazdasági üzeme az érintett régióban található, ideértve azokat is, amelyek nem rendelkeznek támogatási jogosultsággal.
  A felhasznált terület a mezőgazdasági termelő által 2008. május 15-én bejelentett terület
  .

92. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

48. cikk – (2) bekezdés – első a albekezdés (új)

Mindazonáltal, a tagállamok a vidéki régiók területi kohéziója, sokszínűsége és dinamizmusa biztosítása céljából, illetve a földhöz nem kapcsolódó hagyományos termelési modellek fenntartása érdekében egyéb, egyértelműen meghatározott kritériumokat is alkalmazhatnak, mint például a termelő minősítése vagy az agrár- és/vagy vidéki foglalkoztatás.

93. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

49. cikk – (1) bekezdés

| (1) | Kellően indokolt esetben és a közösségi jog általános elveivel összhangban eljárva az e rendelet 48. cikkét alkalmazó tagállamok legkésőbb 2009. augusztus 1-jéig dönthetnek úgy, hogy 2011-től kezdődően közelíteni kezdik az e szakasz vagy az 1782/2003/EK rendelet III. címe 5. fejezetének 1. szakasza szerint létrehozott támogatási jogosultságok értékét. Ennek érdekében a támogatási jogosultságokat
  legalább két előre meghatározott évenkénti lépésben
  , objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján fokozatosan módosítják. |
| --- | --- |

(1)

Kellően indokolt esetben és a közösségi jog általános elveivel összhangban eljárva az e rendelet 48. cikkét alkalmazó tagállamok legkésőbb 2009. augusztus 1-jéig dönthetnek úgy, hogy 2011-től kezdődően közelíteni kezdik az e szakasz vagy az 1782/2003/EK rendelet III. címe 5. fejezetének 1. szakasza szerint létrehozott támogatási jogosultságok értékét. Ennek érdekében a támogatási jogosultságokat
  legalább két előre meghatározott évenkénti lépésben
  , objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján fokozatosan módosítják.

| (1) | Kellően indokolt esetben és a közösségi jog általános elveivel összhangban eljárva az e rendelet 48. cikkét alkalmazó tagállamok legkésőbb 2009. augusztus 1-jéig dönthetnek úgy, hogy 2011-től kezdődően közelíteni kezdik az e szakasz vagy az 1782/2003/EK rendelet III. címe 5. fejezetének 1. szakasza szerint létrehozott támogatási jogosultságok értékét. Ennek érdekében a támogatási jogosultságokat objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján fokozatosan módosítják. |
| --- | --- |

(1)

Kellően indokolt esetben és a közösségi jog általános elveivel összhangban eljárva az e rendelet 48. cikkét alkalmazó tagállamok legkésőbb 2009. augusztus 1-jéig dönthetnek úgy, hogy 2011-től kezdődően közelíteni kezdik az e szakasz vagy az 1782/2003/EK rendelet III. címe 5. fejezetének 1. szakasza szerint létrehozott támogatási jogosultságok értékét. Ennek érdekében a támogatási jogosultságokat objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján fokozatosan módosítják.

94. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

49. cikk – (2) bekezdés – első albekezdés

| (2) | Kellően indokolt esetben és a közösségi jog általános elveivel összhangban eljárva az egységes támogatási rendszert az 1782/2003/EK rendelet III. címe 5. fejezetének 1. szakasza szerint bevezető tagállamok legkésőbb 2009. augusztus 1-jéig dönthetnek úgy, hogy 2010-től kezdődően közelíteni kezdik az említett szakasz alapján létrehozott támogatási jogosultságok értékét azzal, hogy a támogatási jogosultságokat
  legalább három előre meghatározott évenkénti lépésben
  , objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján fokozatosan módosítják. |
| --- | --- |

(2)

Kellően indokolt esetben és a közösségi jog általános elveivel összhangban eljárva az egységes támogatási rendszert az 1782/2003/EK rendelet III. címe 5. fejezetének 1. szakasza szerint bevezető tagállamok legkésőbb 2009. augusztus 1-jéig dönthetnek úgy, hogy 2010-től kezdődően közelíteni kezdik az említett szakasz alapján létrehozott támogatási jogosultságok értékét azzal, hogy a támogatási jogosultságokat
  legalább három előre meghatározott évenkénti lépésben
  , objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján fokozatosan módosítják.

| (2) | Kellően indokolt esetben és a közösségi jog általános elveivel összhangban eljárva az egységes támogatási rendszert az 1782/2003/EK rendelet III. címe 5. fejezetének 1. szakasza szerint bevezető tagállamok legkésőbb 2009. augusztus 1-jéig dönthetnek úgy, hogy 2010-től kezdődően közelíteni kezdik az említett szakasz alapján létrehozott támogatási jogosultságok értékét azzal, hogy a támogatási jogosultságokat objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján fokozatosan módosítják. |
| --- | --- |

(2)

Kellően indokolt esetben és a közösségi jog általános elveivel összhangban eljárva az egységes támogatási rendszert az 1782/2003/EK rendelet III. címe 5. fejezetének 1. szakasza szerint bevezető tagállamok legkésőbb 2009. augusztus 1-jéig dönthetnek úgy, hogy 2010-től kezdődően közelíteni kezdik az említett szakasz alapján létrehozott támogatási jogosultságok értékét azzal, hogy a támogatási jogosultságokat objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján fokozatosan módosítják.

95. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

49. cikk – (3) bekezdés

| (3) | A támogatási jogosultság értékének
  csökkenése
  az (1) és a (2) bekezdésben
  említett éves lépésekben soha
  nem haladhatja meg a jogosultság kezdő
  értéke
  és
  az utolsó éves lépcső végrehajtásakor érvényes
  értéke közötti különbség 50 %-át. |
| --- | --- |

(3)

A támogatási jogosultság értékének
  csökkenése
  az (1) és a (2) bekezdésben
  említett éves lépésekben soha
  nem haladhatja meg a jogosultság kezdő
  értéke
  és
  az utolsó éves lépcső végrehajtásakor érvényes
  értéke közötti különbség 50 %-át.

| (3) | A támogatási jogosultság értékének az (1) és a (2) bekezdésben
  előírt csökkenése
  nem haladhatja meg a jogosultság kezdő és
  végső
  értéke közötti különbség 50 %-át. |
| --- | --- |

(3)

A támogatási jogosultság értékének az (1) és a (2) bekezdésben
  előírt csökkenése
  nem haladhatja meg a jogosultság kezdő és
  végső
  értéke közötti különbség 50 %-át.

96. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

49. cikk – (4) bekezdés

| (4) | A tagállamok határozhatnak úgy, hogy
  az (1), a (2) és a (3) bekezdést
  a megfelelő földrajzi szinteken
  alkalmazzák
  , amelyeket objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján állapítanak meg, azaz azok intézményi
  és/vagy
  adminisztratív struktúrája vagy regionális mezőgazdasági potenciálja alapján. |
| --- | --- |

(4)

A tagállamok határozhatnak úgy, hogy
  az (1), a (2) és a (3) bekezdést
  a megfelelő földrajzi szinteken
  alkalmazzák
  , amelyeket objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján állapítanak meg, azaz azok intézményi
  és/vagy
  adminisztratív struktúrája vagy regionális mezőgazdasági potenciálja alapján.

| (4) | A tagállamok határozhatnak úgy, hogy
  a támogatási jogosultságot
  a megfelelő földrajzi szinteken
  vizsgálják felül
  , amelyeket objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján állapítanak meg, azaz azok intézményi, adminisztratív struktúrája vagy regionális mezőgazdasági potenciálja
  és/vagy az adott földrajzi terület egyedi strukturális hátrányai alapján
  . |
| --- | --- |

(4)

A tagállamok határozhatnak úgy, hogy
  a támogatási jogosultságot
  a megfelelő földrajzi szinteken
  vizsgálják felül
  , amelyeket objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján állapítanak meg, azaz azok intézményi, adminisztratív struktúrája vagy regionális mezőgazdasági potenciálja
  és/vagy az adott földrajzi terület egyedi strukturális hátrányai alapján
  .

98. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

53. cikk – (1) bekezdés – első albekezdés

| (1) | Azok a tagállamok, amelyek a juh- és kecskefélékre, valamint a marhahúsra vonatkozó támogatásokat az 1782/2003/EK rendelet 67. és 68. cikkében meghatározott feltételek szerint kizárták az egységes támogatási rendszerből,
  2009. augusztus 1-jéig határozhatnak úgy, hogy
  2010-től kezdve
  továbbra is az e szakaszban megállapított feltételekkel és
  az 1782/2003/EK rendelet 64. cikkének (1) bekezdése értelmében meghozott határozattal összhangban alkalmazzák az egységes támogatási rendszert.
  A tagállamok ugyanakkor dönthetnek úgy, hogy a nemzeti felső határuk összetevőjének azt a részét, amelyet az e rendelet 55. cikke (1) bekezdésével összhangban a mezőgazdasági termelőknek nyújtandó kiegészítő támogatások céljára kell használni, az 1782/2003/EK rendelet 64. cikke (1) bekezdésében meghatározottaknál alacsonyabb mértékben határozzák meg
  . |
| --- | --- |

(1)

Azok a tagállamok, amelyek a juh- és kecskefélékre, valamint a marhahúsra vonatkozó támogatásokat az 1782/2003/EK rendelet 67. és 68. cikkében meghatározott feltételek szerint kizárták az egységes támogatási rendszerből,
  2009. augusztus 1-jéig határozhatnak úgy, hogy
  2010-től kezdve
  továbbra is az e szakaszban megállapított feltételekkel és
  az 1782/2003/EK rendelet 64. cikkének (1) bekezdése értelmében meghozott határozattal összhangban alkalmazzák az egységes támogatási rendszert.
  A tagállamok ugyanakkor dönthetnek úgy, hogy a nemzeti felső határuk összetevőjének azt a részét, amelyet az e rendelet 55. cikke (1) bekezdésével összhangban a mezőgazdasági termelőknek nyújtandó kiegészítő támogatások céljára kell használni, az 1782/2003/EK rendelet 64. cikke (1) bekezdésében meghatározottaknál alacsonyabb mértékben határozzák meg
  .

| (1) | Azok a tagállamok, amelyek a juh- és kecskefélékre, valamint a marhahúsra vonatkozó támogatásokat az 1782/2003/EK rendelet 67. és 68. cikkében meghatározott feltételek szerint kizárták az egységes támogatási rendszerből, 2010-től kezdve az 1782/2003/EK rendelet 64. cikkének (1) bekezdése értelmében meghozott határozattal összhangban alkalmazzák az egységes támogatási rendszert. |
| --- | --- |

(1)

Azok a tagállamok, amelyek a juh- és kecskefélékre, valamint a marhahúsra vonatkozó támogatásokat az 1782/2003/EK rendelet 67. és 68. cikkében meghatározott feltételek szerint kizárták az egységes támogatási rendszerből, 2010-től kezdve az 1782/2003/EK rendelet 64. cikkének (1) bekezdése értelmében meghozott határozattal összhangban alkalmazzák az egységes támogatási rendszert.

99. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

53. cikk – (2) bekezdés – első albekezdés

| (2) | Az egyes tagállamok választása szerint a Bizottság – a 128. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban – felső határt határoz meg az 54., az 55.
  és az 56
  . cikkben említett minden egyes közvetlen kifizetést illetően. |
| --- | --- |

(2)

Az egyes tagállamok választása szerint a Bizottság – a 128. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban – felső határt határoz meg az 54., az 55.
  és az 56
  . cikkben említett minden egyes közvetlen kifizetést illetően.

| (2) | Az egyes tagállamok választása szerint a Bizottság – a 128. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban – felső határt határoz meg az 54.
  és
  az 55. cikkben említett minden egyes közvetlen kifizetést illetően. |
| --- | --- |

(2)

Az egyes tagállamok választása szerint a Bizottság – a 128. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban – felső határt határoz meg az 54.
  és
  az 55. cikkben említett minden egyes közvetlen kifizetést illetően.

100. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

53. cikk – (2) bekezdés – második albekezdés

Ez a felső határ a 41. cikkben említett nemzeti felső határnak az egyes közvetlen kifizetéseknek megfelelő összetevője és a tagállamok által az 54., az 55.
  és az 56
  . cikkel összhangban alkalmazott csökkentési százalék szorzatával egyenlő.

Ez a felső határ a 41. cikkben említett nemzeti felső határnak az egyes közvetlen kifizetéseknek megfelelő összetevője és a tagállamok által az 54.
  és
  az 55. cikkel összhangban alkalmazott csökkentési százalék szorzatával egyenlő.

101. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

55. cikk – (1) bekezdés – első albekezdés

| (1) | Azok a tagállamok, amelyek az 1782/2003/EK rendelet 68. cikke
  (2) bekezdése a) pontjának i. alpontja
  alapján a 41. cikkben említett nemzeti felső határ azon összetevőjének egészét vagy egy részét visszatartották, amely az 1782/2003/EK rendelet VI. mellékletében említett anyatehénre vonatkozó támogatásnak felel meg, évenkénti gyakorisággal kiegészítő támogatásban részesítik a mezőgazdasági termelőket. |
| --- | --- |

(1)

Azok a tagállamok, amelyek az 1782/2003/EK rendelet 68. cikke
  (2) bekezdése a) pontjának i. alpontja
  alapján a 41. cikkben említett nemzeti felső határ azon összetevőjének egészét vagy egy részét visszatartották, amely az 1782/2003/EK rendelet VI. mellékletében említett anyatehénre vonatkozó támogatásnak felel meg, évenkénti gyakorisággal kiegészítő támogatásban részesítik a mezőgazdasági termelőket.

| (1) | Azok a tagállamok, amelyek az 1782/2003/EK rendelet 68. cikke alapján a 41. cikkben említett nemzeti felső határ azon összetevőjének egészét vagy egy részét visszatartották, amely az 1782/2003/EK rendelet VI. mellékletében említett anyatehénre vonatkozó támogatásnak
  vagy különleges támogatásnak
  felel meg, évenkénti gyakorisággal kiegészítő támogatásban részesítik a mezőgazdasági termelőket. |
| --- | --- |

(1)

Azok a tagállamok, amelyek az 1782/2003/EK rendelet 68. cikke alapján a 41. cikkben említett nemzeti felső határ azon összetevőjének egészét vagy egy részét visszatartották, amely az 1782/2003/EK rendelet VI. mellékletében említett anyatehénre vonatkozó támogatásnak
  vagy különleges támogatásnak
  felel meg, évenkénti gyakorisággal kiegészítő támogatásban részesítik a mezőgazdasági termelőket.

102. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

56. cikk – (3a) bekezdés (új)

| (3a) | A tagállamok az ezen rendelet 53–56. cikke alapján hozott döntéseiket a regionális hatóságokat képviselő intézményekkel egyetértésben hozzák meg, a döntések regionális szintű hatásairól szóló hatástanulmáy alapján. |
| --- | --- |

(3a)

103. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

59. cikk – (3) bekezdés

| (3) | Az egységes támogatási rendszer alkalmazásának első évében az új tagállamok felhasználhatják a nemzeti tartalékot arra, hogy – objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján, a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a piac és a versenyhelyzet torzulásának megakadályozását biztosító módon – támogatási jogosultságokat utaljanak ki meghatározott ágazatokban működő olyan mezőgazdasági termelők részére, akik az egységes támogatási rendszerre való áttérés eredményeképpen különleges helyzetbe kerültek. |
| --- | --- |

(3)

Az egységes támogatási rendszer alkalmazásának első évében az új tagállamok felhasználhatják a nemzeti tartalékot arra, hogy – objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján, a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a piac és a versenyhelyzet torzulásának megakadályozását biztosító módon – támogatási jogosultságokat utaljanak ki meghatározott ágazatokban működő olyan mezőgazdasági termelők részére, akik az egységes támogatási rendszerre való áttérés eredményeképpen különleges helyzetbe kerültek.

| (3) | Az egységes támogatási rendszer alkalmazásának első évében az új tagállamok felhasználhatják a nemzeti tartalékot arra, hogy – objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján, a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a piac és a versenyhelyzet torzulásának megakadályozását biztosító módon – támogatási jogosultságokat utaljanak ki meghatározott ágazatokban működő olyan mezőgazdasági termelők részére, akik az egységes támogatási rendszerre való áttérés eredményeképpen különleges helyzetbe kerültek.
  A tagállamok prioritásként kezelhetik különösen a termelésbe újonnan belépők, a fiatal mezőgazdasági termelők, a családi gazdálkodások vagy más elsőbbséget élvező mezőgazdasági termelők
  . |
| --- | --- |

(3)

Az egységes támogatási rendszer alkalmazásának első évében az új tagállamok felhasználhatják a nemzeti tartalékot arra, hogy – objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján, a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a piac és a versenyhelyzet torzulásának megakadályozását biztosító módon – támogatási jogosultságokat utaljanak ki meghatározott ágazatokban működő olyan mezőgazdasági termelők részére, akik az egységes támogatási rendszerre való áttérés eredményeképpen különleges helyzetbe kerültek.
  A tagállamok prioritásként kezelhetik különösen a termelésbe újonnan belépők, a fiatal mezőgazdasági termelők, a családi gazdálkodások vagy más elsőbbséget élvező mezőgazdasági termelők
  .

104. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

59. cikk – (5) bekezdés

| (5) | Az új tagállamok arra használják a nemzeti tartalékot, hogy – objektív kritériumok alapján, a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a piac és a versenyhelyzet torzulásának megakadályozását biztosító módon – jogosultságokat ítéljenek oda a mezőgazdasági termelők számára a valamely állami intervencióhoz kapcsolódó szerkezetátalakítási és/vagy fejlesztési programok által érintett területeken, annak érdekében, hogy megelőzzék a termőterületek termelésből való kivonását és/vagy ellentételezzék az adott területen a mezőgazdasági termelőket sújtó különleges hátrányokat. |
| --- | --- |

(5)

Az új tagállamok arra használják a nemzeti tartalékot, hogy – objektív kritériumok alapján, a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a piac és a versenyhelyzet torzulásának megakadályozását biztosító módon – jogosultságokat ítéljenek oda a mezőgazdasági termelők számára a valamely állami intervencióhoz kapcsolódó szerkezetátalakítási és/vagy fejlesztési programok által érintett területeken, annak érdekében, hogy megelőzzék a termőterületek termelésből való kivonását és/vagy ellentételezzék az adott területen a mezőgazdasági termelőket sújtó különleges hátrányokat.

| (5) | Az új tagállamok arra használják a nemzeti tartalékot, hogy – objektív kritériumok alapján, a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a piac és a versenyhelyzet torzulásának megakadályozását biztosító módon – jogosultságokat ítéljenek oda a mezőgazdasági termelők számára a valamely állami intervencióhoz kapcsolódó szerkezetátalakítási és/vagy fejlesztési programok által érintett területeken, annak érdekében, hogy megelőzzék a termőterületek termelésből való kivonását és/vagy ellentételezzék az adott területen a mezőgazdasági termelőket sújtó különleges hátrányokat.
  A tagállamok prioritásként kezelhetik különösen a termelésbe újonnan belépők, a fiatal mezőgazdasági termelők, a családi gazdálkodások vagy más elsőbbséget élvező mezőgazdasági termelők
  . |
| --- | --- |

(5)

Az új tagállamok arra használják a nemzeti tartalékot, hogy – objektív kritériumok alapján, a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a piac és a versenyhelyzet torzulásának megakadályozását biztosító módon – jogosultságokat ítéljenek oda a mezőgazdasági termelők számára a valamely állami intervencióhoz kapcsolódó szerkezetátalakítási és/vagy fejlesztési programok által érintett területeken, annak érdekében, hogy megelőzzék a termőterületek termelésből való kivonását és/vagy ellentételezzék az adott területen a mezőgazdasági termelőket sújtó különleges hátrányokat.
  A tagállamok prioritásként kezelhetik különösen a termelésbe újonnan belépők, a fiatal mezőgazdasági termelők, a családi gazdálkodások vagy más elsőbbséget élvező mezőgazdasági termelők
  .

105. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

63. cikk – (3) bekezdés

| (3) | A 36. cikk (1) bekezdésében említett vis maior vagy rendkívüli körülmény esetének kivételével a mezőgazdasági termelő csak abban az esetben ruházhatja át támogatási jogosultságát földterület nélkül, ha a 35. cikk értelmében a támogatási jogosultságainak legalább
  80 %-át
  legalább egy naptári évben aktiválta, vagy ha önkéntesen lemondott a nemzeti tartalék javára valamennyi olyan támogatási jogosultságáról, amelyet nem használt fel az egységes támogatási rendszer alkalmazásának első évében. |
| --- | --- |

(3)

A 36. cikk (1) bekezdésében említett vis maior vagy rendkívüli körülmény esetének kivételével a mezőgazdasági termelő csak abban az esetben ruházhatja át támogatási jogosultságát földterület nélkül, ha a 35. cikk értelmében a támogatási jogosultságainak legalább
  80 %-át
  legalább egy naptári évben aktiválta, vagy ha önkéntesen lemondott a nemzeti tartalék javára valamennyi olyan támogatási jogosultságáról, amelyet nem használt fel az egységes támogatási rendszer alkalmazásának első évében.

| (3) | A 36. cikk (1) bekezdésében említett vis maior vagy rendkívüli körülmény esetének kivételével a mezőgazdasági termelő csak abban az esetben ruházhatja át támogatási jogosultságát földterület nélkül, ha a 35. cikk értelmében a támogatási jogosultságainak legalább
  70 %-át
  legalább egy naptári évben aktiválta, vagy ha önkéntesen lemondott a nemzeti tartalék javára valamennyi olyan támogatási jogosultságáról, amelyet nem használt fel az egységes támogatási rendszer alkalmazásának első évében. |
| --- | --- |

(3)

A 36. cikk (1) bekezdésében említett vis maior vagy rendkívüli körülmény esetének kivételével a mezőgazdasági termelő csak abban az esetben ruházhatja át támogatási jogosultságát földterület nélkül, ha a 35. cikk értelmében a támogatási jogosultságainak legalább
  70 %-át
  legalább egy naptári évben aktiválta, vagy ha önkéntesen lemondott a nemzeti tartalék javára valamennyi olyan támogatási jogosultságáról, amelyet nem használt fel az egységes támogatási rendszer alkalmazásának első évében.

106. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

64. cikk – első albekezdés (új)

2010-től kezdve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a rizs-, fehérjenövény-, szárított takarmány- és héjasgyümölcs-termelőknek járó különleges támogatásokat függetlenné teszik a termeléstől.

107. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

64. cikk

A X. melléklet I., II. és III. pontjában említett termeléstől függő támogatási rendszereket a tagállamok 2010-től kezdődően az e fejezetben meghatározott szabályokkal összhangban
  integrálják
  az egységes támogatási rendszerbe.

A X. melléklet I., II. és III. pontjában említett termeléstől függő támogatási rendszereket a tagállamok 2010-től kezdődően az e fejezetben meghatározott szabályokkal összhangban
  integrálhatják
  az egységes támogatási rendszerbe.

108. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

65. cikk – (1) bekezdés

| (1) | A XI. mellékletben említett, a X. melléklet I. pontjában meghatározott rendszerek keretében termeléstől függő támogatás céljára rendelkezésre álló összegeket a tagállamok az érintett ágazatok mezőgazdasági termelői között objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján szétosztják, figyelembe véve különösen az említett termelők által a vonatkozó támogatási rendszerek keretében közvetlenül vagy közvetetten, a 2005 és
  2008
  közötti időszak során egy vagy több éven át kapott támogatásokat. |
| --- | --- |

(1)

A XI. mellékletben említett, a X. melléklet I. pontjában meghatározott rendszerek keretében termeléstől függő támogatás céljára rendelkezésre álló összegeket a tagállamok az érintett ágazatok mezőgazdasági termelői között objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján szétosztják, figyelembe véve különösen az említett termelők által a vonatkozó támogatási rendszerek keretében közvetlenül vagy közvetetten, a 2005 és
  2008
  közötti időszak során egy vagy több éven át kapott támogatásokat.

| (1) | A XI. mellékletben említett, a X. melléklet I. pontjában meghatározott rendszerek keretében termeléstől függő támogatás céljára rendelkezésre álló összegeket a tagállamok
  elsősorban
  az érintett ágazatok mezőgazdasági termelői között objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján szétosztják, figyelembe véve különösen az említett termelők által a vonatkozó támogatási rendszerek
  vagy termelési kvóták
  keretében közvetlenül vagy közvetetten, a 2005 és
  2011
  közötti időszak során egy vagy több éven át kapott támogatásokat. |
| --- | --- |

(1)

A XI. mellékletben említett, a X. melléklet I. pontjában meghatározott rendszerek keretében termeléstől függő támogatás céljára rendelkezésre álló összegeket a tagállamok
  elsősorban
  az érintett ágazatok mezőgazdasági termelői között objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján szétosztják, figyelembe véve különösen az említett termelők által a vonatkozó támogatási rendszerek
  vagy termelési kvóták
  keretében közvetlenül vagy közvetetten, a 2005 és
  2011
  közötti időszak során egy vagy több éven át kapott támogatásokat.

109. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

65. cikk – (1a) bekezdés (új)

| (1a) | Indokolt esetben a tagállamok objektív kritériumok alapján teljes egészében vagy részben feloszthatják az (1) bekezdésben szereplő összegeket az adott régióban elhelyezkedő területeken tevékenykedő mezőgazdasági termelők között. |
| --- | --- |

(1a)

110. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

65. cikk – (2) bekezdés – első albekezdés

| (2) | A tagállamok az (1) bekezdés alkalmazásának eredményeként kialakult összegek alapján
  megnövelik
  az érintett mezőgazdasági termelők birtokában lévő támogatási jogosultságok értékét. |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok az (1) bekezdés alkalmazásának eredményeként kialakult összegek alapján
  megnövelik
  az érintett mezőgazdasági termelők birtokában lévő támogatási jogosultságok értékét.

| (2) | A tagállamok az (1) bekezdés alkalmazásának eredményeként kialakult összegek alapján
  megnövelhetik
  az érintett mezőgazdasági termelők birtokában lévő támogatási jogosultságok értékét. |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok az (1) bekezdés alkalmazásának eredményeként kialakult összegek alapján
  megnövelhetik
  az érintett mezőgazdasági termelők birtokában lévő támogatási jogosultságok értékét.

111. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

66. cikk – első albekezdés

A X. melléklet II. pontjában említett rendszerek keretében termeléstől függő támogatás céljára rendelkezésre álló összegeket a tagállamok az érintett ágazatok mezőgazdasági termelői között annak a támogatásnak az arányában osztják el, amelyet a szóban forgó mezőgazdasági termelők a 2000 és 2002 közötti időszakban a vonatkozó támogatási rendszerek keretében kaptak. A tagállamok objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján azonban időben közelebbi reprezentatív időszakot is választhatnak.

A X. melléklet II. pontjában említett rendszerek keretében termeléstől függő támogatás céljára rendelkezésre álló összegeket a tagállamok
  elsősorban
  az érintett ágazatok mezőgazdasági termelői között annak a támogatásnak az arányában osztják el, amelyet a szóban forgó mezőgazdasági termelők a 2000 és 2002 közötti időszakban a vonatkozó támogatási rendszerek keretében kaptak. A tagállamok objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján azonban időben közelebbi reprezentatív időszakot is választhatnak.

112. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

5. fejezet – cím

KÜLÖNLEGES TÁMOGATÁS

KÜLÖNLEGES TÁMOGATÁSOK KIFIZETÉSEK FORMÁJÁBAN

113. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

68. cikk – cím

Általános szabályok

Kiegészítő támogatások

114. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

68. cikk – (–1) bekezdés (új)

| (–1) | A tagállamok legkésőbb 2010. január 1-jéig, majd 2011. október 1-jétől legkésőbb 2012. január 1-jéig dönthetnek úgy, hogy 2010-től és/vagy 2012-től kezdve a 41. cikkben szereplő nemzeti felső határuk legfeljebb 15 %-át a mezőgazdasági termelők támogatására használják fel. |
| --- | --- |

(–1)

115. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

68. cikk – (1) bekezdés – bevezető rész

| (1) | A tagállamok
  legkésőbb 2009. augusztus 1-jéig
  dönthetnek arról, hogy
  2010-től kezdődően
  a 41. cikkben említett nemzeti felső határuk legfeljebb 10 %-át a mezőgazdasági termelők támogatására fordítják: |
| --- | --- |

(1)

A tagállamok
  legkésőbb 2009. augusztus 1-jéig
  dönthetnek arról, hogy
  2010-től kezdődően
  a 41. cikkben említett nemzeti felső határuk legfeljebb 10 %-át a mezőgazdasági termelők támogatására fordítják:

| (1) | A tagállamok
  a (–1) bekezdés értelmében
  dönthetnek arról, hogy a 41. cikkben említett nemzeti felső határuk legfeljebb 10 %-át a mezőgazdasági termelők,
  termelői szervezetek illetve csoportok integrált
  támogatására fordítják
  a fenntartható termelési módok támogatása érdekében
  : |
| --- | --- |

(1)

A tagállamok
  a (–1) bekezdés értelmében
  dönthetnek arról, hogy a 41. cikkben említett nemzeti felső határuk legfeljebb 10 %-át a mezőgazdasági termelők,
  termelői szervezetek illetve csoportok integrált
  támogatására fordítják
  a fenntartható termelési módok támogatása érdekében
  :

116. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

68. cikk – (1) bekezdés – a) pont – i. alpont

| i. | a mezőgazdasági termelés speciális típusai, amelyek környezetvédelmi szempontból vagy a környezeti állapot javítása szempontjából bírnak jelentőséggel, |
| --- | --- |

i.

a mezőgazdasági termelés speciális típusai, amelyek környezetvédelmi szempontból vagy a környezeti állapot javítása szempontjából bírnak jelentőséggel,

| i. | a mezőgazdasági termelés speciális típusai, amelyek a
  környezetvédelem
  vagy a környezeti állapot javítása,
  az éghajlat, a biológiai sokféleség és a vizek minősége, különösen a biogazdálkodás és a legeltetéses állattartás
  szempontjából bírnak jelentőséggel, |
| --- | --- |

i.

a mezőgazdasági termelés speciális típusai, amelyek a
  környezetvédelem
  vagy a környezeti állapot javítása,
  az éghajlat, a biológiai sokféleség és a vizek minősége, különösen a biogazdálkodás és a legeltetéses állattartás
  szempontjából bírnak jelentőséggel,

117. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

68. cikk – (1) bekezdés – a) pont – iii. alpont

| iii. | a mezőgazdasági termékek forgalmazási feltételeinek javítása; |
| --- | --- |

iii.

a mezőgazdasági termékek forgalmazási feltételeinek javítása;

| iii. | a mezőgazdasági termékek –
  különösen regionális szintű
  – forgalmazási feltételeinek
  és versenyképességének
  javítása; |
| --- | --- |

iii.

a mezőgazdasági termékek –
  különösen regionális szintű
  – forgalmazási feltételeinek
  és versenyképességének
  javítása;

118. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

67. cikk – (1) bekezdés – b) pont

| b) | a gazdasági szempontból sérülékeny vagy környezeti szempontból érzékeny területeken a tej-,
  a marhahús-, a juhhús
  - és
  a kecskehús-ágazatban, illetve
  a rizs-ágazatban a mezőgazdasági termelőket sújtó különleges hátrányok kezelése érdekében, |
| --- | --- |

b)

a gazdasági szempontból sérülékeny vagy környezeti szempontból érzékeny területeken a tej-,
  a marhahús-, a juhhús
  - és
  a kecskehús-ágazatban, illetve
  a rizs-ágazatban a mezőgazdasági termelőket sújtó különleges hátrányok kezelése érdekében,

| b) | a gazdasági szempontból sérülékeny vagy környezeti szempontból érzékeny területeken a tej- és a rizságazatban a mezőgazdasági termelőket,
  valamint a marha-, borjú-, juh- és kecskehúst termelő gazdálkodókat
  sújtó különleges hátrányok kezelése érdekében, |
| --- | --- |

b)

a gazdasági szempontból sérülékeny vagy környezeti szempontból érzékeny területeken a tej- és a rizságazatban a mezőgazdasági termelőket,
  valamint a marha-, borjú-, juh- és kecskehúst termelő gazdálkodókat
  sújtó különleges hátrányok kezelése érdekében,

119. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

68. cikk – (1) bekezdés – c) pont

| c) | a szerkezetátalakítási és/vagy fejlesztési program hatálya alatt álló területeken a termőterületek termelésből való kivonásának megelőzése és/vagy az adott területen a mezőgazdasági termelőket sújtó különleges hátrányok ellentételezése érdekében, |
| --- | --- |

c)

a szerkezetátalakítási és/vagy fejlesztési program hatálya alatt álló területeken a termőterületek termelésből való kivonásának megelőzése és/vagy az adott területen a mezőgazdasági termelőket sújtó különleges hátrányok ellentételezése érdekében,

| c) | a szerkezetátalakítási és/vagy fejlesztési program hatálya alatt álló területeken a termőterületek termelésből való kivonásának megelőzése és/vagy az adott területen a mezőgazdasági termelőket sújtó különleges hátrányok ellentételezése érdekében;
  elsőbbséget kell biztosítani a termelésbe újonnan érkezőknek, a fiatal mezőgazdasági termelőknek, a családi gazdaságoknak és a többi elsőbbséget élvező mezőgazdasági termelőnek, például a termelői szervezetek vagy mezőgazdasági szövetkezetek tagjainak
  , |
| --- | --- |

c)

a szerkezetátalakítási és/vagy fejlesztési program hatálya alatt álló területeken a termőterületek termelésből való kivonásának megelőzése és/vagy az adott területen a mezőgazdasági termelőket sújtó különleges hátrányok ellentételezése érdekében;
  elsőbbséget kell biztosítani a termelésbe újonnan érkezőknek, a fiatal mezőgazdasági termelőknek, a családi gazdaságoknak és a többi elsőbbséget élvező mezőgazdasági termelőnek, például a termelői szervezetek vagy mezőgazdasági szövetkezetek tagjainak
  ,

120. és 191. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

68. cikk – (1) bekezdés – d) pont

| d) | a 69. cikkben meghatározott feltételekkel összhangban a terménybiztosítási díjakhoz való pénzügyi hozzájárulás formájában, |
| --- | --- |

d)

törölve

121. és 191. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

68. cikk – (1) bekezdés – e) pont

| e) | a 70. cikkben meghatározott feltételekkel összhangban az állat- és növénybetegségek esetére létrehozott segélyalapok. |
| --- | --- |

e)

törölve

122. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

68. cikk – (1a) bekezdés (új)

| (1a) | A tagállamok a (–1) bekezdés értelmében dönthetnek arról, hogy a következő naptári évtől kezdődően a 41. cikkben említett nemzeti felső határuk legfeljebb 5 %-át a mezőgazdasági termelők, termelői szervezetek illetve csoportok támogatására fordítják a következő módon: |
| --- | --- |

(1a)

| a) | a 69. cikkben meghatározott feltételekkel összhangban a biztosítási díjakhoz való pénzügyi hozzájárulással; vagy |
| --- | --- |

a)

| b) | a 70. cikkben meghatározott feltételekkel összhangban létrehozott segélyalapokhoz való hozzájárulással. |
| --- | --- |

b)

123. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

68. cikk – (3) bekezdés

| (3) | Az (1) bekezdés b) pontjában említett intézkedések céljára csak
  a következő esetekben nyújtható támogatás
  : |
| --- | --- |

(3)

Az (1) bekezdés b) pontjában említett intézkedések céljára csak
  a következő esetekben nyújtható támogatás
  :

| (3) | Az (1) bekezdés b) pontjában említett intézkedések céljára csak a
  foglalkoztatás és
  termelés jelenlegi szintje fenntartásának ösztönzéséhez szükséges mértékben
  nyújtható támogatás
  . |
| --- | --- |

(3)

Az (1) bekezdés b) pontjában említett intézkedések céljára csak a
  foglalkoztatás és
  termelés jelenlegi szintje fenntartásának ösztönzéséhez szükséges mértékben
  nyújtható támogatás
  .

| a) | az egységes támogatási rendszernek az érintett ágazatban az 54., 55. és 71. cikkel összhangban történő teljes végrehajtását követően. |
| --- | --- |

a)

| b) | a termelés jelenlegi szintje fenntartásának ösztönzéséhez szükséges mértékben. |
| --- | --- |

b)

a termelés jelenlegi szintje fenntartásának ösztönzéséhez szükséges mértékben.

124. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

68. cikk – (4) bekezdés

| (4) | Az (1) bekezdés a), b)
  és e
  ) pontjában említett intézkedések keretében nyújtott támogatás
  nem haladhatja meg a 41. cikkben említett felső határok 2,5 %-át, a
  tagállamok intézkedésenként eltérő korlátokat szabhatnak meg. |
| --- | --- |

(4)

Az (1) bekezdés a), b)
  és e
  ) pontjában említett intézkedések keretében nyújtott támogatás
  nem haladhatja meg a 41. cikkben említett felső határok 2,5 %-át, a
  tagállamok intézkedésenként eltérő korlátokat szabhatnak meg.

| (4) | Az (1) bekezdés a)
  és
  b) pontjában említett intézkedések keretében nyújtott támogatás
  mértéke legfeljebb a többoldalú tárgyalások uruguayi fordulóján (1986–1994) elért megállapodásoknak a Közösség nevében a hatáskörébe tartozó ügyek tekintetében történő megkötéséről szóló, 1994. december 22-i 94/800/EK tanácsi határozatnak (3) megfelelő lehet. A
  tagállamok intézkedésenként eltérő korlátokat szabhatnak meg. |
| --- | --- |

(4)

Az (1) bekezdés a)
  és
  b) pontjában említett intézkedések keretében nyújtott támogatás
  mértéke legfeljebb a többoldalú tárgyalások uruguayi fordulóján (1986–1994) elért megállapodásoknak a Közösség nevében a hatáskörébe tartozó ügyek tekintetében történő megkötéséről szóló, 1994. december 22-i 94/800/EK tanácsi határozatnak (3) megfelelő lehet. A
  tagállamok intézkedésenként eltérő korlátokat szabhatnak meg.

125. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

68. cikk – (5) bekezdés – a) pont

| a) | az (1) bekezdés a)
  és d
  ) pontjában említett támogatás éves kiegészítő támogatások formájában valósulhat meg, |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdés a)
  és d
  ) pontjában említett támogatás éves kiegészítő támogatások formájában valósulhat meg,

| a) | az (1) bekezdés a) pontjában
  és az (1a) bekezdés a) pontjában
  említett támogatás éves kiegészítő támogatások formájában valósul meg, |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdés a) pontjában
  és az (1a) bekezdés a) pontjában
  említett támogatás éves kiegészítő támogatások formájában valósul meg,

126. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

68. cikk – (5) bekezdés – d) pont

| d) | az (
  1
  ) bekezdés
  e
  ) pontjában említett támogatás a 70. cikkben meghatározottak szerint kompenzációs kifizetés formájában valósulhat meg. |
| --- | --- |

d)

az (
  1
  ) bekezdés
  e
  ) pontjában említett támogatás a 70. cikkben meghatározottak szerint kompenzációs kifizetés formájában valósulhat meg.

| d) | az (
  1a
  ) bekezdés
  b
  ) pontjában említett támogatás a 70. cikkben meghatározottak szerint kompenzációs kifizetés formájában valósul meg. |
| --- | --- |

d)

az (
  1a
  ) bekezdés
  b
  ) pontjában említett támogatás a 70. cikkben meghatározottak szerint kompenzációs kifizetés formájában valósul meg.

127. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

68. cikk – (6) bekezdés

| (6) | A megnövelt egységértékű támogatási jogosultságok és az (5) bekezdés c) pontjában említett kiegészítő támogatások átruházása csak abban az esetben engedélyeztető, ha a jogosultságok átruházását az ennek megfelelő számú hektár átruházása kíséri. |
| --- | --- |

(6)

törölve

128. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

68. cikk – (7) bekezdés

| (7) | Az (1)
  bekezdésben említett
  intézkedések támogatása
  összhangban
  van
  az egyéb közösségi intézkedésekkel és szakpolitikákkal. |
| --- | --- |

(7)

Az (1)
  bekezdésben említett
  intézkedések támogatása
  összhangban
  van
  az egyéb közösségi intézkedésekkel és szakpolitikákkal.

| (7) | A Bizottság a 128. cikk (2)
  bekezdésében említett
  eljárással
  összhangban
  meghatározza az e szakaszban említett támogatás nyújtásához kapcsolódó feltételeket, különös tekintettel az
  egyéb közösségi intézkedésekkel és szakpolitikákkal
  való összhang biztosítására
  . |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság a 128. cikk (2)
  bekezdésében említett
  eljárással
  összhangban
  meghatározza az e szakaszban említett támogatás nyújtásához kapcsolódó feltételeket, különös tekintettel az
  egyéb közösségi intézkedésekkel és szakpolitikákkal
  való összhang biztosítására
  .

129. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

68. cikk – (7a) bekezdés (új)

| (7a) | A tagállamok minden évben tájékoztatják a Bizottságot a tervezett intézkedésekről, és nyilvánosságra hozzák az előirányzatok újraelosztásának módját és kritériumait, a kedvezményezettek kilétét és a részükre folyósított összeget. |
| --- | --- |

(7a)

130. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

68. cikk – (8) bekezdés – a) pont

| a) | az (1) bekezdés a), b) c)
  és d
  ) pontjában említett támogatások esetében a mezőgazdasági termelők számára odaítélt jogosultságok és/vagy a nemzeti tartalék lineáris csökkentésével, |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdés a), b) c)
  és d
  ) pontjában említett támogatások esetében a mezőgazdasági termelők számára odaítélt jogosultságok és/vagy a nemzeti tartalék lineáris csökkentésével,

| a) | az (1) bekezdés a), b)
  és
  c) pontjában
  és az (1a) bekezdés a) pontjában
  említett támogatások esetében a mezőgazdasági termelők számára odaítélt jogosultságok és/vagy a nemzeti tartalék lineáris csökkentésével, |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdés a), b)
  és
  c) pontjában
  és az (1a) bekezdés a) pontjában
  említett támogatások esetében a mezőgazdasági termelők számára odaítélt jogosultságok és/vagy a nemzeti tartalék lineáris csökkentésével,

131. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

68. cikk – (8) bekezdés – b) pont

| b) | az (
  1
  ) bekezdés
  e
  ) pontjában említett támogatások esetében szükség esetén az e címmel összhangban lévő,
  valamint az (1) és a (3) bekezdésben meghatározott határokon belüli
  vonatkozó támogatások kedvezményezettjeinek folyósítandó egy vagy több kifizetés lineáris csökkentésével. |
| --- | --- |

b)

az (
  1
  ) bekezdés
  e
  ) pontjában említett támogatások esetében szükség esetén az e címmel összhangban lévő,
  valamint az (1) és a (3) bekezdésben meghatározott határokon belüli
  vonatkozó támogatások kedvezményezettjeinek folyósítandó egy vagy több kifizetés lineáris csökkentésével.

| b) | az (
  1a
  ) bekezdés
  b
  ) pontjában említett támogatások esetében szükség esetén az e címmel összhangban lévő, vonatkozó támogatások kedvezményezettjeinek folyósítandó egy vagy több kifizetés lineáris csökkentésével. |
| --- | --- |

b)

az (
  1a
  ) bekezdés
  b
  ) pontjában említett támogatások esetében szükség esetén az e címmel összhangban lévő, vonatkozó támogatások kedvezményezettjeinek folyósítandó egy vagy több kifizetés lineáris csökkentésével.

132. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

68. cikk – (9) bekezdés

| 9. | A Bizottság a 128. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban meghatározza az e szakaszban említett támogatás nyújtásához kapcsolódó szabályokat, különös tekintettel az egyéb közösségi intézkedésekkel és szakpolitikákkal való összhangra és a támogatáshalmozás elkerülésére. |
| --- | --- |

9.

törölve

133. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

69. cikk – cím

Terménybiztosítás

Biztosítás

134. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

69. cikk – (1) bekezdés – első albekezdés

| (1) | A tagállamok pénzügyi hozzájárulást biztosíthatnak a kedvezőtlen éghajlati jelenségek által okozott veszteségek
  ellen kötött terménybiztosítás biztosítási díjaihoz
  . |
| --- | --- |

(1)

A tagállamok pénzügyi hozzájárulást biztosíthatnak a kedvezőtlen éghajlati jelenségek által okozott veszteségek
  ellen kötött terménybiztosítás biztosítási díjaihoz
  .

| (1) | A tagállamok pénzügyi hozzájárulást biztosíthatnak
  az alábbiak jóvátételére szolgáló biztosítás díjainak kifizetéséhez, amennyiben az ismert kockázatok ellen megfelelő megelőző intézkedésekre került sor
  : |
| --- | --- |

(1)

A tagállamok pénzügyi hozzájárulást biztosíthatnak
  az alábbiak jóvátételére szolgáló biztosítás díjainak kifizetéséhez, amennyiben az ismert kockázatok ellen megfelelő megelőző intézkedésekre került sor
  :

| a) | a
  természeti csapásokhoz hasonlítható
  kedvezőtlen éghajlati jelenségek által okozott veszteségek, |
| --- | --- |

a)

a
  természeti csapásokhoz hasonlítható
  kedvezőtlen éghajlati jelenségek által okozott veszteségek,

| b) | éghajlati jelenségek által okozott egyéb károk, |
| --- | --- |

b)

| c) | állat- vagy növénybetegségek vagy kártevő-fertőzések okozta gazdasági veszteségek. |
| --- | --- |

c)

Minden egyes tagállam vagy térség konkrét tanulmányokat készít az összehasonlítható statisztikai vagy biztosításmatematikai adatok biztosításához.

135. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

69. cikk – (1) bekezdés – második a albekezdés (új)

E cikk alkalmazásában a „gazdasági veszteségek”: a mezőgazdasági termelő kivételes intézkedései miatt általa viselt többletköltségek, amely intézkedéseket a mezőgazdasági termelő az érintett piaci kínálat csökkentése vagy a jelentős termeléskiesés csökkentése érdekében hozott. Azok a költségek azonban, amelyekért az egyéb közösségi rendelkezésekkel összhangban kompenzáció nyújtható, valamint a közegészségügyi, állat- vagy növény-egészségügyi intézkedések alkalmazásából eredő költségek nem tekinthetők gazdasági veszteségnek.

136. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

69. cikk – (2) és (3) bekezdés

| (2) | A
  mezőgazdasági termelőnként nyújtott
  pénzügyi
  hozzájárulást a fizetendő
  biztosítási díj
  60 %-ában kell megállapítani
  . A tagállamok az éghajlati viszonyokra vagy az érintett ágazat helyzetére való tekintettel dönthetnek a pénzügyi hozzájárulás 70 %-ra történő emeléséről. |
| --- | --- |

(2)

A
  mezőgazdasági termelőnként nyújtott
  pénzügyi
  hozzájárulást a fizetendő
  biztosítási díj
  60 %-ában kell megállapítani
  . A tagállamok az éghajlati viszonyokra vagy az érintett ágazat helyzetére való tekintettel dönthetnek a pénzügyi hozzájárulás 70 %-ra történő emeléséről.

| (2) | A pénzügyi
  hozzájárulás az egyénileg vagy adott esetben – ha a biztosítási szerződést termelői szervezet kötötte – együttesen fizetendő
  biztosítási díj
  60 %-a
  . A tagállamok az éghajlati viszonyokra vagy az érintett ágazat helyzetére való tekintettel dönthetnek a pénzügyi hozzájárulás 70 %-ra történő emeléséről. |
| --- | --- |

(2)

A pénzügyi
  hozzájárulás az egyénileg vagy adott esetben – ha a biztosítási szerződést termelői szervezet kötötte – együttesen fizetendő
  biztosítási díj
  60 %-a
  . A tagállamok az éghajlati viszonyokra vagy az érintett ágazat helyzetére való tekintettel dönthetnek a pénzügyi hozzájárulás 70 %-ra történő emeléséről.

A tagállamok megfelelő felső határok alkalmazásával korlátozhatják a biztosítási díj pénzügyi hozzájárulással támogatható összegét.

A tagállamok megfelelő felső határok alkalmazásával korlátozhatják a biztosítási díj pénzügyi hozzájárulással támogatható összegét.

| (3) | A terménybiztosítás csak abban az esetben fedezi a felmerült károkat, ha a szóban forgó kedvezőtlen éghajlati jelenségeket az érintett tagállam illetékes hatósága hivatalosan elismeri. |
| --- | --- |

(3)

137. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

69. cikk – (5) bekezdés

| (5) | Minden pénzügyi hozzájárulást közvetlenül az érintett mezőgazdasági termelőnek kell kifizetni. |
| --- | --- |

(5)

Minden pénzügyi hozzájárulást közvetlenül az érintett mezőgazdasági termelőnek kell kifizetni.

| (5) | Minden pénzügyi hozzájárulást közvetlenül az érintett mezőgazdasági termelőnek
  vagy adott esetben a szerződést aláíró termelői szervezetnek – tagjai számának függvényében
  – kell kifizetni. |
| --- | --- |

(5)

Minden pénzügyi hozzájárulást közvetlenül az érintett mezőgazdasági termelőnek
  vagy adott esetben a szerződést aláíró termelői szervezetnek – tagjai számának függvényében
  – kell kifizetni.

138. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

69. cikk – (6) bekezdés – első albekezdés

| (6) | A tagállamok pénzügyi hozzájárulásra fordított kiadásait a Közösség a
  68. cikk (1)
  bekezdésében említett pénzeszközökből társfinanszírozza a biztosítási díj e cikk (2) bekezdésével összhangban megállapított támogatható összegének
  40 %-áig
  . |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok pénzügyi hozzájárulásra fordított kiadásait a Közösség a
  68. cikk (1)
  bekezdésében említett pénzeszközökből társfinanszírozza a biztosítási díj e cikk (2) bekezdésével összhangban megállapított támogatható összegének
  40 %-áig
  .

| (6) | A tagállamok pénzügyi hozzájárulásra fordított kiadásait a Közösség a
  68. cikk (1a)
  bekezdésében említett pénzeszközökből társfinanszírozza a biztosítási díj e cikk (2) bekezdésével összhangban megállapított támogatható összegének
  50 %-áig
  . |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok pénzügyi hozzájárulásra fordított kiadásait a Közösség a
  68. cikk (1a)
  bekezdésében említett pénzeszközökből társfinanszírozza a biztosítási díj e cikk (2) bekezdésével összhangban megállapított támogatható összegének
  50 %-áig
  .

Az új tagállamok esetében azonban az első albekezdésben említett arány 70 %-ig emelkedik.

139. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

70. cikk – cím

Állat- és növénybetegségek esetére létrehozott

  segélyalapok

Segélyalapok

140. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

70. cikk – (1) bekezdés

| (1) | A tagállamok rendelkezhetnek az állat- vagy növénybetegségek kitörése által okozott gazdasági veszteségek enyhítésére a mezőgazdasági termelőknek fizetendő pénzügyi kompenzációról segélyalapokhoz való pénzügyi hozzájárulás formájában. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamok rendelkezhetnek az állat- vagy növénybetegségek kitörése által okozott gazdasági veszteségek enyhítésére a mezőgazdasági termelőknek fizetendő pénzügyi kompenzációról segélyalapokhoz való pénzügyi hozzájárulás formájában.

| (1) | A tagállamok rendelkezhetnek
  a természeti katasztrófák, kedvezőtlen éghajlati jelenségek
  , az állat- vagy növénybetegségek kitörése által okozott gazdasági veszteségek enyhítésére a mezőgazdasági termelőknek fizetendő pénzügyi kompenzációról segélyalapokhoz való pénzügyi hozzájárulás formájában,
  amennyiben megtették a megfelelő megelőző intézkedéseket. Ezeket az alapokat termelői szervezetek és/vagy ágazati szervezetek irányíthatják az 1234/2007/EK rendelet 122. és 123. cikkében megállapított feltételeknek megfelelően
  . |
| --- | --- |

(1)

A tagállamok rendelkezhetnek
  a természeti katasztrófák, kedvezőtlen éghajlati jelenségek
  , az állat- vagy növénybetegségek kitörése által okozott gazdasági veszteségek enyhítésére a mezőgazdasági termelőknek fizetendő pénzügyi kompenzációról segélyalapokhoz való pénzügyi hozzájárulás formájában,
  amennyiben megtették a megfelelő megelőző intézkedéseket. Ezeket az alapokat termelői szervezetek és/vagy ágazati szervezetek irányíthatják az 1234/2007/EK rendelet 122. és 123. cikkében megállapított feltételeknek megfelelően
  .

Ezek az alapok kiegészíthetik a mezőgazdasági biztosítások nemzeti rendszereit.

141. és 205. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

70. cikk – (2) bekezdés – a) pont

| a) | „segélyalap”: a tagsági viszonnyal rendelkező mezőgazdasági termelők biztosítása céljából a tagállam által a nemzeti
  joggal
  összhangban akkreditált rendszer, amelynek keretében
  az
  állat- vagy növénybetegségek kitörése által okozott gazdasági veszteségek enyhítésére a mezőgazdasági termelők kompenzációs kifizetésben részesülhetnek; |
| --- | --- |

a)

„segélyalap”: a tagsági viszonnyal rendelkező mezőgazdasági termelők biztosítása céljából a tagállam által a nemzeti
  joggal
  összhangban akkreditált rendszer, amelynek keretében
  az
  állat- vagy növénybetegségek kitörése által okozott gazdasági veszteségek enyhítésére a mezőgazdasági termelők kompenzációs kifizetésben részesülhetnek;

| a) | „segélyalap”: a tagsági viszonnyal rendelkező mezőgazdasági termelők biztosítása céljából a tagállam által a nemzeti
  és közösségi jogszabályokkal
  összhangban akkreditált rendszer, amelynek keretében
  a természeti katasztrófák, kedvezőtlen éghajlati jelenségek, illetve a fertőző
  állat- vagy növénybetegségek kitörése álltal
  gazdaságukban
  okozott gazdasági veszteségek enyhítésére a mezőgazdasági termelők kompenzációs kifizetésben részesülhetnek,
  vagy amelynek keretében a tagsági viszonnyal rendelkező mezőgazdasági termelők biztosítása céljából a fertőző állat- vagy növénybetegségek kitörése által okozott közvetlen veszteségek enyhítésére a mezőgazdasági termelők kompenzációs kifizetésben részesülhetnek
  ; |
| --- | --- |

a)

„segélyalap”: a tagsági viszonnyal rendelkező mezőgazdasági termelők biztosítása céljából a tagállam által a nemzeti
  és közösségi jogszabályokkal
  összhangban akkreditált rendszer, amelynek keretében
  a természeti katasztrófák, kedvezőtlen éghajlati jelenségek, illetve a fertőző
  állat- vagy növénybetegségek kitörése álltal
  gazdaságukban
  okozott gazdasági veszteségek enyhítésére a mezőgazdasági termelők kompenzációs kifizetésben részesülhetnek,
  vagy amelynek keretében a tagsági viszonnyal rendelkező mezőgazdasági termelők biztosítása céljából a fertőző állat- vagy növénybetegségek kitörése által okozott közvetlen veszteségek enyhítésére a mezőgazdasági termelők kompenzációs kifizetésben részesülhetnek
  ;

142. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

70. cikk – (2) bekezdés – b) pont

| b) | „gazdasági veszteségek”: a mezőgazdasági termelő kivételes intézkedései miatt általa viselt többletköltségek, amely intézkedéseket a mezőgazdasági termelő az érintett piaci kínálat csökkentése vagy a jelentős termeléskiesés csökkentése érdekében hozott. Azok a költségek azonban, amelyekért az egyéb közösségi rendelkezésekkel összhangban kompenzáció nyújtható, valamint az egészségvédelmi és állat- vagy növény-egészségügyi intézkedések alkalmazásából eredő költségek nem tekinthetők gazdasági veszteségnek. |
| --- | --- |

b)

„gazdasági veszteségek”: a mezőgazdasági termelő kivételes intézkedései miatt általa viselt többletköltségek, amely intézkedéseket a mezőgazdasági termelő az érintett piaci kínálat csökkentése vagy a jelentős termeléskiesés csökkentése érdekében hozott. Azok a költségek azonban, amelyekért az egyéb közösségi rendelkezésekkel összhangban kompenzáció nyújtható, valamint az egészségvédelmi és állat- vagy növény-egészségügyi intézkedések alkalmazásából eredő költségek nem tekinthetők gazdasági veszteségnek.

| b) | „gazdasági veszteségek”: a mezőgazdasági termelő kivételes intézkedései miatt általa viselt többletköltségek, amely intézkedéseket a mezőgazdasági termelő az érintett piaci kínálat csökkentése,
  a sürgősségi oltások költségeinek mérséklése
  vagy a jelentős termeléskiesés csökkentése érdekében hozott. Azok a költségek azonban, amelyekért az egyéb közösségi rendelkezésekkel összhangban kompenzáció nyújtható, valamint a közegészségügyi, állat- vagy növény-egészségügyi intézkedések alkalmazásából eredő költségek nem tekinthetők gazdasági veszteségnek; |
| --- | --- |

b)

„gazdasági veszteségek”: a mezőgazdasági termelő kivételes intézkedései miatt általa viselt többletköltségek, amely intézkedéseket a mezőgazdasági termelő az érintett piaci kínálat csökkentése,
  a sürgősségi oltások költségeinek mérséklése
  vagy a jelentős termeléskiesés csökkentése érdekében hozott. Azok a költségek azonban, amelyekért az egyéb közösségi rendelkezésekkel összhangban kompenzáció nyújtható, valamint a közegészségügyi, állat- vagy növény-egészségügyi intézkedések alkalmazásából eredő költségek nem tekinthetők gazdasági veszteségnek;

143. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

70. cikk – (2) bekezdés – ba) pont (új)

| ba) | „kedvezőtlen éghajlati jelenségek”: a természeti csapáshoz hasonlítható olyan időjárási körülmények – így például fagy, jégeső, jég, eső, erdőtűz vagy aszály –, amelyek a megelőző három évben vagy a megelőző ötéves időszaknak a legmagasabb és a legalacsonyabb érték kizárásával képzett hároméves átlagában az adott mezőgazdasági termelő szokásos éves termésének több mint 30 %-át elpusztítják; |
| --- | --- |

ba)

144. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

70. cikk – (2) bekezdés – bb) pont (új)

| bb) | „megfelelő megelőző intézkedések”: az állati és növényi egészség lehető legmagasabb szintjét biztosító intézkedések. |
| --- | --- |

bb)

206. és 145. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

70. cikk – (3) bekezdés – első albekezdés

| (3) | A segélyalapok a pénzügyi kompenzációt közvetlenül a gazdasági veszteséget elszenvedő, tagsági viszonnyal rendelkező mezőgazdasági termelőknek fizetik ki. |
| --- | --- |

(3)

A segélyalapok a pénzügyi kompenzációt közvetlenül a gazdasági veszteséget elszenvedő, tagsági viszonnyal rendelkező mezőgazdasági termelőknek fizetik ki.

| (3) | A segélyalapok a pénzügyi kompenzációt közvetlenül a gazdasági veszteséget
  vagy közvetlen veszteséget
  elszenvedő, tagsági viszonnyal rendelkező mezőgazdasági termelőknek fizetik ki,
  amennyiben megtették a megfelelő megelőző intézkedéseket
  . |
| --- | --- |

(3)

A segélyalapok a pénzügyi kompenzációt közvetlenül a gazdasági veszteséget
  vagy közvetlen veszteséget
  elszenvedő, tagsági viszonnyal rendelkező mezőgazdasági termelőknek fizetik ki,
  amennyiben megtették a megfelelő megelőző intézkedéseket
  .

146. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

70. cikk – (6) bekezdés – első albekezdés

| (6) | A tagállamok által a pénzügyi hozzájárulásokra fordított összegeket a Közösség a 68. cikk (
  1
  ) bekezdésében említett pénzeszközökből finanszírozza a (4) bekezdés szerinti támogatható összegek
  40 %-áig
  . |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok által a pénzügyi hozzájárulásokra fordított összegeket a Közösség a 68. cikk (
  1
  ) bekezdésében említett pénzeszközökből finanszírozza a (4) bekezdés szerinti támogatható összegek
  40 %-áig
  .

| (6) | A tagállamok által a pénzügyi hozzájárulásokra fordított összegeket a Közösség a 68. cikk (
  1a
  ) bekezdésében említett pénzeszközökből finanszírozza a (4) bekezdés szerinti támogatható összegek
  50 %-áig
  . |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok által a pénzügyi hozzájárulásokra fordított összegeket a Közösség a 68. cikk (
  1a
  ) bekezdésében említett pénzeszközökből finanszírozza a (4) bekezdés szerinti támogatható összegek
  50 %-áig
  .

Az új tagállamok esetében azonban az első albekezdésben említett arány 70 %-ig emelkedik.

147. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

70a. cikk (új)

70a. cikk

Különleges támogatások a tejtermelőknek

| (1) | Ha egy pénzügyi év vonatkozásában az 1290/2005/EK rendeletben szereplő riasztórendszernek megfelelően kiszámított kiadási előrejelzések szerint a pénzügyi keret 2. rovatában legalább 600 millió eurós ráhagyás marad, ezt az összeget, az említett ráhagyás kivételével, a tejtermelők számára biztosított különleges támogatások céljára lehet felhasználni. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | A Bizottság az érintett pénzügyi évre vonatkozó előzetes költségvetési tervezettel együtt a tejtermelők számára biztosított különleges támogatások átlagának tekintetében készített értékelését is az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszti. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | A tejtermelők számára biztosított különleges támogatások a következő típusú intézkedésekhez nyújthatók: |
| --- | --- |

(3)

| a) | különtámogatás ezen rendelet 68. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján; |
| --- | --- |

a)

| b) | az 1698/2005/EK rendelet 20. cikke és 36. cikkének a) pontja szerinti intézkedések, amennyiben közvetlenül a mezőgazdasági üzemek támogatását szolgálják. |
| --- | --- |

b)

| (4) | A tagállamok az előzetes költségvetési tervezet alapján és a (2) bekezdés értelmében legkésőbb az érintett év október 15-ig értesítik a Bizottságot a (3) bekezdés szerint alkalmazandó intézkedések jellegéről. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | A tejtermelőknek a különböző tagállamokban járó különtámogatások által érintett támogatások elosztása a tagállami referenciamennyiségek alapján történik, a tej- és tejtermékágazatban illeték megállapításáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1788/2003/EK, tanácsi rendelet I. melléklete alapján (4). |
| --- | --- |

(5)

148. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

71. cikk

A 2009., a 2010. és a 2011. évre vonatkozóan az
  1006 10 KN-kód alá tartozó rizst termesztő mezőgazdasági termelők részére az e szakaszban megállapított feltételek mellett jár támogatás.

Az
  1006 10 KN-kód alá tartozó rizst termesztő mezőgazdasági termelők részére az e szakaszban megállapított feltételek mellett jár támogatás.

149. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

72. cikk – (2) bekezdés – táblázat

| EUR/ha |
| --- |
| | 2009 | 2010 és 2011 |
| Bulgária | 345,255 | 172,627 |
| Görögország | 561,00 | 280,5 |
| Spanyolország | 476,25 | 238,125 |
| Franciaország | 411,75 | 205,875 |
| Olaszország | 453,00 | 226,5 |
| Magyarország | 232,50 | 116,25 |
| Portugália | 453,75 | 226,875 |
| Románia | 126,075 | 63,037 |

EUR/ha

2009

2010 és 2011

Bulgária

345,255

172,627

Görögország

561,00

280,5

Spanyolország

476,25

238,125

Franciaország

411,75

205,875

Olaszország

453,00

226,5

Magyarország

232,50

116,25

Portugália

453,75

226,875

Románia

126,075

63,037

| EUR/ha |
| --- |
| | 2009–
  2013 |
| Bulgária | 345,255 |
| Görögország | 561,00 |
| Spanyolország | 476,25 |
| Franciaország | 411,75 |
| Olaszország | 453,00 |
| Magyarország | 232,50 |
| Portugália | 453,75 |
| Románia | 126,075 |

EUR/ha

2009–
  2013

Bulgária

345,255

Görögország

561,00

Spanyolország

476,25

Franciaország

411,75

Olaszország

453,00

Magyarország

232,50

Portugália

453,75

Románia

126,075

150. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

1a. szakasz (új)

1a. SZAKASZ

FEHÉRJENÖVÉNYEKRE VONATKOZÓ TÁMOGATÁS

74a. cikk

Hatály

A fehérjenövényeket termesztő mezőgazdasági termelők részére az e szakaszban megállapított feltételek mellett jár támogatás.

A fehérjenövények közé tartoznak a következők:

| a) | a 0713 10 KN-kód alá tartozó borsó; |
| --- | --- |

a)

| b) | a 0713 50 KN-kód alá tartozó lóbab; |
| --- | --- |

b)

| c) | az ex 1209 29 50 KN-kód alá tartozó édes csillagfürt. |
| --- | --- |

c)

74b. cikk

A támogatás összege és a támogatás iránti jogosultság

A támogatás összege a tejes érést követően betakarított fehérjenövények esetében hektáronként 55,57 EUR.

Azonban a teljes egészében bevetett és a helyi előírásokkal összhangban művelt területen termesztett olyan növények, amelyek az érintett tagállam által elismert rendkívüli időjárási viszonyok következtében nem érik el a tejes érés szakaszát, támogatásra jogosultak maradnak azzal a feltétellel, hogy a mezőgazdasági termelő nem használja egyéb célra az adott területet az említett növekedési szakasz beálltáig.

74c. cikk

Terület

| (1) | A támogatható maximális garantált terület 1 400 000 ha. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Amennyiben az a terület, amelyre a mezőgazdasági termelők támogatást igényeltek, meghaladja a maximális garantált területet, akkor abban az évben mezőgazdasági termelőnként arányosan csökkenteni kell azt a területet, amelyre támogatást igényeltek, a 128. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban. |
| --- | --- |

(2)

151. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

75. cikk – a) pont

| a) | a 2009/2010-es
  és
  a 2010/2011-es gazdasági évre 66,32 EUR; |
| --- | --- |

a)

a 2009/2010-es
  és
  a 2010/2011-es gazdasági évre 66,32 EUR;

| – | a 2009/2010-es, a 2010/2011-es,
  a 2011/2012-es és a 2012/2013-as
  gazdasági évre 66,32 EUR; |
| --- | --- |

–

a 2009/2010-es, a 2010/2011-es,
  a 2011/2012-es és a 2012/2013-as
  gazdasági évre 66,32 EUR;

152. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

75. cikk – b) pont

| b) | a 2011/2012-es és a 2012/2013-as gazdasági évre 33,16 EUR. |
| --- | --- |

b)

törölve

153. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

3. szakasz, 77–81. cikk

A 3. szakasz törölve

154. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

82. cikk – (2) bekezdés

| (2) | A támogatás
  legfeljebb öt egymást követő éven keresztül nyújtható azon gazdasági évtől kezdődően, amelyben az (1) bekezdésben említett 50 %-os küszöböt elérték, de legkésőbb
  a 2013/2014-es gazdasági
  évre vonatkozóan
  . |
| --- | --- |

(2)

A támogatás
  legfeljebb öt egymást követő éven keresztül nyújtható azon gazdasági évtől kezdődően, amelyben az (1) bekezdésben említett 50 %-os küszöböt elérték, de legkésőbb
  a 2013/2014-es gazdasági
  évre vonatkozóan
  .

| (2) | A támogatás a 2013/2014-es gazdasági
  évig nyújtható
  . |
| --- | --- |

(2)

A támogatás a 2013/2014-es gazdasági
  évig nyújtható
  .

187., 198. és 209. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

6a. szakasz (új) – 87a. és azt követő cikkek (új)

6A. SZAKASZ

A DOHÁNYRA VONATKOZÓ TÁMOGATÁS

87a. cikk

Hatály

Támogatást lehet nyújtani a 2010., 2011. és 2012. betakarítási évre vonatkozóan a 2401 KN-kód alá tartozó nyersdohány termelőinek az e szakaszban meghatározott feltételek szerint.

87b. cikk

A támogatási jogosultság feltételei

A támogatást olyan termelőknek lehet nyújtani, akik a 2000., 2001. és 2002. naptári évben a nyersdohány piacának közös szervezéséről szóló, 1992. június 30-i 2075/92/EGK tanácsi rendelettel (5) összhangban dohányra vonatkozó támogatásban részesültek, és olyan termelőknek, akik a 2002. január 1. és 2005. december 31. közötti időszakban dohánytermelési kvótákhoz jutottak. A támogatás kifizetésére a következő feltételek vonatkoznak:

| a) | a dohány a nyersdohányágazatban a jövedelemtámogatási rendszer, a termelési kvóták és a termelői csoportoknak nyújtandó külön támogatás tekintetében a 2075/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak meghatározásáról szóló, 1998. december 22-i 2848/98/EK bizottsági rendelet (6) II. mellékletében meghatározott termőterületről származik; |
| --- | --- |

a)

| b) | meg kell felelni a 2848/98/EK rendeletben meghatározott minőségi követelményeknek; |
| --- | --- |

b)

| c) | a leveles dohányt a termelőnek termeltetési szerződés alapján kell az elsődleges feldolgozó üzemébe szállítania; |
| --- | --- |

c)

| d) | a támogatást a termelők közötti egyenlő bánásmód biztosításával és/vagy olyan objektív kritériumok alapján kell nyújtani, mint például a dohánytermelőknek az 1. célkitűzés szerinti régióba való tartozása vagy a bizonyos minőségű fajták termelése. |
| --- | --- |

d)

A 111. cikk szerinti egységes területalapú támogatási rendszerre vonatkozó kérelmek benyújtására előírt határidő lejártával és a 87a. cikk alkalmazása esetén, a dohánytermelési kvóták az első albekezdés értelmében legkésőbb az egységes támogatási rendszer alkalmazása első évének végéig meghatározásra kerülnek.

87c. cikk

Összegek

A teljes támogatás maximális összege, ideértve a 87d. cikkben említett, a Közösségi Dohányalapba átcsoportosítandó összegeket is, a következőképpen alakul:

| (millió EUR) |
| --- |
| | 2010–2012 |
| Németország | 21 287 |
| Spanyolország | 70 599 |
| Franciaország | 48 217 |
| Olaszország (kivéve Pugliát) | 189 366 |
| Portugália | 8 468 |

(millió EUR)

2010–2012

Németország

21 287

Spanyolország

70 599

Franciaország

48 217

Olaszország (kivéve Pugliát)

189 366

Portugália

8 468

| (millió EUR) |
| --- |
| | 2010–2012 |
| Magyarország | p.m. |
| Bulgária | p.m. |
| Románia | p.m. |
| Lengyelország | p.m. |

(millió EUR)

2010–2012

Magyarország

p.m.

Bulgária

p.m.

Románia

p.m.

Lengyelország

p.m.

87d. cikk

A Közösségi Dohányalapba történő átcsoportosítás

155. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

90. cikk – (4) bekezdés

| (4) | A jövedelemtámogatás összege anyajuhonként 21 EUR. Azon mezőgazdasági termelők esetében azonban, akik juhtejet vagy juhtejből készült termékeket értékesítenek, az anyajuhonkénti jövedelemtámogatás összege
  6,8
  EUR. |
| --- | --- |

(4)

A jövedelemtámogatás összege anyajuhonként 21 EUR. Azon mezőgazdasági termelők esetében azonban, akik juhtejet vagy juhtejből készült termékeket értékesítenek, az anyajuhonkénti jövedelemtámogatás összege
  6,8
  EUR.

| (4) | A jövedelemtámogatás összege anyajuhonként 21 EUR. Azon mezőgazdasági termelők esetében azonban, akik juhtejet vagy juhtejből készült termékeket értékesítenek, az anyajuhonkénti jövedelemtámogatás összege
  16,8
  EUR. |
| --- | --- |

(4)

A jövedelemtámogatás összege anyajuhonként 21 EUR. Azon mezőgazdasági termelők esetében azonban, akik juhtejet vagy juhtejből készült termékeket értékesítenek, az anyajuhonkénti jövedelemtámogatás összege
  16,8
  EUR.

156. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

90. cikk – (5) bekezdés

| (5) | A jövedelemtámogatás összege anyakecskénként
  6,8
  EUR. |
| --- | --- |

(5)

A jövedelemtámogatás összege anyakecskénként
  6,8
  EUR.

| (5) | A jövedelemtámogatás összege anyakecskénként
  16,8
  EUR. |
| --- | --- |

(5)

A jövedelemtámogatás összege anyakecskénként
  16,8
  EUR.

157. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

98. cikk – a) pont

| a) | „régió”: egy tagállam vagy egy tagállamon belüli régió, az érintett tagállam döntése szerint, |
| --- | --- |

a)

törölve

158. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

112a. cikk (új)

112a. cikk

Nemzeti tartalék

| (1) | Az egységes támogatási rendszert alkalmazó tagállamok nemzeti tartalékot képeznek, amely a VIIIa. mellékletben rögzített felső határ és az érintett év során ténylegesen teljesített közvetlen kifizetések teljes összege közötti különbségből áll. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Ebből a nemzeti tartalékból felhasználhatnak a 68. cikkben említett intézkedések végrehajtására szánt kifizetések teljesítéséhez, objektív kritériumok alapján és a termelők közötti egyenlő bánásmód biztosításával, valamint a piacgazdaság elveinek megsértése és a verseny torzítása nélkül. |
| --- | --- |

(2)

160. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

113. cikk – (4) bekezdés – második albekezdés – ba) pont (új)

| ba) | a II. melléklet C. pontjában említett követelményeket 2013. január 1-jétől kell alkalmazni. |
| --- | --- |

ba)

161. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

123. cikk

123. cikk

törölve

Pénzeszközök átcsoportosítása a dohánytermelő régiókban megvalósuló szerkezetátalakításra

A 2011. költségvetési évtől kezdődően kiegészítő közösségi támogatásként 484 millió EUR összeg áll rendelkezésre a dohánytermelő régiókban az EMVA-ból finanszírozott vidékfejlesztési programozás keretében tett intézkedések végrehajtása céljából, azokban a tagállamokban, amelyekben a dohánytermesztők a 2075/92/EK tanácsi rendeletnek megfelelően 2000-ben, 2001-ben és 2002-ben támogatást kaptak.

162. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

129. cikk – t) pont

| t) | a gyapot tekintetében a következőkre vonatkozó részletes szabályok: |
| --- | --- |

t)

törölve

| i) | a 80. cikk (3) bekezdésében előírt támogatáscsökkentésre vonatkozó számítás; |
| --- | --- |

i)

| ii) | az elismert ágazati szervezetek, különösen azok finanszírozása, valamint ellenőrzési és szankciórendszere. |
| --- | --- |

ii)

163. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

132. cikk – 1. pont – b) pont

378/2007/EK rendelet

1. cikk – (5) bekezdés

| (5) | Az adott mezőgazdasági termelő esetében alkalmazandó, a(z) XXX/2008/EK rendelet (e rendelet) 7. cikkének alkalmazásából eredő moduláció 5 százalékponttal csökkentett mértékét le kell vonni a tagállamok által az e cikk (4) bekezdése alapján alkalmazott önkéntes moduláció mértékéből. Mind levonandó százalékos értéknek, mind az önkéntes moduláció végső mértékének 0-val egyenlőnek vagy 0-nál nagyobbnak kell lennie. |
| --- | --- |

(5)

Az adott mezőgazdasági termelő esetében alkalmazandó, a(z) XXX/2008/EK rendelet (e rendelet) 7. cikkének alkalmazásából eredő moduláció 5 százalékponttal csökkentett mértékét le kell vonni a tagállamok által az e cikk (4) bekezdése alapján alkalmazott önkéntes moduláció mértékéből. Mind levonandó százalékos értéknek, mind az önkéntes moduláció végső mértékének 0-val egyenlőnek vagy 0-nál nagyobbnak kell lennie.

| (5) | Az adott mezőgazdasági termelő esetében alkalmazandó, a(z) XXX/2008/EK rendelet (e rendelet) 7. cikkének alkalmazásából eredő moduláció 5 százalékponttal csökkentett mértékét le kell vonni a tagállamok által az e cikk (4) bekezdése alapján alkalmazott önkéntes moduláció mértékéből. Mind levonandó százalékos értéknek, mind az önkéntes moduláció végső mértékének 0-val egyenlőnek vagy 0-nál nagyobbnak kell lennie.
  A kiigazítások azonban nem vezethetnek az EMVA-ból már vidékfejlesztési programokra odaítélt támogatások összegének általános csökkenéséhez, ahogy azt az ezeket jóváhagyó hivatalos bizottsági határozatok említik
  . |
| --- | --- |

(5)

Az adott mezőgazdasági termelő esetében alkalmazandó, a(z) XXX/2008/EK rendelet (e rendelet) 7. cikkének alkalmazásából eredő moduláció 5 százalékponttal csökkentett mértékét le kell vonni a tagállamok által az e cikk (4) bekezdése alapján alkalmazott önkéntes moduláció mértékéből. Mind levonandó százalékos értéknek, mind az önkéntes moduláció végső mértékének 0-val egyenlőnek vagy 0-nál nagyobbnak kell lennie.
  A kiigazítások azonban nem vezethetnek az EMVA-ból már vidékfejlesztési programokra odaítélt támogatások összegének általános csökkenéséhez, ahogy azt az ezeket jóváhagyó hivatalos bizottsági határozatok említik
  .

164. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

133a. cikk (új)

133a. cikk

A jogszabályok betartásából eredő költségek felmérése

A Bizottság tanulmányt készít a mezőgazdasági termelők által az importált termékekre alkalmazandó normáknál szigorúbb közösségi környezetvédelmi, állatjóléti és élelmiszer-biztonsági jogszabályok betartásával vállalt valós költségekről. Ezek a jogszabályok többek között a II. mellékletben felsorolt és a kölcsönös megfeleltetés alapjául szolgáló rendeleteket és irányelveket jelentik, valamint a „jó mezőgazdasági és ökológiai állapot fenntartása” érdekében szükséges, a III. mellékletben felsorolt normákat, amely melléklet szintén a kölcsönös megfeleltetés követelményeinek része.

A Bizottság tanulmánya minden tagállam vonatkozásában értékeli a fent említett jogszabályok betartásából eredő költségeket. Ez a költség az éghajlati, geológiai, gazdasági, szociális és termelési jellemzők különbözőségétől függően eltérő lehet az egyes tagállamokban, sőt azok régiói között is.

165. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

I. melléklet – 3. sor – 2. oszlop

Az 1782/2003/EK
  rendelet IV.
  címének 2. fejezete

E
  rendelet IV.
  címe 1. fejezetének 1a. szakasza

166. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

II. melléklet – A. pont – 4. alpont

| 4. | A
  Tanács
  91/676/EGK
  irányelve
  (1991. december 12.) a
  vizek
  mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni
  védelméről (

  HL L 375., 1991.12.31., 1. o.

  ) | | 4. és 5. cikk |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A
  Tanács
  91/676/EGK
  irányelve
  (1991. december 12.) a
  vizek
  mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni
  védelméről (

  HL L 375., 1991.12.31., 1. o.

  )

4. és 5. cikk

| 4. | Az Európai Parlament és a
  Tanács
  2006/118/EK
  irányelve
  (2006. december 12.) a felszín alatti
  vizek
  szennyezés és állapotromlás elleni
  védelméről (

  HL L 372., 2006.12.27., 19. o.

  ) | | 6. cikk |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Az Európai Parlament és a
  Tanács
  2006/118/EK
  irányelve
  (2006. december 12.) a felszín alatti
  vizek
  szennyezés és állapotromlás elleni
  védelméről (

  HL L 372., 2006.12.27., 19. o.

  )

6. cikk

167. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

II. melléklet – Aa. pont (új)

| Aa. | Munkahelyi biztonság | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 8a. | A Tanács 89/391/EGK irányelve (1989. június 12.) a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről (HL L 183., 1989.6.29., 1. o.) | | 6. cikk |
| 8b. | Az Európai Parlament és a Tanács 2000/54/EK irányelve (2000. szeptember 18.) a munkájuk során biológiai anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről (hetedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) (HL L 262., 2000.10.17., 21. o.) | | 3., 6., 8. és 9. cikk |
| 8c. | A Tanács 1994. június 22-i 94/33/EK irányelve a fiatal személyek munkahelyi védelméről (HL L 216., 1994.8.20., 12. o.) | | |
| 8d. | Az Európai Parlament és a Tanács 2004/37/EK irányelve (2004. április 29.) a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről (hatodik egyedi irányelv a 89/391/EGK tanácsi irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) (HL L 158., 2004.4.30., 50. o.) | | 3. és 4–12. cikk |

Aa.

Munkahelyi biztonság

8a.

A Tanács 89/391/EGK irányelve (1989. június 12.) a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről (HL L 183., 1989.6.29., 1. o.)

6. cikk

8b.

Az Európai Parlament és a Tanács 2000/54/EK irányelve (2000. szeptember 18.) a munkájuk során biológiai anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről (hetedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) (HL L 262., 2000.10.17., 21. o.)

3., 6., 8. és 9. cikk

8c.

A Tanács 1994. június 22-i 94/33/EK irányelve a fiatal személyek munkahelyi védelméről (HL L 216., 1994.8.20., 12. o.)

8d.

Az Európai Parlament és a Tanács 2004/37/EK irányelve (2004. április 29.) a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről (hatodik egyedi irányelv a 89/391/EGK tanácsi irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) (HL L 158., 2004.4.30., 50. o.)

3. és 4–12. cikk

168. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

III. melléklet – 2. oszlop – cím

Normák

Példák a vonatkozó követelményekre

194. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

III. melléklet – 4. sor – 2. oszlop – második a francia bekezdés (új)

| – | adott esetben élőhely kialakítása és/vagy megtartása |
| --- | --- |

–

169. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

III. melléklet – 4. sor – 2. oszlop – harmadik francia bekezdés

| – | a táj jellegzetességeinek megtartása,
  beleértve adott esetben a sövényeket, a tavakat, az árkokat, a fasorokat, a facsoportokat, a szórvány fákat és a táblaszegélyeket
  , |
| --- | --- |

–

a táj jellegzetességeinek megtartása,
  beleértve adott esetben a sövényeket, a tavakat, az árkokat, a fasorokat, a facsoportokat, a szórvány fákat és a táblaszegélyeket
  ,

| – | a táj jellegzetességeinek megtartása |
| --- | --- |

–

a táj jellegzetességeinek megtartása

171. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

III. melléklet – 5. sor – 2. oszlop – első francia bekezdés

| – | A vízfolyások mentén védelmi sávok kialakítása, |
| --- | --- |

–

A vízfolyások mentén védelmi sávok kialakítása,

| – | A vízfolyások mentén védelmi sávok kialakítása,
  a felszíni vizek védelméről szóló, vonatkozó közös szabályozásnak megfelelően
  , |
| --- | --- |

–

A vízfolyások mentén védelmi sávok kialakítása,
  a felszíni vizek védelméről szóló, vonatkozó közös szabályozásnak megfelelően
  ,

172. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

IV. melléklet

| millió EUR |
| --- |
| Naptári év | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Belgium | 583,2 | 570,9 | 563,1 | 553,9 |
| Cseh Köztársaság | | | | 773,0 |
| Dánia | 985,9 | 965,3 | 954,6 | 937,8 |
| Németország | 5 467,4 | 5 339,2 | 5 269,3 | 5 178,0 |
| Észtország | | | | 88,9 |
| Írország | 1 283,1 | 1 264,0 | 1 247,1 | 1 230,0 |
| Görögország | 2 567,3 | 2 365,5 | 2 348,9 | 2 324,1 |
| Spanyolország | 5 171,3 | 5 043,4 | 5 019,1 | 4 953,5 |
| Franciaország | 8 218,5 | 8 021,2 | 7 930,7 | 7 796,2 |
| Olaszország | 4 323,6 | 4 103,7 | 4 073,2 | 4 023,3 |
| Ciprus | | | | 48,2 |
| Lettország | | | | 130,5 |
| Litvánia | | | | 337,9 |
| Luxemburg | 35,2 | 34,5 | 34,0 | 33,4 |
| Magyarország | | | | 1 150,9 |
| Málta | | | | 4,6 |
| Hollandia | 841,5 | 827,0 | 829,4 | 815,9 |
| Ausztria | 727,7 | 718,2 | 712,1 | 704,9 |
| Lengyelország | | | | 2 730,5 |
| Portugália | 635,8 | 623,0 | 622,6 | 622,6 |
| Szlovénia | | | | 129,4 |
| Szlovákia | | | | 335,9 |
| Finnország | 550,0 | 541,2 | 536,0 | 529,8 |
| Svédország | 731,7 | 719,9 | 710,6 | 699,8 |
| Egyesült Királyság | 3 373,0 | 3 340,4 | 3 335,8 | 3 334,9 |

millió EUR

Naptári év

2009

2010

2011

2012

Belgium

583,2

570,9

563,1

553,9

Cseh Köztársaság

773,0

Dánia

985,9

965,3

954,6

937,8

Németország

5 467,4

5 339,2

5 269,3

5 178,0

Észtország

88,9

Írország

1 283,1

1 264,0

1 247,1

1 230,0

Görögország

2 567,3

2 365,5

2 348,9

2 324,1

Spanyolország

5 171,3

5 043,4

5 019,1

4 953,5

Franciaország

8 218,5

8 021,2

7 930,7

7 796,2

Olaszország

4 323,6

4 103,7

4 073,2

4 023,3

Ciprus

48,2

Lettország

130,5

Litvánia

337,9

Luxemburg

35,2

34,5

34,0

33,4

Magyarország

1 150,9

Málta

4,6

Hollandia

841,5

827,0

829,4

815,9

Ausztria

727,7

718,2

712,1

704,9

Lengyelország

2 730,5

Portugália

635,8

623,0

622,6

622,6

Szlovénia

129,4

Szlovákia

335,9

Finnország

550,0

541,2

536,0

529,8

Svédország

731,7

719,9

710,6

699,8

Egyesült Királyság

3 373,0

3 340,4

3 335,8

3 334,9

| millió EUR |
| --- |
| Naptári év | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Belgium | p.m.. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Cseh Köztársaság | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Dánia | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Németország | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Észtország | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Írország | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Görögország | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Spanyolország | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Franciaország | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Olaszország | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Ciprus | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Lettország | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Litvánia | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Luxemburg | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Magyarország | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Málta | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Hollandia | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Ausztria | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Lengyelország | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Portugália | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Szlovénia | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Szlovákia | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Finnország | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Svédország | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Egyesült Királyság | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

millió EUR

Naptári év

2009

2010

2011

2012

Belgium

p.m..

p.m.

p.m.

p.m.

Cseh Köztársaság

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Dánia

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Németország

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Észtország

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Írország

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Görögország

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Spanyolország

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Franciaország

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Olaszország

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Ciprus

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Lettország

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Litvánia

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Luxemburg

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Magyarország

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Málta

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Hollandia

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Ausztria

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Lengyelország

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Portugália

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Szlovénia

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Szlovákia

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Finnország

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Svédország

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Egyesült Királyság

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

173. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

VIII. melléklet – 1. és 2. táblázat

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

| ezer EUR |
| --- |
| 1. táblázat |
| Tagállam | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 és az azt követő évek |
| Belgium | 614 179 | 611 901 | 613 281 | 613 281 | 614 661 | 614 661 | 614 661 | 614 661 |
| Dánia | 1 030 478 | 1 031 321 | 1 043 421 | 1 043 421 | 1 048 999 | 1 048 999 | 1 048 999 | 1 048 999 |
| Németország | 5 770 254 | 5 781 666 | 5 826 537 | 5 826 537 | 5 848 330 | 5 848 330 | 5 848 330 | 5 848 330 |
| Írország | 1 342 268 | 1 340 737 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 |
| Görögország | 2 367 713 | 2 209 591 | 2 210 829 | 2 216 533 | 2 216 533 | 2 216 533 | 2 216 533 | 2 216 533 |
| Spanyolország | 4 838 512 | 5 070 413 | 5 114 250 | 5 139 246 | 5 139 316 | 5 139 316 | 5 139 316 | 5 139 316 |
| Franciaország | 8 404 502 | 8 444 468 | 8 500 503 | 8 504 425 | 8 518 804 | 8 518 804 | 8 518 804 | 8 518 804 |
| Olaszország | 4 143 175 | 4 277 633 | 4 320 238 | 4 369 974 | 4 369 974 | 4 369 974 | 4 369 974 | 4 369 974 |
| Luxemburg | 37 051 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 |
| Hollandia | 853 090 | 853 169 | 886 966 | 886 966 | 904 272 | 904 272 | 904 272 | 904 272 |
| Ausztria | 745 561 | 747 298 | 750 019 | 750 019 | 751 616 | 751 616 | 751 616 | 751 616 |
| Portugália | 589 723 | 600 296 | 600 370 | 605 967 | 605 972 | 605 972 | 605 972 | 605 972 |
| Finnország | 566 801 | 565 823 | 568 799 | 568 799 | 570 583 | 570 583 | 570 583 | 570 583 |
| Svédország | 763 082 | 765 229 | 768 853 | 768 853 | 770 916 | 770 916 | 770 916 | 770 916 |
| Egyesült Királyság | 3 985 834 | 3 986 361 | 3 987 844 | 3 987 844 | 3 987 849 | 3 987 849 | 3 987 849 | 3 987 849 |

ezer EUR

1. táblázat

Tagállam

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 és az azt követő évek

Belgium

614 179

611 901

613 281

613 281

614 661

614 661

614 661

614 661

Dánia

1 030 478

1 031 321

1 043 421

1 043 421

1 048 999

1 048 999

1 048 999

1 048 999

Németország

5 770 254

5 781 666

5 826 537

5 826 537

5 848 330

5 848 330

5 848 330

5 848 330

Írország

1 342 268

1 340 737

1 340 869

1 340 869

1 340 869

1 340 869

1 340 869

1 340 869

Görögország

2 367 713

2 209 591

2 210 829

2 216 533

2 216 533

2 216 533

2 216 533

2 216 533

Spanyolország

4 838 512

5 070 413

5 114 250

5 139 246

5 139 316

5 139 316

5 139 316

5 139 316

Franciaország

8 404 502

8 444 468

8 500 503

8 504 425

8 518 804

8 518 804

8 518 804

8 518 804

Olaszország

4 143 175

4 277 633

4 320 238

4 369 974

4 369 974

4 369 974

4 369 974

4 369 974

Luxemburg

37 051

37 084

37 084

37 084

37 084

37 084

37 084

37 084

Hollandia

853 090

853 169

886 966

886 966

904 272

904 272

904 272

904 272

Ausztria

745 561

747 298

750 019

750 019

751 616

751 616

751 616

751 616

Portugália

589 723

600 296

600 370

605 967

605 972

605 972

605 972

605 972

Finnország

566 801

565 823

568 799

568 799

570 583

570 583

570 583

570 583

Svédország

763 082

765 229

768 853

768 853

770 916

770 916

770 916

770 916

Egyesült Királyság

3 985 834

3 986 361

3 987 844

3 987 844

3 987 849

3 987 849

3 987 849

3 987 849

| ezer EUR |
| --- |
| 2. táblázat (7) |
| Tagállam | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 és az azt követő évek |
| Bulgária | 287 399 | 328 997 | 409 587 | 490 705 | 571 467 | 652 228 | 732 986 | 813 746 |
| Cseh Köztársaság | 559 622 | 647 080 | 735 801 | 821 779 | 909 164 | 909 164 | 909 164 | 909 164 |
| Észtország | 60 500 | 70 769 | 80 910 | 91 034 | 101 171 | 101 171 | 101 171 | 101 171 |
| Ciprus | 31 670 | 38 845 | 43 730 | 48 615 | 53 499 | 53 499 | 53 499 | 53 499 |
| Lettország | 90 016 | 104 025 | 118 258 | 132 193 | 146 355 | 146 355 | 146 355 | 146 355 |
| Litvánia | 230 560 | 268 746 | 305 964 | 342 881 | 380 064 | 380 064 | 380 064 | 380 064 |
| Magyarország | 807 366 | 935 912 | 1 064 312 | 1 191 526 | 1 318 542 | 1 318 542 | 1 318 542 | 1 318 542 |
| Málta | 3 434 | 3 851 | 4 268 | 4 685 | 5 102 | 5 102 | 5 102 | 5 102 |
| Lengyelország | 1 877 107 | 2 164 285 | 2 456 894 | 2 742 771 | 3 033 549 | 3 033 549 | 3 033 549 | 3 033 549 |
| Románia | 623 399 | 713 207 | 891 072 | 1 068 953 | 1 246 821 | 1 424 684 | 1 602 550 | 1 780 414 |
| Szlovénia | 87 942 | 102 047 | 116 077 | 130 107 | 144 236 | 144 236 | 144 236 | 144 236 |
| Szlovákia | 240 014 | 277 779 | 314 692 | 351 377 | 388 191 | 388 191 | 388 191 | 388 191 |

ezer EUR

2. táblázat (7)

Tagállam

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 és az azt követő évek

Bulgária

287 399

328 997

409 587

490 705

571 467

652 228

732 986

813 746

Cseh Köztársaság

559 622

647 080

735 801

821 779

909 164

909 164

909 164

909 164

Észtország

60 500

70 769

80 910

91 034

101 171

101 171

101 171

101 171

Ciprus

31 670

38 845

43 730

48 615

53 499

53 499

53 499

53 499

Lettország

90 016

104 025

118 258

132 193

146 355

146 355

146 355

146 355

Litvánia

230 560

268 746

305 964

342 881

380 064

380 064

380 064

380 064

Magyarország

807 366

935 912

1 064 312

1 191 526

1 318 542

1 318 542

1 318 542

1 318 542

Málta

3 434

3 851

4 268

4 685

5 102

5 102

5 102

5 102

Lengyelország

1 877 107

2 164 285

2 456 894

2 742 771

3 033 549

3 033 549

3 033 549

3 033 549

Románia

623 399

713 207

891 072

1 068 953

1 246 821

1 424 684

1 602 550

1 780 414

Szlovénia

87 942

102 047

116 077

130 107

144 236

144 236

144 236

144 236

Szlovákia

240 014

277 779

314 692

351 377

388 191

388 191

388 191

388 191

MÓDOSÍTÁS

| ezer EUR |
| --- |
| 1. táblázat |
| Tagállam | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 és az azt követő évek |
| Belgium | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Dánia | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Németország | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Írország | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Görögország | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Spanyolország | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Franciaország | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Olaszország | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Luxemburg | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Hollandia | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Ausztria | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Portugália | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Finnország | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Svédország | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Egyesült Királyság | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

ezer EUR

1. táblázat

Tagállam

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 és az azt követő évek

Belgium

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Dánia

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Németország

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Írország

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Görögország

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Spanyolország

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Franciaország

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Olaszország

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Luxemburg

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Hollandia

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Ausztria

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Portugália

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Finnország

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Svédország

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Egyesült Királyság

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

| ezer EUR |
| --- |
| 2. táblázat |
| Tagállam | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 és az azt követő évek |
| Bulgária | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Cseh Köztársaság | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Észtország | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Ciprus | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Lettország | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Litvánia | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Magyarország | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Málta | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Lengyelország | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Románia | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Szlovénia | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Szlovákia | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

ezer EUR

2. táblázat

Tagállam

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 és az azt követő évek

Bulgária

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Cseh Köztársaság

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Észtország

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Ciprus

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Lettország

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Litvánia

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Magyarország

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Málta

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Lengyelország

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Románia

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Szlovénia

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Szlovákia

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

174. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

X. melléklet – I. rész – második francia bekezdés

| – | 2010-től az 1782/2003/EK rendelet IV. címének 2. fejezetében előírt, fehérjenövényekre vonatkozó támogatás; |
| --- | --- |

–

törölve

175. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

X. melléklet – I. rész – harmadik francia bekezdés

| – | 2010-től
  az 1782/2003/EK rendelet IV. címének III. fejezetében és az e rendelet IV. címe 1. fejezetének 1. szakaszában előírt, rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatás, az e rendelet 72. cikkének (2) bekezdésében feltüntetett ütemezéssel összhangban; |
| --- | --- |

–

2010-től
  az 1782/2003/EK rendelet IV. címének III. fejezetében és az e rendelet IV. címe 1. fejezetének 1. szakaszában előírt, rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatás, az e rendelet 72. cikkének (2) bekezdésében feltüntetett ütemezéssel összhangban;

| – | 2013-tól
  az 1782/2003/EK rendelet IV. címének III. fejezetében és az e rendelet IV. címe 1. fejezetének 1. szakaszában előírt, rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatás, az e rendelet 72. cikkének (2) bekezdésében feltüntetett ütemezéssel összhangban; |
| --- | --- |

–

2013-tól
  az 1782/2003/EK rendelet IV. címének III. fejezetében és az e rendelet IV. címe 1. fejezetének 1. szakaszában előírt, rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatás, az e rendelet 72. cikkének (2) bekezdésében feltüntetett ütemezéssel összhangban;

176. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

X. melléklet – I. rész – ötödik francia bekezdés

| – | 2011-től az 1234/2007/EK rendelet II. része I. címe IV. fejezete I. szakaszának I. alszakaszában előírt, szárított takarmány feldolgozására vonatkozó támogatás; |
| --- | --- |

–

törölve

177. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

X. melléklet – I. rész – hatodik francia bekezdés

| – | 2011-től
  az 1234/2007/EK rendelet II. része I. címe IV. fejezete I. szakaszának II. alszakaszában előírt, rostlenre vonatkozó feldolgozási támogatás az említett alszakaszban feltüntetett ütemezéssel összhangban; |
| --- | --- |

–

2011-től
  az 1234/2007/EK rendelet II. része I. címe IV. fejezete I. szakaszának II. alszakaszában előírt, rostlenre vonatkozó feldolgozási támogatás az említett alszakaszban feltüntetett ütemezéssel összhangban;

| – | 2013-tól
  az 1234/2007/EK rendelet II. része I. címe IV. fejezete I. szakaszának II. alszakaszában előírt, rostlenre vonatkozó feldolgozási támogatás az említett alszakaszban feltüntetett ütemezéssel összhangban; |
| --- | --- |

–

2013-tól
  az 1234/2007/EK rendelet II. része I. címe IV. fejezete I. szakaszának II. alszakaszában előírt, rostlenre vonatkozó feldolgozási támogatás az említett alszakaszban feltüntetett ütemezéssel összhangban;

178. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

X. melléklet – I. rész – hetedik francia bekezdés

| – | 2011-től
  az 1234/2007/EK rendelet [95a]. cikkében előírt, burgonyakeményítő-gyártásra szánt burgonyára vonatkozó támogatás és az e rendelet 75. cikkében előírt ütemezéssel összhangban az említett cikkben előírt burgonyakeményítő-gyártásra szánt burgonyára vonatkozó támogatás. |
| --- | --- |

–

2011-től
  az 1234/2007/EK rendelet [95a]. cikkében előírt, burgonyakeményítő-gyártásra szánt burgonyára vonatkozó támogatás és az e rendelet 75. cikkében előírt ütemezéssel összhangban az említett cikkben előírt burgonyakeményítő-gyártásra szánt burgonyára vonatkozó támogatás.

| – | 2013-tól
  az 1234/2007/EK rendelet [95a]. cikkében előírt, burgonyakeményítő-gyártásra szánt burgonyára vonatkozó támogatás és az e rendelet 75. cikkében előírt ütemezéssel összhangban az említett cikkben előírt burgonyakeményítő-gyártásra szánt burgonyára vonatkozó támogatás. |
| --- | --- |

–

2013-tól
  az 1234/2007/EK rendelet [95a]. cikkében előírt, burgonyakeményítő-gyártásra szánt burgonyára vonatkozó támogatás és az e rendelet 75. cikkében előírt ütemezéssel összhangban az említett cikkben előírt burgonyakeményítő-gyártásra szánt burgonyára vonatkozó támogatás.

179. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

X. melléklet – Ia. rész (új)

Ia.

2010-től kezdődően azon tagállamok esetében, amelyek nem hozzák meg a jelen rendelet 64. cikkében előirányzott döntést:

| – | az 1782/2003/EK rendelet IV. címének 2. fejezetében előírt, fehérjenövényekre vonatkozó támogatás; |
| --- | --- |

–

| – | az 1782/2003/EK rendelet IV. címének 3. fejezetében és az e rendelet IV. címe 1. fejezetének 1. szakaszában előírt, rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatás, az e rendelet 72. cikkének (2) bekezdésében feltüntetett ütemezéssel összhangban; |
| --- | --- |

–

| – | az 1234/2007/EK rendelet II. része I. címe IV. fejezete 1. szakaszának 1. alszakaszában előírt, szárított takarmány feldolgozására vonatkozó támogatás; |
| --- | --- |

–

180. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

XI. melléklet – „Szárított takarmány” táblázat

A „Szárított takarmány” című táblázat egésze

törölve

181. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

XI. melléklet – „Fehérjenövények” táblázat

A „Fehérjenövények” című táblázat egésze

törölve

182. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

XI. melléklet – „Rizs” c. táblázat

2010 oszlop

törölve

2011 oszlop

2012 oszlop

183. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

XI. melléklet – „Hosszú lenrost” c. táblázat

2011 oszlop

törölve

2012 oszlop

184. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

XI. melléklet – „Burgonyakeményítőre vonatkozó feldolgozási támogatás” c. táblázat

2011 oszlop

törölve

2012 oszlop

185. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

XI. melléklet – „Burgonyakeményítő termelői támogatása” c. táblázat

2011 oszlop

törölve

2012 oszlop

---

(1)  

  HL L 141., 2004.4.30., 18. o.

(2)  
  A fenti napon elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0310.

(3)  

  HL L 336., 1994.12.23., 1. o.

(4)  

  HL L 270., 2003.10.21., 123. o.

(5)  

  HL L 215., 1992.7.30., 70. o.

(6)  

  HL L 358., 1998.12.31., 17. o.

(7)  a 110. cikkben előírt növekedési ütemezés figyelembevételével kiszámított felső határok.

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/173 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/173

---

A közös agrárpolitika módosítása *

P6_TA(2008)0550

Az Európai Parlament 2008. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a közös agrárpolitika módosítása céljából a 320/2006/EK, az 1234/2007/EK, a 3/2008/EK és a(z) [...]/2008/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0306 – C6-0241/2008 – 2008/0104(CNS))

(2010/C 16 E/36)

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0306), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0306),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 36. és 37. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0241/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 36. és 37. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0241/2008),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 51. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A6-0401/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A6-0401/2008),

1.   jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában;

2.   felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján;

3.   felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

4.   felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

5.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| 1. módosítás


  Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály


  (3) preambulumbekezdés |
| (3) | A gabonafélék esetében a rendszert módosítani kell az ágazat versenyképességének és megfelelő piaci irányultságának biztosítása érdekében, miközben célszerű megtartani az intervenciónak a piaci zavarok esetén biztonsági hálóként betöltött szerepét és elősegíteni a termelők piaci feltételekre való válaszadását. Egy elemzés alapján – amely az árpa kiegészítő intervenciójának alacsony árak mellett felmerülő bizonyos kockázatát mutatta ki – a kukorica intervenciós rendszerének reformjáról szóló tanácsi következtetések arról rendelkeztek, hogy az állapotfelmérés keretében a teljes gabonapiaci intervenciós rendszert felül kell vizsgálni. Mindazonáltal a gabonafélék piaci perspektívája azóta jelentősen megváltozott, jellemzője a növekvő globális kereslet és a világszintű gabonakészletek alacsony szintje által előidézett kedvező világpiaci árkörnyezet. A fentiek ismeretében, más takarmánygabonák intervenciós szintjének a kukoricareformmal egy időbeli keretben történő nullára csökkentése anélkül tenné lehetővé az intervenciót, hogy az a gabonafélék piacának egészére kedvezőtlen hatással lenne. A gabonaágazat piaci kilátásai a durumbúza esetében is érvényesülnek, azaz az intervenciós felvásárlás megszüntethető tekintettel arra, hogy ez utóbbi az intervenciós árakat tartósan és jelentősen meghaladó piaci árak folytán elveszítette jelentőségét. Tekintettel arra, hogy a gabonaintervenciónak inkább biztonsági hálóként
  mintsem az árak alakulását befolyásoló tényezőként
  kell működnie, a
  különböző tagállamok között az aratási időszakok kezdete – az adott
  gazdasági
  évet ténylegesen elindító időpont – tekintetében fennálló eltéréseknek a továbbiakban nem lesz jelentősége, mivel a jövőben a rendszer nem az intervenciós szintet és a havi növekedési ütemet tükröző árakról rendelkezik majd. Az egyszerűsítés érdekében a gabonaintervenció időpontjait közösségi szinten össze
  kell
  hangolni
  . |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

1. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(3) preambulumbekezdés

(3)

A gabonafélék esetében a rendszert módosítani kell az ágazat versenyképességének és megfelelő piaci irányultságának biztosítása érdekében, miközben célszerű megtartani az intervenciónak a piaci zavarok esetén biztonsági hálóként betöltött szerepét és elősegíteni a termelők piaci feltételekre való válaszadását. Egy elemzés alapján – amely az árpa kiegészítő intervenciójának alacsony árak mellett felmerülő bizonyos kockázatát mutatta ki – a kukorica intervenciós rendszerének reformjáról szóló tanácsi következtetések arról rendelkeztek, hogy az állapotfelmérés keretében a teljes gabonapiaci intervenciós rendszert felül kell vizsgálni. Mindazonáltal a gabonafélék piaci perspektívája azóta jelentősen megváltozott, jellemzője a növekvő globális kereslet és a világszintű gabonakészletek alacsony szintje által előidézett kedvező világpiaci árkörnyezet. A fentiek ismeretében, más takarmánygabonák intervenciós szintjének a kukoricareformmal egy időbeli keretben történő nullára csökkentése anélkül tenné lehetővé az intervenciót, hogy az a gabonafélék piacának egészére kedvezőtlen hatással lenne. A gabonaágazat piaci kilátásai a durumbúza esetében is érvényesülnek, azaz az intervenciós felvásárlás megszüntethető tekintettel arra, hogy ez utóbbi az intervenciós árakat tartósan és jelentősen meghaladó piaci árak folytán elveszítette jelentőségét. Tekintettel arra, hogy a gabonaintervenciónak inkább biztonsági hálóként
  mintsem az árak alakulását befolyásoló tényezőként
  kell működnie, a
  különböző tagállamok között az aratási időszakok kezdete – az adott
  gazdasági
  évet ténylegesen elindító időpont – tekintetében fennálló eltéréseknek a továbbiakban nem lesz jelentősége, mivel a jövőben a rendszer nem az intervenciós szintet és a havi növekedési ütemet tükröző árakról rendelkezik majd. Az egyszerűsítés érdekében a gabonaintervenció időpontjait közösségi szinten össze
  kell
  hangolni
  .

| (3) | A gabonafélék esetében a rendszert módosítani kell az ágazat versenyképességének és megfelelő piaci irányultságának biztosítása érdekében, miközben célszerű megtartani az intervenciónak a piaci zavarok esetén biztonsági hálóként betöltött szerepét és elősegíteni a termelők piaci feltételekre való válaszadását. Egy elemzés alapján – amely az árpa kiegészítő intervenciójának alacsony árak mellett felmerülő bizonyos kockázatát mutatta ki – a kukorica intervenciós rendszerének reformjáról szóló tanácsi következtetések arról rendelkeztek, hogy az állapotfelmérés keretében a teljes gabonapiaci intervenciós rendszert felül kell vizsgálni. Mindazonáltal a gabonafélék piaci perspektívája azóta jelentősen megváltozott, jellemzője a növekvő globális kereslet és a világszintű gabonakészletek alacsony szintje által előidézett kedvező világpiaci árkörnyezet. A fentiek ismeretében, más takarmánygabonák intervenciós szintjének a kukoricareformmal egy időbeli keretben történő nullára csökkentése anélkül tenné lehetővé az intervenciót, hogy az a gabonafélék piacának egészére kedvezőtlen hatással lenne. A gabonaágazat piaci kilátásai a durumbúza esetében is érvényesülnek, azaz az intervenciós felvásárlás megszüntethető tekintettel arra, hogy ez utóbbi az intervenciós árakat tartósan és jelentősen meghaladó piaci árak folytán elveszítette jelentőségét. Tekintettel arra, hogy a gabonaintervenciónak inkább biztonsági hálóként kell működnie,
  az intervenciót csak
  a gazdasági
  év utolsó három hónapjában
  kell
  megnyitni
  . |
| --- | --- |

(3)

A gabonafélék esetében a rendszert módosítani kell az ágazat versenyképességének és megfelelő piaci irányultságának biztosítása érdekében, miközben célszerű megtartani az intervenciónak a piaci zavarok esetén biztonsági hálóként betöltött szerepét és elősegíteni a termelők piaci feltételekre való válaszadását. Egy elemzés alapján – amely az árpa kiegészítő intervenciójának alacsony árak mellett felmerülő bizonyos kockázatát mutatta ki – a kukorica intervenciós rendszerének reformjáról szóló tanácsi következtetések arról rendelkeztek, hogy az állapotfelmérés keretében a teljes gabonapiaci intervenciós rendszert felül kell vizsgálni. Mindazonáltal a gabonafélék piaci perspektívája azóta jelentősen megváltozott, jellemzője a növekvő globális kereslet és a világszintű gabonakészletek alacsony szintje által előidézett kedvező világpiaci árkörnyezet. A fentiek ismeretében, más takarmánygabonák intervenciós szintjének a kukoricareformmal egy időbeli keretben történő nullára csökkentése anélkül tenné lehetővé az intervenciót, hogy az a gabonafélék piacának egészére kedvezőtlen hatással lenne. A gabonaágazat piaci kilátásai a durumbúza esetében is érvényesülnek, azaz az intervenciós felvásárlás megszüntethető tekintettel arra, hogy ez utóbbi az intervenciós árakat tartósan és jelentősen meghaladó piaci árak folytán elveszítette jelentőségét. Tekintettel arra, hogy a gabonaintervenciónak inkább biztonsági hálóként kell működnie,
  az intervenciót csak
  a gazdasági
  év utolsó három hónapjában
  kell
  megnyitni
  .

2. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(4) preambulumbekezdés

| (4) | A 2003-as reform óta nőtt a rizságazat versenyképessége, a termelési szint állandó, a közösségi és a világpiacon egyaránt növekvő keresletre tekintettel csökkennek a készletek, és a várható árak jelentősen meghaladják az intervenciós árat.
  A fentiekre tekintettel a rizs
  intervenciós
  felvásárlására vonatkozó rendelkezések a továbbiakban nem szükségesek, és azokat el
  kell
  törölni
  . |
| --- | --- |

(4)

A 2003-as reform óta nőtt a rizságazat versenyképessége, a termelési szint állandó, a közösségi és a világpiacon egyaránt növekvő keresletre tekintettel csökkennek a készletek, és a várható árak jelentősen meghaladják az intervenciós árat.
  A fentiekre tekintettel a rizs
  intervenciós
  felvásárlására vonatkozó rendelkezések a továbbiakban nem szükségesek, és azokat el
  kell
  törölni
  .

| (4) | A 2003-as reform óta nőtt a rizságazat versenyképessége, a termelési szint állandó, a közösségi és a világpiacon egyaránt növekvő keresletre tekintettel csökkennek a készletek, és a várható árak jelentősen meghaladják az intervenciós árat.
  Az intervenciót ugyanakkor fenn
  kell
  tartani mint biztonsági hálót
  . |
| --- | --- |

(4)

A 2003-as reform óta nőtt a rizságazat versenyképessége, a termelési szint állandó, a közösségi és a világpiacon egyaránt növekvő keresletre tekintettel csökkennek a készletek, és a várható árak jelentősen meghaladják az intervenciós árat.
  Az intervenciót ugyanakkor fenn
  kell
  tartani mint biztonsági hálót
  .

3. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(6) preambulumbekezdés

| (6) | A fenti termékek
  intervenciójának eltörlése 2009-ben kockázat nélkül elvégezhető, mivel a jelenlegi piaci helyzet és a piaci kilátások arra utalnak, hogy 2009-ben intervenció ezekre a termékekre semmilyen esetben sem lesz alkalmazandó. |
| --- | --- |

(6)

A fenti termékek
  intervenciójának eltörlése 2009-ben kockázat nélkül elvégezhető, mivel a jelenlegi piaci helyzet és a piaci kilátások arra utalnak, hogy 2009-ben intervenció ezekre a termékekre semmilyen esetben sem lesz alkalmazandó.

| (6) | A rizs és a sertéshús
  intervenciójának eltörlése 2009-ben kockázat nélkül elvégezhető, mivel a jelenlegi piaci helyzet és a piaci kilátások arra utalnak, hogy 2009-ben intervenció ezekre a termékekre semmilyen esetben sem lesz alkalmazandó. |
| --- | --- |

(6)

A rizs és a sertéshús
  intervenciójának eltörlése 2009-ben kockázat nélkül elvégezhető, mivel a jelenlegi piaci helyzet és a piaci kilátások arra utalnak, hogy 2009-ben intervenció ezekre a termékekre semmilyen esetben sem lesz alkalmazandó.

5. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(8a) preambulumbekezdés (új)

| (8a) | 2009-től a tejtermelők befektetéseinek támogatását nem lehet a meghatározott kvóta alapján korlátozni, hogy a gyártók a piaci helyzettől függően további befektetéseket eszközölhessenek. |
| --- | --- |

(8a)

6. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(10) preambulumbekezdés

| (10) | A vajra vonatkozó magántárolási támogatást nem alkalmazzák széles körben. A közösségi tejtermelés szezonális szerkezetére tekintettel azonban a vajtermelés is mindig szezonális szerkezetet mutat majd. Ennélfogva a vajpiacra időlegesen nyomás nehezedhet, amely szezonális tárolással enyhíthető. A Bizottságnak mindazonáltal inkább megfelelő piacelemzés, mint a támogatási rendszer évenkénti megnyitásának kötelezettsége alapján kell döntenie, a rendszernek tehát opcionálissá kell válnia. |
| --- | --- |

(10)

törölve

7. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(12) preambulumbekezdés

| (12) | A cukrászati termékek és a jégkrémek előállításához használt, valamint a közvetlen fogyasztásra szánt vaj értékesítési támogatását a vaj intervenciós árának 2004-től kezdődő csökkentésével összhangban csökkentették, majd összege elérte a nullát, még mielőtt a pályázati eljárásokat a kedvező piaci körülmények miatt felfüggesztették volna.
  Az értékesítési támogatási rendszerekre már nincs szükség a piac intervenciós árak szintjén történő támogatása érdekében, ezért azokat ajánlatos megszüntetni
  . |
| --- | --- |

(12)

A cukrászati termékek és a jégkrémek előállításához használt, valamint a közvetlen fogyasztásra szánt vaj értékesítési támogatását a vaj intervenciós árának 2004-től kezdődő csökkentésével összhangban csökkentették, majd összege elérte a nullát, még mielőtt a pályázati eljárásokat a kedvező piaci körülmények miatt felfüggesztették volna.
  Az értékesítési támogatási rendszerekre már nincs szükség a piac intervenciós árak szintjén történő támogatása érdekében, ezért azokat ajánlatos megszüntetni
  .

| (12) | A cukrászati termékek és a jégkrémek előállításához használt, valamint a közvetlen fogyasztásra szánt vaj értékesítési támogatását a vaj intervenciós árának 2004-től kezdődő csökkentésével összhangban csökkentették, majd összege elérte a nullát, még mielőtt a pályázati eljárásokat a kedvező piaci körülmények miatt felfüggesztették volna. |
| --- | --- |

(12)

A cukrászati termékek és a jégkrémek előállításához használt, valamint a közvetlen fogyasztásra szánt vaj értékesítési támogatását a vaj intervenciós árának 2004-től kezdődő csökkentésével összhangban csökkentették, majd összege elérte a nullát, még mielőtt a pályázati eljárásokat a kedvező piaci körülmények miatt felfüggesztették volna.

8. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(13) preambulumbekezdés

| (13) | Már a közös agrárpolitika 2003-as reformja esetében is helytálló volt, hogy a közösségi mezőgazdaság versenyképességének javítása, valamint a piacorientáltabb és fenntarthatóbb mezőgazdaság elősegítése érdekében folytatni kell a termelés támogatásáról a termelő támogatására való áttérést, eltörölve a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletben („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) szereplő támogatásokat a
  szárított takarmány, a
  len, a kender és a burgonyakeményítő esetében, és e termékek támogatását minden egyes mezőgazdasági üzem esetében a termeléstől függetlenített jövedelemtámogatási rendszerbe építeni. Hasonlóképpen a 2003-as KAP-reform esetéhez, bár a támogatásoknak a termeléstől való függetlenítése a termelőknek ténylegesen kifizetett összegeken nem változtat, mégis jelentősen növeli a jövedelemtámogatás hatékonyságát. |
| --- | --- |

(13)

Már a közös agrárpolitika 2003-as reformja esetében is helytálló volt, hogy a közösségi mezőgazdaság versenyképességének javítása, valamint a piacorientáltabb és fenntarthatóbb mezőgazdaság elősegítése érdekében folytatni kell a termelés támogatásáról a termelő támogatására való áttérést, eltörölve a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletben („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) szereplő támogatásokat a
  szárított takarmány, a
  len, a kender és a burgonyakeményítő esetében, és e termékek támogatását minden egyes mezőgazdasági üzem esetében a termeléstől függetlenített jövedelemtámogatási rendszerbe építeni. Hasonlóképpen a 2003-as KAP-reform esetéhez, bár a támogatásoknak a termeléstől való függetlenítése a termelőknek ténylegesen kifizetett összegeken nem változtat, mégis jelentősen növeli a jövedelemtámogatás hatékonyságát.

| (13) | Már a közös agrárpolitika 2003-as reformja esetében is helytálló volt, hogy a közösségi mezőgazdaság versenyképességének javítása, valamint a piacorientáltabb és fenntarthatóbb mezőgazdaság elősegítése érdekében folytatni kell a termelés támogatásáról a termelő támogatására való áttérést, eltörölve a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletben („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) szereplő támogatásokat a len, a kender és a burgonyakeményítő esetében, és e termékek támogatását minden egyes mezőgazdasági üzem esetében a termeléstől függetlenített jövedelemtámogatási rendszerbe építeni. Hasonlóképpen a 2003-as KAP-reform esetéhez, bár a támogatásoknak a termeléstől való függetlenítése a termelőknek ténylegesen kifizetett összegeken nem változtat, mégis jelentősen növeli a jövedelemtámogatás hatékonyságát. |
| --- | --- |

(13)

Már a közös agrárpolitika 2003-as reformja esetében is helytálló volt, hogy a közösségi mezőgazdaság versenyképességének javítása, valamint a piacorientáltabb és fenntarthatóbb mezőgazdaság elősegítése érdekében folytatni kell a termelés támogatásáról a termelő támogatására való áttérést, eltörölve a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletben („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) szereplő támogatásokat a len, a kender és a burgonyakeményítő esetében, és e termékek támogatását minden egyes mezőgazdasági üzem esetében a termeléstől függetlenített jövedelemtámogatási rendszerbe építeni. Hasonlóképpen a 2003-as KAP-reform esetéhez, bár a támogatásoknak a termeléstől való függetlenítése a termelőknek ténylegesen kifizetett összegeken nem változtat, mégis jelentősen növeli a jövedelemtámogatás hatékonyságát.

9. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(14) preambulumbekezdés

| (14) | A Tanács 2000-ben elhatározta a rövid lenrost és kenderrost támogatásának fokozatos megszüntetését. A fenti döntést a 2009/2010-es gazdasági évtől kezdődő hatállyal az egységes közös piacszervezésről szóló rendeletnek a 247/2008/EK rendelettel történő módosításával hajtották végre, és ezáltal megszüntették a hagyományos területeken termelt lenrost feldolgozóinak nyújtott kiegészítő feldolgozási támogatást. A hosszú lenrost esetében a támogatást függetleníteni kell a termeléstől. Lehetővé téve azonban az ipar alkalmazkodását, az egységes támogatási rendszerre való
  áttérés első felét 2011-ben, a fennmaradó részét pedig 2013-ban
  kell
  végrehajtani
  . |
| --- | --- |

(14)

A Tanács 2000-ben elhatározta a rövid lenrost és kenderrost támogatásának fokozatos megszüntetését. A fenti döntést a 2009/2010-es gazdasági évtől kezdődő hatállyal az egységes közös piacszervezésről szóló rendeletnek a 247/2008/EK rendelettel történő módosításával hajtották végre, és ezáltal megszüntették a hagyományos területeken termelt lenrost feldolgozóinak nyújtott kiegészítő feldolgozási támogatást. A hosszú lenrost esetében a támogatást függetleníteni kell a termeléstől. Lehetővé téve azonban az ipar alkalmazkodását, az egységes támogatási rendszerre való
  áttérés első felét 2011-ben, a fennmaradó részét pedig 2013-ban
  kell
  végrehajtani
  .

| (14) | A Tanács 2000-ben elhatározta a rövid lenrost és kenderrost támogatásának fokozatos megszüntetését. A fenti döntést a 2009/2010-es gazdasági évtől kezdődő hatállyal az egységes közös piacszervezésről szóló rendeletnek a 247/2008/EK rendelettel történő módosításával hajtották végre, és ezáltal megszüntették a hagyományos területeken termelt lenrost feldolgozóinak nyújtott kiegészítő feldolgozási támogatást. A hosszú lenrost esetében a támogatást függetleníteni kell a termeléstől. Lehetővé téve azonban az ipar alkalmazkodását, az egységes támogatási rendszerre való
  áttérést legkésőbb 2013-ig végre
  kell
  hajtani
  . |
| --- | --- |

(14)

A Tanács 2000-ben elhatározta a rövid lenrost és kenderrost támogatásának fokozatos megszüntetését. A fenti döntést a 2009/2010-es gazdasági évtől kezdődő hatállyal az egységes közös piacszervezésről szóló rendeletnek a 247/2008/EK rendelettel történő módosításával hajtották végre, és ezáltal megszüntették a hagyományos területeken termelt lenrost feldolgozóinak nyújtott kiegészítő feldolgozási támogatást. A hosszú lenrost esetében a támogatást függetleníteni kell a termeléstől. Lehetővé téve azonban az ipar alkalmazkodását, az egységes támogatási rendszerre való
  áttérést legkésőbb 2013-ig végre
  kell
  hajtani
  .

10. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(15) preambulumbekezdés

| (15) | A szárított takarmány támogatási rendszerének reformjára 2003-ban került sor, a támogatás egy részét függetlenítették a termeléstől, és odaítélték a termelőknek. Az állapotfelmérés általános irányultsága a fokozottabb piacorientáltság felé és a takarmánypiac jelenlegi kilátásai fényében, az ágazat összes támogatásának a termeléstől való teljes mértékű függetlenítéséhez vezető átmeneti folyamatot a fennmaradó támogatások függetlenítésével célszerű lezárni. |
| --- | --- |

(15)

A szárított takarmány támogatási rendszerének reformjára 2003-ban került sor, a támogatás egy részét függetlenítették a termeléstől, és odaítélték a termelőknek. Az állapotfelmérés általános irányultsága a fokozottabb piacorientáltság felé és a takarmánypiac jelenlegi kilátásai fényében, az ágazat összes támogatásának a termeléstől való teljes mértékű függetlenítéséhez vezető átmeneti folyamatot a fennmaradó támogatások függetlenítésével célszerű lezárni.

| (15) | A szárított takarmány támogatási rendszerének reformjára 2003-ban került sor, a támogatás egy részét függetlenítették a termeléstől, és odaítélték a termelőknek. Az állapotfelmérés általános irányultsága a fokozottabb piacorientáltság felé és a takarmánypiac jelenlegi kilátásai fényében, az ágazat összes támogatásának a termeléstől való teljes mértékű függetlenítéséhez vezető átmeneti folyamatot a fennmaradó támogatások függetlenítésével
  legkésőbb 2013-ig
  célszerű lezárni. |
| --- | --- |

(15)

A szárított takarmány támogatási rendszerének reformjára 2003-ban került sor, a támogatás egy részét függetlenítették a termeléstől, és odaítélték a termelőknek. Az állapotfelmérés általános irányultsága a fokozottabb piacorientáltság felé és a takarmánypiac jelenlegi kilátásai fényében, az ágazat összes támogatásának a termeléstől való teljes mértékű függetlenítéséhez vezető átmeneti folyamatot a fennmaradó támogatások függetlenítésével
  legkésőbb 2013-ig
  célszerű lezárni.

A feldolgozóknak fizetendő támogatások megszüntetésének hatásait minden valószínűséggel enyhíteni lehet a termelőknek fizetett nyersanyagárak megfelelő kiigazításával, mely utóbbiak – a támogatásoknak a termeléstől való függetlenítése révén – megemelt összegű közvetlen támogatási jogosultságokat kapnak majd. A feldolgozóknak járó támogatás megszüntetését a piaci feltételek és a fehérjenövények általános kilátásai is indokolják. Tekintettel arra, hogy az ágazat szerkezetátalakítása a 2003-as reform óta folyik, és nemrégiben fény derült a szárított takarmány előállítása folytán a környezetre gyakorolt különösen kedvezőtlen hatásra, a támogatást oly módon kell függetleníteni a termeléstől, hogy az ágazat alkalmazkodásának lehetővé tétele érdekében egy kétéves, rövid átmeneti időszakot célszerű biztosítani.

11. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(17) preambulumbekezdés

| (17) | A belső és a nemzetközi gabona- és keményítőpiacokon zajló változások miatt a keményítőre vonatkozó termelési visszatérítés többé nem felel meg eredeti célkitűzéseinek, következésképpen indokolt annak eltörlése. A piaci feltételek és kilátások oly módon alakultak, hogy a támogatás mértékét egy bizonyos időszakra nulla értékben határozták meg, és ez várhatóan a jövőben is így lesz, ennélfogva a támogatás hirtelen eltörlése az ágazat hátrányos befolyásolása nélkül végrehajtható. |
| --- | --- |

(17)

törölve

12. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(18) preambulumbekezdés

| (18) | Az állatbetegségekhez kapcsolódó rendkívüli piactámogatási intézkedésekre vonatkozó szabályokat horizontális kockázatkezelési rendelkezésekbe kell foglalni, ezért azokat az 1234/2007/EK rendeletből el kell hagyni. |
| --- | --- |

(18)

törölve

13. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(19) preambulumbekezdés

| (19) | A termelői szervezetek
  hasznos
  szerepet játszhatnak a kínálat
  csoportosításában azokban az
  ágazatokban, ahol a termelők és a vevők koncentrációjában egyensúlyhiány tapasztalható. A tagállamoknak ezért minden ágazat vonatkozásában képeseknek kell lenniük a termelői szervezetek elismerésére. |
| --- | --- |

(19)

A termelői szervezetek
  hasznos
  szerepet játszhatnak a kínálat
  csoportosításában azokban az
  ágazatokban, ahol a termelők és a vevők koncentrációjában egyensúlyhiány tapasztalható. A tagállamoknak ezért minden ágazat vonatkozásában képeseknek kell lenniük a termelői szervezetek elismerésére.

| (19) | Jóllehet a terménybiztosítás vagy a segélyalapok hozzájárulhatnak az utólagos kockázatkezeléshez, az rendkívül költségesnek bizonyulhat gazdasági és társadalmi szempontból, ezért ezzel párhuzamosan ösztönözni kell a megelőző kockázatkezelést lehetővé tevő eszközök kialakítását
  . A termelői szervezetek
  a szakmaközi szervezetekhez hasonlóan fontos
  szerepet játszhatnak
  e megelőző kockázatkezelésben, többek között
  a kínálat
  azon
  ágazatokban
  történő csoportosítása révén
  , ahol a termelők és a vevők koncentrációjában egyensúlyhiány tapasztalható,
  vagy a piacok ismeretének javítása révén
  . A tagállamoknak ezért minden ágazat vonatkozásában képeseknek kell lenniük a termelői szervezetek
  és a szakmai szervezetek
  elismerésére. |
| --- | --- |

(19)

Jóllehet a terménybiztosítás vagy a segélyalapok hozzájárulhatnak az utólagos kockázatkezeléshez, az rendkívül költségesnek bizonyulhat gazdasági és társadalmi szempontból, ezért ezzel párhuzamosan ösztönözni kell a megelőző kockázatkezelést lehetővé tevő eszközök kialakítását
  . A termelői szervezetek
  a szakmaközi szervezetekhez hasonlóan fontos
  szerepet játszhatnak
  e megelőző kockázatkezelésben, többek között
  a kínálat
  azon
  ágazatokban
  történő csoportosítása révén
  , ahol a termelők és a vevők koncentrációjában egyensúlyhiány tapasztalható,
  vagy a piacok ismeretének javítása révén
  . A tagállamoknak ezért minden ágazat vonatkozásában képeseknek kell lenniük a termelői szervezetek
  és a szakmai szervezetek
  elismerésére.

42. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – –1. pont (új)

247/2006/EK rendelet

4. cikk – (3) bekezdés

| –1. | A 247/2006/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

–1.

| 3. | A (2) bekezdés a) pontjától eltérve a következő években legfeljebb az alábbi mennyiségű cukor (1701 KN-kód) szállítható az Azori-szigetekről a Közösség többi részébe: |
| --- | --- |

3.

| — | 2008: 3 000 tonna, |
| --- | --- |

—

| — | 2009: 2 285 tonna, |
| --- | --- |

—

| — | 2010: 1 570 tonna, |
| --- | --- |

—

| — | 2011: 855 tonna. |
| --- | --- |

—

44. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – –1a. pont (új)

247/2006/EK rendelet

5. cikk – (1) bekezdés

| 1a. | A 247/2006/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

1a.

| (1) | Az 1260/2001/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdésében említett időtartam alatt, az említett rendelet 13. cikke szerinti C cukor – amelyet a kvótán felüli cukortermelésre vonatkozó részletes végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 1981. szeptember 14-i 2670/81/EGK bizottsági rendelet megfelelő rendelkezéseivel összhangban exportálnak, és amelyet fogyasztás céljából az 1701 KN-kód alá tartozó fehér cukorként léptetnek be Madeirára és a Kanári-szigetekre, valamint finomítás és fogyasztás céljából az 1701 12 10

  és/vagy NC 1701 11 10 KN-kód alá

  tartozó nyerscukorként az Azori-szigetekre – az e rendelet feltételeiben foglaltak szerint, az e rendelet 2. cikkében említett előzetes ellátási mérleg keretében mentesül az importvám alól. |
| --- | --- |

(1)

Az 1260/2001/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdésében említett időtartam alatt, az említett rendelet 13. cikke szerinti C cukor – amelyet a kvótán felüli cukortermelésre vonatkozó részletes végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 1981. szeptember 14-i 2670/81/EGK bizottsági rendelet megfelelő rendelkezéseivel összhangban exportálnak, és amelyet fogyasztás céljából az 1701 KN-kód alá tartozó fehér cukorként léptetnek be Madeirára és a Kanári-szigetekre, valamint finomítás és fogyasztás céljából az 1701 12 10

  és/vagy NC 1701 11 10 KN-kód alá

  tartozó nyerscukorként az Azori-szigetekre – az e rendelet feltételeiben foglaltak szerint, az e rendelet 2. cikkében említett előzetes ellátási mérleg keretében mentesül az importvám alól.

66. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4. cikk – 1. pont

1234/2007/EK rendelet

8. cikk – (1) bekezdés – b) pont

| 1. | A 8. cikk (1) bekezdésének b) pontját el kell hagyni. |
| --- | --- |

1.

törölve

14. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4. cikk – 2. pont

1234/2007/EK rendelet

10. cikk

| 2. | A 10. cikk a következőképpen módosul: |
| --- | --- |

2.

törölve

| a) | Az (1) bekezdés a következőképpen módosul: |
| --- | --- |

a)

| i) | Az a) pont helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

i)

| „
  a) | közönséges búza, árpa, kukorica és cirok;” |
| --- | --- |

„
  a)

| ii) | A b) pontot el kell hagyni; |
| --- | --- |

ii)

| b) | A (2) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

15. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4. cikk – 3. pont

1234/2007/EK rendelet

11. cikk – a) pont

| a) | gabonafélékre
  november 1-jétől
  május 31-ig; |
| --- | --- |

a)

gabonafélékre
  november 1-jétől
  május 31-ig;

| a) | gabonafélékre
  március 1-jétől
  május 31-ig; |
| --- | --- |

a)

gabonafélékre
  március 1-jétől
  május 31-ig;

16. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4. cikk – 3. pont

1234/2007/EK rendelet

11. cikk – da) pont (új)

| da) | sertéshúsra bármely gazdasági év során végig; |
| --- | --- |

da)

17. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4. cikk – 3. pont

1234/2007/EK rendelet

12. cikk – (1) bekezdés – ba) pont (új)

| ba) | sertéshús esetében a Bizottság – a 195. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül – nyitja meg, amennyiben egy reprezentatív időszakban a hasított sertések – a Közösség reprezentatív piacain az egyes tagállamokban regisztrált és az egyes tagállamok sertésállományának relatív nagyságát tükröző együtthatóval súlyozott árak alapján megállapított – piaci átlagára alacsonyabb, mint a referenciaár 103 %-a, és várhatóan alacsonyabb is marad. |
| --- | --- |

ba)

18. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4. cikk – 3. pont

1234/2007/EK rendelet

12. cikk – (2) bekezdés

| 2. | A Bizottság –
  a 195. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül
  – felfüggesztheti a közönséges búza állami intervencióját, ha a Rouenból származó, legalább 11 % fehérjetartalmú búza ára meghaladja a referenciaárat. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság –
  a 195. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül
  – felfüggesztheti a közönséges búza állami intervencióját, ha a Rouenból származó, legalább 11 % fehérjetartalmú búza ára meghaladja a referenciaárat.

| 2. | A Bizottság felfüggesztheti a közönséges búza állami intervencióját, ha a Rouenból származó, legalább 11 % fehérjetartalmú búza ára meghaladja a referenciaárat |
| --- | --- |

2.

A Bizottság felfüggesztheti a közönséges búza állami intervencióját, ha a Rouenból származó, legalább 11 % fehérjetartalmú búza ára meghaladja a referenciaárat

A Bizottság –
  a 195. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül
  – újra megnyitja az állami intervenciót, ha az e bekezdés első albekezdésében meghatározott körülmények többé nem állnak fenn.

A Bizottság újra megnyitja az állami intervenciót, ha az e bekezdés első albekezdésében meghatározott körülmények többé nem állnak fenn.

67. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4. cikk – 4. pont

1234/2007/EK rendelet

III. alszakasz – 18. cikk

| 4. | A II. rész I. címe I. fejezete II. szakaszának III. alszakasza helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

4.

törölve

III. alszakasz

Intervenciós árak

18. cikk

Intervenciós árak

| 1. | A 10. cikk a), d), e) és f) pontjában említett termékek intervenciós árát és az intervencióra elfogadott mennyiségeket a Bizottság pályázati eljárásokkal határozza meg. Különleges körülmények esetén a pályázati eljárásokat korlátozni lehet, vagy az intervenciós árat és az intervencióra elfogadott mennyiségeket tagállamonként vagy egy tagállamon belül régiónként a regisztrált piaci átlagárak alapján lehet megállapítani. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az (1) bekezdéssel összhangban meghatározott intervenciós ár nem haladhatja meg: |
| --- | --- |

2.

| (a) | gabonafélék esetében a vonatkozó referenciaárat, |
| --- | --- |

(a)

| (b) | marhahús esetén a Bizottság által objektív kritériumok alapján meghatározott összeggel megnövelt, valamely tagállamban vagy valamely tagállam egy régiójában regisztrált piaci átlagárat, |
| --- | --- |

(b)

| (c) | vaj esetében a vonatkozó referenciaár 90 %-át, |
| --- | --- |

(c)

| (d) | sovány tejpor esetében a vonatkozó referenciaárat. (3) |
| --- | --- |

(d)

| 3. | A cukor intervenciós ára az ajánlattétel gazdasági évét követő gazdasági évre megállapított referenciaár 80 %-a. Ha azonban a kifizető ügynökségnek felkínált cukor minősége eltér a IV. melléklet B. pontjában meghatározott szabványos minőségtől, amelyre a referenciaárat rögzítették, az intervenciós árat ennek megfelelően növelni vagy csökkenteni kell. |
| --- | --- |

3.

43. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4. cikk – 4a. pont (új)

1234/2007/EK rendelet

26. cikk – (2) bekezdés – a) pont – iia. pont (új)

| 4a. | Az 1234/2007/EK rendelet 26. cikkének (2) bekezdésének a. pontja a következő ponttal egészül ki: |
| --- | --- |

4a.

| „
  iia. | a 247/2006/EK rendelet 5. cikkében említett egyedi ellátási szabályozás keretében felhasználandó.” |
| --- | --- |

„
  iia.

19. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4. cikk – 5. pont

1234/2007/EK rendelet

II. rész – I. cím – I. fejezet – III. szakasz – I. alszakasz

| 5. | A II. rész I. címe I. fejezete III. szakaszának I. alszakaszát el kell hagyni. |
| --- | --- |

5.

törölve

20. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4. cikk – 6. pont

1234/2007/EK rendelet

31. cikk

| 6. | A 31. cikk a következőképpen módosul: |
| --- | --- |

6.

törölve

| a) | Az (1) bekezdés a következőképpen módosul: |
| --- | --- |

a)

| i) | A c) pontot követően a bekezdés a következő pontokkal egészül ki: |
| --- | --- |

i)

| ca) | sózatlan vaj, amely a Közösség területén lévő, jóváhagyott vállalkozásban tejszínből vagy tejből készült, és amelynek minimális vajzsírtartalma 82 tömegszázalék, maximális zsírmentes tejszárazanyag-tartalma 2 tömegszázalék, maximális víztartalma pedig 16 tömegszázalék; |
| --- | --- |

ca)

| c ter) | sózott vaj, amely a Közösség területén lévő, jóváhagyott vállalkozásban tejszínből vagy tejből készült, és amelynek minimális vajzsírtartalma 80 tömegszázalék, maximális zsírmentes tejszárazanyag-tartalma 2 tömegszázalék, maximális víztartalma 16 tömegszázalék, maximális sótartalma pedig 2 tömegszázalék; |
| --- | --- |

c ter)

| ii) | az e) pontot el kell hagyni; |
| --- | --- |

ii)

| b) | A (2) bekezdésben a második albekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

21. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4. cikk – 7. pont

1234/2007/EK rendelet

34a. cikk (új)

| 7. | A rendelet a következő 34a. cikkel egészül ki: |
| --- | --- |

7.

törölve

34a. cikk

A támogatás feltételei vaj esetében

| 1. | A Bizottság határozhat vaj magántárolásának támogatásáról, különösen ha a piacon az árak változása és a termékek készletei olyan súlyos egyensúlyi zavarra utalnak, amely szezonális tárolással elkerülhető vagy csökkenthető. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A támogatás összegét a Bizottság a tárolási költségek és a vaj piaci ára valószínű változásának figyelembevételével rögzíti. |
| --- | --- |

2.

22. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4. cikk – 8. pont

1234/2007/EK rendelet

36. cikk

| 8. | A 36. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

8.

törölve

23. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4. cikk – 11. pont

1234/2007/EK rendelet

44. cikk

| 11) | A 44. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

11)

törölve

24. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4. cikk – 12. pont – a) pont

1234/2007/EK rendelet

46. cikk – (1) bekezdés

| a) | A (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: (3) |
| --- | --- |

a)

törölve

| „
  1. | A 45. cikkben említett kivételes támogatási intézkedésekhez a Közösség a tagállamok által viselt kiadások 50 %-ának megfelelő mértékben társfinanszírozást nyújt.” |
| --- | --- |

„
  1.

25. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4. cikk – 14a. pont (új)

1234/2007/EK rendelet

66. cikk – (5a) bekezdés (új)

| 14a. | A 66. cikk a következő bekezdéssel egészül ki: |
| --- | --- |

14a.

| „
  (5a) | A tagállamok ideiglenes kvótaemeléseket alkalmazhatnak a többi tagállam tejkvótáinak kihasználatlansága alapján, amennyiben bizonyítékot képesek szolgáltatni arra, hogy tejpiacuk az általános szabályozás keretében nem képes a zökkenőmentes átmenetre. A Bizottság e célból minden évben kiszámítja a tejkvóták kihasználatlanságát. A Bizottság értékeli a tagállamok potenciális keresletét a kvóták kiegészítő emelései tekintetében, és javaslatot terjeszt elő a termelési kvóták átmeneti megosztására vonatkozóan minden gazdasági év elején. Ezeknek az egy adott gazdasági évre szóló átmeneti kvótáknak mindig alacsonyabbnak kell lenniük az érintett gazdasági évet megelőző gazdasági év kvótáinak kihasználatlansági szintjénél. A Bizottság munkáját segítheti a 195. cikk (1) bekezdésében említett bizottság.” |
| --- | --- |

„
  (5a)

26. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4. cikk – 14b. pont (új)

1234/2007/EK rendelet

78. cikk – (3a) bekezdés (új)

| 14b. | A 78. cikk a következő bekezdéssel egészül ki: |
| --- | --- |

14b.

| 3a. | Az Európai Unió számára a többletilleték jogcímén végrehajtott befizetésekből, valamint a mezőgazdasági költségvetésben elért megtakarításokból származó teljes bevételnek a tejalapba kellene befolynia annak érdekében, hogy a tejágazatban kísérőintézkedéseket lehessen végrehajtani. |
| --- | --- |

3a.

A [...]/2008/EK rendelet [a közvetlen kifizetésekről szóló új rendelet] 68. cikke [Általános szabályok] alapján támogatott intézkedéseket nem lehet e rendszerből finanszírozni.

27. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4. cikk – 17. pont

1234/2007/EK rendelet

II. rész – I. cím – IV. fejezet – I. szakasz – I. alszakasz

| 17. | A II. rész I. címe IV. fejezete I. szakaszának I. alszakaszát el kell hagyni. |
| --- | --- |

17.

törölve

28. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4. cikk – 18a. pont (új)

1234/2007/EK rendelet

91. cikk – (1) bekezdés – második albekezdés

| 18a. | a 91. cikk (1) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

18a.

A 2009/2010-től 2012/2013-ig

  terjedő gazdasági években ugyanezen feltételekkel a rövid rostok előállítására alkalmas len és kender szalmájának feldolgozásához is nyújtanak támogatást.

29. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4. cikk – 19. pont

1234/2007/EK rendelet

92. cikk – (1) bekezdés

| 1. | A 91. cikkben meghatározott feldolgozási támogatás összege a hosszú lenrost esetében a következők szerint alakul: |
| --- | --- |

1.

A 91. cikkben meghatározott feldolgozási támogatás összege a hosszú lenrost esetében a következők szerint alakul:

| 1. | A 91. cikkben meghatározott feldolgozási támogatás összege a hosszú lenrost esetében a következők szerint alakul: |
| --- | --- |

1.

A 91. cikkben meghatározott feldolgozási támogatás összege a hosszú lenrost esetében a következők szerint alakul:

| a) | tonnánként
  200 EUR a 2009/2010-es és a 2010/2011-es
  gazdasági
  évre; valamint
  ; |
| --- | --- |

a)

tonnánként
  200 EUR a 2009/2010-es és a 2010/2011-es
  gazdasági
  évre; valamint
  ;

| a) | a

  hosszú lenrost esetében:
  a 2009/2010-től 2012/2013-ig terjedő
  gazdasági
  évekre

  tonnánként 160 EUR; |
| --- | --- |

a)

a

  hosszú lenrost esetében:
  a 2009/2010-től 2012/2013-ig terjedő
  gazdasági
  évekre

  tonnánként 160 EUR;

| b) | tonnánként
  100 EUR a 2011/2012-es és a 2012/2013-as
  gazdasági
  évre
  . |
| --- | --- |

b)

tonnánként
  100 EUR a 2011/2012-es és a 2012/2013-as
  gazdasági
  évre
  .

| b) | a legfeljebb 7,5 % szennyeződést és szilánkot tartalmazó rövid lenrost és kenderrost esetében:
  a 2009/2010-től 2012/2013-ig terjedő
  gazdasági
  évekre

  tonnánként 90 EUR. |
| --- | --- |

b)

a legfeljebb 7,5 % szennyeződést és szilánkot tartalmazó rövid lenrost és kenderrost esetében:
  a 2009/2010-től 2012/2013-ig terjedő
  gazdasági
  évekre

  tonnánként 90 EUR.

A tagállamok azonban – a hagyományos felvevőpiacokra tekintettel – határozhatnak támogatás nyújtásáról a következő esetekben is:

| a) | 7,5–15 % szennyeződést és szilánkot tartalmazó rövid lenrost, |
| --- | --- |

a)

| b) | 7,5–25 % szennyeződést és szilánkot tartalmazó kenderrost. |
| --- | --- |

b)

A második albekezdésben említett esetekben a tagállamok a támogatást az előállított mennyiséget meg nem haladó mennyiség után adják, 7,5 % szennyeződéssel és szilánkkal számolva.

30. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4. cikk – 20a. pont (új)

1234/2007/EK rendelet

94. cikk – (1a) bekezdés

| 20a. | A 94. cikk (1a) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

20a.

| (1a) | A támogatható rövid lenrost és kenderrost maximális garantált mennyisége

  a 2009/2010-es

  gazdasági

  évtől a 2012/2013-as

  gazdasági

  évig

  gazdasági évenként 147 265 tonna. Ezt a mennyiséget a XI. melléklet A. II. pontjával összhangban, garantált nemzeti mennyiségek formájában szét kell osztani egyes tagállamok között. |
| --- | --- |

(1a)

A támogatható rövid lenrost és kenderrost maximális garantált mennyisége

  a 2009/2010-es

  gazdasági

  évtől a 2012/2013-as

  gazdasági

  évig

  gazdasági évenként 147 265 tonna. Ezt a mennyiséget a XI. melléklet A. II. pontjával összhangban, garantált nemzeti mennyiségek formájában szét kell osztani egyes tagállamok között.

31. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4. cikk – 20b. pont (új)

1234/2007/EK rendelet

94a. cikk

| 20b) | A 94a. cikk helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

20b)

94a. cikk

Kiegészítő támogatás

A 2009/2010-től 2012/2013-ig terjedő

  gazdasági

  évek során

  kiegészítő támogatást kell nyújtani az engedéllyel rendelkező elsődleges feldolgozók részére a XI. melléklet A. III. pontjában ismertetett I. és II. területen található, lennel bevetett területek után, amelyek szalmatermelése

| a) | a 91. cikk (1) bekezdésében említett adásvételi szerződés vagy kötelezettségvállalás tárgyát képezte, és |
| --- | --- |

a)

| b) | hosszú rosttá történő feldolgozási támogatásban részesül. |
| --- | --- |

b)

A kiegészítő támogatás összege az I. területen 120 EUR/hektár, a II. területen pedig 50 EUR/hektár.

32. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4. cikk – 21. pont

1234/2007/EK rendelet

95a. cikk – (1) bekezdés

| (1) | A gyártott keményítő után tonnánként 22,25 EUR árkiegészítést kell fizetni a
  2009/2010-es és a 2010/2011-es
  gazdasági
  évre
  a burgonyakeményítőt termelő vállalkozások részére a 84a. cikk (2) bekezdésében említett kvótahatáron belül gyártott burgonyakeményítő-mennyiség után, amennyiben a vállalkozások a kvótában meghatározott keményítőmennyiség gyártásához szükséges összes burgonya esetében megfizették a minimálárat a burgonyatermelők részére. |
| --- | --- |

(1)

A gyártott keményítő után tonnánként 22,25 EUR árkiegészítést kell fizetni a
  2009/2010-es és a 2010/2011-es
  gazdasági
  évre
  a burgonyakeményítőt termelő vállalkozások részére a 84a. cikk (2) bekezdésében említett kvótahatáron belül gyártott burgonyakeményítő-mennyiség után, amennyiben a vállalkozások a kvótában meghatározott keményítőmennyiség gyártásához szükséges összes burgonya esetében megfizették a minimálárat a burgonyatermelők részére.

| (1) | A gyártott keményítő után tonnánként 22,25 EUR árkiegészítést kell fizetni a
  2009/2010-estől a 2012/2013-as
  gazdasági
  évig
  a burgonyakeményítőt termelő vállalkozások részére a 84a. cikk (2) bekezdésében említett kvótahatáron belül gyártott burgonyakeményítő-mennyiség után, amennyiben a vállalkozások a kvótában meghatározott keményítőmennyiség gyártásához szükséges összes burgonya esetében megfizették a minimálárat a burgonyatermelők részére. |
| --- | --- |

(1)

A gyártott keményítő után tonnánként 22,25 EUR árkiegészítést kell fizetni a
  2009/2010-estől a 2012/2013-as
  gazdasági
  évig
  a burgonyakeményítőt termelő vállalkozások részére a 84a. cikk (2) bekezdésében említett kvótahatáron belül gyártott burgonyakeményítő-mennyiség után, amennyiben a vállalkozások a kvótában meghatározott keményítőmennyiség gyártásához szükséges összes burgonya esetében megfizették a minimálárat a burgonyatermelők részére.

33. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4. cikk – 22. pont

1234/2007/EK rendelet

96. cikk

| 22. | A 96. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

22.

törölve

35. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4. cikk – 29a. pont (új)

1234/2007/EK rendelet

122. cikk – első b albekezdés (új)

| 29a. | A 122. cikk a következő bekezdéssel egészül ki: |
| --- | --- |

29a.

A tagállamok ezenkívül elismerhetik termelői szervezetként a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelő kérelmezői csoportosulásokat (1). Ebben az esetben az ezen cikk első bekezdése c) pontjának i. pontjában foglalt rendelkezések alkalmazandók.

36. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4. cikk – 30. pont

1234/2007/EK rendelet

124. cikk – (1) bekezdés – első a albekezdés (új)

Ezek a szakmaközi szervezetek különösen a megelőző jellegű kockázatkezelés, a kutatás és fejlesztés, a termékekről és a szektorokról szóló tájékoztatás és azok promóciója, a piacokra vonatkozó elemzés és tájékoztatás, valamint a szerződéskötéssel kapcsolatos intézkedések elősegítése érdekében tevékenykedhetnek.

37. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4. cikk – 30a. pont (új)

1234/2007/EK rendelet

162. cikk – (1) bekezdés – a) pont – i. alpont

| 30a. | A 162. cikk (1) bekezdése a) pontjának i) alpontját el kell hagyni

   (2). |
| --- | --- |

30a.

A 162. cikk (1) bekezdése a) pontjának i) alpontját el kell hagyni

   (2).

38. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4. cikk – 30b. pont (új)

1234/2007/EK rendelet

162. cikk – (1) bekezdés – a) pont – ii. alpont

| 30b. | A 162. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii) alpontját el kell hagyni

   (2). |
| --- | --- |

30b.

A 162. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii) alpontját el kell hagyni

   (2).

39. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4a. cikk – 31a. pont (új)

1234/2007/EK rendelet

182. cikk – (3) bekezdés

| 31a. | A 182. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

31a.

| 3. | Azok a tagállamok, amelyek a 2006. február 20-án, a 318/2006/EK rendelet III. mellékletében rögzített cukorkvótához képest cukorkvótájukat több mint 50 %-kal csökkentik,
  a 2013/2014-es gazdasági

  évig ideiglenes állami támogatást nyújthatnak. |
| --- | --- |

3.

Azok a tagállamok, amelyek a 2006. február 20-án, a 318/2006/EK rendelet III. mellékletében rögzített cukorkvótához képest cukorkvótájukat több mint 50 %-kal csökkentik,
  a 2013/2014-es gazdasági

  évig ideiglenes állami támogatást nyújthatnak.

A Bizottság a valamely érintett tagállam által benyújtott kérelem alapján dönt az ezen intézkedés céljára rendelkezése álló állami támogatás teljes összegéről.

Olaszország esetében a cukorrépa-termelők számára és a cukorrépa szállítására

  elkülönített, az első albekezdésben említett ideiglenes támogatás egy gazdasági évben, egy tonna cukorrépára vetítve összességében nem haladhatja meg a 11 EUR-t.

Finnország egy gazdasági évben

  és

  hektáronként legfeljebb 350 EUR támogatást ítélhet oda a cukorrépa-termelőknek.

Az érintett tagállamok az egyes gazdasági évek végétől számított harminc napon belül tájékoztatják a Bizottságot az abban a gazdasági

  év során

  ténylegesen odaítélt állami támogatás összegéről.

40. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4. cikk – 32. pont

1234/2007/EK rendelet

184. cikk – 5. pont

| 5. | 2011. június 30-ig
  az Európai Parlament és a Tanács részére a
  tejre vonatkozó
  kvótarendszer
  zökkenőmentes, fokozatos megszüntetésének feltételeiről, beleértve különösen a kvóták esetleges további növelését vagy a kiegészítő illeték esetleges csökkentését
  . |
| --- | --- |

5.

2011. június 30-ig
  az Európai Parlament és a Tanács részére a
  tejre vonatkozó
  kvótarendszer
  zökkenőmentes, fokozatos megszüntetésének feltételeiről, beleértve különösen a kvóták esetleges további növelését vagy a kiegészítő illeték esetleges csökkentését
  .

| 5. | 2010. december 31-ig
  az Európai Parlament és a Tanács részére a
  tejpiac helyzetéről. A jelentés a
  kvótarendszer
  liberalizációja keretében elemzi a tagállamok igazgatási rendszerének hatékonyságát is. A jelentéshez szükség esetén megfelelő javaslatokat kell csatolni
  . |
| --- | --- |

5.

2010. december 31-ig
  az Európai Parlament és a Tanács részére a
  tejpiac helyzetéről. A jelentés a
  kvótarendszer
  liberalizációja keretében elemzi a tagállamok igazgatási rendszerének hatékonyságát is. A jelentéshez szükség esetén megfelelő javaslatokat kell csatolni
  .

---

(1)  

  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

(2)  
  Az 1234/2007/EK rendelet cikkeit és mellékleteit ennek megfelelően ki kell igazítani.

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/189 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/189

---

Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatás *

P6_TA(2008)0551

Az Európai Parlament 2008. november 19-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0306 – C6-0242/2008 – 2008/0105(CNS))

(2010/C 16 E/37)

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0306), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0306),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 36. és 37. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0242/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 36. és 37. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0242/2008),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A6-0390/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A6-0390/2008),

1.   jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

2.   felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében;

3.   felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

4.   felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

5.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| 1. módosítás


  Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály


  (1) preambulumbekezdés |
| (1) | A 2003-as KAP-reform végrehajtásának értékelése keretében az éghajlatváltozást, a megújuló energiaforrásokat, a vízgazdálkodást
  és
  a biológiai sokféleséget határozták meg olyan kulcsfontosságú területekként, ahol az európai mezőgazdaságnak kihívásokkal kell szembenéznie. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

1. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(1) preambulumbekezdés

(1)

A 2003-as KAP-reform végrehajtásának értékelése keretében az éghajlatváltozást, a megújuló energiaforrásokat, a vízgazdálkodást
  és
  a biológiai sokféleséget határozták meg olyan kulcsfontosságú területekként, ahol az európai mezőgazdaságnak kihívásokkal kell szembenéznie.

| (1) | A 2003-as KAP-reform végrehajtásának értékelése keretében az éghajlatváltozást, a megújuló energiaforrásokat, a vízgazdálkodást, a biológiai sokféleséget
  és a tejkvóták felszámolását
  határozták meg olyan kulcsfontosságú területekként, ahol az európai mezőgazdaságnak kihívásokkal kell szembenéznie. |
| --- | --- |

(1)

A 2003-as KAP-reform végrehajtásának értékelése keretében az éghajlatváltozást, a megújuló energiaforrásokat, a vízgazdálkodást, a biológiai sokféleséget
  és a tejkvóták felszámolását
  határozták meg olyan kulcsfontosságú területekként, ahol az európai mezőgazdaságnak kihívásokkal kell szembenéznie.

2. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(5) preambulumbekezdés

| (5) | Fontos, hogy az említett prioritásokhoz kapcsolódó műveletek még hangsúlyosabbá váljanak az 1698/2005/EK tanácsi rendelettel összhangban jóváhagyott vidékfejlesztési programokban. |
| --- | --- |

(5)

Fontos, hogy az említett prioritásokhoz kapcsolódó műveletek még hangsúlyosabbá váljanak az 1698/2005/EK tanácsi rendelettel összhangban jóváhagyott vidékfejlesztési programokban.

| (5) | Amennyiben a tagállamok meglévő vidékfejlesztési programjai nem tartalmaznak a II. mellékletben meghatározott elegendő és megfelelő intézkedéseket
  , fontos, hogy az említett prioritásokhoz kapcsolódó műveletek még hangsúlyosabbá váljanak az 1698/2005/EK tanácsi rendelettel összhangban jóváhagyott vidékfejlesztési programokban. |
| --- | --- |

(5)

Amennyiben a tagállamok meglévő vidékfejlesztési programjai nem tartalmaznak a II. mellékletben meghatározott elegendő és megfelelő intézkedéseket
  , fontos, hogy az említett prioritásokhoz kapcsolódó műveletek még hangsúlyosabbá váljanak az 1698/2005/EK tanácsi rendelettel összhangban jóváhagyott vidékfejlesztési programokban.

3. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(5a) preambulumbekezdés (új)

| (5a) | Az Eurobarométer által 2007-ben végzett, „Az európai polgárok az állatok jólétéhez való hozzáállásáról” közvéleménykutatás azt mutatja, hogy az Unió polgárainak legnagyobb része (72 %-a) úgy véli, hogy a tenyésztőket ellentételezni kell az állatok jólétére vonatkozó szigorúbb szabványokból eredően felmerülő költségeikért. Továbbá az Európai Közösséget létrehozó Amszterdami Szerződéshez csatolt, az állatok védelméről és kíméletéről szóló jegyzőkönyv előírja, hogy a mezőgazdasági politika kialakítása és végrehajtása során a Közösségnek és a tagállamoknak teljes mértékben figyelembe kell venniük az állatvédelmi követelményeket. |
| --- | --- |

(5a)

4. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(6) preambulumbekezdés

| (6) | Tekintettel az említett közösségi prioritások jelentőségére, indokolt előírni a tagállamok azon kötelezettségét, hogy vidékfejlesztési programjaikban az új kihívásokhoz kapcsolódó
  műveleteket
  is szerepeltessék. |
| --- | --- |

(6)

Tekintettel az említett közösségi prioritások jelentőségére, indokolt előírni a tagállamok azon kötelezettségét, hogy vidékfejlesztési programjaikban az új kihívásokhoz kapcsolódó
  műveleteket
  is szerepeltessék.

| (6) | Tekintettel az említett közösségi prioritások jelentőségére, indokolt előírni a tagállamok azon kötelezettségét, hogy vidékfejlesztési programjaikban az új kihívásokhoz kapcsolódó
  műveletek legnagyobb részét
  is szerepeltessék,
  de kizárólag abban az esetben, ha a tagállamok még nem biztosították e közösségi célkitűzések megfelelő figyelembevételét
  . |
| --- | --- |

(6)

Tekintettel az említett közösségi prioritások jelentőségére, indokolt előírni a tagállamok azon kötelezettségét, hogy vidékfejlesztési programjaikban az új kihívásokhoz kapcsolódó
  műveletek legnagyobb részét
  is szerepeltessék,
  de kizárólag abban az esetben, ha a tagállamok még nem biztosították e közösségi célkitűzések megfelelő figyelembevételét
  .

5. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(7) preambulumbekezdés

| (7) | Az 1698/2005/EK rendelet 10. cikke kimondja, hogy a 2006/144/EK tanácsi határozattal elfogadott közösségi vidékfejlesztési stratégiai iránymutatások (a 2007 2013 közötti programozási időszak) felülvizsgálhatók, különösen a közösségi prioritásokban bekövetkező jelentős változások figyelembevétele céljából. Ezért a módosítandó programok megfelelő jogi környezetének rendezése érdekében
  rögzíteni
  kell a
  tagállamok azon kötelezettségét
  , hogy a közösségi stratégiai iránymutatások felülvizsgálatát követően vizsgálják felül saját nemzeti stratégiai terveiket is. |
| --- | --- |

(7)

Az 1698/2005/EK rendelet 10. cikke kimondja, hogy a 2006/144/EK tanácsi határozattal elfogadott közösségi vidékfejlesztési stratégiai iránymutatások (a 2007 2013 közötti programozási időszak) felülvizsgálhatók, különösen a közösségi prioritásokban bekövetkező jelentős változások figyelembevétele céljából. Ezért a módosítandó programok megfelelő jogi környezetének rendezése érdekében
  rögzíteni
  kell a
  tagállamok azon kötelezettségét
  , hogy a közösségi stratégiai iránymutatások felülvizsgálatát követően vizsgálják felül saját nemzeti stratégiai terveiket is.

| (7) | Az 1698/2005/EK rendelet 10. cikke kimondja, hogy a 2006/144/EK tanácsi határozattal elfogadott közösségi vidékfejlesztési stratégiai iránymutatások (a 2007 2013 közötti programozási időszak) felülvizsgálhatók, különösen a közösségi prioritásokban bekövetkező jelentős változások figyelembevétele céljából. Ezért a módosítandó programok megfelelő
  különleges
  jogi környezetének rendezése érdekében
  ösztönözni kell
  a
  megfelelő intézkedésekkel még nem rendelkező tagállamokat
  , hogy a közösségi stratégiai iránymutatások felülvizsgálatát követően vizsgálják felül saját nemzeti stratégiai terveiket is. |
| --- | --- |

(7)

Az 1698/2005/EK rendelet 10. cikke kimondja, hogy a 2006/144/EK tanácsi határozattal elfogadott közösségi vidékfejlesztési stratégiai iránymutatások (a 2007 2013 közötti programozási időszak) felülvizsgálhatók, különösen a közösségi prioritásokban bekövetkező jelentős változások figyelembevétele céljából. Ezért a módosítandó programok megfelelő
  különleges
  jogi környezetének rendezése érdekében
  ösztönözni kell
  a
  megfelelő intézkedésekkel még nem rendelkező tagállamokat
  , hogy a közösségi stratégiai iránymutatások felülvizsgálatát követően vizsgálják felül saját nemzeti stratégiai terveiket is.

6. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(9) preambulumbekezdés

| (9) | Az új kötelezettségekre tekintettel indokolt a vidékfejlesztési programok tartalmára vonatkozó követelmények kiigazítása. Célszerű megadni a művelettípusok példálózó jellegű felsorolását annak érdekében, hogy az a vidékfejlesztés jogszabályi kerete összefüggésében a tagállamok segítségére legyen az új kihívásokhoz kapcsolódó fontosabb műveletek megtalálásában. |
| --- | --- |

(9)

Az új kötelezettségekre tekintettel indokolt a vidékfejlesztési programok tartalmára vonatkozó követelmények kiigazítása. Célszerű megadni a művelettípusok példálózó jellegű felsorolását annak érdekében, hogy az a vidékfejlesztés jogszabályi kerete összefüggésében a tagállamok segítségére legyen az új kihívásokhoz kapcsolódó fontosabb műveletek megtalálásában.

| (9) | Az új kötelezettségekre tekintettel
  adott esetben
  indokolt a vidékfejlesztési programok tartalmára vonatkozó követelmények kiigazítása. Célszerű megadni a művelettípusok nem kimerítő felsorolását annak érdekében, hogy az a vidékfejlesztés jogszabályi kerete összefüggésében a tagállamok segítségére legyen az új kihívásokhoz kapcsolódó fontosabb műveletek megtalálásában,
  amely felsorolást az egyes tagállamok szükségleteinek megfelelően a későbbiekben ki lehet egészíteni
  . |
| --- | --- |

(9)

Az új kötelezettségekre tekintettel
  adott esetben
  indokolt a vidékfejlesztési programok tartalmára vonatkozó követelmények kiigazítása. Célszerű megadni a művelettípusok nem kimerítő felsorolását annak érdekében, hogy az a vidékfejlesztés jogszabályi kerete összefüggésében a tagállamok segítségére legyen az új kihívásokhoz kapcsolódó fontosabb műveletek megtalálásában,
  amely felsorolást az egyes tagállamok szükségleteinek megfelelően a későbbiekben ki lehet egészíteni
  .

7. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(9a) preambulumbekezdés (új)

| (9a) | Indokolt az 1698/2005/EK rendelet kiigazítása a hegyvidéki területek és az egyéb hátrányos helyzetű régiók kedvezőtlen természeti adottságaival kapcsolatos kifizetések tekintetében. A Tanács 1999. május 17-i, az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalapból (EMOGA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1257/1999/EK rendeletén

   (1)

  alapuló hatályos rendelet időbeli hatályát, amelyet 2009-ig már meghosszabbítottak, a jelenlegi programozási idő végéig meg kellene hosszabbítani. |
| --- | --- |

(9a)

8. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(10) preambulumbekezdés

| (10) | Annak érdekében, hogy a kedvezményezettek további ösztönzést kapjanak az új prioritásokhoz kapcsolódó műveletek felvállalására, indokolt lehetővé tenni, hogy ezen műveletek támogatását
  nagyobb összegben vagy arányban
  állapítsák meg. |
| --- | --- |

(10)

Annak érdekében, hogy a kedvezményezettek további ösztönzést kapjanak az új prioritásokhoz kapcsolódó műveletek felvállalására, indokolt lehetővé tenni, hogy ezen műveletek támogatását
  nagyobb összegben vagy arányban
  állapítsák meg.

| (10) | Annak érdekében, hogy a kedvezményezettek további ösztönzést kapjanak az új prioritásokhoz kapcsolódó műveletek felvállalására, indokolt lehetővé tenni, hogy ezen műveletek támogatását
  további nemzeti társfinanszírozás nélkül
  állapítsák meg.
  Ésszerű, hogy a tagállamok alkalmazhassák ugyanezt a lehetőséget az alkalmazott kutatásból származó innovációk átadására is
  . |
| --- | --- |

(10)

Annak érdekében, hogy a kedvezményezettek további ösztönzést kapjanak az új prioritásokhoz kapcsolódó műveletek felvállalására, indokolt lehetővé tenni, hogy ezen műveletek támogatását
  további nemzeti társfinanszírozás nélkül
  állapítsák meg.
  Ésszerű, hogy a tagállamok alkalmazhassák ugyanezt a lehetőséget az alkalmazott kutatásból származó innovációk átadására is
  .

9. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(11) preambulumbekezdés

| (11) | A [közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló,] 2008. xx. xx-i XXXX/XXXX/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdésével és 10. cikkének (4) bekezdésével összhangban a kiegészítő moduláció révén előálló pénzügyi forrásokat a vidékfejlesztés támogatására kell fordítani. Helyénvaló annak biztosítása, hogy a fent említett pénzügyi forrásoknak megfelelő összeget az új kihívásokkal kapcsolatos műveletek támogatására fordítsák. |
| --- | --- |

(11)

A [közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló,] 2008. xx. xx-i XXXX/XXXX/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdésével és 10. cikkének (4) bekezdésével összhangban a kiegészítő moduláció révén előálló pénzügyi forrásokat a vidékfejlesztés támogatására kell fordítani. Helyénvaló annak biztosítása, hogy a fent említett pénzügyi forrásoknak megfelelő összeget az új kihívásokkal kapcsolatos műveletek támogatására fordítsák.

| (11) | A [közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló,] 2008. xx. xx-i XXXX/XXXX/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdésével és 10. cikkének (4) bekezdésével összhangban a kiegészítő moduláció révén előálló pénzügyi forrásokat,
  amennyiben ezekről nem rendelkeznek
  a
  378/2007/EK tanácsi rendelet
  (1)szerinti nemzeti önkéntes modulációt alkalmazó tagállamok, a vidékfejlesztés támogatására kell fordítani. Helyénvaló annak biztosítása, hogy a fent említett pénzügyi forrásoknak megfelelő összeget az új kihívásokkal kapcsolatos
  létező és új
  műveletek támogatására fordítsák
  az egyes tagállamok döntése szerint. Mindazonáltal gondoskodni kell arról, hogy ne fogják vissza a mezőgazdasági termelést ott, ahol a vidékfejlesztéshez való hozzájárulása létfontosságú. |
| --- | --- |

(11)

A [közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló,] 2008. xx. xx-i XXXX/XXXX/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdésével és 10. cikkének (4) bekezdésével összhangban a kiegészítő moduláció révén előálló pénzügyi forrásokat,
  amennyiben ezekről nem rendelkeznek
  a
  378/2007/EK tanácsi rendelet
  (1)szerinti nemzeti önkéntes modulációt alkalmazó tagállamok, a vidékfejlesztés támogatására kell fordítani. Helyénvaló annak biztosítása, hogy a fent említett pénzügyi forrásoknak megfelelő összeget az új kihívásokkal kapcsolatos
  létező és új
  műveletek támogatására fordítsák
  az egyes tagállamok döntése szerint. Mindazonáltal gondoskodni kell arról, hogy ne fogják vissza a mezőgazdasági termelést ott, ahol a vidékfejlesztéshez való hozzájárulása létfontosságú.

10. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(11a) preambulumbekezdés (új)

| (11a) | E műveleteknek összhangban kell állniuk a más közösségi alapokból, különösen a strukturális alapokból (az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból) finanszírozott műveletekkel. |
| --- | --- |

(11a)

11. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(12) preambulumbekezdés

| (12) | Tekintettel arra, hogy
  a fent említett pénzügyi forrásoknak megfelelő
  összegek felhasználása kiegészítő, egyedi
  és kötelező
  jellegű, ez nem befolyásolhatja a vidékfejlesztés támogatásának célkitűzései között megteremtett egyensúlyt. |
| --- | --- |

(12)

Tekintettel arra, hogy
  a fent említett pénzügyi forrásoknak megfelelő
  összegek felhasználása kiegészítő, egyedi
  és kötelező
  jellegű, ez nem befolyásolhatja a vidékfejlesztés támogatásának célkitűzései között megteremtett egyensúlyt.

| (12) | Tekintettel arra, hogy
  ezen egyenlő
  összegek felhasználása kiegészítő
  és
  egyedi jellegű, ez nem befolyásolhatja a vidékfejlesztés támogatásának célkitűzései között megteremtett egyensúlyt;
  ezért az új prioritásokra vonatkozó kifizetések felhasználása során biztosítani kell az 1698/2005/EK rendelet 17. cikkében meghatározott célkitűzések közötti egyensúlyt
  . |
| --- | --- |

(12)

Tekintettel arra, hogy
  ezen egyenlő
  összegek felhasználása kiegészítő
  és
  egyedi jellegű, ez nem befolyásolhatja a vidékfejlesztés támogatásának célkitűzései között megteremtett egyensúlyt;
  ezért az új prioritásokra vonatkozó kifizetések felhasználása során biztosítani kell az 1698/2005/EK rendelet 17. cikkében meghatározott célkitűzések közötti egyensúlyt
  .

12. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(12a) preambulumbekezdés (új)

| (12a) | A vidékfejlesztési programok megfelelő finanszírozásának biztosítása érdekében nagyobb rugalmasságot kellene tanúsítani a kérdésben annak érdekében, hogy a strukturális alapok fel nem használt forrásait (1b. fejezet) is erre a célra lehessen költeni ugyanazon tagállamon belül. |
| --- | --- |

(12a)

28. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – –1. pont (új)

1698/2005/EK rendelet

5. cikk – (7) bekezdés

| – | 1. A 5. cikk (7) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

–

| (7) | A tagállamok biztosítják, hogy az EMVA által finanszírozott műveletek megfelelnek a Szerződésnek és a Szerződés alapján elfogadott bármely jogi aktusnak.
  E célból az EMVA által finanszírozott összes műveletnek közvetlenül a gazdálkodókat kell megcéloznia
  . |
| --- | --- |

(7)

A tagállamok biztosítják, hogy az EMVA által finanszírozott műveletek megfelelnek a Szerződésnek és a Szerződés alapján elfogadott bármely jogi aktusnak.
  E célból az EMVA által finanszírozott összes műveletnek közvetlenül a gazdálkodókat kell megcéloznia
  .

13. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 2. pont

1698/2005/EK rendelet

12a. cikk – (1) bekezdés

| 1. | A közösségi stratégiai iránymutatásoknak a 10. cikkben említett felülvizsgálatát követően minden egyes tagállam köteles a 12. cikk (1) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően elvégezni nemzeti stratégiai tervének felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

1.

A közösségi stratégiai iránymutatásoknak a 10. cikkben említett felülvizsgálatát követően minden egyes tagállam köteles a 12. cikk (1) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően elvégezni nemzeti stratégiai tervének felülvizsgálatát.

| 1. | A közösségi stratégiai iránymutatásoknak a 10. cikkben említett felülvizsgálatát követően minden egyes tagállam
  a regionális és helyi hatóságokkal folytatott konzultáció után
  köteles a 12. cikk (1) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően elvégezni nemzeti stratégiai tervének felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

1.

A közösségi stratégiai iránymutatásoknak a 10. cikkben említett felülvizsgálatát követően minden egyes tagállam
  a regionális és helyi hatóságokkal folytatott konzultáció után
  köteles a 12. cikk (1) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően elvégezni nemzeti stratégiai tervének felülvizsgálatát.

14. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 3. pont

1698/2005/EK rendelet

16a. cikk – (1) bekezdés – első albekezdés – bevezető rész

| 1. | 2010. január 1-jétől kezdődően a tagállamok kötelesek vidékfejlesztési
  programjukban, egyedi igényeikkel összhangban rendelkezni
  a közösségi stratégiai iránymutatásokban és a nemzeti stratégiai tervben kifejtett alábbi prioritásoknak megfelelő
  művelettípusokról
  : |
| --- | --- |

1.

2010. január 1-jétől kezdődően a tagállamok kötelesek vidékfejlesztési
  programjukban, egyedi igényeikkel összhangban rendelkezni
  a közösségi stratégiai iránymutatásokban és a nemzeti stratégiai tervben kifejtett alábbi prioritásoknak megfelelő
  művelettípusokról
  :

| 1. | Ilyen előirányzott rendelkezés hiányában
  2010. január 1-jétől kezdődően a tagállamok
  egyedi szükségleteikkel összhangban
  kötelesek vidékfejlesztési
  programjukban bemutatni
  a közösségi stratégiai iránymutatásokban és a nemzeti stratégiai tervben kifejtett alábbi prioritásoknak megfelelő
  művelettípusokat
  : |
| --- | --- |

1.

Ilyen előirányzott rendelkezés hiányában
  2010. január 1-jétől kezdődően a tagállamok
  egyedi szükségleteikkel összhangban
  kötelesek vidékfejlesztési
  programjukban bemutatni
  a közösségi stratégiai iránymutatásokban és a nemzeti stratégiai tervben kifejtett alábbi prioritásoknak megfelelő
  művelettípusokat
  :

15. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 3. pont

1698/2005/EK rendelet

16a. cikk – (1) bekezdés – első bekezdés – d) pont

| d) | biológiai sokféleség. |
| --- | --- |

d)

biológiai sokféleség.

| d) | a
  biológiai sokféleség
  megőrzése és fenntartható használata
  . |
| --- | --- |

d)

a
  biológiai sokféleség
  megőrzése és fenntartható használata
  .

29. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 3. pont

1698/2005/EK rendelet

16a cikk – (1) bekezdés – első a albekezdés (új)

Az összes műveletnek közvetlenül a gazdálkodókat kell megcéloznia.

16. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 3. pont

1698/2005/EK rendelet

16a. cikk – (1) bekezdés – második albekezdés

A tagállamok
  döntésük során alapul vehetik
  a művelettípusok e rendelet II. mellékletében szereplő példálózó

  felsorolását
  , illetve bármely más
  művelettípust
  , feltéve hogy a szóban forgó intézkedések kapcsolódnak az első albekezdésben említett prioritásokhoz,
  és
  a II. mellékletben leírt lehetséges hatások elérését célozzák.

A
  regionális és helyi hatóságokkal konzultálva a
  tagállamok
  döntésüket alapozhatják
  a művelettípusok e rendelet II. mellékletében szereplő nem kimerítő

  felsorolására
  , illetve bármely más
  művelettípusra a belvízi halászat területét is beleértve
  , feltéve, hogy a szóban forgó intézkedések kapcsolódnak az első albekezdésben említett prioritásokhoz,
  amelyek
  a II. mellékletben leírt lehetséges hatások elérését célozzák.

17. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 3. pont

1698/2005/EK rendelet

16a. cikk – (1) bekezdés – második a albekezdés (új)

A tagállamoknak törekednek a szinergia elérésére a más közösségi alapokból, különösen a strukturális alapokból finanszírozott hasonló műveletekkel, és adott esetben stratégiákra, tevékenységekre és finanszírozásra irányuló integrált megközelítéseket alakítanak ki.

18. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 3a. pont (új)

1698/2005/EK rendelet

16b. cikk (új)

| 3a. | A szöveg a következő 16b. cikkel egészül ki: |
| --- | --- |

3a.

| 16b. | cikk |
| --- | --- |

16b.

Innováció és az alkalmazott kutatásból származó know-how átadása

| 1. | 2010. január 1-jétől kezdődően a tagállamok – egyedi igényeikkel összhangban – kötelesek vidékfejlesztési programjaikban olyan műveleteket előírni, amelyek az alkalmazott kutatásból származó innováció vidéki gazdaságnak való átadását célozzák. |
| --- | --- |

1.

| 2. | 2010. január 1-jétől az (1) bekezdésben említett műveletek tekintetében az I. mellékletben rögzített támogatási intenzitás mértéke 10 százalékponttal növelhető. |
| --- | --- |

2.

19. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 4a. pont (új)

1698/2005/EK rendelet

30. cikk

| 4a. | A 30. cikk helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

4a.

| 30. | cikk |
| --- | --- |

30.

A mezőgazdasági és erdészeti ágazatok fejlesztéséhez és adaptációjához kapcsolódó infrastruktúrák

A 20. cikk b) és v) pontjában szereplő támogatás fedezhet többek között olyan műveleteket, melyek a mezőgazdasági termőterületekhez és erdőterületekhez való hozzáféréssel, a szántóföldek helyreállításával és feljavításával, az energiatermeléssel, az információs és kommunikációs technológiákhoz való hozzáféréssel, valamint a vízgazdálkodással függnek össze.

20. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 4b. pont (új)

1698/2005/EK rendelet

36. cikk – a) pont – bevezető rész

| 4b. | Az 36. cikk a) pontja bevezető részének helyébe az alábbi szöveg lép: |
| --- | --- |

4b.

| „
  a) | a belvízi halászathoz kötődő területeket is magában foglaló mezőgazdasági földterület fenntartható használatát célzó intézkedések az alábbiak révén:” |
| --- | --- |

„
  a)

30. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 4c. pont (új)

1698/2005/EK rendelet

39. cikk – (5a) bekezdés (új)

| 4c. | A 39. cikk a következő (5a) bekezdéssel egészül ki: |
| --- | --- |

4c.

| „
  (5a) | A kultúrtörténeti szempontból értékes mezőgazdasági termények és állatok megőrzése céljából támogatás nyújtható az (1)–(4) bekezdések hatálya alá nem tartozó műveletek számára.” |
| --- | --- |

„
  (5a)

A kultúrtörténeti szempontból értékes mezőgazdasági termények és állatok megőrzése céljából támogatás nyújtható az (1)–(4) bekezdések hatálya alá nem tartozó műveletek számára.”

21. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 7. pont

1698/2005/EK rendelet

69. cikk – (5a) bekezdés

| (5a) | A tagállamoknak a(z) [XXXX/2008/EK (új közvetlen támogatási rendelet)] rendelet 9. cikkének (4) bekezdésében és 10. cikkének (4) bekezdésében meghatározott kötelező moduláció alkalmazásából eredő összegekkel megegyező összeget kell a jelenlegi vidékfejlesztési programok keretében a 2010. január 1-je és 2015. december 31-e közötti időszakban közösségi támogatásként az
  e rendelet 16a. cikkében említett, 2010. január 1-jét követően jóváhagyott művelettípusok céljára fordítaniuk
  . |
| --- | --- |

(5a)

A tagállamoknak a(z) [XXXX/2008/EK (új közvetlen támogatási rendelet)] rendelet 9. cikkének (4) bekezdésében és 10. cikkének (4) bekezdésében meghatározott kötelező moduláció alkalmazásából eredő összegekkel megegyező összeget kell a jelenlegi vidékfejlesztési programok keretében a 2010. január 1-je és 2015. december 31-e közötti időszakban közösségi támogatásként az
  e rendelet 16a. cikkében említett, 2010. január 1-jét követően jóváhagyott művelettípusok céljára fordítaniuk
  .

| (5a) | A tagállamoknak a(z) [XXXX/2008/EK (új közvetlen támogatási rendelet)] rendelet 9. cikkének (4) bekezdésében és 10. cikkének (4) bekezdésében meghatározott kötelező moduláció alkalmazásából eredő összegekkel megegyező összeget kell a jelenlegi vidékfejlesztési programok keretében a 2010. január 1-je és 2015. december 31-e közötti időszakban közösségi támogatásként
  a meglévő és új műveletekre fordítaniuk a tagállamok döntése szerinti prioritásokkal összhangban
  . |
| --- | --- |

(5a)

A tagállamoknak a(z) [XXXX/2008/EK (új közvetlen támogatási rendelet)] rendelet 9. cikkének (4) bekezdésében és 10. cikkének (4) bekezdésében meghatározott kötelező moduláció alkalmazásából eredő összegekkel megegyező összeget kell a jelenlegi vidékfejlesztési programok keretében a 2010. január 1-je és 2015. december 31-e közötti időszakban közösségi támogatásként
  a meglévő és új műveletekre fordítaniuk a tagállamok döntése szerinti prioritásokkal összhangban
  .

32. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 7. pont

1698/2005/EK rendelet

69. cikk – ötödik b albekezdés

| (5b) | Amennyiben a program lezárásakor az e cikk (5a) bekezdésében említett műveletekre fordított teljes összeg alacsonyabb, mint a 16. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett összeg, a különbséget a tagállamnak meg kell térítenie a közösségi költségvetés javára olyan mértékig, amennyivel a 16a. cikkben nem említett műveletekre odaítélt teljes támogatási összeget túllépték. |
| --- | --- |

(5b)

törölve

22. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 7a. pont (új)

1698/2005/EK rendelet

70. cikk – (4b) bekezdés (új)

| 7a. | A 70. cikk a következő (4b) bekezdéssel egészül ki: |
| --- | --- |

7a.

| (4b) | „A (3) bekezdésben alkalmazott felső határtól eltérően a [közvetlen támogatási rendszerekről szóló új XXXX/2008/EK rendelet] 9. cikkének (4) bekezdése és 10. cikkének (4) bekezdése szerinti modulációból eredő pénzügyi forrásoknak megfelelő összeg használható fel, további nemzeti társfinanszírozás nélkül.” |
| --- | --- |

(4b)

23. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 9a. pont (új)

1698/2005/EK rendelet

93. cikk

| 9a. | A 93. cikk helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

9a.

| 93. | cikk |
| --- | --- |

93.

Hatályon kívül helyezés

Az 1257/1999/EK rendelet 2007. január 1-jén hatályát veszti, kivéve a 13. cikk a) pontja, a 14. cikk (1) bekezdése, a 14. cikk (2) bekezdésének két első francia bekezdése, a 15. cikk, a 17–20. cikk, az 51. cikk (3) bekezdése és az 55. cikk (4) bekezdése, valamint az I. mellékletnek a 15. cikk (3) bekezdése szerinti összegeket meghatározó része. [...]

A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat e rendeletre vonatkozónak kell tekinteni.

Az 1257/1999/EK rendeletet továbbra is alkalmazni kell a Bizottság által az említett rendelet alapján 2007. január 1-je előtt jóváhagyott tevékenységekre. [...]

24. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – (10) bekezdés – aa) pont (új)

1698/2005/EK rendelet

Melléklet – táblázat – 1. sor

| aa) | Az 1. sor helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

aa)

| 22. (2) bekezdés | Letelepedési támogatás
   (2) | 75 000 |
| --- | --- | --- |

22. (2) bekezdés

Letelepedési támogatás
   (2)

75 000

25. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

Melléklet

1698/2005/EK rendelet

II. melléklet – Prioritás: Megújuló energiaforrások – 4a. sor (új)

| Nap, - szél, - és geotermikus energia, valamint kogenerációs hőenergia előállítása és felhasználása | 26. cikk: mezőgazdasági vállalkozások modernizációja




  53. cikk: nem mezőgazdasági tevékenységek felé történő diverzifikáció




  54. cikk: vállalkozások indítására és fejlesztésére nyújtott támogatás




  56. cikk: a vidéki gazdaságnak és lakosságnak nyújtott alapvető szolgáltatások | Fosszilis tüzelőanyagok helyettesítése |
| --- | --- | --- |

Nap, - szél, - és geotermikus energia, valamint kogenerációs hőenergia előállítása és felhasználása

26. cikk: mezőgazdasági vállalkozások modernizációja

53. cikk: nem mezőgazdasági tevékenységek felé történő diverzifikáció

54. cikk: vállalkozások indítására és fejlesztésére nyújtott támogatás

56. cikk: a vidéki gazdaságnak és lakosságnak nyújtott alapvető szolgáltatások

Fosszilis tüzelőanyagok helyettesítése

26. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

Melléklet

1698/2005/EK rendelet

II. melléklet – Prioritás: Vízgazdálkodás – 1a. sor (új)

| Árvízkockázatok kezelése | 39. cikk: agrár-környezetvédelmi kifizetések




  41. cikk: nem megtérülő befektetések | Árvizek idején rendelkezésre álló vízgazdálkodási kapacitások javítása |
| --- | --- | --- |

Árvízkockázatok kezelése

39. cikk: agrár-környezetvédelmi kifizetések

41. cikk: nem megtérülő befektetések

Árvizek idején rendelkezésre álló vízgazdálkodási kapacitások javítása

27. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

Melléklet

1698/2005/EK rendelet

II. melléklet – Új prioritás

| A tejkvóták felszámolása |
| --- |
| A műveletek típusai | Intézkedések | Potenciális hatások |
| Piacorientált korszerűsítés és termelés | A tejkvóták felszámolásának többéves programja | A versenyképesség megerősítése |

A tejkvóták felszámolása

A műveletek típusai

Intézkedések

Potenciális hatások

Piacorientált korszerűsítés és termelés

A tejkvóták felszámolásának többéves programja

A versenyképesség megerősítése

---

(1)  

  HL L 160., 1999.6.26., 80. o.

(2)  A letelepedési támogatás nyújtható egyszeri, legfeljebb 50 000 euró összegű kifizetés, illetve legfeljebb 50 000 euró értékű kamattámogatás formájában. Ha a két támogatási formát egyszerre alkalmazzák, a teljes összeg nem haladhatja meg a 75 000 eurót.

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/199 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/199

---

A vidékfejlesztésre vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatások (2007–2013) *

P6_TA(2008)0552

Az Európai Parlament 2008. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a vidékfejlesztésre vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatásokról (2007–2013 közötti programozási időszak) szóló 2006/144/EK határozat módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0306 – C6-0239/2008 – 2008/0106(CNS))

(2010/C 16 E/38)

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0306), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0306),

| — | tekintettel az EK-Szerződésre, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0239/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződésre, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0239/2008),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A6-0377/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A6-0377/2008),

1.   jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

2.   felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében;

3.   felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

4.   felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

5.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácshoz és a Bizottsághoz.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| 1. módosítás


  Határozatra irányuló javaslat – módosító jogszabály


  Melléklet – 2. pont


  2006/144/EK határozat


  Melléklet – harmadik rész – 3.4a. pont – i. alpont |
| i. | Az 1. tengely alapján a beruházási támogatások célja különösen energia-, víz- és más nyersanyag-takarékos gépek és berendezések beszerzése, továbbá a megújuló forrásból származó energiának a mezőgazdasági üzemekben történő felhasználás céljából történő előállítása lehet. Az élelmiszeripari láncban és az erdészeti ágazatban a beruházási támogatás célja
  a bioüzemanyag-előállítás innovatív
  és fenntarthatóbb
  módjainak kifejlesztése
  . |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

1. módosítás

Határozatra irányuló javaslat – módosító jogszabály

Melléklet – 2. pont

2006/144/EK határozat

Melléklet – harmadik rész – 3.4a. pont – i. alpont

i.

Az 1. tengely alapján a beruházási támogatások célja különösen energia-, víz- és más nyersanyag-takarékos gépek és berendezések beszerzése, továbbá a megújuló forrásból származó energiának a mezőgazdasági üzemekben történő felhasználás céljából történő előállítása lehet. Az élelmiszeripari láncban és az erdészeti ágazatban a beruházási támogatás célja
  a bioüzemanyag-előállítás innovatív
  és fenntarthatóbb
  módjainak kifejlesztése
  .

| i. | Az 1. tengely alapján a beruházási támogatások célja különösen energia-, víz- és más nyersanyag-takarékos gépek és berendezések beszerzése, továbbá a megújuló forrásból származó energiának a mezőgazdasági üzemekben történő felhasználás céljából történő előállítása lehet. Az élelmiszeripari és az erdészeti ágazatban a beruházási támogatás célja,
  hogy elősegítse innovatívabb
  és fenntarthatóbb
  módszerek kifejlesztését a fosszilis tüzelőanyagok helyettesítésére és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának, köztük a második generációs agroüzemanyagok csökkentésére, melynek során biztosítani kell, hogy e tevékenység miatt nem csökken az élelmiszer előállítás, valamint hogy összességében javul az adott mezőgazdasági üzem energiamérlege
  . |
| --- | --- |

i.

Az 1. tengely alapján a beruházási támogatások célja különösen energia-, víz- és más nyersanyag-takarékos gépek és berendezések beszerzése, továbbá a megújuló forrásból származó energiának a mezőgazdasági üzemekben történő felhasználás céljából történő előállítása lehet. Az élelmiszeripari és az erdészeti ágazatban a beruházási támogatás célja,
  hogy elősegítse innovatívabb
  és fenntarthatóbb
  módszerek kifejlesztését a fosszilis tüzelőanyagok helyettesítésére és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának, köztük a második generációs agroüzemanyagok csökkentésére, melynek során biztosítani kell, hogy e tevékenység miatt nem csökken az élelmiszer előállítás, valamint hogy összességében javul az adott mezőgazdasági üzem energiamérlege
  .

---

2008. november 20., csütörtök

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/201 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/201

---

Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet módosítása ***I

P6_TA(2008)0553

Az Európai Parlament 2008 november 20-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendeletet módosító európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2006)0244 – C6-0228/2006 – 2006/0084(COD))

(2010/C 16 E/39)

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2006)0244), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2006)0244),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 280. cikkének (4) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0228/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 280. cikkének (4) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0228/2006),

| — | tekintettel a Számvevőszék 7/2006. sz. véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszék 7/2006. sz. véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A6-0394/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A6-0394/2008),

1.   jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

2.   felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

3.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 8., 2007.1.12., 1. o.

---

P6_TC1-COD(2006)0084

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. november 20-án került elfogadásra az Európai Csalás elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet módosításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 280. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára ║,

tekintettel a Számvevőszék véleményére (1),

║

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva (2),

mivel:

| (1) | Az Európai Parlament felkérte a Bizottságot, hogy további késedelem nélkül folytassa a közösségi vizsgálatokra vonatkozó jogi szövegek konszolidálását. E konszolidáció célja az Európai Csalás elleni Hivatal (a „Hivatal”) hatékonyságának megerősítése, valamint a Hivatal megbízatására vonatkozó jogi keretek pontosabb meghatározása. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Parlament felkérte a Bizottságot, hogy további késedelem nélkül folytassa a közösségi vizsgálatokra vonatkozó jogi szövegek konszolidálását. E konszolidáció célja az Európai Csalás elleni Hivatal (a „Hivatal”) hatékonyságának megerősítése, valamint a Hivatal megbízatására vonatkozó jogi keretek pontosabb meghatározása.

| (2) | Figyelmet kell fordítani arra, hogy a Hivatal alkalmazottai teljes függetlenséggel teljesíthessék a Hivatal feladatait. Ennek érdekében az emberi erőforrások kezelését jobban hozzá kell igazítani a Hivatal működési szükségleteihez: törekedni kell az ideiglenes és az állandó alkalmazottak közötti egyensúly javítására. |
| --- | --- |

(2)

Figyelmet kell fordítani arra, hogy a Hivatal alkalmazottai teljes függetlenséggel teljesíthessék a Hivatal feladatait. Ennek érdekében az emberi erőforrások kezelését jobban hozzá kell igazítani a Hivatal működési szükségleteihez: törekedni kell az ideiglenes és az állandó alkalmazottak közötti egyensúly javítására.

| (3) | Emlékeztetve a Bizottság szervezeti egységeinek és az Európai Unió és az Európai Közösség többi intézményének, szervének és szervezetének (a továbbiakban: intézmények, szervek és szervezetek) a közösségi pénzügyi érdekek védelme terén viselt felelősségére és figyelembe véve a megelőzési szempontok fontosságát az e területre, így a csalás és korrupció elleni küzdelemre is vonatkozó európai politika meghatározásakor, ki kell bővíteni a Hivatal feladatkörét ezekre a szempontokra is. Az európai szintű jogalkotási és igazgatási intézkedések kidolgozását ezen a területen a Hivatal gyakorlati működésére kell alapozni. |
| --- | --- |

(3)

Emlékeztetve a Bizottság szervezeti egységeinek és az Európai Unió és az Európai Közösség többi intézményének, szervének és szervezetének (a továbbiakban: intézmények, szervek és szervezetek) a közösségi pénzügyi érdekek védelme terén viselt felelősségére és figyelembe véve a megelőzési szempontok fontosságát az e területre, így a csalás és korrupció elleni küzdelemre is vonatkozó európai politika meghatározásakor, ki kell bővíteni a Hivatal feladatkörét ezekre a szempontokra is. Az európai szintű jogalkotási és igazgatási intézkedések kidolgozását ezen a területen a Hivatal gyakorlati működésére kell alapozni.

| (4) | Figyelembe véve a Közösség külső segítségnyújtásra szolgáló alapjainak nagyságát, a Hivatal által ebben az ágazatban lefolytatott vizsgálatok számát és a vizsgálatokat szolgáló nemzetközi együttműködést, létre kell hozni egy olyan jogalapot, amely lehetővé teszi, hogy a Bizottság biztosítsa a harmadik országok illetékes hatóságainak és a nemzetközi szervezeteknek a részvételét a Hivatal céljainak elérésében. |
| --- | --- |

(4)

Figyelembe véve a Közösség külső segítségnyújtásra szolgáló alapjainak nagyságát, a Hivatal által ebben az ágazatban lefolytatott vizsgálatok számát és a vizsgálatokat szolgáló nemzetközi együttműködést, létre kell hozni egy olyan jogalapot, amely lehetővé teszi, hogy a Bizottság biztosítsa a harmadik országok illetékes hatóságainak és a nemzetközi szervezeteknek a részvételét a Hivatal céljainak elérésében.

| (5) | Világos szabályokat kell létrehozni, amelyek – miközben megerősítik ║ a Hivatal ║ elsődleges hatáskörét a belső vizsgálatok lefolytatásában – mechanizmusokat vezetnek be annak érdekében, hogy az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek gyorsan lefolytathassák a vizsgálatot azokban az esetekben, amikor a Hivatal nem kíván beavatkozni. |
| --- | --- |

(5)

Világos szabályokat kell létrehozni, amelyek – miközben megerősítik ║ a Hivatal ║ elsődleges hatáskörét a belső vizsgálatok lefolytatásában – mechanizmusokat vezetnek be annak érdekében, hogy az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek gyorsan lefolytathassák a vizsgálatot azokban az esetekben, amikor a Hivatal nem kíván beavatkozni.

| (6) | Tisztázni kell, hogy a Hivatal vizsgálatainak kezdeményezését az önálló döntés elve szabályozza, amely lehetővé teszi a Hivatal számára, hogy csekély fontosságú vagy a Hivatal által évente megállapított vizsgálati prioritásokon kívül eső ügyekben ne kezdeményezzen vizsgálatot. Az ilyen ügyekkel belső vizsgálat esetén az intézmények, külső vizsgálat esetén a tagállamokban alkalmazandó szabályok szerint illetékes nemzeti hatóságok foglalkoznak. |
| --- | --- |

(6)

Tisztázni kell, hogy a Hivatal vizsgálatainak kezdeményezését az önálló döntés elve szabályozza, amely lehetővé teszi a Hivatal számára, hogy csekély fontosságú vagy a Hivatal által évente megállapított vizsgálati prioritásokon kívül eső ügyekben ne kezdeményezzen vizsgálatot. Az ilyen ügyekkel belső vizsgálat esetén az intézmények, külső vizsgálat esetén a tagállamokban alkalmazandó szabályok szerint illetékes nemzeti hatóságok foglalkoznak.

| (7) | A lehető legrövidebb időn belül ellenőrizni kell a Hivatalhoz feladatai végrehajtása során eljutott információk pontosságát. Következésképpen világossá kell tenni, hogy a Hivatallal együttműködő intézmények, szervek és szervezetek azonnali és automatikus hozzáférést biztosítanak a Hivatal számára közösségi alapok kezelésének adatbázisaihoz, valamint minden egyéb, ehhez kapcsolódó adatbázishoz és információhoz. |
| --- | --- |

(7)

A lehető legrövidebb időn belül ellenőrizni kell a Hivatalhoz feladatai végrehajtása során eljutott információk pontosságát. Következésképpen világossá kell tenni, hogy a Hivatallal együttműködő intézmények, szervek és szervezetek azonnali és automatikus hozzáférést biztosítanak a Hivatal számára közösségi alapok kezelésének adatbázisaihoz, valamint minden egyéb, ehhez kapcsolódó adatbázishoz és információhoz.

| (8) | Pontosan meg kell határozni a Hivatal azon kötelezettségét, hogy időben tájékoztassa a vizsgálatban érintett intézményeket, szerveket, hivatalokat és ügynökségeket, ha valamely tagjuk, vezetőjük, tisztviselőjük, alkalmazottjuk vagy a személyzet más tagja személyesen érintett a vizsgálat tárgyát képező ügyben, vagy ha az Unió érdekeinek védelme céljából igazgatási intézkedésekre lehet szükség. |
| --- | --- |

(8)

Pontosan meg kell határozni a Hivatal azon kötelezettségét, hogy időben tájékoztassa a vizsgálatban érintett intézményeket, szerveket, hivatalokat és ügynökségeket, ha valamely tagjuk, vezetőjük, tisztviselőjük, alkalmazottjuk vagy a személyzet más tagja személyesen érintett a vizsgálat tárgyát képező ügyben, vagy ha az Unió érdekeinek védelme céljából igazgatási intézkedésekre lehet szükség.

| (9) | A Hivatal vizsgálati tevékenysége hatékonyságának megerősítése érdekében és a Hivatal tevékenységének az intézmények által végzett értékelése – nevezetesen a Bizottság 2003. áprilisi értékelő jelentése és a Számvevőszék 1/2005 számú, a Hivatal irányításáról szóló különjelentése (3) – fényében tisztázni kell bizonyos elemeket és fejleszteni kell azokat az intézkedéseket, amelyeket a Hivatal a vizsgálatok közben hozhat. A Hivatalnak egyrészt el kell végeznie az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (4) előírt ellenőrzéseket és vizsgálatokat a belső vizsgálatok keretében és a közösségi alapokat érintő szerződésekkel összefüggő csalás esetében, másrészt a külső vizsgálatok keretében hozzá kell férnie az Unió intézményei, szervei és szervezetei birtokában lévő információkhoz. |
| --- | --- |

(9)

A Hivatal vizsgálati tevékenysége hatékonyságának megerősítése érdekében és a Hivatal tevékenységének az intézmények által végzett értékelése – nevezetesen a Bizottság 2003. áprilisi értékelő jelentése és a Számvevőszék 1/2005 számú, a Hivatal irányításáról szóló különjelentése (3) – fényében tisztázni kell bizonyos elemeket és fejleszteni kell azokat az intézkedéseket, amelyeket a Hivatal a vizsgálatok közben hozhat. A Hivatalnak egyrészt el kell végeznie az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (4) előírt ellenőrzéseket és vizsgálatokat a belső vizsgálatok keretében és a közösségi alapokat érintő szerződésekkel összefüggő csalás esetében, másrészt a külső vizsgálatok keretében hozzá kell férnie az Unió intézményei, szervei és szervezetei birtokában lévő információkhoz.

| (10) | A Hivatal gyakorlati működése jelentős mértékben függ a tagállamokkal folytatott együttműködéstől. Hasznos volna, ha a tagállamok megneveznék azon illetékes hatóságaikat, amelyek segíthetik a Hivatal tisztviselőit feladataik végrehajtásában, különösen azokban az esetekben, ha a tagállam nem hozott létre olyan szervezetet, melynek feladata a közösségi csalás elleni küzdelem összehangolása nemzeti szinten. |
| --- | --- |

(10)

A Hivatal gyakorlati működése jelentős mértékben függ a tagállamokkal folytatott együttműködéstől. Hasznos volna, ha a tagállamok megneveznék azon illetékes hatóságaikat, amelyek segíthetik a Hivatal tisztviselőit feladataik végrehajtásában, különösen azokban az esetekben, ha a tagállam nem hozott létre olyan szervezetet, melynek feladata a közösségi csalás elleni küzdelem összehangolása nemzeti szinten.

| (11) | A csalás elleni küzdelem működési, jogi és adminisztratív kereteinek javítása érdekében a Hivatalnak tudnia kell, hogy vizsgálatainak eredményei milyen következményekkel járnak. Kötelezővé kell tenni továbbá, hogy a tagállamok illetékes hatóságai, az intézmények, szervek és szervezetek közvetlenül, harmadik országok illetékes hatóságai és nemzetközi szervezetek pedig a Bizottsággal való együttműködésben rendszeresen tájékoztassák a Hivatalt arról, hogy milyen előrelépés történt a Hivatal vizsgálatáról szóló végleges jelentés átadását követően hozott intézkedések terén. |
| --- | --- |

(11)

A csalás elleni küzdelem működési, jogi és adminisztratív kereteinek javítása érdekében a Hivatalnak tudnia kell, hogy vizsgálatainak eredményei milyen következményekkel járnak. Kötelezővé kell tenni továbbá, hogy a tagállamok illetékes hatóságai, az intézmények, szervek és szervezetek közvetlenül, harmadik országok illetékes hatóságai és nemzetközi szervezetek pedig a Bizottsággal való együttműködésben rendszeresen tájékoztassák a Hivatalt arról, hogy milyen előrelépés történt a Hivatal vizsgálatáról szóló végleges jelentés átadását követően hozott intézkedések terén.

| (12) | Figyelembe véve a Hivatal, az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) és az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egysége (Eurojust) közötti együttműködés megerősítésének jelentőségét, szükség van egy olyan jogalap bevezetésére, amely lehetővé teszi a Hivatal számára megállapodások megkötését e két ügynökséggel. Az Eurojust, a Hivatal és a tagállamok illetékes hatóságai vonatkozó hatásköreinek értékelése céljából, a büntetőeljárás során feltárt tények alapján, a Hivatal felkérést kap arra, hogy tájékoztassa az Eurojustot a feltételezett illegális tevékenységekről, amelyek károsítják az Európai Közösség pénzügyi érdekeit, és legalább két tagállamot érintő súlyos bűncselekményre utalnak. |
| --- | --- |

(12)

Figyelembe véve a Hivatal, az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) és az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egysége (Eurojust) közötti együttműködés megerősítésének jelentőségét, szükség van egy olyan jogalap bevezetésére, amely lehetővé teszi a Hivatal számára megállapodások megkötését e két ügynökséggel. Az Eurojust, a Hivatal és a tagállamok illetékes hatóságai vonatkozó hatásköreinek értékelése céljából, a büntetőeljárás során feltárt tények alapján, a Hivatal felkérést kap arra, hogy tájékoztassa az Eurojustot a feltételezett illegális tevékenységekről, amelyek károsítják az Európai Közösség pénzügyi érdekeit, és legalább két tagállamot érintő súlyos bűncselekményre utalnak.

| (13) | A jogbiztonság érdekében
  e rendeletbe
  kell
  foglalni
  a Hivatal által folytatott belső és külső vizsgálatok esetében alkalmazandó
  alapvető
  eljárási garanciákat. Mindez nem érinti a szerződésekben,
  illetve az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvben, az Európai Unió Alapjogi Chartájában, az európai parlamenti képviselők statútumában és az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatában
  (a továbbiakban: személyzeti szabályzat) foglalt szabályokból,
  valamint más
  alkalmazandó nemzeti rendelkezésekből következő szélesebb körű védelmet. |
| --- | --- |

(13)

A jogbiztonság érdekében
  e rendeletbe
  kell
  foglalni
  a Hivatal által folytatott belső és külső vizsgálatok esetében alkalmazandó
  alapvető
  eljárási garanciákat. Mindez nem érinti a szerződésekben,
  illetve az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvben, az Európai Unió Alapjogi Chartájában, az európai parlamenti képviselők statútumában és az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatában
  (a továbbiakban: személyzeti szabályzat) foglalt szabályokból,
  valamint más
  alkalmazandó nemzeti rendelkezésekből következő szélesebb körű védelmet.

| (14) | Az eljárási garanciákat és az eljárás alá vont személyek törvény által biztosított jogait tiszteletben kell tartani, és oly módon kell alkalmazni, hogy e tekintetben a Hivatal által folytatott vizsgálatok különböző típusai szerint ne kerüljön sor megkülönböztetésre. |
| --- | --- |

(14)

Az eljárási garanciákat és az eljárás alá vont személyek törvény által biztosított jogait tiszteletben kell tartani, és oly módon kell alkalmazni, hogy e tekintetben a Hivatal által folytatott vizsgálatok különböző típusai szerint ne kerüljön sor megkülönböztetésre.

| (15) | A Hivatal operatív tevékenységeinek, különösen a vizsgálati eljárási elveknek, az eljárás alá vont személyek törvényes jogainak, az eljárási biztosítékoknak, az adatvédelmi intézkedéseknek, a Hivatal bizonyos tevékenységeit illető tájékoztatási politikának, a vizsgálatok törvényességi ellenőrzésének és az érintett személyek fellebbviteli jogának jobb átláthatósága érdekében olyan jogalapot kell létrehozni, amely lehetővé teszi a Hivatal számára, hogy vizsgálataira vonatkozóan eljárási szabályzatot hozzon létre. Az eljárási szabályzatot közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(15)

A Hivatal operatív tevékenységeinek, különösen a vizsgálati eljárási elveknek, az eljárás alá vont személyek törvényes jogainak, az eljárási biztosítékoknak, az adatvédelmi intézkedéseknek, a Hivatal bizonyos tevékenységeit illető tájékoztatási politikának, a vizsgálatok törvényességi ellenőrzésének és az érintett személyek fellebbviteli jogának jobb átláthatósága érdekében olyan jogalapot kell létrehozni, amely lehetővé teszi a Hivatal számára, hogy vizsgálataira vonatkozóan eljárási szabályzatot hozzon létre. Az eljárási szabályzatot közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (16) | Annak biztosítása érdekében, hogy az eljárási garanciákat a vizsgálat teljes időtartama alatti tiszteletben tartsák, a Hivatalnak törvényességi ellenőrzési funkcióval is rendelkeznie kell. A törvényességi ellenőrzés az adott vizsgálat megkezdése és lezárása előtt történik, valamint minden olyan alkalom előtt, amikor információátadásra kerül sor a tagállamok illetékes hatóságai részére. Az ellenőrzést olyan jogban jártas szakértők hajtják végre, akik valamely tagállamban igazságügyi beosztást tölthetnek be, illetve a Hivatalnál tisztséget töltenek be. A Hivatal főigazgatója a Hivatal végrehajtó bizottsága keretében is kikéri a szakértők véleményét. |
| --- | --- |

(16)

Annak biztosítása érdekében, hogy az eljárási garanciákat a vizsgálat teljes időtartama alatti tiszteletben tartsák, a Hivatalnak törvényességi ellenőrzési funkcióval is rendelkeznie kell. A törvényességi ellenőrzés az adott vizsgálat megkezdése és lezárása előtt történik, valamint minden olyan alkalom előtt, amikor információátadásra kerül sor a tagállamok illetékes hatóságai részére. Az ellenőrzést olyan jogban jártas szakértők hajtják végre, akik valamely tagállamban igazságügyi beosztást tölthetnek be, illetve a Hivatalnál tisztséget töltenek be. A Hivatal főigazgatója a Hivatal végrehajtó bizottsága keretében is kikéri a szakértők véleményét.

| (17) | A vizsgálatban érintett személyek jogai védelmének megerősítése érdekében, és a ║ személyzeti szabályzat 90a. cikke illetve az Európai Közösségek Bíróságának a szerződésben biztosított hatáskörei sérelme nélkül a személyesen érintett személynek a vizsgálat végső szakaszában joga van értesülni a vizsgálat zárójelentésében szereplő következtetésekről és ajánlásokról ▐. |
| --- | --- |

(17)

A vizsgálatban érintett személyek jogai védelmének megerősítése érdekében, és a ║ személyzeti szabályzat 90a. cikke illetve az Európai Közösségek Bíróságának a szerződésben biztosított hatáskörei sérelme nélkül a személyesen érintett személynek a vizsgálat végső szakaszában joga van értesülni a vizsgálat zárójelentésében szereplő következtetésekről és ajánlásokról ▐.

| (18) | A nagyobb átláthatóság érdekében megfelelő tájékoztatási szintet kell biztosítani az informátor felé, akit tájékoztatni kell arról, hogy kezdeményeznek-e vizsgálatot, valamint kifejezett kérésére az átadott információk nyomán hozott intézkedések végeredményéről. |
| --- | --- |

(18)

A nagyobb átláthatóság érdekében megfelelő tájékoztatási szintet kell biztosítani az informátor felé, akit tájékoztatni kell arról, hogy kezdeményeznek-e vizsgálatot, valamint kifejezett kérésére az átadott információk nyomán hozott intézkedések végeredményéről.

| (19) | Az európai adófizetők objektív tájékoztatása és a sajtószabadság biztosítása érdekében a vizsgálatban részt vevő minden európai uniós szervnek tiszteletben kell tartania az újságírók forrásainak védelmét, a nemzeti jogszabályokkal összhangban. |
| --- | --- |

(19)

▐

| (20) | A működési gyakorlat tapasztalatai fényében lehetővé kell tenni a Hivatal főigazgatója számára, hogy funkciói egy részének gyakorlását – írásban és a feltételeket és korlátozásokat meghatározva – átruházza a Hivatal egy vagy több alkalmazottjára. |
| --- | --- |

(20)

A működési gyakorlat tapasztalatai fényében lehetővé kell tenni a Hivatal főigazgatója számára, hogy funkciói egy részének gyakorlását – írásban és a feltételeket és korlátozásokat meghatározva – átruházza a Hivatal egy vagy több alkalmazottjára.

| (21) | A vizsgálatok által érintett személyek alapvető jogainak tiszteletben tartását mindig biztosítani kell, különösen információk közlésekor. Tisztázni kell a Hivatal kommunikációs politikájára vonatkozó alapelveket. A Hivatal vizsgálataira vonatkozó információk Európai Parlamentnek, Tanácsnak, Bizottságnak és Számvevőszéknek történő átadását, akár kétoldalú, akár egyeztetési eljárás keretében történik, mindig a vizsgálatok bizalmas jellegére, az érintett személyek törvény által biztosított jogaira, valamint adott esetben az igazságügyi eljárásokra vonatkozó nemzeti rendelkezésekre tekintettel kell lebonyolítani. Olyan jogalapot kell létrehozni, amely lehetővé teszi a Hivatal számára, hogy az információk átadásáról szóló megállapodásokat kössön az érintett intézményekkel. A Hivatal főigazgatója gondoskodik arról, hogy bármilyen információ nyilvánosságra hozatalakor tiszteletben tartsák a semlegesség és pártatlanság elvét. A vizsgálati eljárási szabályzatban meg kell határozni az információk engedély nélküli kiadásának következményeit. |
| --- | --- |

(21)

A vizsgálatok által érintett személyek alapvető jogainak tiszteletben tartását mindig biztosítani kell, különösen információk közlésekor. Tisztázni kell a Hivatal kommunikációs politikájára vonatkozó alapelveket. A Hivatal vizsgálataira vonatkozó információk Európai Parlamentnek, Tanácsnak, Bizottságnak és Számvevőszéknek történő átadását, akár kétoldalú, akár egyeztetési eljárás keretében történik, mindig a vizsgálatok bizalmas jellegére, az érintett személyek törvény által biztosított jogaira, valamint adott esetben az igazságügyi eljárásokra vonatkozó nemzeti rendelkezésekre tekintettel kell lebonyolítani. Olyan jogalapot kell létrehozni, amely lehetővé teszi a Hivatal számára, hogy az információk átadásáról szóló megállapodásokat kössön az érintett intézményekkel. A Hivatal főigazgatója gondoskodik arról, hogy bármilyen információ nyilvánosságra hozatalakor tiszteletben tartsák a semlegesség és pártatlanság elvét. A vizsgálati eljárási szabályzatban meg kell határozni az információk engedély nélküli kiadásának következményeit.

| (22) | Meg kell erősíteni a Felügyeleti Bizottság
  szerepét
  , és
  felül
  kell
  vizsgálni
  a tagok
  kinevezésére vonatkozó eljárást. Kiválasztásukkor a jelölteknek magas szintű igazságügyi vagy vizsgálati beosztást, vagy hasonló funkciót kell betölteniük. Megbízatásuk öt évre szól és nem meghosszabbítható. A szakértelem megőrzése érdekében a bizottság egyes tagjait időben fokozatosan eltolva kell kinevezni
  . |
| --- | --- |

(22)

Meg kell erősíteni a Felügyeleti Bizottság
  szerepét
  , és
  felül
  kell
  vizsgálni
  a tagok
  kinevezésére vonatkozó eljárást. Kiválasztásukkor a jelölteknek magas szintű igazságügyi vagy vizsgálati beosztást, vagy hasonló funkciót kell betölteniük. Megbízatásuk öt évre szól és nem meghosszabbítható. A szakértelem megőrzése érdekében a bizottság egyes tagjait időben fokozatosan eltolva kell kinevezni
  .

| (23) | Ki kell terjeszteni és meg kell erősíteni a Felügyeleti Bizottság mandátumából eredő feladatait, és biztosítani kell a Hivatal vizsgálati tevékenységének függetlenségét. A bizottság figyelemmel kíséri az eljárási biztosítékokat és a vizsgálatok időtartamát érintő folyamatokat. A Bizottság tájékoztatást kap minden 12 hónapot meghaladó vizsgálatról, és a 18 hónapot meghaladó vizsgálatokról véleményt készít a Hivatal főigazgatója, illetve adott esetben az intézmények számára. Meg kell állapítani, hogy a Felügyeleti Bizottság nem avatkozik be a folyamatban lévő vizsgálatok menetébe. |
| --- | --- |

(23)

Ki kell terjeszteni és meg kell erősíteni a Felügyeleti Bizottság mandátumából eredő feladatait, és biztosítani kell a Hivatal vizsgálati tevékenységének függetlenségét. A bizottság figyelemmel kíséri az eljárási biztosítékokat és a vizsgálatok időtartamát érintő folyamatokat. A Bizottság tájékoztatást kap minden 12 hónapot meghaladó vizsgálatról, és a 18 hónapot meghaladó vizsgálatokról véleményt készít a Hivatal főigazgatója, illetve adott esetben az intézmények számára. Meg kell állapítani, hogy a Felügyeleti Bizottság nem avatkozik be a folyamatban lévő vizsgálatok menetébe.

| (24) | Értékelni kell a csalás, a korrupció és a közösségi pénzügyi érdekeket veszélyeztető egyéb tevékenységek elleni küzdelem igazságügyi, intézményi és működési kereteit. E célból fel kell kérni az EU intézményeit, hogy hangolják össze tevékenységüket és mozdítsák elő a csalás elleni európai stratégia fő vonalairól szóló párbeszédet. Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között egyeztetési eljárást kell létrehozni. E területen az egyeztetésnek a Hivatal, a tagállamok és az európai intézmények közötti együttműködés bizonyos elemeire, valamint a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel fenntartott kapcsolatokra, a Hivatal vizsgálati politikájára, illetve a Felügyeleti Bizottság jelentéseire és elemzéseire kell irányulnia. Az évente legalább egyszer megtartandó egyeztetésen részt vesz a Hivatal főigazgatója és a Felügyeleti Bizottság elnöke. |
| --- | --- |

(24)

Értékelni kell a csalás, a korrupció és a közösségi pénzügyi érdekeket veszélyeztető egyéb tevékenységek elleni küzdelem igazságügyi, intézményi és működési kereteit. E célból fel kell kérni az EU intézményeit, hogy hangolják össze tevékenységüket és mozdítsák elő a csalás elleni európai stratégia fő vonalairól szóló párbeszédet. Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között egyeztetési eljárást kell létrehozni. E területen az egyeztetésnek a Hivatal, a tagállamok és az európai intézmények közötti együttműködés bizonyos elemeire, valamint a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel fenntartott kapcsolatokra, a Hivatal vizsgálati politikájára, illetve a Felügyeleti Bizottság jelentéseire és elemzéseire kell irányulnia. Az évente legalább egyszer megtartandó egyeztetésen részt vesz a Hivatal főigazgatója és a Felügyeleti Bizottság elnöke.

| (25) | Annak érdekében, hogy a Felügyeleti Bizottság hatékonyan, függetlenül és eredményesen végezhesse feladatait, a Hivatalnak minden feltételt biztosítania kell a Felügyeleti Bizottság titkársága számára, hogy függetlenül, a bizottság elnökének és tagjainak kizárólagos felügyelete alatt működhessen. |
| --- | --- |

(25)

Annak érdekében, hogy a Felügyeleti Bizottság hatékonyan, függetlenül és eredményesen végezhesse feladatait, a Hivatalnak minden feltételt biztosítania kell a Felügyeleti Bizottság titkársága számára, hogy függetlenül, a bizottság elnökének és tagjainak kizárólagos felügyelete alatt működhessen.

| (26) | A Hivatal igazgatási funkciói teljes körű függetlenségének megerősítése érdekében a Hivatal főigazgatóját

  egy alkalommal
  megújítható
  öt
  éves időtartamra kell kinevezni.
  Kiválasztásukkor a jelölteknek magas szintű igazságügyi vagy gyakorlati vizsgálati beosztást kell betölteniük, vagy ilyen gyakorlattal kell rendelkezniük, és legalább tízéves, komoly felelősséggel járó beosztásban szerzett operatív szakmai tapasztalattal kell rendelkezniük. E tapasztalat jelentős részét a csalás elleni nemzeti vagy közösségi szintű küzdelem terén kell felmutatni. A kinevezési eljárás nem tarthat tovább kilenc hónapnál. A Hivatal főigazgatóját az Európai Parlament és a Tanács közös megegyezéssel választja ki, és a Bizottság nevezi ki
  . |
| --- | --- |

(26)

A Hivatal igazgatási funkciói teljes körű függetlenségének megerősítése érdekében a Hivatal főigazgatóját

  egy alkalommal
  megújítható
  öt
  éves időtartamra kell kinevezni.
  Kiválasztásukkor a jelölteknek magas szintű igazságügyi vagy gyakorlati vizsgálati beosztást kell betölteniük, vagy ilyen gyakorlattal kell rendelkezniük, és legalább tízéves, komoly felelősséggel járó beosztásban szerzett operatív szakmai tapasztalattal kell rendelkezniük. E tapasztalat jelentős részét a csalás elleni nemzeti vagy közösségi szintű küzdelem terén kell felmutatni. A kinevezési eljárás nem tarthat tovább kilenc hónapnál. A Hivatal főigazgatóját az Európai Parlament és a Tanács közös megegyezéssel választja ki, és a Bizottság nevezi ki
  .

| (27) | Tekintettel beosztásának érzékeny természetére elő kell írni, hogy amennyiben a megbízatása lejárta utáni két éven belül új szakmai tevékenység végzésére kap felkérést, a Hivatal főigazgatója a személyzeti szabályzat 16. cikkével összhangban tájékoztassa erről a Bizottságot. Az ezzel kapcsolatos információ a Bizottság csalás elleni küzdelemről szóló éves jelentésében is szerepel. |
| --- | --- |

(27)

Tekintettel beosztásának érzékeny természetére elő kell írni, hogy amennyiben a megbízatása lejárta utáni két éven belül új szakmai tevékenység végzésére kap felkérést, a Hivatal főigazgatója a személyzeti szabályzat 16. cikkével összhangban tájékoztassa erről a Bizottságot. Az ezzel kapcsolatos információ a Bizottság csalás elleni küzdelemről szóló éves jelentésében is szerepel.

| (28) | Az eljárási garanciák tiszteletben tartásának biztosítása érdekében a
  Hivatal által vizsgálat alá vont személyek mindegyike számára lehetőséget kell teremteni arra, hogy panaszt nyújtson be a Felügyeleti Bizottsághoz. A panaszokkal egy teljesen függetlenül eljáró felülvizsgálati tanácsadó foglalkozik, akit a Felügyeleti Bizottság javaslatára a Hivatal főigazgatója nevez ki. A felülvizsgálati tanácsadó 30 munkanapon belül elkészíti véleményét, amelyet megküld a panaszosnak, a Hivatal főigazgatójának és a Felügyeleti Bizottságnak
  . |
| --- | --- |

(28)

▐

| (29) | E rendelet alkalmazását négy év elteltével értékelni kell. A Bizottság jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács számára, amely tartalmazza a Felügyeleti Bizottság véleményét. Az értékelést követően a rendelet felülvizsgálható. Az Európai Ügyészség létrehozását követően e rendeletet mindenképpen felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(29)

E rendelet alkalmazását négy év elteltével értékelni kell. A Bizottság jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács számára, amely tartalmazza a Felügyeleti Bizottság véleményét. Az értékelést követően a rendelet felülvizsgálható. Az Európai Ügyészség létrehozását követően e rendeletet mindenképpen felül kell vizsgálni.

| (30) | Az 1073/1999/EK rendeletet (5) ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(30)

Az 1073/1999/EK rendeletet (5) ennek megfelelően módosítani kell.

| (31) | A Hivatal külső vizsgálatokkal kapcsolatos intézkedési lehetőségeit a javaslat csak szórványosan tisztázza és erősíti meg: azokban az esetekben, amikor a hatályos rendszerben jogi hiányosságok mutatkoztak, és amikor csak a Hivatal hatékonyabb beavatkozása biztosíthatja a megbízható és a tagállamok hatóságai számára felhasználható külső vizsgálatok lefolytatását. A Hivatal által végzett vizsgálatok egységes jogi keretének létrehozásához a külső vizsgálatokra is ki kell terjeszteni az eljárási garanciákat. Ez a rendelet teljes mértékben tiszteletben tartja a Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvét. Az említett cikkben megállapított arányosság elvével összhangban, e rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(31)

A Hivatal külső vizsgálatokkal kapcsolatos intézkedési lehetőségeit a javaslat csak szórványosan tisztázza és erősíti meg: azokban az esetekben, amikor a hatályos rendszerben jogi hiányosságok mutatkoztak, és amikor csak a Hivatal hatékonyabb beavatkozása biztosíthatja a megbízható és a tagállamok hatóságai számára felhasználható külső vizsgálatok lefolytatását. A Hivatal által végzett vizsgálatok egységes jogi keretének létrehozásához a külső vizsgálatokra is ki kell terjeszteni az eljárási garanciákat. Ez a rendelet teljes mértékben tiszteletben tartja a Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvét. Az említett cikkben megállapított arányosság elvével összhangban, e rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (32) | Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket és különösen ║ 47. és 48. cikkét, |
| --- | --- |

(32)

Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket és különösen ║ 47. és 48. cikkét,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1073/1999/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikkben az (1) és a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (1)
     
  A csalások, a korrupció és az Európai Közösség pénzügyi érdekeit sértő egyéb jogellenes tevékenységek elleni küzdelem fokozása érdekében a Bizottság az 1999/352/EK, ESZAK, Euratom határozattal létrehozta az Európai Csalás elleni Hivatalt (a továbbiakban: »Hivatal«), amely a tagállamokban a közösségi szabályok, harmadik országokban pedig a hatályos együttműködési megállapodásokkal összhangban a Bizottságra ruházott vizsgálati hatáskört gyakorolja.




  A csalás, a korrupció és a közösségi pénzügyi érdekeket sértő egyéb jogellenes tevékenység, többek között a szabálytalanság meghatározása az érintett területen hatályos közösségi jogszabályokban és egyezmények rendelkezéseiben található.




  (2)
     
  A Hivatal a Bizottság segítségével a tagállamok számára megszervezi a szoros és rendszeres együttműködést a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai között, annak érdekében, hogy összehangolják tevékenységeiket az Európai Közösség pénzügyi érdekeit sértő csalásokkal szemben. A Hivatal megtervezi és kifejleszti az Európai Közösség pénzügyi érdekeit sértő csalással, a korrupcióval és minden más jogellenes tevékenységekkel szembeni és az azok megelőzését szolgáló módszereket
  .” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikkben az (1) és a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„
  (1)
     
  A csalások, a korrupció és az Európai Közösség pénzügyi érdekeit sértő egyéb jogellenes tevékenységek elleni küzdelem fokozása érdekében a Bizottság az 1999/352/EK, ESZAK, Euratom határozattal létrehozta az Európai Csalás elleni Hivatalt (a továbbiakban: »Hivatal«), amely a tagállamokban a közösségi szabályok, harmadik országokban pedig a hatályos együttműködési megállapodásokkal összhangban a Bizottságra ruházott vizsgálati hatáskört gyakorolja.

A csalás, a korrupció és a közösségi pénzügyi érdekeket sértő egyéb jogellenes tevékenység, többek között a szabálytalanság meghatározása az érintett területen hatályos közösségi jogszabályokban és egyezmények rendelkezéseiben található.

(2)
     
  A Hivatal a Bizottság segítségével a tagállamok számára megszervezi a szoros és rendszeres együttműködést a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai között, annak érdekében, hogy összehangolják tevékenységeiket az Európai Közösség pénzügyi érdekeit sértő csalásokkal szemben. A Hivatal megtervezi és kifejleszti az Európai Közösség pénzügyi érdekeit sértő csalással, a korrupcióval és minden más jogellenes tevékenységekkel szembeni és az azok megelőzését szolgáló módszereket
  .”

| 2. | A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „3. cikk

  Külső vizsgálatok

  (1)   A Hivatal a tagállamokon belüli helyszíni vizsgálatok és ellenőrzések elvégzésekor a 2185/96/Euratom, EK rendelet hatálya alatt a Bizottságra ruházott hatásköröket gyakorolja, harmadik országokban és a nemzetközi szervezeteknél pedig a hatályos együttműködési megállapodások rendelkezéseivel összhangban jár el.
  Vizsgálati feladatainak részeként a Hivatal a vizsgálatokat és az ellenőrzéseket a 2988/95/EK, Euratom ║ rendelet 9. cikke (1) bekezdésének rendelkezései szerint eljárva végzi, valamint a tagállamokon belüli vizsgálatok elvégzésekor ugyanazon rendelet 9. cikke (2) bekezdésében említett ágazati szabályoknak megfelelően, illetve harmadik országokban
  és
  a
  nemzetközi szervezetekben a
  hatályos együttműködési megállapodások rendelkezéseivel összhangban jár el.
  (2)   Az 1. cikkben említett, közösségi finanszírozással kapcsolatos egyezménnyel, támogatási határozattal vagy szerződéssel összefüggő csalás, korrupció vagy egyéb jogellenes tevékenység fennállásának megállapítása érdekében a Hivatal a 2185/96/Euratom, EK rendeletben megállapított feltételek szerint helyszíni vizsgálatokat végezhet a finanszírozásban
  közvetlenül vagy közvetetten
  érintett gazdasági szereplőknél.


  A tagállamok elfogadják és végrehajtják azon intézkedéseket, amelyek a Hivatal e cikkben előírt vizsgálati tevékenysége gyakorlásához szükségesek. A 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben előírt módszerek alkalmazásával a Hivatal által a közösségi finanszírozásban közvetlenül vagy közvetetten érintett gazdasági szereplőknél végzett helyszíni vizsgálatok és ellenőrzések keretében a tagállamok felajánlják segítségüket a Hivatal számára.


  (3)   Külső vizsgálat során és az 1. cikkben említett csalás, korrupció vagy egyéb jogellenes tevékenység fennállásának megállapításához szükséges mértékben a Hivatal hozzáférhet a vizsgálattal összefüggő tényekkel kapcsolatos, az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek birtokában lévő információhoz. Ennek érdekében alkalmazni kell a 4. cikk (2) és (4) bekezdését.
  (4)   Amennyiben a vizsgálat kezdeményezése előtt a Hivatal az 1. cikkben említett csalás, korrupció vagy egyéb jogellenes tevékenység fennállására utaló információkkal rendelkezik, a Hivatal főigazgatója

  tájékoztatja
  az érintett tagállamok illetékes hatóságait, amelyek az ágazati szabályok sérelme nélkül megteszik a megfelelő lépéseket: szükség esetén vizsgálatot indíthatnak az alkalmazandó nemzeti jognak megfelelően, és e vizsgálatokban a Hivatal alkalmazottai is részt vehetnek. Az érintett tagállamok illetékes hatóságai tájékoztatják a Hivatal főigazgatóját az információk nyomán
  megtett intézkedésekről és az
  elért eredményekről.


  (5)
     
  Amennyiben a Hivatal úgy dönt, hogy nem kezdeményez vizsgálatot, akkor tájékoztatja az Eurojustot arról, hogy a csalás, korrupció vagy az 1. cikkben említett egyéb jogellenes tevékenység fennállására, legalább két vagy több tagállamot érintő súlyos bűncselekményre utaló információkat megküldi a tagállamok illetékes hatóságainak. A két szervezet között létrejött együttműködési megállapodások rendelkezéseivel összhangban a Hivatal arról is tájékoztatja az Eurojustot, ha a Hivatal által folytatott vizsgálat az ő hatáskörébe tartozik
  .” |
| --- | --- |

2.

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

Külső vizsgálatok

(1)   A Hivatal a tagállamokon belüli helyszíni vizsgálatok és ellenőrzések elvégzésekor a 2185/96/Euratom, EK rendelet hatálya alatt a Bizottságra ruházott hatásköröket gyakorolja, harmadik országokban és a nemzetközi szervezeteknél pedig a hatályos együttműködési megállapodások rendelkezéseivel összhangban jár el.

Vizsgálati feladatainak részeként a Hivatal a vizsgálatokat és az ellenőrzéseket a 2988/95/EK, Euratom ║ rendelet 9. cikke (1) bekezdésének rendelkezései szerint eljárva végzi, valamint a tagállamokon belüli vizsgálatok elvégzésekor ugyanazon rendelet 9. cikke (2) bekezdésében említett ágazati szabályoknak megfelelően, illetve harmadik országokban
  és
  a
  nemzetközi szervezetekben a
  hatályos együttműködési megállapodások rendelkezéseivel összhangban jár el.

(2)   Az 1. cikkben említett, közösségi finanszírozással kapcsolatos egyezménnyel, támogatási határozattal vagy szerződéssel összefüggő csalás, korrupció vagy egyéb jogellenes tevékenység fennállásának megállapítása érdekében a Hivatal a 2185/96/Euratom, EK rendeletben megállapított feltételek szerint helyszíni vizsgálatokat végezhet a finanszírozásban
  közvetlenül vagy közvetetten
  érintett gazdasági szereplőknél.

A tagállamok elfogadják és végrehajtják azon intézkedéseket, amelyek a Hivatal e cikkben előírt vizsgálati tevékenysége gyakorlásához szükségesek. A 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben előírt módszerek alkalmazásával a Hivatal által a közösségi finanszírozásban közvetlenül vagy közvetetten érintett gazdasági szereplőknél végzett helyszíni vizsgálatok és ellenőrzések keretében a tagállamok felajánlják segítségüket a Hivatal számára.

(3)   Külső vizsgálat során és az 1. cikkben említett csalás, korrupció vagy egyéb jogellenes tevékenység fennállásának megállapításához szükséges mértékben a Hivatal hozzáférhet a vizsgálattal összefüggő tényekkel kapcsolatos, az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek birtokában lévő információhoz. Ennek érdekében alkalmazni kell a 4. cikk (2) és (4) bekezdését.

(4)   Amennyiben a vizsgálat kezdeményezése előtt a Hivatal az 1. cikkben említett csalás, korrupció vagy egyéb jogellenes tevékenység fennállására utaló információkkal rendelkezik, a Hivatal főigazgatója

  tájékoztatja
  az érintett tagállamok illetékes hatóságait, amelyek az ágazati szabályok sérelme nélkül megteszik a megfelelő lépéseket: szükség esetén vizsgálatot indíthatnak az alkalmazandó nemzeti jognak megfelelően, és e vizsgálatokban a Hivatal alkalmazottai is részt vehetnek. Az érintett tagállamok illetékes hatóságai tájékoztatják a Hivatal főigazgatóját az információk nyomán
  megtett intézkedésekről és az
  elért eredményekről.

(5)
     
  Amennyiben a Hivatal úgy dönt, hogy nem kezdeményez vizsgálatot, akkor tájékoztatja az Eurojustot arról, hogy a csalás, korrupció vagy az 1. cikkben említett egyéb jogellenes tevékenység fennállására, legalább két vagy több tagállamot érintő súlyos bűncselekményre utaló információkat megküldi a tagállamok illetékes hatóságainak. A két szervezet között létrejött együttműködési megállapodások rendelkezéseivel összhangban a Hivatal arról is tájékoztatja az Eurojustot, ha a Hivatal által folytatott vizsgálat az ő hatáskörébe tartozik
  .”

| 3. | A következő cikk kerül beillesztésre:


  „3a. cikk



  A Hivatal együttműködése az Eurojusttal, az Europollal és más nemzetközi szervezetekkel




  A Hivatal, az e rendelet által ráruházott hatásköreinek gyakorlása közben együttműködési megállapodásokat köthet az Eurojusttal és az Europollal. E megállapodások célja az egyes szervek illetékességének tisztázása, valamint együttműködésük meghatározása a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség keretében.




  A Hivatal más nemzetközi szervezetekkel is köthet együttműködési megállapodást
  .” |
| --- | --- |

3.

A következő cikk kerül beillesztésre:

„3a. cikk

A Hivatal együttműködése az Eurojusttal, az Europollal és más nemzetközi szervezetekkel

A Hivatal, az e rendelet által ráruházott hatásköreinek gyakorlása közben együttműködési megállapodásokat köthet az Eurojusttal és az Europollal. E megállapodások célja az egyes szervek illetékességének tisztázása, valamint együttműködésük meghatározása a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség keretében.

A Hivatal más nemzetközi szervezetekkel is köthet együttműködési megállapodást
  .”

| 4. | A 4. cikk a következőképpen módosul:








  a) | Az (1) bekezdés második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:




  „Ezen belső vizsgálatokat a Szerződések, nevezetesen az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv és a személyzeti szabályzat tiszteletben tartásával, a jelen rendeletben előírt feltételek és eljárások, valamint az egyes intézmények, szervek, és szervezetek által elfogadott határozatok alkalmazásával folytatják le, továbbá az eljárási garanciák, valamint az érintett személyek törvényes jogainak tekintetében ezek a vizsgálatok nem különbözhetnek a külső vizsgálatoktól.” |
| --- | --- | --- |

4.

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Ezen belső vizsgálatokat a Szerződések, nevezetesen az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv és a személyzeti szabályzat tiszteletben tartásával, a jelen rendeletben előírt feltételek és eljárások, valamint az egyes intézmények, szervek, és szervezetek által elfogadott határozatok alkalmazásával folytatják le, továbbá az eljárási garanciák, valamint az érintett személyek törvényes jogainak tekintetében ezek a vizsgálatok nem különbözhetnek a külső vizsgálatoktól.”

| b) | A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „A 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet rendelkezéseivel összhangban a Hivatal helyszíni vizsgálatokat végezhet a
  közvetlenül vagy közvetetten érintett
  gazdasági szereplőknél, hogy hozzáférjen a belső vizsgálat tárgyát képező tényekkel összefüggő lényeges információkhoz.” |
| --- | --- |

b)

A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet rendelkezéseivel összhangban a Hivatal helyszíni vizsgálatokat végezhet a
  közvetlenül vagy közvetetten érintett
  gazdasági szereplőknél, hogy hozzáférjen a belső vizsgálat tárgyát képező tényekkel összefüggő lényeges információkhoz.”

| c) | A (5) bekezdést törölni kell. |
| --- | --- |

c)

A (5) bekezdést törölni kell.

| 5. | A 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „5. cikk

  Vizsgálatok kezdeményezése

  (1)   A Hivatal akkor kezdeményezhet vizsgálatot, ha megfelelően komoly gyanú áll fenn, hogy az 1. cikkben említett csalást, korrupciót vagy egyéb jogellenes tevékenységet követtek el. A vizsgálat kezdeményezéséről szóló döntésnél figyelembe kell venni a Hivatalnak a 11a. cikkben és a 12. cikk (6) bekezdésében megállapított vizsgálati politikájának és vizsgálati tevékenységi programjának prioritásait. A
  névtelen bejelentéseket is figyelembe veszik, amennyiben az elkövetés gyanúját kellően megindokolják
  .


  (2)
     
  Vizsgálatok megkezdéséről a Hivatal végrehajtó bizottságával való konzultációt követően a Hivatal főigazgatója dönt a 14. cikk szerinti törvényességi ellenőrzésnek megfelelően.



  (3)   Külső vizsgálatokat a Hivatal igazgatójának a saját hatáskörében meghozott vagy egy érintett tagállam vagy
  az Európai Közösségek és az Európai Unió valamely intézményének
  felkérésére meghozott döntése alapján kezdeményeznek.
  Belső vizsgálatokat a Hivatal igazgatójának a saját hatáskörében meghozott vagy
  az Európai Közösségek és az Európai Unió valamely intézményének
  felkérésére meghozott döntése alapján kezdeményeznek, amelyen belül a vizsgálatokat le kell folytatni.
  Amennyiben a Hivatal e rendelet szerinti belső vizsgálatot folytat, az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek nem kezdeményeznek igazgatási vizsgálatot ugyanazon tényekkel kapcsolatban.

  (4)   Ha egy intézmény, szerv vagy szervezet igazgatási autonómiája értelmében vizsgálatot kíván kezdeményezni, megkérdezi a Hivatalt, hogy a kérdéses tények nem képezik-e már belső vizsgálat tárgyát. A Hivatal az (5) bekezdés alkalmazásában a kérdést követő 15 munkanapon belül jelzi, hogy kezdeményeztek-e vizsgálatot, vagy a Hivatal tervez-e vizsgálatot indítani. A válasz hiánya azt jelenti, hogy a Hivatal nem kíván belső vizsgálatot kezdeményezni.

  (5)   A vizsgálat kezdeményezésével kapcsolatos döntést a (3) és (4) bekezdésben említett kérdés OLAF-hoz történő beérkezésétől számított két hónapon belül meg kell hozni. A döntésről haladéktalanul értesítik a kérdést intéző intézményt, szervet, hivatalt, ügynökséget vagy tagállamot. A vizsgálat kezdeményezésének elmaradásáról szóló döntést meg kell indokolni.
  Amennyiben a személyzeti szabályzat 22a. cikkének vagy az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek rendelkezéseinek megfelelően eljáró, egy intézményben, szervben, hivatalban vagy ügynökségben dolgozó tisztviselő vagy alkalmazott csalás vagy szabálytalanság gyanújával összefüggő információt ad át a Hivatalnak, a Hivatal tájékoztatja arról, hogy kezdeményez-e vizsgálatot a szóban forgó tényekkel kapcsolatban.


  Az intézmények, szervek vagy szervezetek egy vizsgálat megindítása előtt, majd a vizsgálat teljes időtartama alatt azonnali és automatikus hozzáférést biztosítanak a Hivatal részére a közösségi alapok kezelésével kapcsolatos adatbázisokhoz és minden egyéb olyan adatbázishoz és információhoz, amelyek segítségével a Hivatal ellenőrizni tudja az átadott információk pontosságát.



  (6)   Amennyiben a Hivatal a döntés önállóságának elve vagy vizsgálati tevékenységi prioritásai alapján nem kezdeményez belső vizsgálatot, haladéktalanul továbbítja a rendelkezésére álló adatokat az érintett intézménynek, szervnek, hivatalnak vagy ügynökségnek, hogy az az alkalmazandó szabályok alapján megtehesse a megfelelő lépéseket. Szükség esetén a Hivatal egyezteti az intézménnyel, szervvel, hivatallal vagy ügynökséggel a forrás titkosságának védelméhez szükséges lépéseket, és kérheti, hogy tájékoztassák a fejleményekről.
  Amennyiben a Hivatal a döntés önállóságának elve vagy vizsgálati tevékenységi prioritásai alapján nem kezdeményez belső vizsgálatot, a 3. cikk (4) bekezdését kell alkalmazni.” |
| --- | --- |

5.

A 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„5. cikk

Vizsgálatok kezdeményezése

(1)   A Hivatal akkor kezdeményezhet vizsgálatot, ha megfelelően komoly gyanú áll fenn, hogy az 1. cikkben említett csalást, korrupciót vagy egyéb jogellenes tevékenységet követtek el. A vizsgálat kezdeményezéséről szóló döntésnél figyelembe kell venni a Hivatalnak a 11a. cikkben és a 12. cikk (6) bekezdésében megállapított vizsgálati politikájának és vizsgálati tevékenységi programjának prioritásait. A
  névtelen bejelentéseket is figyelembe veszik, amennyiben az elkövetés gyanúját kellően megindokolják
  .

(2)
     
  Vizsgálatok megkezdéséről a Hivatal végrehajtó bizottságával való konzultációt követően a Hivatal főigazgatója dönt a 14. cikk szerinti törvényességi ellenőrzésnek megfelelően.

(3)   Külső vizsgálatokat a Hivatal igazgatójának a saját hatáskörében meghozott vagy egy érintett tagállam vagy
  az Európai Közösségek és az Európai Unió valamely intézményének
  felkérésére meghozott döntése alapján kezdeményeznek.

Belső vizsgálatokat a Hivatal igazgatójának a saját hatáskörében meghozott vagy
  az Európai Közösségek és az Európai Unió valamely intézményének
  felkérésére meghozott döntése alapján kezdeményeznek, amelyen belül a vizsgálatokat le kell folytatni.

Amennyiben a Hivatal e rendelet szerinti belső vizsgálatot folytat, az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek nem kezdeményeznek igazgatási vizsgálatot ugyanazon tényekkel kapcsolatban.

(4)   Ha egy intézmény, szerv vagy szervezet igazgatási autonómiája értelmében vizsgálatot kíván kezdeményezni, megkérdezi a Hivatalt, hogy a kérdéses tények nem képezik-e már belső vizsgálat tárgyát. A Hivatal az (5) bekezdés alkalmazásában a kérdést követő 15 munkanapon belül jelzi, hogy kezdeményeztek-e vizsgálatot, vagy a Hivatal tervez-e vizsgálatot indítani. A válasz hiánya azt jelenti, hogy a Hivatal nem kíván belső vizsgálatot kezdeményezni.

(5)   A vizsgálat kezdeményezésével kapcsolatos döntést a (3) és (4) bekezdésben említett kérdés OLAF-hoz történő beérkezésétől számított két hónapon belül meg kell hozni. A döntésről haladéktalanul értesítik a kérdést intéző intézményt, szervet, hivatalt, ügynökséget vagy tagállamot. A vizsgálat kezdeményezésének elmaradásáról szóló döntést meg kell indokolni.

Amennyiben a személyzeti szabályzat 22a. cikkének vagy az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek rendelkezéseinek megfelelően eljáró, egy intézményben, szervben, hivatalban vagy ügynökségben dolgozó tisztviselő vagy alkalmazott csalás vagy szabálytalanság gyanújával összefüggő információt ad át a Hivatalnak, a Hivatal tájékoztatja arról, hogy kezdeményez-e vizsgálatot a szóban forgó tényekkel kapcsolatban.

Az intézmények, szervek vagy szervezetek egy vizsgálat megindítása előtt, majd a vizsgálat teljes időtartama alatt azonnali és automatikus hozzáférést biztosítanak a Hivatal részére a közösségi alapok kezelésével kapcsolatos adatbázisokhoz és minden egyéb olyan adatbázishoz és információhoz, amelyek segítségével a Hivatal ellenőrizni tudja az átadott információk pontosságát.

(6)   Amennyiben a Hivatal a döntés önállóságának elve vagy vizsgálati tevékenységi prioritásai alapján nem kezdeményez belső vizsgálatot, haladéktalanul továbbítja a rendelkezésére álló adatokat az érintett intézménynek, szervnek, hivatalnak vagy ügynökségnek, hogy az az alkalmazandó szabályok alapján megtehesse a megfelelő lépéseket. Szükség esetén a Hivatal egyezteti az intézménnyel, szervvel, hivatallal vagy ügynökséggel a forrás titkosságának védelméhez szükséges lépéseket, és kérheti, hogy tájékoztassák a fejleményekről.

Amennyiben a Hivatal a döntés önállóságának elve vagy vizsgálati tevékenységi prioritásai alapján nem kezdeményez belső vizsgálatot, a 3. cikk (4) bekezdését kell alkalmazni.”

| 6. | A 6. cikk a következőképpen módosul:








  a) | A (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (1)
     
  A vizsgálatok lefolytatását közvetlenül a Hivatal főigazgatója irányítja. A Hivatal főigazgatója írásban felhatalmazhatja a Hivatal egyik műveleti igazgatóját a vizsgálat végrehajtásának irányítására. A vizsgálatot a Hivatal főigazgatójának felhatalmazásával és az ő felelősségére a Hivatal kijelölt tisztviselői végzik
  .” |
| --- | --- | --- |

6.

A 6. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„
  (1)
     
  A vizsgálatok lefolytatását közvetlenül a Hivatal főigazgatója irányítja. A Hivatal főigazgatója írásban felhatalmazhatja a Hivatal egyik műveleti igazgatóját a vizsgálat végrehajtásának irányítására. A vizsgálatot a Hivatal főigazgatójának felhatalmazásával és az ő felelősségére a Hivatal kijelölt tisztviselői végzik
  .”

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (3)
     
  A Hivatal egyes vizsgálatok végrehajtására kijelölt alkalmazottait a Hivatal főigazgatója által kibocsátott meghatalmazással látják el, amelyen feltüntetik a vizsgálat tárgyát és célját, a vizsgálat lefolytatásának jogalapját és az e jogalap alapján biztosított vizsgálati hatásköröket
  .” |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„
  (3)
     
  A Hivatal egyes vizsgálatok végrehajtására kijelölt alkalmazottait a Hivatal főigazgatója által kibocsátott meghatalmazással látják el, amelyen feltüntetik a vizsgálat tárgyát és célját, a vizsgálat lefolytatásának jogalapját és az e jogalap alapján biztosított vizsgálati hatásköröket
  .”

| c) | A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:


  „
  (3a)
     
  Amennyiben a Hivatal a 2185/96/EK, Euratom rendelet rendelkezéseinek megfelelően helyszíni vizsgálatra vagy ellenőrzésre kijelölt alkalmazottai megállapítják, hogy egy gazdasági szereplő a vizsgálatot akadályozza, akkor azonnal értesítik az érintett tagállam a Hivatal által előzetesen kapcsolattartóként azonosított illetékes hatóságát. A Hivatal kérésére az érintett tagállam illetékes hatósága megadja a szükséges segítséget a Hivatal alkalmazottainak megbízásuk (3) bekezdésben említett meghatalmazásnak megfelelő teljesítéséhez. A tagállamnak gondoskodnia kell arról, hogy a Hivatal alkalmazottai az illetékes hatósággal megegyező feltételekkel és a nemzeti jogszabályokat betartva hozzáférhessenek valamennyi olyan, az 1. cikkben említett tényekre vonatkozó információhoz és dokumentumhoz, amely szükségesnek bizonyulhat a helyszíni ellenőrzés és vizsgálat megfelelő lefolytatásához
  .” |
| --- | --- |

c)

A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„
  (3a)
     
  Amennyiben a Hivatal a 2185/96/EK, Euratom rendelet rendelkezéseinek megfelelően helyszíni vizsgálatra vagy ellenőrzésre kijelölt alkalmazottai megállapítják, hogy egy gazdasági szereplő a vizsgálatot akadályozza, akkor azonnal értesítik az érintett tagállam a Hivatal által előzetesen kapcsolattartóként azonosított illetékes hatóságát. A Hivatal kérésére az érintett tagállam illetékes hatósága megadja a szükséges segítséget a Hivatal alkalmazottainak megbízásuk (3) bekezdésben említett meghatalmazásnak megfelelő teljesítéséhez. A tagállamnak gondoskodnia kell arról, hogy a Hivatal alkalmazottai az illetékes hatósággal megegyező feltételekkel és a nemzeti jogszabályokat betartva hozzáférhessenek valamennyi olyan, az 1. cikkben említett tényekre vonatkozó információhoz és dokumentumhoz, amely szükségesnek bizonyulhat a helyszíni ellenőrzés és vizsgálat megfelelő lefolytatásához
  .”

| d) | az (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (4)
     
  A helyszíni vizsgálatokat és ellenőrzéseket, valamint az egyéb vizsgálatokat a Hivatal alkalmazottai az érintett tagállam vizsgálatot végző ellenőreinek tevékenységeit szabályzó szabályzatok és szokások, a személyzeti szabályzat, továbbá a 4. cikk (1) bekezdésében említett határozat rendelkezéseinek figyelembevételével folytatják le. A Hivatal munkatársai a pártatlanság elvének megfelelően járnak el. Azonnal tájékoztatják a Hivatal főigazgatóját, ha vizsgálati tevékenységük során összeférhetetlenségi helyzetbe kerülhetnek. A Hivatal főigazgatója állapítja meg, hogy az összeférhetetlenség fennáll-e. Szükség esetén utasítást ad az érintett alkalmazott helyettesítésére
  .” |
| --- | --- |

d)

az (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„
  (4)
     
  A helyszíni vizsgálatokat és ellenőrzéseket, valamint az egyéb vizsgálatokat a Hivatal alkalmazottai az érintett tagállam vizsgálatot végző ellenőreinek tevékenységeit szabályzó szabályzatok és szokások, a személyzeti szabályzat, továbbá a 4. cikk (1) bekezdésében említett határozat rendelkezéseinek figyelembevételével folytatják le. A Hivatal munkatársai a pártatlanság elvének megfelelően járnak el. Azonnal tájékoztatják a Hivatal főigazgatóját, ha vizsgálati tevékenységük során összeférhetetlenségi helyzetbe kerülhetnek. A Hivatal főigazgatója állapítja meg, hogy az összeférhetetlenség fennáll-e. Szükség esetén utasítást ad az érintett alkalmazott helyettesítésére
  .”

| e) | az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (5)
     
  A vizsgálatokat egy időtartam alatt folyamatosan végzik, amelynek hosszát az eset körülményei és bonyolultsága határozza meg. A Hivatal alkalmazottainak meg kell bizonyosodniuk arról, hogy a vizsgálatot a bizonyító elemek védelmét és megőrzését biztosító módon folytatják-e. Szükség esetén, ha fennáll a bizonyító elemek eltűnésének kockázata, kérhetik az érintett tagállam illetékes hatóságát, hogy a nemzeti jogszabályoknak megfelelően tegyen meg minden szükséges óvintézkedést vagy végrehajtó intézkedést
  .” |
| --- | --- |

e)

az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„
  (5)
     
  A vizsgálatokat egy időtartam alatt folyamatosan végzik, amelynek hosszát az eset körülményei és bonyolultsága határozza meg. A Hivatal alkalmazottainak meg kell bizonyosodniuk arról, hogy a vizsgálatot a bizonyító elemek védelmét és megőrzését biztosító módon folytatják-e. Szükség esetén, ha fennáll a bizonyító elemek eltűnésének kockázata, kérhetik az érintett tagállam illetékes hatóságát, hogy a nemzeti jogszabályoknak megfelelően tegyen meg minden szükséges óvintézkedést vagy végrehajtó intézkedést
  .”

| f) | A szöveg a következő ║ bekezdéssel egészül ki:
  „Ha a vizsgálatok feltárják, hogy egy intézmény, szerv vagy szervezet valamely tagja, igazgatója, tisztviselője vagy alkalmazottja érintett lehet, vagy hogy az Unió érdekeinek védelme céljából óvintézkedésekre vagy igazgatási intézkedésekre lehet szükség,
  a Hivatal mielőbb tájékoztatja
  az érintett intézményt, szervet vagy szervezetet a folyamatban lévő vizsgálatról. Az átadott információk az alábbi adatokat tartalmazzák:a) a vizsgálat tárgyát képező személy adatai, valamint a kérdéses tények összefoglalása;






  a) | a vizsgálat tárgyát képező személy adatai, valamint a kérdéses tények összefoglalása; |
| --- | --- | --- |

f)

A szöveg a következő ║ bekezdéssel egészül ki:

„Ha a vizsgálatok feltárják, hogy egy intézmény, szerv vagy szervezet valamely tagja, igazgatója, tisztviselője vagy alkalmazottja érintett lehet, vagy hogy az Unió érdekeinek védelme céljából óvintézkedésekre vagy igazgatási intézkedésekre lehet szükség,
  a Hivatal mielőbb tájékoztatja
  az érintett intézményt, szervet vagy szervezetet a folyamatban lévő vizsgálatról. Az átadott információk az alábbi adatokat tartalmazzák:a) a vizsgálat tárgyát képező személy adatai, valamint a kérdéses tények összefoglalása;

a)

a vizsgálat tárgyát képező személy adatai, valamint a kérdéses tények összefoglalása;

| b) | minden olyan információ, amely segíthet az intézménynek, szervnek, hivatalnak vagy
  ügynökségnek
  annak eldöntésében, hogy szükség van-e óvintézkedésekre vagy igazgatási intézkedésekre az Unió érdekeinek védelmében,
  és szükség esetén utalás az óvintézkedések vagy igazgatási intézkedések meghozatalának határidejéről
  ; |
| --- | --- |

b)

minden olyan információ, amely segíthet az intézménynek, szervnek, hivatalnak vagy
  ügynökségnek
  annak eldöntésében, hogy szükség van-e óvintézkedésekre vagy igazgatási intézkedésekre az Unió érdekeinek védelmében,
  és szükség esetén utalás az óvintézkedések vagy igazgatási intézkedések meghozatalának határidejéről
  ;

| c) | szükség esetén a tervezett titoktartási intézkedések. |
| --- | --- |

c)

szükség esetén a tervezett titoktartási intézkedések.

Az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség tájékoztatása a vizsgálatokra vonatkozó nemzeti jogszabályokkal összhangban elhalasztható, amennyiben a vizsgálathoz vagy a nemzeti igazságügyi hatóság illetékességébe tartozó nyomozati eljáráshoz teljes titoktartás szükséges. A Hivatal főigazgatója a 14. cikk szerinti törvényességi ellenőrzésre vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően indokolja döntését..

Az intézmény, szerv vagy szervezet szükség esetén a vizsgálat hatékony lefolytatásának szükségességét és a Hivatal által javasolt különleges titoktartási kötelezettségeket figyelembe véve dönt az óvintézkedések vagy adminisztratív intézkedések meghozataláról.
  Az intézmény, szerv vagy szervezet a lehető legrövidebb időn belül értesíti a Hivatalt az e cikk értelmében hozott esetleges intézkedésekről, vagy adott esetben arról, hogy kiegészítő fegyelmi eljárást kell indítani azokra a tényekre vonatkozóan, amelyek a személyzeti szabályzat alapján a hatáskörébe tartoznak. Kiegészítő fegyelmi eljárást a Hivatallal folytatott egyeztetést követően lehet indítani
  .”

| g) | A (6) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:




  „A Hivatal alkalmazottai a harmadik országokkal kötött együttműködési megállapodások rendelkezéseinek megfelelően harmadik országok illetékes hatóságainak közreműködését is kérhetik feladatuk teljesítése során. Nemzetközi szervezetek közreműködését is kérhetik feladatuk végrehajtása során a nemzetközi szervezetekkel kötött megállapodások rendelkezéseinek megfelelően.” |
| --- | --- |

g)

A (6) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A Hivatal alkalmazottai a harmadik országokkal kötött együttműködési megállapodások rendelkezéseinek megfelelően harmadik országok illetékes hatóságainak közreműködését is kérhetik feladatuk teljesítése során. Nemzetközi szervezetek közreműködését is kérhetik feladatuk végrehajtása során a nemzetközi szervezetekkel kötött megállapodások rendelkezéseinek megfelelően.”

| h) | A szöveg a következő ║ bekezdéssel egészül ki:
  „Amennyiben egy vizsgálatot nem sikerül a kezdeményezést követő tizenkét hónapon belül lezárni, a Hivatal főigazgatója hat hónappal meghosszabbíthatja a határidőt.
  A Hivatal főigazgatója megbizonyosodik a vizsgálat meghosszabbításának szükségességéről
  . E döntés meghozatala előtt
  a Hivatal főigazgatója tájékoztatja a Felügyeleti Bizottságot arról, hogy miért nem lehet még lezárni a vizsgálatot, valamint a vizsgálat befejezéséhez előreláthatóan szükséges időről
  .


  Amennyiben a vizsgálatot a vizsgálat megindításától számított 18 hónapon belül nem sikerül lezárni, a Hivatal főigazgatója tájékoztatja a Felügyeleti Bizottságot ennek okairól, továbbá a Felügyeleti Bizottság véleményezi a hosszabbítást és szükség esetén a vizsgálat későbbi folytatását.




  A Felügyeleti Bizottság véleménye másolatát továbbítja az érintett intézménynek, szervnek vagy szervezetnek. Amennyiben a vizsgálat miatt teljes titoktartás szükséges, vagy a vizsgálatokra vonatkozó nemzeti jogszabályok ezt megkövetelik, ez a közlés elhalasztható.




  A Hivatal főigazgatója éves jelentést nyújt be a költségvetési hatóságnak azokról a vizsgálatokról, amelyeket nem sikerült a megnyitásuktól számított 30 hónapon belül lezárni, illetve a késedelem okairól. A Felügyeleti Bizottság az okokról véleményt nyújt be a költségvetési hatóságnak
  .” |
| --- | --- |

h)

A szöveg a következő ║ bekezdéssel egészül ki:

„Amennyiben egy vizsgálatot nem sikerül a kezdeményezést követő tizenkét hónapon belül lezárni, a Hivatal főigazgatója hat hónappal meghosszabbíthatja a határidőt.
  A Hivatal főigazgatója megbizonyosodik a vizsgálat meghosszabbításának szükségességéről
  . E döntés meghozatala előtt
  a Hivatal főigazgatója tájékoztatja a Felügyeleti Bizottságot arról, hogy miért nem lehet még lezárni a vizsgálatot, valamint a vizsgálat befejezéséhez előreláthatóan szükséges időről
  .

Amennyiben a vizsgálatot a vizsgálat megindításától számított 18 hónapon belül nem sikerül lezárni, a Hivatal főigazgatója tájékoztatja a Felügyeleti Bizottságot ennek okairól, továbbá a Felügyeleti Bizottság véleményezi a hosszabbítást és szükség esetén a vizsgálat későbbi folytatását.

A Felügyeleti Bizottság véleménye másolatát továbbítja az érintett intézménynek, szervnek vagy szervezetnek. Amennyiben a vizsgálat miatt teljes titoktartás szükséges, vagy a vizsgálatokra vonatkozó nemzeti jogszabályok ezt megkövetelik, ez a közlés elhalasztható.

A Hivatal főigazgatója éves jelentést nyújt be a költségvetési hatóságnak azokról a vizsgálatokról, amelyeket nem sikerült a megnyitásuktól számított 30 hónapon belül lezárni, illetve a késedelem okairól. A Felügyeleti Bizottság az okokról véleményt nyújt be a költségvetési hatóságnak
  .”

| 7. | A 7. cikk az (1) és a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (1)
     
  Az intézmények, szervek vagy szervezetek haladéktalanul továbbítanak az Európai Közösségek pénzügyi érdekeit veszélyeztető minden csalási, korrupciós és egyéb jogellenes tevékenységre vonatkozó információt a Hivatal számára.




  (2)
     
  Az intézmények, szervek és szervezetek, valamint a tagállamok addig a mértékig, amíg azt az egyes nemzeti törvények lehetővé teszik, a Hivatal felkérésére vagy saját kezdeményezésükre a folyamatban levő vizsgálattal érintett minden birtokukban levő dokumentumot és információt továbbítanak a Hivatalnak
  .” |
| --- | --- |

7.

A 7. cikk az (1) és a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„
  (1)
     
  Az intézmények, szervek vagy szervezetek haladéktalanul továbbítanak az Európai Közösségek pénzügyi érdekeit veszélyeztető minden csalási, korrupciós és egyéb jogellenes tevékenységre vonatkozó információt a Hivatal számára.

(2)
     
  Az intézmények, szervek és szervezetek, valamint a tagállamok addig a mértékig, amíg azt az egyes nemzeti törvények lehetővé teszik, a Hivatal felkérésére vagy saját kezdeményezésükre a folyamatban levő vizsgálattal érintett minden birtokukban levő dokumentumot és információt továbbítanak a Hivatalnak
  .”

| 8. | A rendelet a következő cikkekkel egészül ki:
  „7a. cikk
  Eljárási garanciák
  (1)   A Hivatal kivizsgálja az állítások melletti és elleni érveket.
  A vizsgálatokat objektíven és pártatlanul vezetik az ártatlanság vélelme és az eljárási garanciák tiszteletben tartása mellett, amely elveket a jelen rendelet 15a. cikkében ismertetett eljárási szabályzat részletezi
  .
  (2)   Ha a vizsgálat feltárja, hogy egy intézmény, szerv vagy szervezet valamely tagja, igazgatója, tisztviselője vagy alkalmazottja vagy egy gazdasági szereplő érintett lehet egy ügyben, erről tájékoztatják az illetőt, amennyiben ez nem veszélyezteti a vizsgálat lefolytatását.
  A vizsgálat végén, a
  vizsgálatról szóló zárójelentés elkészítése előtt a
  következtetésekben csak akkor nevezhető néven természetes vagy jogi személy, ha a személyesen érintett személynek
  írásban vagy a Hivatal által kijelölt alkalmazottakkal folytatott megbeszélés során
  lehetősége van ismertetni az őt érintő tényekkel kapcsolatos észrevételeit. A tényeket az észrevételei benyújtására felkérő levélben össze kell foglalni
  az érintett személy számára, aki a Hivatal által jelzett határidőn belül nyújthatja be észrevételeit. A megbeszélésre
  az érintett személy megválaszthatja a segítőjét. A személyesen érintettek a Közösség bármely hivatalos nyelvén nyilatkozhatnak; a Közösségek tisztviselőit vagy alkalmazottait azonban felkérhetik, hogy egy általuk jól ismert hivatalos közösségi nyelven nyilatkozzanak. A személyesen érintett személynek joga van nem vádolni önmagát.
  Olyan esetekben, amikor a vizsgálat célja érdekében teljes titoktartásra van szükség, vagy ha
  egy
  nemzeti igazságügyi hatóság
  hatáskörébe tartozó vizsgálati eljárásokat kell lefolytatni, a vizsgálatokra alkalmazandó
  nemzeti
  jogszabályoknak megfelelően
  a Hivatal főigazgatója –
  a 14. cikkben előirányzott, törvényességi ellenőrzésére vonatkozó rendelkezések tiszteletben tartása mellett
  – elhalaszthatja annak a kötelezettségnek a végrehajtását, hogy a személyesen érintett személyt felkérjék észrevételei elmondására.
  ▐
  Belső vizsgálat esetén a Hivatal főigazgatója az érintett személyt foglalkoztató intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség
  értesítését követően
  hozza meg ezt a döntést.


  Az intézmény, szerv vagy szervezet szükség esetén a vizsgálat hatékony lefolytatásának szükségességét és a Hivatal által javasolt különleges titoktartási kötelezettségeket figyelembe véve dönt az óvintézkedések vagy adminisztratív intézkedések meghozataláról. Az intézmény, szerv vagy szervezet a lehető legrövidebb időn belül értesíti a Hivatalt az e cikk értelmében hozott esetleges intézkedésekről, vagy adott esetben arról, hogy kiegészítő fegyelmi eljárást kell indítani azokra a tényekre vonatkozóan, amelyek a személyzeti szabályzat alapján a hatáskörébe tartoznak. Kiegészítő fegyelmi eljárást a Hivatallal folytatott egyeztetést követően lehet indítani.


  (3)   A tárgyalásra – akár tanúval, akár a (2) bekezdés szerinti személyesen érintett személlyel zajlik – szóló meghívót legalább
  tíz
  munkanappal előbb el kell küldeni; a meghallgatandó személy
  kifejezett hozzájárulásával
  ez a határidő lerövidíthető. A meghívó tartalmazza a meghallgatott személy jogainak listáját. A Hivatal minden tárgyalásról jegyzőkönyvet készít, és hozzáférhetővé teszi a meghallgatott személy számára, hogy az jóváhagyhassa vagy észrevételezhesse.
  Amennyiben a meghallgatás során
  arra lehet következtetni
  , hogy a meghallgatott személy érintett lehet a vizsgálat tárgyát képező tényekben, haladéktalanul alkalmazni kell a (2) bekezdésben megállapított eljárást.
  (4)   Az e cikkben előírt eljárási garanciák az alábbiak sérelme nélkül alkalmazandók:






  a) | adott esetben a szerződésekben foglalt szabályokból,
  az Európai Unió Alapjogi Chartájából és más vonatkozó nemzeti vagy közösségi rendelkezésekből, többek között az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvből
  következő szélesebb körű védelem; |
| --- | --- | --- |

8.

A rendelet a következő cikkekkel egészül ki:

„7a. cikk

Eljárási garanciák

(1)   A Hivatal kivizsgálja az állítások melletti és elleni érveket.
  A vizsgálatokat objektíven és pártatlanul vezetik az ártatlanság vélelme és az eljárási garanciák tiszteletben tartása mellett, amely elveket a jelen rendelet 15a. cikkében ismertetett eljárási szabályzat részletezi
  .

(2)   Ha a vizsgálat feltárja, hogy egy intézmény, szerv vagy szervezet valamely tagja, igazgatója, tisztviselője vagy alkalmazottja vagy egy gazdasági szereplő érintett lehet egy ügyben, erről tájékoztatják az illetőt, amennyiben ez nem veszélyezteti a vizsgálat lefolytatását.

A vizsgálat végén, a
  vizsgálatról szóló zárójelentés elkészítése előtt a
  következtetésekben csak akkor nevezhető néven természetes vagy jogi személy, ha a személyesen érintett személynek
  írásban vagy a Hivatal által kijelölt alkalmazottakkal folytatott megbeszélés során
  lehetősége van ismertetni az őt érintő tényekkel kapcsolatos észrevételeit. A tényeket az észrevételei benyújtására felkérő levélben össze kell foglalni
  az érintett személy számára, aki a Hivatal által jelzett határidőn belül nyújthatja be észrevételeit. A megbeszélésre
  az érintett személy megválaszthatja a segítőjét. A személyesen érintettek a Közösség bármely hivatalos nyelvén nyilatkozhatnak; a Közösségek tisztviselőit vagy alkalmazottait azonban felkérhetik, hogy egy általuk jól ismert hivatalos közösségi nyelven nyilatkozzanak. A személyesen érintett személynek joga van nem vádolni önmagát.

Olyan esetekben, amikor a vizsgálat célja érdekében teljes titoktartásra van szükség, vagy ha
  egy
  nemzeti igazságügyi hatóság
  hatáskörébe tartozó vizsgálati eljárásokat kell lefolytatni, a vizsgálatokra alkalmazandó
  nemzeti
  jogszabályoknak megfelelően
  a Hivatal főigazgatója –
  a 14. cikkben előirányzott, törvényességi ellenőrzésére vonatkozó rendelkezések tiszteletben tartása mellett
  – elhalaszthatja annak a kötelezettségnek a végrehajtását, hogy a személyesen érintett személyt felkérjék észrevételei elmondására.
  ▐
  Belső vizsgálat esetén a Hivatal főigazgatója az érintett személyt foglalkoztató intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség
  értesítését követően
  hozza meg ezt a döntést.

Az intézmény, szerv vagy szervezet szükség esetén a vizsgálat hatékony lefolytatásának szükségességét és a Hivatal által javasolt különleges titoktartási kötelezettségeket figyelembe véve dönt az óvintézkedések vagy adminisztratív intézkedések meghozataláról. Az intézmény, szerv vagy szervezet a lehető legrövidebb időn belül értesíti a Hivatalt az e cikk értelmében hozott esetleges intézkedésekről, vagy adott esetben arról, hogy kiegészítő fegyelmi eljárást kell indítani azokra a tényekre vonatkozóan, amelyek a személyzeti szabályzat alapján a hatáskörébe tartoznak. Kiegészítő fegyelmi eljárást a Hivatallal folytatott egyeztetést követően lehet indítani.

(3)   A tárgyalásra – akár tanúval, akár a (2) bekezdés szerinti személyesen érintett személlyel zajlik – szóló meghívót legalább
  tíz
  munkanappal előbb el kell küldeni; a meghallgatandó személy
  kifejezett hozzájárulásával
  ez a határidő lerövidíthető. A meghívó tartalmazza a meghallgatott személy jogainak listáját. A Hivatal minden tárgyalásról jegyzőkönyvet készít, és hozzáférhetővé teszi a meghallgatott személy számára, hogy az jóváhagyhassa vagy észrevételezhesse.

Amennyiben a meghallgatás során
  arra lehet következtetni
  , hogy a meghallgatott személy érintett lehet a vizsgálat tárgyát képező tényekben, haladéktalanul alkalmazni kell a (2) bekezdésben megállapított eljárást.

(4)   Az e cikkben előírt eljárási garanciák az alábbiak sérelme nélkül alkalmazandók:

a)

adott esetben a szerződésekben foglalt szabályokból,
  az Európai Unió Alapjogi Chartájából és más vonatkozó nemzeti vagy közösségi rendelkezésekből, többek között az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvből
  következő szélesebb körű védelem;

| b) | az európai parlamenti képviselők statútumában, valamint az Európai Közösségek személyzeti szabályzatában
  biztosított jogok és kötelezettségek. |
| --- | --- |

b)

az európai parlamenti képviselők statútumában, valamint az Európai Közösségek személyzeti szabályzatában
  biztosított jogok és kötelezettségek.

7b. cikk

Tájékoztatás a vizsgálat további lépések nélküli lezárásáról

Amennyiben a vizsgálat végén nem tarthatók a vádak egy intézmény, szerv vagy szervezet valamely tagja, igazgatója, tisztviselője vagy alkalmazottja vagy egy gazdasági szereplő ellen, a vizsgálatot további lépések nélkül lezárják a Hivatal főigazgatójának határozatára, aki erről
  a döntéshozataltól számított tíz munkanapon belül
  írásban értesíti az érdekelt felet, valamint szükség esetén az őt foglalkoztató intézményt, szervet, hivatalt vagy ügynökséget.

7c. cikk

Az újságírói források védelme

Az európai adófizetők objektív tájékoztatása és a sajtószabadság biztosítása érdekében a vizsgálatban részt vevő minden európai uniós szervnek tiszteletben kell tartania az újságírók forrásainak védelmét, a nemzeti jogszabályokkal összhangban
  .”

| 9. | A 8. cikk (3) és (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A Hivatal tiszteletben tartja a személyes adatok védelmére vonatkozó közösségi és nemzeti rendelkezéseket, különös tekintettel a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) rendelkezéseire.
  (4)   A Hivatal főigazgatója gondoskodik e cikk rendelkezéseinek és a szerződés 287. cikkének alkalmazásáról. |
| --- | --- |

9.

A 8. cikk (3) és (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A Hivatal tiszteletben tartja a személyes adatok védelmére vonatkozó közösségi és nemzeti rendelkezéseket, különös tekintettel a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) rendelkezéseire.

(4)   A Hivatal főigazgatója gondoskodik e cikk rendelkezéseinek és a szerződés 287. cikkének alkalmazásáról.

| 10. | A rendelet a következő ║ cikkel egészül ki:
  „8a. cikk

  Tájékoztatás a zárójelentésről a vizsgálat lezárásakor

  Mielőtt a Hivatal továbbítja a vizsgálat zárójelentését az érintett intézményeknek, szerveknek, hivataloknak vagy ügynökségeknek, illetve az érintett tagállamok illetékes hatóságainak, tájékoztatja a belső vagy külső vizsgálat tárgyát képező tényekben személyesen érintett személyt a zárójelentés következtetéseiről és ajánlásairól.
  Amennyiben teljes titoktartásra vagy a nemzeti igazságügyi hatóságok illetékességébe tartozó vizsgálati eszközökre van szükség, a Hivatal főigazgatója –
  a vizsgálatokra vonatkozó nemzeti jogszabályoknak megfelelően
  – eltekinthet az első albekezdésben említett tájékoztatástól. Belső vizsgálat esetén az érintett személyt foglalkoztató intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség
  megfelelő értesítése után
  hozza meg ezt a döntést.
  Amennyiben a személyesen érintett személy véleménye szerint a 6. cikk (5) bekezdésében és a 7a. cikkben említett eljárási garanciákat a vizsgálat következtetéseit esetleg befolyásoló mértékben nem vették figyelembe, a zárójelentés következtetéseinek kézhezvételétől számított tíz munkanapon belül kérheti a
  Hivatal főigazgatója
  véleményét,
  a 14a. cikk szerinti eljárással összhangban
  .” |
| --- | --- |

10.

A rendelet a következő ║ cikkel egészül ki:

„8a. cikk

Tájékoztatás a zárójelentésről a vizsgálat lezárásakor

Mielőtt a Hivatal továbbítja a vizsgálat zárójelentését az érintett intézményeknek, szerveknek, hivataloknak vagy ügynökségeknek, illetve az érintett tagállamok illetékes hatóságainak, tájékoztatja a belső vagy külső vizsgálat tárgyát képező tényekben személyesen érintett személyt a zárójelentés következtetéseiről és ajánlásairól.

Amennyiben teljes titoktartásra vagy a nemzeti igazságügyi hatóságok illetékességébe tartozó vizsgálati eszközökre van szükség, a Hivatal főigazgatója –
  a vizsgálatokra vonatkozó nemzeti jogszabályoknak megfelelően
  – eltekinthet az első albekezdésben említett tájékoztatástól. Belső vizsgálat esetén az érintett személyt foglalkoztató intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség
  megfelelő értesítése után
  hozza meg ezt a döntést.

Amennyiben a személyesen érintett személy véleménye szerint a 6. cikk (5) bekezdésében és a 7a. cikkben említett eljárási garanciákat a vizsgálat következtetéseit esetleg befolyásoló mértékben nem vették figyelembe, a zárójelentés következtetéseinek kézhezvételétől számított tíz munkanapon belül kérheti a
  Hivatal főigazgatója
  véleményét,
  a 14a. cikk szerinti eljárással összhangban
  .”

| 11. | A 9. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „A Hivatal által végrehajtott vizsgálat befejezését követően a Hivatal a főigazgató felügyelete mellett összeállít egy jelentést, amelyben feltüntetik a vizsgálat lefolytatásának összefoglalását,
  a végrehajtott vizsgálati intézkedéseket
  , a jogalapot, a megállapított tényeket és jogi minősítésüket, ▐ továbbá a vizsgálat által feltárt eredményeket és a Hivatal főigazgatója javaslatait a meghozandó intézkedésekről.
  Ez a jelentés megemlíti a pénzügyi veszteség mértékét és a beszedendő összegeket. A 15a. cikkben szereplő eljárási szabályzat részletezi a beszedéshez szükséges, a jelentésbe beillesztendő valamennyi egyéb elemet, amelyekkel kapcsolatban a felelősség az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőkre hárul
  .” |
| --- | --- | --- |

11.

A 9. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A Hivatal által végrehajtott vizsgálat befejezését követően a Hivatal a főigazgató felügyelete mellett összeállít egy jelentést, amelyben feltüntetik a vizsgálat lefolytatásának összefoglalását,
  a végrehajtott vizsgálati intézkedéseket
  , a jogalapot, a megállapított tényeket és jogi minősítésüket, ▐ továbbá a vizsgálat által feltárt eredményeket és a Hivatal főigazgatója javaslatait a meghozandó intézkedésekről.
  Ez a jelentés megemlíti a pénzügyi veszteség mértékét és a beszedendő összegeket. A 15a. cikkben szereplő eljárási szabályzat részletezi a beszedéshez szükséges, a jelentésbe beillesztendő valamennyi egyéb elemet, amelyekkel kapcsolatban a felelősség az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőkre hárul
  .”

| b) | A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
      „A külső vizsgálatot követően összeállított jelentéseket és az összes vonatkozó felhasználható dokumentumot az érintett tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságainak és a Bizottságnak küldik meg azon szabályok betartásával, amelyeket a külső vizsgálatokra kell alkalmazni. Az érintett tagállamok illetékes hatóságai – amennyiben ezt a nemzeti jog nem tiltja – tájékoztatják a Hivatal főigazgatóját a nekik továbbított jelentéseket követően tett lépésekről.
  Ezért hathavonta, vagy szükség esetén a Hivatal főigazgatója által rögzített határidőn belül továbbítják a Hivatal főigazgatója számára az elért haladásról szóló jelentést
  .

  A Hivatal a Bizottsággal kötött együttműködési és kölcsönös segítségnyújtási megállapodások értelmében továbbítja a harmadik országok illetékes hatóságai, valamint a Bizottsággal kötött megállapodások értelmében a nemzetközi szervezetek számára a külső vizsgálat eredményeképpen megszülető következtetéseket és ajánlásokat, valamint az összes vonatkozó dokumentumot. A Bizottság biztosítja, hogy a harmadik országokkal kötött együttműködési és kölcsönös segítségnyújtási megállapodásokban a Hivatal kapcsolattartási pontjaként megjelölt illetékes hatóságok – amilyen mértékig a nemzeti jogszabályok ezt lehetővé teszik – tájékoztassák a Hivatal főigazgatóját arról, hogy a vizsgálat zárójelentésének következtetéseit és ajánlásait követően milyen intézkedésekre került sor. Ugyanígy a Bizottság biztosítja, hogy a nemzetközi szervezetek tájékoztassák a Hivatal főigazgatóját arról, hogy a vizsgálati zárójelentés következtetéseit és ajánlásait követően milyen intézkedésekre került sor. Ezért hathavonta, vagy szükség esetén a Hivatal főigazgatója által rögzített határidőn belül továbbítják a Hivatal főigazgatója számára az elért haladásról szóló jelentést
  .” |
| --- | --- |

b)

A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

A Hivatal a Bizottsággal kötött együttműködési és kölcsönös segítségnyújtási megállapodások értelmében továbbítja a harmadik országok illetékes hatóságai, valamint a Bizottsággal kötött megállapodások értelmében a nemzetközi szervezetek számára a külső vizsgálat eredményeképpen megszülető következtetéseket és ajánlásokat, valamint az összes vonatkozó dokumentumot. A Bizottság biztosítja, hogy a harmadik országokkal kötött együttműködési és kölcsönös segítségnyújtási megállapodásokban a Hivatal kapcsolattartási pontjaként megjelölt illetékes hatóságok – amilyen mértékig a nemzeti jogszabályok ezt lehetővé teszik – tájékoztassák a Hivatal főigazgatóját arról, hogy a vizsgálat zárójelentésének következtetéseit és ajánlásait követően milyen intézkedésekre került sor. Ugyanígy a Bizottság biztosítja, hogy a nemzetközi szervezetek tájékoztassák a Hivatal főigazgatóját arról, hogy a vizsgálati zárójelentés következtetéseit és ajánlásait követően milyen intézkedésekre került sor. Ezért hathavonta, vagy szükség esetén a Hivatal főigazgatója által rögzített határidőn belül továbbítják a Hivatal főigazgatója számára az elért haladásról szóló jelentést
  .”

| c) | A szöveg a következő ║ bekezdéssel egészül ki:
  „Amennyiben a belső vizsgálatot követően készített jelentésben feltárt
  tényekkel kapcsolatos információk
  büntetőeljárást vonhatnak maguk után, a zárójelentést továbbítják az érintett tagállam igazságügyi hatóságainak,
  valamint
  az igazságügyi
  eljárásokra vonatkozó nemzeti rendelkezések sérelme nélkül
  a (4) bekezdésnek megfelelően az érintett intézménynek, szervnek
  vagy szervezetnek
  .” |
| --- | --- |

c)

A szöveg a következő ║ bekezdéssel egészül ki:

„Amennyiben a belső vizsgálatot követően készített jelentésben feltárt
  tényekkel kapcsolatos információk
  büntetőeljárást vonhatnak maguk után, a zárójelentést továbbítják az érintett tagállam igazságügyi hatóságainak,
  valamint
  az igazságügyi
  eljárásokra vonatkozó nemzeti rendelkezések sérelme nélkül
  a (4) bekezdésnek megfelelően az érintett intézménynek, szervnek
  vagy szervezetnek
  .”

| d) | az (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (4)
     
  A belső vizsgálatot követően összeállított jelentéseket és az összes vonatkozó felhasználható dokumentumot az érintett intézménynek, szervnek vagy szervezetnek megküldik. Az érintett intézmény, szerv vagy szervezet megteszi a vizsgálat eredményeiből fakadó, különösen a fegyelmi vagy a jogi intézkedéseket, és ezekről tájékoztatja a Hivatal főigazgatóját. Ezért hathavonta, vagy szükség esetén a Hivatal főigazgatója által rögzített határidőn belül továbbítja a Hivatal főigazgatója számára az elért haladásról szóló jelentést
  .” |
| --- | --- |

d)

az (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„
  (4)
     
  A belső vizsgálatot követően összeállított jelentéseket és az összes vonatkozó felhasználható dokumentumot az érintett intézménynek, szervnek vagy szervezetnek megküldik. Az érintett intézmény, szerv vagy szervezet megteszi a vizsgálat eredményeiből fakadó, különösen a fegyelmi vagy a jogi intézkedéseket, és ezekről tájékoztatja a Hivatal főigazgatóját. Ezért hathavonta, vagy szükség esetén a Hivatal főigazgatója által rögzített határidőn belül továbbítja a Hivatal főigazgatója számára az elért haladásról szóló jelentést
  .”

| e) | A szöveg a következő ║ bekezdéssel egészül ki:
  „Kérésre a Hivatal tájékoztatást ad az informátornak – aki a csalással vagy szabálytalansággal kapcsolatos információkat továbbította a Hivatalnak –, hogy lezárták-e a vizsgálatot vagy hogy továbbították-e a zárójelentést az illetékes hatóságoknak. A Hivatal azonban megtagadhatja a válaszadást, ha úgy ítéli meg, hogy a tájékoztatás sértheti az érintett személyek jogait, a vizsgálat hatékonyságát és az ezt követő lépések bizalmas jellegét.” |
| --- | --- |

e)

A szöveg a következő ║ bekezdéssel egészül ki:

„Kérésre a Hivatal tájékoztatást ad az informátornak – aki a csalással vagy szabálytalansággal kapcsolatos információkat továbbította a Hivatalnak –, hogy lezárták-e a vizsgálatot vagy hogy továbbították-e a zárójelentést az illetékes hatóságoknak. A Hivatal azonban megtagadhatja a válaszadást, ha úgy ítéli meg, hogy a tájékoztatás sértheti az érintett személyek jogait, a vizsgálat hatékonyságát és az ezt követő lépések bizalmas jellegét.”

| 12. | A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „10. cikk

  A Hivatal és a tagállamok nemzeti hatóságai közötti információcsere

  (1)   E rendelet 8. és 9. cikkének, valamint a 2185/96/Euratom, EK rendelet rendelkezéseinek sérelme nélkül, a Hivatal mindenkor jogosult a külső vizsgálatok lefolytatása alkalmával megszerzett információkat az érintett tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai számára megküldeni.


  A továbbításról a Hivatal végrehajtó bizottságával való konzultációt követően a Hivatal főigazgatója dönt a 14. cikk (2) bekezdésében ismertetett törvényességi ellenőrzésnek megfelelően.


  (2)   A 8. és a 9. cikk sérelme nélkül, belső vizsgálat során a Hivatal főigazgatója továbbítja az érintett tagállam igazságügyi hatóságainak azokat a tényeket, amelyek valamely nemzeti igazságügyi hatóság illetékességébe tartozó vizsgálati eljárást feltételeznek, vagy súlyosságukból adódóan sürgős büntetőeljárást szükségeltetnek. Ebben az esetben erről előzetesen tájékoztatja az érintett intézményt, szervet vagy szervezetet. A továbbított információk tartalmazzák a vizsgálatban érintett személy adatait, a megállapított tények összefoglalását, az előzetes jogi minősítést és az esetleges anyagi kárt.


  A továbbításról a Hivatal végrehajtó bizottságával való konzultációt követően a Hivatal főigazgatója dönt a 14. cikk (2) bekezdésében ismertetett törvényességi ellenőrzésnek megfelelően.


  Az első bekezdésben említett információtovábbítás előtt,
  és feltéve, hogy ez nem hat károsan a vizsgálat lefolytatására
  , a Hivatal lehetővé teszi az érintett személy számára, hogy a 7a. cikk (2) bekezdésének második és harmadik albekezdésében megállapított körülmények és feltételek között elmondhassa véleményét az őt érintő tényekről.
  (3)   Az érintett tagállam illetékes hatóságai és különösen igazságügyi hatóságai – amennyiben a nemzeti jog nem tiltja – a lehető leghamarabb tájékoztatják a Hivatal főigazgatóját a nekik e cikk értelmében továbbított információk nyomán tett lépésekről.


  (4)
     
  A Hivatal és a tagállamok illetékes hatóságai közötti információcsere és együttműködés, valamint a számukra átadott információk alapján tett lépések és intézkedések a 11a. cikkben meghatározott egyeztetési eljárás keretében rendszeres elemzés tárgyát képezik
  .” |
| --- | --- |

12.

A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„10. cikk

A Hivatal és a tagállamok nemzeti hatóságai közötti információcsere

(1)   E rendelet 8. és 9. cikkének, valamint a 2185/96/Euratom, EK rendelet rendelkezéseinek sérelme nélkül, a Hivatal mindenkor jogosult a külső vizsgálatok lefolytatása alkalmával megszerzett információkat az érintett tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai számára megküldeni.

A továbbításról a Hivatal végrehajtó bizottságával való konzultációt követően a Hivatal főigazgatója dönt a 14. cikk (2) bekezdésében ismertetett törvényességi ellenőrzésnek megfelelően.

(2)   A 8. és a 9. cikk sérelme nélkül, belső vizsgálat során a Hivatal főigazgatója továbbítja az érintett tagállam igazságügyi hatóságainak azokat a tényeket, amelyek valamely nemzeti igazságügyi hatóság illetékességébe tartozó vizsgálati eljárást feltételeznek, vagy súlyosságukból adódóan sürgős büntetőeljárást szükségeltetnek. Ebben az esetben erről előzetesen tájékoztatja az érintett intézményt, szervet vagy szervezetet. A továbbított információk tartalmazzák a vizsgálatban érintett személy adatait, a megállapított tények összefoglalását, az előzetes jogi minősítést és az esetleges anyagi kárt.

A továbbításról a Hivatal végrehajtó bizottságával való konzultációt követően a Hivatal főigazgatója dönt a 14. cikk (2) bekezdésében ismertetett törvényességi ellenőrzésnek megfelelően.

Az első bekezdésben említett információtovábbítás előtt,
  és feltéve, hogy ez nem hat károsan a vizsgálat lefolytatására
  , a Hivatal lehetővé teszi az érintett személy számára, hogy a 7a. cikk (2) bekezdésének második és harmadik albekezdésében megállapított körülmények és feltételek között elmondhassa véleményét az őt érintő tényekről.

(3)   Az érintett tagállam illetékes hatóságai és különösen igazságügyi hatóságai – amennyiben a nemzeti jog nem tiltja – a lehető leghamarabb tájékoztatják a Hivatal főigazgatóját a nekik e cikk értelmében továbbított információk nyomán tett lépésekről.

(4)
     
  A Hivatal és a tagállamok illetékes hatóságai közötti információcsere és együttműködés, valamint a számukra átadott információk alapján tett lépések és intézkedések a 11a. cikkben meghatározott egyeztetési eljárás keretében rendszeres elemzés tárgyát képezik
  .”

| 13. | A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:


  „10a. cikk


  Információcsere a Hivatal és az érdekelt intézmények között



  (1)
     
  A Hivatal főigazgatója rendszeresen, de legalább évente egyszer jelentést tesz az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek a Hivatal által lefolytatott vizsgálatok eredményeiről, tiszteletben tartva ezek bizalmas jellegét, az érintett személyek törvény által biztosított jogait, továbbá adott esetben a bírósági eljárásoknál alkalmazandó nemzeti rendelkezéseket.




  A Hivatal főigazgatója a feladatkörét jellemző függetlenség elvének megfelelően cselekszik.




  (2)
     
  Az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság és a Számvevőszék biztosítják a Hivatal által lefolytatott vizsgálatok bizalmas jellegének tiszteletben tartását az érintett személyek törvény által biztosított jogainak tiszteletben tartásával együtt, valamint azt is, hogy ha bírósági eljárásokat kell kezdeményezni, az ilyen eljárásokban alkalmazandó összes hatályos nemzeti rendelkezést betartsák.




  (3)
     
  A Hivatal és az érintett intézmények az (1) és a (2) bekezdésben rögzített elvek tiszteletben tartása mellett megállapodásokat köthetnek a Hivatal feladatainak elvégzéséhez szükséges információk átadását illetően.



  10b. cikk


  A nyilvánosság tájékoztatása



  A Hivatal főigazgatója gondoskodik róla, hogy a nyilvánosság semleges, pártatlan és a 10a. cikkben rögzített elveknek megfelelő tájékoztatást kapjon.




  A Hivatal vizsgálataira vonatkozó, a 15a. cikknek megfelelően elfogadott eljárási szabályzat részletes szabályokat állapít meg annak érdekében, hogy megelőzhető legyen a Hivatal operatív tevékenységéhez kapcsolódó információk kiszivárgása, illetve rögzíti az engedély nélkül történő kiszivárogtatás esetén alkalmazandó fegyelmi büntetéseket, a 8. cikk (3) bekezdésének megfelelően
  .” |
| --- | --- |

13.

A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

„10a. cikk

Információcsere a Hivatal és az érdekelt intézmények között

(1)
     
  A Hivatal főigazgatója rendszeresen, de legalább évente egyszer jelentést tesz az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek a Hivatal által lefolytatott vizsgálatok eredményeiről, tiszteletben tartva ezek bizalmas jellegét, az érintett személyek törvény által biztosított jogait, továbbá adott esetben a bírósági eljárásoknál alkalmazandó nemzeti rendelkezéseket.

A Hivatal főigazgatója a feladatkörét jellemző függetlenség elvének megfelelően cselekszik.

(2)
     
  Az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság és a Számvevőszék biztosítják a Hivatal által lefolytatott vizsgálatok bizalmas jellegének tiszteletben tartását az érintett személyek törvény által biztosított jogainak tiszteletben tartásával együtt, valamint azt is, hogy ha bírósági eljárásokat kell kezdeményezni, az ilyen eljárásokban alkalmazandó összes hatályos nemzeti rendelkezést betartsák.

(3)
     
  A Hivatal és az érintett intézmények az (1) és a (2) bekezdésben rögzített elvek tiszteletben tartása mellett megállapodásokat köthetnek a Hivatal feladatainak elvégzéséhez szükséges információk átadását illetően.

10b. cikk

A nyilvánosság tájékoztatása

A Hivatal főigazgatója gondoskodik róla, hogy a nyilvánosság semleges, pártatlan és a 10a. cikkben rögzített elveknek megfelelő tájékoztatást kapjon.

A Hivatal vizsgálataira vonatkozó, a 15a. cikknek megfelelően elfogadott eljárási szabályzat részletes szabályokat állapít meg annak érdekében, hogy megelőzhető legyen a Hivatal operatív tevékenységéhez kapcsolódó információk kiszivárgása, illetve rögzíti az engedély nélkül történő kiszivárogtatás esetén alkalmazandó fegyelmi büntetéseket, a 8. cikk (3) bekezdésének megfelelően
  .”

| 14. | A 11. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „A Felügyeleti Bizottság a vizsgálati feladatkör ellátásának rendszeres
  nyomon követésével biztosítja, hogy
  a Hivatal
  független módon gyakorolja a jelen rendeletben ráruházott jogköröket. A Felügyeleti Bizottsága
  ) gondoskodik arról, hogy tiszteletben tartsák a Hivatal, illetve az intézmények, szervek vagy szervezetek közötti információtovábbításra vonatkozó szabályokat;








  a) | gondoskodik arról, hogy tiszteletben tartsák a Hivatal, illetve az intézmények, szervek vagy szervezetek közötti információtovábbításra vonatkozó szabályokat; |
| --- | --- | --- | --- |

14.

A 11. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A Felügyeleti Bizottság a vizsgálati feladatkör ellátásának rendszeres
  nyomon követésével biztosítja, hogy
  a Hivatal
  független módon gyakorolja a jelen rendeletben ráruházott jogköröket. A Felügyeleti Bizottsága
  ) gondoskodik arról, hogy tiszteletben tartsák a Hivatal, illetve az intézmények, szervek vagy szervezetek közötti információtovábbításra vonatkozó szabályokat;

a)

gondoskodik arról, hogy tiszteletben tartsák a Hivatal, illetve az intézmények, szervek vagy szervezetek közötti információtovábbításra vonatkozó szabályokat;

| b) | ▐ a Hivatal főigazgatójától kapott rendszeres statisztikák,
  információk és vizsgálati jelentések alapján, valamint
  a felülvizsgálati tanácsadó által
  kiadott
  vélemények ▐ segítségével figyelemmel kíséri az eljárási garanciák alkalmazását és a vizsgálatok időtartamát; |
| --- | --- |

b)

▐ a Hivatal főigazgatójától kapott rendszeres statisztikák,
  információk és vizsgálati jelentések alapján, valamint
  a felülvizsgálati tanácsadó által
  kiadott
  vélemények ▐ segítségével figyelemmel kíséri az eljárási garanciák alkalmazását és a vizsgálatok időtartamát;

| c) | segíti a Hivatal főigazgatóját, ügyelve arra, hogy a Hivatal rendelkezésére álljanak a vizsgálati feladatok elvégzéséhez szükséges források; |
| --- | --- |

c)

segíti a Hivatal főigazgatóját, ügyelve arra, hogy a Hivatal rendelkezésére álljanak a vizsgálati feladatok elvégzéséhez szükséges források;

| d) | véleményeket és ajánlásokat fogalmaz meg az alábbiak kapcsán:








  — | a vizsgálati prioritások azonosítása; |
| --- | --- | --- |

d)

véleményeket és ajánlásokat fogalmaz meg az alábbiak kapcsán:

—

a vizsgálati prioritások azonosítása;

| — | a vizsgálatok időtartama és következményei; |
| --- | --- |

—

a vizsgálatok időtartama és következményei;

| — | az eljárási szabályzat; |
| --- | --- |

—

az eljárási szabályzat;

| e) | véleményt nyilvánít a Hivatal főigazgatója Európai Közösségek Bírósága és a nemzeti bíróságok előtti fellépéséről; |
| --- | --- |

e)

véleményt nyilvánít a Hivatal főigazgatója Európai Közösségek Bírósága és a nemzeti bíróságok előtti fellépéséről;

| f) | segíti a Hivatal főigazgatóját az egyeztetési eljárásban; |
| --- | --- |

f)

segíti a Hivatal főigazgatóját az egyeztetési eljárásban;

| g) | a Bíróság elé idézheti a Bizottságot vagy bármely más intézményt, amennyiben úgy ítéli meg, hogy ezek az intézmények a Hivatal főigazgatójának függetlenségét sértő intézkedést hoztak. |
| --- | --- |

g)

a Bíróság elé idézheti a Bizottságot vagy bármely más intézményt, amennyiben úgy ítéli meg, hogy ezek az intézmények a Hivatal főigazgatójának függetlenségét sértő intézkedést hoztak.

A Felügyeleti Bizottság saját kezdeményezésére vagy a Hivatal főigazgatója, egy intézmény, szerv vagy szervezet felkérésére véleményt nyilvánít, anélkül azonban, hogy a folyamatban lévő vizsgálati eljárások végrehajtásába beavatkozna. E vélemények másolatát a kérelmezőnek adják át.”

| b) | az (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „(
  2
  )   
  A Felügyeleti Bizottságot öt független, kívülálló személy alkotja, akik kinevezésükkor a Hivatal tevékenységi köreivel kapcsolatos területeken magas szintű igazságügyi vagy vizsgálati beosztást, vagy hasonló beosztást töltenek be. Ismerniük kell az EU intézményeinek működését, valamint anyanyelvükön kívül az Európai Unió egy másik hivatalos nyelvét.




  Kinevezésük az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közös megegyezésével történik. Pályázati felhívást kell közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Az öt személyt egy, a Bizottság által benyújtott, és legalább 12 jelöltet tartalmazó »előválogatási listáról« kell kiválasztani
  .” |
| --- | --- |

b)

az (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(
  2
  )   
  A Felügyeleti Bizottságot öt független, kívülálló személy alkotja, akik kinevezésükkor a Hivatal tevékenységi köreivel kapcsolatos területeken magas szintű igazságügyi vagy vizsgálati beosztást, vagy hasonló beosztást töltenek be. Ismerniük kell az EU intézményeinek működését, valamint anyanyelvükön kívül az Európai Unió egy másik hivatalos nyelvét.

Kinevezésük az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közös megegyezésével történik. Pályázati felhívást kell közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Az öt személyt egy, a Bizottság által benyújtott, és legalább 12 jelöltet tartalmazó »előválogatási listáról« kell kiválasztani
  .”

| c) | az (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „(
  3
  )   
  A tagok hivatali ideje öt év. A hivatali idő nem meghosszabbítható. A Felügyeleti Bizottság tapasztalatának folyamatossága érdekében a tagok megújítására folyamatosan kerül sor
  .” |
| --- | --- |

c)

az (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(
  3
  )   
  A tagok hivatali ideje öt év. A hivatali idő nem meghosszabbítható. A Felügyeleti Bizottság tapasztalatának folyamatossága érdekében a tagok megújítására folyamatosan kerül sor
  .”

| d) | a (6), (7) és (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (6)
     
  A Felügyeleti Bizottság kijelöli elnökét. A bizottság saját eljárási szabályait maga dolgozza ki, és azt még az elfogadás előtt véleményezés céljából megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak. A Felügyeleti Bizottság az elnök vagy a Hivatal főigazgatója kezdeményezésére ül össze. A Felügyeleti Bizottság a tagjai többségi szavazata alapján hoz határozatot. Titkársági feladatainak ellátásáról a Hivatal gondoskodik.


  (7)   A Hivatal főigazgatója minden évben megküldi a Felügyeleti Bizottság számára a Hivatal vizsgálati tevékenységi programját. A Hivatal főigazgatója rendszeresen tájékoztatja a Felügyeleti Bizottságot a Hivatal tevékenységeiről, a vizsgálati funkcióról és a vizsgálatok alapján hozott intézkedésekről.
  A Hivatal főigazgatója tájékoztatja a Felügyeleti Bizottságot a következő esetekről:






  a) | ha az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség nem tette meg a vizsgálat befejezését követően a javasolt intézkedéseket; |
| --- | --- | --- |

d)

a (6), (7) és (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„
  (6)
     
  A Felügyeleti Bizottság kijelöli elnökét. A bizottság saját eljárási szabályait maga dolgozza ki, és azt még az elfogadás előtt véleményezés céljából megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak. A Felügyeleti Bizottság az elnök vagy a Hivatal főigazgatója kezdeményezésére ül össze. A Felügyeleti Bizottság a tagjai többségi szavazata alapján hoz határozatot. Titkársági feladatainak ellátásáról a Hivatal gondoskodik.

(7)   A Hivatal főigazgatója minden évben megküldi a Felügyeleti Bizottság számára a Hivatal vizsgálati tevékenységi programját. A Hivatal főigazgatója rendszeresen tájékoztatja a Felügyeleti Bizottságot a Hivatal tevékenységeiről, a vizsgálati funkcióról és a vizsgálatok alapján hozott intézkedésekről.

A Hivatal főigazgatója tájékoztatja a Felügyeleti Bizottságot a következő esetekről:

a)

ha az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség nem tette meg a vizsgálat befejezését követően a javasolt intézkedéseket;

| b) | ha
  a tagállamok illetékes hatósága nem vette figyelembe az ajánlásokat
  . |
| --- | --- |

b)

ha
  a tagállamok illetékes hatósága nem vette figyelembe az ajánlásokat
  .

(8)   A Felügyeleti Bizottság legalább évente egyszer elkészíti
  a Hivatal függetlenségének értékeléséről
  , az eljárási garanciák alkalmazásáról és a vizsgálatok időtartamáról szóló tevékenységi jelentést; a jelentések címzettjei az intézmények. A Felügyeleti Bizottság a Hivatal vizsgálatainak eredményéről és az azokon alapuló intézkedésekről készített jelentéseit megküldheti az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek.”

| 15. | A szöveg a következő ║ cikkel egészül ki:
  „11a. cikk

  Egyeztetési eljárás



  (1)
     
  ▐ Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létre kell hozni egy egyeztetési eljárást.




  (2)
     
  Az egyeztetési eljárás a következőkre terjed ki:










  a) | a Hivatal és a tagállamok között, illetve a tagállamok között fennálló kapcsolatok és együttműködés, nevezetesen:








  — | az 1. cikk alkalmazásával indított fellépések koordinálása; |
| --- | --- | --- | --- |

15.

A szöveg a következő ║ cikkel egészül ki:

„11a. cikk

Egyeztetési eljárás

(1)
     
  ▐ Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létre kell hozni egy egyeztetési eljárást.

(2)
     
  Az egyeztetési eljárás a következőkre terjed ki:

a)

a Hivatal és a tagállamok között, illetve a tagállamok között fennálló kapcsolatok és együttműködés, nevezetesen:

—

az 1. cikk alkalmazásával indított fellépések koordinálása;

| — | a jelen rendelet, a 2988/95/EK, Euratom rendelet, a 2185/96/EK, Euratom rendelet, valamint az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló 1995. július 26-i egyezmény és jegyzőkönyvei végrehajtása és alkalmazása; |
| --- | --- |

—

a jelen rendelet, a 2988/95/EK, Euratom rendelet, a 2185/96/EK, Euratom rendelet, valamint az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló 1995. július 26-i egyezmény és jegyzőkönyvei végrehajtása és alkalmazása;

| — | a Hivatal vizsgálati zárójelentéseinek következtében, valamint a Hivatal által átadott információk alapján hozott intézkedések; |
| --- | --- |

—

a Hivatal vizsgálati zárójelentéseinek következtében, valamint a Hivatal által átadott információk alapján hozott intézkedések;

| b) | egyrészről a Hivatal, másrészről pedig az intézmények, szervek vagy szervezetek (köztük az Eurojust és az Europol) közötti kapcsolatok és együttműködés, nevezetesen az intézmények által a Hivatalnak nyújtott támogatás, illetve a Hivatal vizsgálati zárójelentéseinek következtében, valamint a Hivatal által átadott információk alapján hozott intézkedések; |
| --- | --- |

b)

egyrészről a Hivatal, másrészről pedig az intézmények, szervek vagy szervezetek (köztük az Eurojust és az Europol) közötti kapcsolatok és együttműködés, nevezetesen az intézmények által a Hivatalnak nyújtott támogatás, illetve a Hivatal vizsgálati zárójelentéseinek következtében, valamint a Hivatal által átadott információk alapján hozott intézkedések;

| c) | a Hivatal kapcsolatai és együttműködése harmadik államok illetékes hatóságaival és nemzetközi szervezetekkel, a jelen rendeletben említett megállapodások keretében; |
| --- | --- |

c)

a Hivatal kapcsolatai és együttműködése harmadik államok illetékes hatóságaival és nemzetközi szervezetekkel, a jelen rendeletben említett megállapodások keretében;

| d) | a Hivatal vizsgálati politikája prioritásainak szempontjai; |
| --- | --- |

d)

a Hivatal vizsgálati politikája prioritásainak szempontjai;

| e) | a Felügyeleti Bizottság jelentései és elemzései. |
| --- | --- |

e)

a Felügyeleti Bizottság jelentései és elemzései.

(3)
     
  Az egyeztetésre az intézmények egyikének kérésére, évente legalább egyszer kerül sor.

(4)
     
  A Hivatal főigazgatója és a Felügyeleti Bizottság elnöke részt vesz az egyeztetési eljárásban. A Számvevőszék, az Eurojust és az Europol képviselői is meghívást kaphatnak.

(5)
     
  Az egyeztetést egy vagy több technikai ülésen készítik elő. Az üléseket valamelyik intézmény vagy a Hivatal kérésére hívják össze.

(6)
     
  Az egyeztetési eljárás semmiképpen sem zavarhatja meg a vizsgálatok lefolytatását, az eljárásra a Hivatal főigazgatója függetlenségének teljes tiszteletben tartása mellett kerül sor.

(7)
     
  Az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek, valamint a Hivatal és a tagállamok mindannyiszor tájékoztatják az egyeztetési eljárás résztvevőit az eljárás következtetései nyomán hozott intézkedésekről
  .”

| 16. | A 12. cikk a következőképpen módosul:
  „║ 12. cikk

  A Hivatal főigazgatója


  (1)   A
  Hivatalt a
  Bizottság
  által kinevezett főigazgató irányítja, ötéves, egyszer megújítható mandátummal
  .


  A Hivatal főigazgatóját az Európai Parlament és a Tanács jelöli ki közös megegyezéssel, a Bizottság által előterjesztett, hat jelöltet tartalmazó lista alapján. Pályázati felhívást kell közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.




  A kinevezésre a jelöltek listája Bizottság általi előterjesztésétől számított három hónapon belül kerül sor. A kinevezési eljárás egésze nem tarthat tovább kilenc hónapnál, és a Hivatal új főigazgatója kinevezéséig hivatalban maradó korábbi főigazgató megbízásának lejárta előtt legalább kilenc hónappal meg kell indulnia.




  Ha az Európai Parlament vagy a Tanács a Hivatal főigazgatója mandátumának lejárta előtt legalább kilenc hónappal nem jelzi, hogy ellenzi a főigazgató mandátumának megújítását, a Bizottság megújítja azt. A mandátum megújításával szembeni ellenvetést indoklással kell ellátni. Ellenkező esetben az e bekezdés harmadik albekezdésében leírt kinevezési eljárás lép életbe.




  (2)
     
  A Hivatal főigazgatóját a tagállamok olyan jelöltjei közül választják ki, akik magas szintű igazságügyi vagy gyakorlati vizsgálati beosztást töltenek vagy töltöttek be, és legalább tízéves, komoly felelősséggel járó beosztásban szerzett gyakorlati szakmai tapasztalattal bírnak. E tapasztalat jelentős részét a csalás elleni nemzeti vagy közösségi szintű küzdelem terén kell felmutatni. A Hivatal főigazgatójának mélyrehatóan kell ismernie az európai intézmények működését, valamint anyanyelvén kívül az Európai Unió egy másik hivatalos nyelvét. Teljes mértékben függetlennek kell lennie.




  (3)
     
  A Hivatal főigazgatója külső és belső vizsgálatok kezdeményezésével és lefolytatásával vagy az egyes vizsgálatok lefolytatását követően a jelentések összeállításával kapcsolatosan nem kérhet és nem fogadhat el kormányoktól, illetve intézményektől, szervektől vagy szervezetektől semmiféle utasítást. Ha a Hivatal főigazgatója úgy ítéli meg, hogy a Bizottság által hozott valamely intézkedés aláássa a függetlenségét, erről azonnal értesíti a Felügyeleti Bizottságot és kikéri ennek véleményét, ezt követően pedig az érintett intézménnyel szemben a Bírósághoz fordulhat jogorvoslatért.




  A Hivatal főigazgatója a 11a. cikkben említett egyeztetési eljárás keretében rendszeresen jelentést tesz az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek a Hivatal által lefolytatott vizsgálatok eredményeiről, a meghozott intézkedésekről és a nehézséget jelentő tényezőkről, tiszteletben tartva a lefolytatott vizsgálatok bizalmas jellegét, az érintett személyek törvény által biztosított jogait, továbbá azon nemzeti rendelkezéseket, amelyeket adott esetben a bírósági eljárásoknál kell alkalmazni.




  A fenti intézmények biztosítják a Hivatal által lefolytatott vizsgálatok bizalmas jellegének tiszteletben tartását, az érintett személyek törvény által biztosított jogainak tiszteletben tartását, valamint – amennyiben ilyen eljárást kell kezdeményezni – a bírósági eljárásokban alkalmazandó összes hatályos nemzeti rendelkezés betartását.


  (4)   Mielőtt a Bizottság
  a Hivatal főigazgatójával
  szemben fegyelmi szankciót fogadna el, konzultál a Felügyeleti Bizottsággal, amely tanácskozik
  az Európai Parlament és a Tanács 11a. cikk szerinti egyeztetési eljárás
  keretében összegyűlt képviselőivel.
  Az igazgatóval szemben kezdeményezett fegyelmi szankciókról megfelelően indokolt határozatot kell hozni, amelyet tájékoztató jelleggel megküldenek az Európai Parlament, a Tanács és a Felügyeleti Bizottság számára.


  (5)
     
  Ha a megbízatása lejárta utáni két éven belül új szakmai tevékenységet kíván végezni, a Hivatal főigazgatója erről a személyzeti szabályzat 16. cikkével összhangban tájékoztatja a Bizottságot.



  (6)   Hivatal főigazgatója a Felügyeleti Bizottság véleményét követően évente meghatározza a Hivatal tevékenységi programját és vizsgálati politikájának prioritásait.

  (7)   A Hivatal főigazgatója írásban és a feltételeket és korlátozásokat meghatározva átruházhatja az 5. cikk, a 6. cikk (3) bekezdése, a 7b. cikk és a 10. cikk (2) bekezdése szerinti funkcióinak gyakorlását a Hivatal egy vagy több alkalmazottjára.” |
| --- | --- |

16.

A 12. cikk a következőképpen módosul:

„║ 12. cikk

A Hivatal főigazgatója

(1)   A
  Hivatalt a
  Bizottság
  által kinevezett főigazgató irányítja, ötéves, egyszer megújítható mandátummal
  .

A Hivatal főigazgatóját az Európai Parlament és a Tanács jelöli ki közös megegyezéssel, a Bizottság által előterjesztett, hat jelöltet tartalmazó lista alapján. Pályázati felhívást kell közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

A kinevezésre a jelöltek listája Bizottság általi előterjesztésétől számított három hónapon belül kerül sor. A kinevezési eljárás egésze nem tarthat tovább kilenc hónapnál, és a Hivatal új főigazgatója kinevezéséig hivatalban maradó korábbi főigazgató megbízásának lejárta előtt legalább kilenc hónappal meg kell indulnia.

Ha az Európai Parlament vagy a Tanács a Hivatal főigazgatója mandátumának lejárta előtt legalább kilenc hónappal nem jelzi, hogy ellenzi a főigazgató mandátumának megújítását, a Bizottság megújítja azt. A mandátum megújításával szembeni ellenvetést indoklással kell ellátni. Ellenkező esetben az e bekezdés harmadik albekezdésében leírt kinevezési eljárás lép életbe.

(2)
     
  A Hivatal főigazgatóját a tagállamok olyan jelöltjei közül választják ki, akik magas szintű igazságügyi vagy gyakorlati vizsgálati beosztást töltenek vagy töltöttek be, és legalább tízéves, komoly felelősséggel járó beosztásban szerzett gyakorlati szakmai tapasztalattal bírnak. E tapasztalat jelentős részét a csalás elleni nemzeti vagy közösségi szintű küzdelem terén kell felmutatni. A Hivatal főigazgatójának mélyrehatóan kell ismernie az európai intézmények működését, valamint anyanyelvén kívül az Európai Unió egy másik hivatalos nyelvét. Teljes mértékben függetlennek kell lennie.

(3)
     
  A Hivatal főigazgatója külső és belső vizsgálatok kezdeményezésével és lefolytatásával vagy az egyes vizsgálatok lefolytatását követően a jelentések összeállításával kapcsolatosan nem kérhet és nem fogadhat el kormányoktól, illetve intézményektől, szervektől vagy szervezetektől semmiféle utasítást. Ha a Hivatal főigazgatója úgy ítéli meg, hogy a Bizottság által hozott valamely intézkedés aláássa a függetlenségét, erről azonnal értesíti a Felügyeleti Bizottságot és kikéri ennek véleményét, ezt követően pedig az érintett intézménnyel szemben a Bírósághoz fordulhat jogorvoslatért.

A Hivatal főigazgatója a 11a. cikkben említett egyeztetési eljárás keretében rendszeresen jelentést tesz az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek a Hivatal által lefolytatott vizsgálatok eredményeiről, a meghozott intézkedésekről és a nehézséget jelentő tényezőkről, tiszteletben tartva a lefolytatott vizsgálatok bizalmas jellegét, az érintett személyek törvény által biztosított jogait, továbbá azon nemzeti rendelkezéseket, amelyeket adott esetben a bírósági eljárásoknál kell alkalmazni.

A fenti intézmények biztosítják a Hivatal által lefolytatott vizsgálatok bizalmas jellegének tiszteletben tartását, az érintett személyek törvény által biztosított jogainak tiszteletben tartását, valamint – amennyiben ilyen eljárást kell kezdeményezni – a bírósági eljárásokban alkalmazandó összes hatályos nemzeti rendelkezés betartását.

(4)   Mielőtt a Bizottság
  a Hivatal főigazgatójával
  szemben fegyelmi szankciót fogadna el, konzultál a Felügyeleti Bizottsággal, amely tanácskozik
  az Európai Parlament és a Tanács 11a. cikk szerinti egyeztetési eljárás
  keretében összegyűlt képviselőivel.

Az igazgatóval szemben kezdeményezett fegyelmi szankciókról megfelelően indokolt határozatot kell hozni, amelyet tájékoztató jelleggel megküldenek az Európai Parlament, a Tanács és a Felügyeleti Bizottság számára.

(5)
     
  Ha a megbízatása lejárta utáni két éven belül új szakmai tevékenységet kíván végezni, a Hivatal főigazgatója erről a személyzeti szabályzat 16. cikkével összhangban tájékoztatja a Bizottságot.

(6)   Hivatal főigazgatója a Felügyeleti Bizottság véleményét követően évente meghatározza a Hivatal tevékenységi programját és vizsgálati politikájának prioritásait.

(7)   A Hivatal főigazgatója írásban és a feltételeket és korlátozásokat meghatározva átruházhatja az 5. cikk, a 6. cikk (3) bekezdése, a 7b. cikk és a 10. cikk (2) bekezdése szerinti funkcióinak gyakorlását a Hivatal egy vagy több alkalmazottjára.”

| 17. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:


  „12a. cikk


  A Hivatal főigazgatója fellépése az Európai Közösségek Bírósága és a nemzeti bíróságok előtt



  A Hivatal főigazgatója felléphet az Európai Közösségek Bírósága, illetve az adott nemzeti jognak megfelelően a nemzeti bíróságok előtt az olyan ügyekben, amelyek a Hivatal tevékenységéhez kapcsolódva kerülnek bíróság elé.




  Az Európai Közösségek Bírósága vagy a nemzeti bíróságok előtt való megjelenést megelőzően a Hivatal főigazgatója kikéri a Felügyeleti Bizottság véleményét
  .” |
| --- | --- |

17.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„12a. cikk

A Hivatal főigazgatója fellépése az Európai Közösségek Bírósága és a nemzeti bíróságok előtt

A Hivatal főigazgatója felléphet az Európai Közösségek Bírósága, illetve az adott nemzeti jognak megfelelően a nemzeti bíróságok előtt az olyan ügyekben, amelyek a Hivatal tevékenységéhez kapcsolódva kerülnek bíróság elé.

Az Európai Közösségek Bírósága vagy a nemzeti bíróságok előtt való megjelenést megelőzően a Hivatal főigazgatója kikéri a Felügyeleti Bizottság véleményét
  .”

| 18. | A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „13. cikk

  Finanszírozás

  A Hivatal részére felosztott költségvetési előirányzatokat, amelyek teljes összegét külön címben tüntették fel az Európai Unió általános költségvetésének a Bizottságra vonatkozó költségvetési szakaszán belül, az adott szakasz mellékletében határozzák meg részletesen.
  A Hivatal létszámtervét a Bizottság létszámtervéhez csatolják.” |
| --- | --- |

18.

A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„13. cikk

Finanszírozás

A Hivatal részére felosztott költségvetési előirányzatokat, amelyek teljes összegét külön címben tüntették fel az Európai Unió általános költségvetésének a Bizottságra vonatkozó költségvetési szakaszán belül, az adott szakasz mellékletében határozzák meg részletesen.

A Hivatal létszámtervét a Bizottság létszámtervéhez csatolják.”

| 19. | A 14. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „14. cikk

  A Hivatal által folytatott vizsgálatok törvényességének ellenőrzése



  (1)
     
  A Hivatal által folytatott vizsgálatok törvényességi ellenőrzésének célja megbizonyosodni arról, hogy a vizsgálat során tiszteletben tartották-e az eljárási garanciákat és az érintett személyek alapvető jogait.




  (2)
     
  A törvényességi ellenőrzést a vizsgálat kezdete és lezárása előtt, az érintett tagállamoknak a 9. és 10. cikk szerint átadott információk elküldése előtt hajtják végre, a vizsgálat szigorúan bizalmas jellegének értékelése függvényében.




  (3)
     
  A vizsgálatok törvényességi ellenőrzését a jog és a Hivatal vizsgálati eljárásai terén jártas szakértők végzik, akik valamely tagállamban igazságügyi beosztást is betölthetnek. A szakértők véleményét csatolják a vizsgálat zárójelentéséhez.




  (4)
     
  A Hivatal 15a. cikkben említett eljárási szabályzata tartalmazza a törvényességi ellenőrzés részleteit
  .” |
| --- | --- |

19.

A 14. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„14. cikk

A Hivatal által folytatott vizsgálatok törvényességének ellenőrzése

(1)
     
  A Hivatal által folytatott vizsgálatok törvényességi ellenőrzésének célja megbizonyosodni arról, hogy a vizsgálat során tiszteletben tartották-e az eljárási garanciákat és az érintett személyek alapvető jogait.

(2)
     
  A törvényességi ellenőrzést a vizsgálat kezdete és lezárása előtt, az érintett tagállamoknak a 9. és 10. cikk szerint átadott információk elküldése előtt hajtják végre, a vizsgálat szigorúan bizalmas jellegének értékelése függvényében.

(3)
     
  A vizsgálatok törvényességi ellenőrzését a jog és a Hivatal vizsgálati eljárásai terén jártas szakértők végzik, akik valamely tagállamban igazságügyi beosztást is betölthetnek. A szakértők véleményét csatolják a vizsgálat zárójelentéséhez.

(4)
     
  A Hivatal 15a. cikkben említett eljárási szabályzata tartalmazza a törvényességi ellenőrzés részleteit
  .”

| 20. | A rendelet a következő cikkel egészül ki:


  „14a. cikk


  A Hivatal vizsgálataiban érintett személyek panasztétele



  (1)
     
  A Hivatal vizsgálataiban személyesen érintett személyek panaszt nyújthatnak be a Felügyeleti Bizottsághoz, amennyiben úgy vélik, hogy a vizsgálat során megsértették eljárási vagy emberi jogaikat. A benyújtott panaszt a Felügyeleti Bizottság késlekedés nélkül továbbítja egy felülvizsgálati tanácsadónak.




  (2)
     
  A Hivatal főigazgatója a Felügyeleti Bizottság javaslatára felülvizsgálati tanácsadót nevez ki, öt éves nem megújítható időtartamra. A Felügyeleti Bizottság a pályázati felhívást követően kiválasztott jelöltek listája alapján tesz javaslatot.




  (3)
     
  A felülvizsgálati tanácsadó teljes függetlenségben látja el feladatát. Feladata teljesítésekor senkitől nem kér és nem fogad el utasítást. A Hivatalon belül csak az eljárások betartásának ellenőrzésével összefüggő feladatokat végez.




  (4)
     
  A felülvizsgálati tanácsadó jogosult kezelni az informátorok panaszait, ideértve az Európai Közösség tisztviselői személyzeti szabályzata 22. cikkének hatálya alá tartozó személyeket is.




  (5)
     
  A felülvizsgálati tanácsadónak a panasz továbbításától számított 30 munkanapon belül a Felügyeleti Bizottság, a panaszos és a Hivatal főigazgatója elé kell terjesztenie véleményét.




  (6)
     
  A felülvizsgálati tanácsadó rendszeresen jelentést tesz a tevékenységéről a Felügyeleti Bizottságnak. Rendszeres statisztikai és elemző jelentéseket nyújt be a Felügyeleti Bizottságnak és a Bizottságnak a vizsgálatokkal összefüggő kérdésekről
  .” |
| --- | --- |

20.

A rendelet a következő cikkel egészül ki:

„14a. cikk

A Hivatal vizsgálataiban érintett személyek panasztétele

(1)
     
  A Hivatal vizsgálataiban személyesen érintett személyek panaszt nyújthatnak be a Felügyeleti Bizottsághoz, amennyiben úgy vélik, hogy a vizsgálat során megsértették eljárási vagy emberi jogaikat. A benyújtott panaszt a Felügyeleti Bizottság késlekedés nélkül továbbítja egy felülvizsgálati tanácsadónak.

(2)
     
  A Hivatal főigazgatója a Felügyeleti Bizottság javaslatára felülvizsgálati tanácsadót nevez ki, öt éves nem megújítható időtartamra. A Felügyeleti Bizottság a pályázati felhívást követően kiválasztott jelöltek listája alapján tesz javaslatot.

(3)
     
  A felülvizsgálati tanácsadó teljes függetlenségben látja el feladatát. Feladata teljesítésekor senkitől nem kér és nem fogad el utasítást. A Hivatalon belül csak az eljárások betartásának ellenőrzésével összefüggő feladatokat végez.

(4)
     
  A felülvizsgálati tanácsadó jogosult kezelni az informátorok panaszait, ideértve az Európai Közösség tisztviselői személyzeti szabályzata 22. cikkének hatálya alá tartozó személyeket is.

(5)
     
  A felülvizsgálati tanácsadónak a panasz továbbításától számított 30 munkanapon belül a Felügyeleti Bizottság, a panaszos és a Hivatal főigazgatója elé kell terjesztenie véleményét.

(6)
     
  A felülvizsgálati tanácsadó rendszeresen jelentést tesz a tevékenységéről a Felügyeleti Bizottságnak. Rendszeres statisztikai és elemző jelentéseket nyújt be a Felügyeleti Bizottságnak és a Bizottságnak a vizsgálatokkal összefüggő kérdésekről
  .”

| 21. | A 15. cikk
  helyébe a következő szöveg lép
  :
  „15. cikk


  Értékelési jelentés



  A Bizottság legkésőbb ...-ig

   (7)

  jelentést küld az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról, amely jelentéshez mellékeli a Felügyeleti Bizottság véleményét. A jelentésben kitér arra, hogy indokolt-e módosítani ezt a rendeletet. Az Európai Ügyészség létrehozását követően e rendeletet mindenképpen felülvizsgálják.
  ” |
| --- | --- |

21.

A 15. cikk
  helyébe a következő szöveg lép
  :

„15. cikk

Értékelési jelentés

A Bizottság legkésőbb ...-ig

   (7)

  jelentést küld az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról, amely jelentéshez mellékeli a Felügyeleti Bizottság véleményét. A jelentésben kitér arra, hogy indokolt-e módosítani ezt a rendeletet. Az Európai Ügyészség létrehozását követően e rendeletet mindenképpen felülvizsgálják.
  ”

| 22. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „15a. cikk

  A Hivatal vizsgálatainak eljárási szabályzata



  (1)
     
  A Hivatal elfogadja az OLAF vizsgálatainak eljárási szabályzatát, amely tartalmazza az e rendeletben meghatározott jogi és eljárásbeli elveket. Tekintetbe veszi továbbá a Hivatal operatív gyakorlatát.




  (2)
     
  Az eljárási szabályzat tartalmazza a Hivatal hatáskörének és jogállásának gyakorlati megvalósítását, az általános vizsgálati eljárási elveket, a vizsgálati eljárás különböző fázisait és fő lépéseit, az eljárás alá vont személyek törvényes jogait, az eljárási garanciákat, az adatvédelmi intézkedéseket, a tájékoztatással és a dokumentumok hozzáférhetőségével kapcsolatos politikát, a vizsgálatok törvényességének ellenőrzésére irányuló, illetve az érintett személyek fellebbviteli jogával kapcsolatos rendelkezéseket.




  (3)
     
  Az eljárási szabályzat elfogadása előtt ki kell kérni az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság és a Hivatal Felügyeleti Bizottsága véleményét. A Felügyeleti Bizottság garantálja a Hivatal függetlenségét az Eljárási Szabályzat elfogadására irányuló eljárásban.




  (4)
     
  Az eljárási szabályzat főigazgatójának javaslatára módosítható. Ebben az esetben az e cikkben meghatározott elfogadási eljárás alkalmazandó.




  (5)
     
  A Hivatal által elfogadott eljárási szabályzatot közzéteszik az Európai Unió Hivatalos Lapjában
  .”
  ▐ |
| --- | --- |

22.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„15a. cikk

A Hivatal vizsgálatainak eljárási szabályzata

(1)
     
  A Hivatal elfogadja az OLAF vizsgálatainak eljárási szabályzatát, amely tartalmazza az e rendeletben meghatározott jogi és eljárásbeli elveket. Tekintetbe veszi továbbá a Hivatal operatív gyakorlatát.

(2)
     
  Az eljárási szabályzat tartalmazza a Hivatal hatáskörének és jogállásának gyakorlati megvalósítását, az általános vizsgálati eljárási elveket, a vizsgálati eljárás különböző fázisait és fő lépéseit, az eljárás alá vont személyek törvényes jogait, az eljárási garanciákat, az adatvédelmi intézkedéseket, a tájékoztatással és a dokumentumok hozzáférhetőségével kapcsolatos politikát, a vizsgálatok törvényességének ellenőrzésére irányuló, illetve az érintett személyek fellebbviteli jogával kapcsolatos rendelkezéseket.

(3)
     
  Az eljárási szabályzat elfogadása előtt ki kell kérni az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság és a Hivatal Felügyeleti Bizottsága véleményét. A Felügyeleti Bizottság garantálja a Hivatal függetlenségét az Eljárási Szabályzat elfogadására irányuló eljárásban.

(4)
     
  Az eljárási szabályzat főigazgatójának javaslatára módosítható. Ebben az esetben az e cikkben meghatározott elfogadási eljárás alkalmazandó.

(5)
     
  A Hivatal által elfogadott eljárási szabályzatot közzéteszik az Európai Unió Hivatalos Lapjában
  .”

▐

2. cikk

Az ezen rendelet által módosított 1073/1999/EK rendelet 12. cikke (1) bekezdésének rendelkezései nem alkalmazandók ezen rendelet hatálybalépésének napján hivatalban lévő főigazgatójára, akinek hivatali idejét öt évre megújították.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ║,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  
  HL C 8., 2007.1.12., 1. o.

1

HL C 8., 2007.1.12., 1. o.

(2)  Az Európai Parlament 2008. november 20-i álláspontja.

2

Az Európai Parlament 2008. november 20-i álláspontja.

(3)  HL C 202., 2005.8.18., 1. o.

3

(4)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

4

(5)  
  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

5

HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

(6)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.”

6

(7)  E rendelet hatálybalépését követő negyedik éven belül.

7

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/223 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/223

---

A 8/2008. számú költségvetés-módosítási tervezete

P6_TA(2008)0554

Az Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalása az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre vonatkozó, 8/2008. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (15765/2008 – C6-0426/2008 – 2008/2287(BUD))

(2010/C 16 E/40)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkére és az Euratom-Szerződés 177. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkére és az Euratom-Szerződés 177. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 37. és 38. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 37. és 38. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2007. december 13-án fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2007. december 13-án fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3),

| — | tekintettel az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre szóló, a Bizottság által 2008. október 6-án előterjesztett 9/2008. számú előzetes költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2008)0619), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre szóló, a Bizottság által 2008. október 6-án előterjesztett 9/2008. számú előzetes költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2008)0619),

| — | tekintettel a Tanács által 2008. november 18-án megállapított, 8/2008. számú költségvetés-módosítási tervezetre (15765/2008 – C6-0426/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2008. november 18-án megállapított, 8/2008. számú költségvetés-módosítási tervezetre (15765/2008 – C6-0426/2008),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 69. cikkére és IV. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 69. cikkére és IV. mellékletére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A6-0453/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A6-0453/2008),

| A. | mivel a 2008-as általános költségvetésre vonatkozó 8. sz. költségvetés-módosítási tervezet csak az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságra vonatkozik, és azokat a költségvetési módosításokat érinti, amelyek abból erednek, hogy a bérek és nyugdíjak emelkedése alacsonyabb volt, mint amelyeket a 2008-as költségvetés előzetes tervezetének készítésekor alapul vettek; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2008-as általános költségvetésre vonatkozó 8. sz. költségvetés-módosítási tervezet csak az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságra vonatkozik, és azokat a költségvetési módosításokat érinti, amelyek abból erednek, hogy a bérek és nyugdíjak emelkedése alacsonyabb volt, mint amelyeket a 2008-as költségvetés előzetes tervezetének készítésekor alapul vettek;

| B. | mivel az eredeti költségvetés alapjául szolgáló technikai adatokat módosító költségvetés-módosítás előterjesztésének üdvözlendő alapelve az, hogy pénz kerüljön vissza az adófizetőkhöz, bár jelen esetben az eljárás költsége sajnos több lehet, mint a visszanyert pénz; |
| --- | --- |

B.

mivel az eredeti költségvetés alapjául szolgáló technikai adatokat módosító költségvetés-módosítás előterjesztésének üdvözlendő alapelve az, hogy pénz kerüljön vissza az adófizetőkhöz, bár jelen esetben az eljárás költsége sajnos több lehet, mint a visszanyert pénz;

1.   tudomásul veszi a 9/2008. számú költségvetés-módosítás előzetes tervezetét, amely az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. évi költségvetését (kiadásait) 318 262 euróval csökkenti, bevételeit pedig 48 265 euróval növeli;

2.   módosítás nélkül jóváhagyja a 8/2008. számú költségvetés-módosítási tervezetet;

3.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

(2)  HL L 71., 2008.3.14.

(3)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/224 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/224

---

Harmadik országbeli állampolgárok magas szintű képzettséget igénylő munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételei *

P6_TA(2008)0557

Az Európai Parlament 2008. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a harmadik országbeli állampolgárok magas szintű képzettséget igénylő munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételeiről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2007)0637 – C6-0011/2007 – 2007/0228(CNS))

(2010/C 16 E/41)

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0637), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0637),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 63. cikke (3) bekezdésének a) pontjára és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 63. cikke (3) bekezdésének a) pontjára és (4) bekezdésére,

| — | tekintettel az EK-Szerződés 67. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0011/2007), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 67. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0011/2007),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A6-0432/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A6-0432/2008),

1.   jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

2.   felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében;

3.   felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

4.   kéri az 1975. március 4-i együttes nyilatkozat alapján egyeztetési eljárás megkezdését abban az esetben, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől a Tanács el kíván térni;

5.   felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

6.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| 1. módosítás


  Irányelvre irányuló javaslat


  (2a) preambulumbekezdés (új) |
| | (2a) | 1999. október 15–16-i tamperei rendkívüli ülésén az Európai Tanács megállapította, hogy a harmadik országbeli állampolgárok belépésének és tartózkodásának feltételeiről szóló nemzeti jogszabályok közelítésére van szükség. Ezzel kapcsolatban kijelentette, hogy az Európai Uniónak tisztességes bánásmódot kell biztosítania a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok számára, és hogy egy határozottabb integrációs politikának azt kell céloznia, hogy számukra az uniós állampolgárokéval azonos jogokat és kötelezettségeket biztosítson. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

1. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

(2a) preambulumbekezdés (új)

(2a)

2. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

(3) preambulumbekezdés

| (3) | A lisszaboni Európai Tanács 2000. márciusban azt a célt tűzte a Közösség elé, hogy 2010-re a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává váljon. |
| --- | --- |

(3)

A lisszaboni Európai Tanács 2000. márciusban azt a célt tűzte a Közösség elé, hogy 2010-re a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává váljon.

| (3) | A lisszaboni Európai Tanács 2000 márciusában azt a célt tűzte a Közösség elé, hogy 2010-re a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává váljon,
  amely képes a fenntartható gazdasági növekedésre, több és jobb munkahelyet kínál, és nagyobb társadalmi kohéziót valósít meg. Azok az intézkedések, amelyek célja, hogy harmadik országbeli magasan képzett munkaerőt vonzzanak és tartsanak meg a tagállamok szükségleteire alapozott megközelítés keretében, a lisszaboni stratégiával és a növekedésre és a foglalkoztatásra vonatkozó integrált iránymutatásokkal létrehozott szélesebb környezetbe illeszkednek
  . |
| --- | --- |

(3)

A lisszaboni Európai Tanács 2000 márciusában azt a célt tűzte a Közösség elé, hogy 2010-re a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává váljon,
  amely képes a fenntartható gazdasági növekedésre, több és jobb munkahelyet kínál, és nagyobb társadalmi kohéziót valósít meg. Azok az intézkedések, amelyek célja, hogy harmadik országbeli magasan képzett munkaerőt vonzzanak és tartsanak meg a tagállamok szükségleteire alapozott megközelítés keretében, a lisszaboni stratégiával és a növekedésre és a foglalkoztatásra vonatkozó integrált iránymutatásokkal létrehozott szélesebb környezetbe illeszkednek
  .

3. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

(5a) preambulumbekezdés (új)

| (5a) | Az egyre inkább globalizálódó munkaerőpiac mellett az Európai Uniónak fokozottan vonzónak kell maradnia a harmadik országokból érkező – különösen a magasan képzett – munkavállalók számára. Ezt a célkitűzést kedvezmények – például bizonyos eltérések – biztosítása és a tárgyhoz tartozó információhoz való könnyebb hozzáférés lehetővé tétele által lehet hatékonyabban megvalósítani. |
| --- | --- |

(5a)

4. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

(6) preambulumbekezdés

| (6) | A lisszaboni folyamat célkitűzéseinek elérése érdekében fontos az uniós polgársággal rendelkező, magasan képzett munkaerő unión belüli mobilitásának elősegítése is, különösen a 2004-ben és 2007-ben csatlakozott tagállamok állampolgárai esetében. Ezen irányelv végrehajtása során
  a tagállamok kötelesek
  tiszteletben tartani a különösen a 2003. április 16-i és 2005. április 25-i csatlakozási okmány vonatkozó rendelkezéseiben megállapított közösségi preferencia elvét. |
| --- | --- |

(6)

A lisszaboni folyamat célkitűzéseinek elérése érdekében fontos az uniós polgársággal rendelkező, magasan képzett munkaerő unión belüli mobilitásának elősegítése is, különösen a 2004-ben és 2007-ben csatlakozott tagállamok állampolgárai esetében. Ezen irányelv végrehajtása során
  a tagállamok kötelesek
  tiszteletben tartani a különösen a 2003. április 16-i és 2005. április 25-i csatlakozási okmány vonatkozó rendelkezéseiben megállapított közösségi preferencia elvét.

| (6) | A lisszaboni folyamat célkitűzéseinek elérése érdekében fontos az uniós polgársággal rendelkező, magasan képzett munkaerő unión belüli mobilitásának elősegítése is, különösen a 2004-ben és 2007-ben csatlakozott tagállamok állampolgárai esetében. Ezen irányelv végrehajtása során tiszteletben
  kell
  tartani a különösen a 2003. április 16-i és 2005. április 25-i csatlakozási okmány vonatkozó rendelkezéseiben megállapított közösségi preferencia elvét. |
| --- | --- |

(6)

A lisszaboni folyamat célkitűzéseinek elérése érdekében fontos az uniós polgársággal rendelkező, magasan képzett munkaerő unión belüli mobilitásának elősegítése is, különösen a 2004-ben és 2007-ben csatlakozott tagállamok állampolgárai esetében. Ezen irányelv végrehajtása során tiszteletben
  kell
  tartani a különösen a 2003. április 16-i és 2005. április 25-i csatlakozási okmány vonatkozó rendelkezéseiben megállapított közösségi preferencia elvét.

5. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

(10) preambulumbekezdés

| (10) | Ezen irányelvnek olyan rugalmas, keresletorientált belépési rendszert kell előírnia, amely objektív kritériumokon – így például
  a tagállamok bérszínvonalával összehasonlítható alsó bérezési küszöbértékén – és
  szakmai képesítéseken alapul.
  A nemzeti bérezési küszöbértékek legkisebb közös nevezőjének meghatározása érdekében az egész EU-n belül
  szükség van
  befogadási feltételekkel kapcsolatos harmonizáció minimumszintjének biztosítására. A tagállamoknak munkaerőpiacuk helyzetének és bevándorlási politikáiknak megfelelően kell meg határozniuk a nemzeti küszöbértékeket
  . |
| --- | --- |

(10)

Ezen irányelvnek olyan rugalmas, keresletorientált belépési rendszert kell előírnia, amely objektív kritériumokon – így például
  a tagállamok bérszínvonalával összehasonlítható alsó bérezési küszöbértékén – és
  szakmai képesítéseken alapul.
  A nemzeti bérezési küszöbértékek legkisebb közös nevezőjének meghatározása érdekében az egész EU-n belül
  szükség van
  befogadási feltételekkel kapcsolatos harmonizáció minimumszintjének biztosítására. A tagállamoknak munkaerőpiacuk helyzetének és bevándorlási politikáiknak megfelelően kell meg határozniuk a nemzeti küszöbértékeket
  .

| (10) | Ezen irányelvnek olyan rugalmas, keresletorientált belépési rendszert kell előírnia, amely objektív kritériumokon, így például szakmai képesítéseken alapul.
  Az „egyenlő fizetés egyenlő értékű munkáért” elv alkalmazására
  szükség van
  annak biztosítása érdekében, hogy az EU állampolgárai és a harmadik országok állampolgárai azonos bánásmódban részesüljenek
  . |
| --- | --- |

(10)

Ezen irányelvnek olyan rugalmas, keresletorientált belépési rendszert kell előírnia, amely objektív kritériumokon, így például szakmai képesítéseken alapul.
  Az „egyenlő fizetés egyenlő értékű munkáért” elv alkalmazására
  szükség van
  annak biztosítása érdekében, hogy az EU állampolgárai és a harmadik országok állampolgárai azonos bánásmódban részesüljenek
  .

6. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

(11) preambulumbekezdés

| (11) | Eltéréseket kell megállapítani a fő rendszer bérezési küszöbértékétől azon magasan képzett, 30 év alatti kérelmezők esetében, akik viszonylag korlátozott szakmai tapasztalatuk és munkaerő-piaci helyzetük miatt nincsenek abban a helyzetben, hogy megfeleljenek a fő rendszer bérezési követelményeinek, továbbá azok esetében, akik felsőfokú végzettségüket az Európai Unióban szerezték meg. |
| --- | --- |

(11)

törölve

7. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

(15a) preambulumbekezdés (új)

| (15a) | Az Unión belüli, egyik tagállamból a másikba irányuló mobilitás esetén az EU-kékkártya birtokosa számára a határon át történő ingázás lehet az egyik lehetőség az EU-kékkártya megújítása után. Mivel az EU-kékkártya egyszerre munkavállalási és tartózkodási engedély, arra nem nyújt lehetőséget, hogy birtokosa átjárjon dolgozni egy másik tagállamba, míg tartózkodási helye az EU-kékkártyát kibocsátó tagállam területén van. A határon át történő ingázás lehetőségét a valamely tagállam területén való tartózkodás és munkavállalás céljából harmadik országbeli állampolgárok részére kiállítandó egységes engedély egységes kérelmezési eljárásáról, valamint a valamely tagállam területén jogszerűen tartózkodó harmadik állambeli munkavállalók közös jogairól szóló .../.../EK tanácsi irányelvnek kell szabályoznia. |
| --- | --- |

(15a)

8. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

(17) preambulumbekezdés

| (17) | Elő kell segíteni és fenn kell tartani a magasan képzett, harmadik országbeli munkavállalóknak a Közösség és származási országuk közötti mobilitását. Annak érdekében, hogy meghosszabbítsák a Közösség területétől való távollét azon időszakát, amelyet nem kell figyelembe venni a huzamos közösségi tartózkodási engedéllyel rendelkező jogállásra való jogosultsághoz szükséges jogszerű és folyamatos tartózkodás kiszámításakor, eltéréseket kell előírni a harmadik országok huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező állampolgárainak jogállásáról szóló, 2003. november 25-i 2003/109/EK tanácsi irányelvtől. A2003/109/EK tanácsi irányelvben előírtnál hosszabb távolléti időszakokat kell engedélyezni azt követően is, hogy a harmadik országbeli munkavállalók megszerezték a huzamos közösségi tartózkodási engedéllyel rendelkezők jogállását. Különösen a fejlődő országokból származó, magasan képzett harmadik országbeli munkavállalók körkörös mobilitásának ösztönzése érdekében a tagállamoknak meg kell vizsgálniuk, kívánnak-e élni a 2003/109/EK tanácsi irányelv 4. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében, valamint 9. cikk (2) bekezdésében adott lehetőséggel, azaz engedélyeznek-e az irányelvben előírtnál hosszabb távolléti időszakokat. Különösen az alapul szolgáló fejlesztési célkitűzésekkel való összhang biztosítása érdekében ezen eltérések csak akkor alkalmazhatók, amennyiben bizonyítható, hogy az érintett személy
  munkavállalás, tanulmányok vagy önkéntes tevékenység céljából tért vissza
  származási országába. |
| --- | --- |

(17)

Elő kell segíteni és fenn kell tartani a magasan képzett, harmadik országbeli munkavállalóknak a Közösség és származási országuk közötti mobilitását. Annak érdekében, hogy meghosszabbítsák a Közösség területétől való távollét azon időszakát, amelyet nem kell figyelembe venni a huzamos közösségi tartózkodási engedéllyel rendelkező jogállásra való jogosultsághoz szükséges jogszerű és folyamatos tartózkodás kiszámításakor, eltéréseket kell előírni a harmadik országok huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező állampolgárainak jogállásáról szóló, 2003. november 25-i 2003/109/EK tanácsi irányelvtől. A2003/109/EK tanácsi irányelvben előírtnál hosszabb távolléti időszakokat kell engedélyezni azt követően is, hogy a harmadik országbeli munkavállalók megszerezték a huzamos közösségi tartózkodási engedéllyel rendelkezők jogállását. Különösen a fejlődő országokból származó, magasan képzett harmadik országbeli munkavállalók körkörös mobilitásának ösztönzése érdekében a tagállamoknak meg kell vizsgálniuk, kívánnak-e élni a 2003/109/EK tanácsi irányelv 4. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében, valamint 9. cikk (2) bekezdésében adott lehetőséggel, azaz engedélyeznek-e az irányelvben előírtnál hosszabb távolléti időszakokat. Különösen az alapul szolgáló fejlesztési célkitűzésekkel való összhang biztosítása érdekében ezen eltérések csak akkor alkalmazhatók, amennyiben bizonyítható, hogy az érintett személy
  munkavállalás, tanulmányok vagy önkéntes tevékenység céljából tért vissza
  származási országába.

| (17) | Elő kell segíteni és fenn kell tartani a magasan képzett, harmadik országbeli munkavállalóknak a Közösség és származási országuk közötti mobilitását. Annak érdekében, hogy meghosszabbítsák a Közösség területétől való távollét azon időszakát, amelyet nem kell figyelembe venni a huzamos közösségi tartózkodási engedéllyel rendelkező jogállásra való jogosultsághoz szükséges jogszerű és folyamatos tartózkodás kiszámításakor, eltéréseket kell előírni a harmadik országok huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező állampolgárainak jogállásáról szóló, 2003. november 25-i 2003/109/EK tanácsi irányelvtől. A2003/109/EK tanácsi irányelvben előírtnál hosszabb távolléti időszakokat kell engedélyezni azt követően is, hogy a harmadik országbeli munkavállalók megszerezték a huzamos közösségi tartózkodási engedéllyel rendelkezők jogállását. Különösen a fejlődő országokból származó, magasan képzett harmadik országbeli munkavállalók körkörös mobilitásának ösztönzése érdekében a tagállamoknak meg kell vizsgálniuk, kívánnak-e élni a 2003/109/EK tanácsi irányelv 4. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében, valamint 9. cikk (2) bekezdésében adott lehetőséggel, azaz engedélyeznek-e az irányelvben előírtnál hosszabb távolléti időszakokat. Különösen az alapul szolgáló fejlesztési célkitűzésekkel való összhang biztosítása érdekében ezen eltérések csak akkor alkalmazhatók, amennyiben bizonyítható, hogy az érintett személy
  visszatért
  származási országába. |
| --- | --- |

(17)

Elő kell segíteni és fenn kell tartani a magasan képzett, harmadik országbeli munkavállalóknak a Közösség és származási országuk közötti mobilitását. Annak érdekében, hogy meghosszabbítsák a Közösség területétől való távollét azon időszakát, amelyet nem kell figyelembe venni a huzamos közösségi tartózkodási engedéllyel rendelkező jogállásra való jogosultsághoz szükséges jogszerű és folyamatos tartózkodás kiszámításakor, eltéréseket kell előírni a harmadik országok huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező állampolgárainak jogállásáról szóló, 2003. november 25-i 2003/109/EK tanácsi irányelvtől. A2003/109/EK tanácsi irányelvben előírtnál hosszabb távolléti időszakokat kell engedélyezni azt követően is, hogy a harmadik országbeli munkavállalók megszerezték a huzamos közösségi tartózkodási engedéllyel rendelkezők jogállását. Különösen a fejlődő országokból származó, magasan képzett harmadik országbeli munkavállalók körkörös mobilitásának ösztönzése érdekében a tagállamoknak meg kell vizsgálniuk, kívánnak-e élni a 2003/109/EK tanácsi irányelv 4. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében, valamint 9. cikk (2) bekezdésében adott lehetőséggel, azaz engedélyeznek-e az irányelvben előírtnál hosszabb távolléti időszakokat. Különösen az alapul szolgáló fejlesztési célkitűzésekkel való összhang biztosítása érdekében ezen eltérések csak akkor alkalmazhatók, amennyiben bizonyítható, hogy az érintett személy
  visszatért
  származási országába.

9. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

(20) preambulumbekezdés

| (20) | E rendelet végrehajtása során a
  tagállamoknak tartózkodniuk kell a fejlődő országbeli aktív munkaerő toborzástól az emberi erőforrások hiányával küzdő ágazatokban. A fejlődő országokban az egészségügyi dolgozók kritikus hiányának megoldására vonatkozó európai cselekvési programról (2007–2013) szóló, 2007. május 14-i tanácsi és tagállami következtetésekben hangsúlyozottaknak megfelelően ki kell dolgozni – elsősorban az egészségügyi ágazatban – az állami- és magánszektor munkáltatóira alkalmazandó etikus munkaerő-felvételi politikákat és elveket. A
  körkörös és ideiglenes migráció elősegítésére vonatkozó mechanizmusok, iránymutatások és egyéb eszközök kidolgozásával,
  valamint
  a magasan képzett
  munkaerő bevándorlásának a fejlődő országokra gyakorolt negatív hatásait minimálisra csökkentő, míg pozitív hatásait maximálisra növelő egyéb intézkedések segítségével kell megerősíteni az előbbi politikákat és elveket
  . Az ilyen intézkedéseknek figyelembe kell venniük a migrációról és a fejlesztésről szóló, 2006. november 22-én és 23-án Tripoliban elfogadott afrikai-EU együttes nyilatkozat irányelveit, valamint a 2006. december 14–15-i Európai Tanács felhívásának megfelelően átfogó bevándorlási politika létrehozatalára kell irányulniuk. |
| --- | --- |

(20)

E rendelet végrehajtása során a
  tagállamoknak tartózkodniuk kell a fejlődő országbeli aktív munkaerő toborzástól az emberi erőforrások hiányával küzdő ágazatokban. A fejlődő országokban az egészségügyi dolgozók kritikus hiányának megoldására vonatkozó európai cselekvési programról (2007–2013) szóló, 2007. május 14-i tanácsi és tagállami következtetésekben hangsúlyozottaknak megfelelően ki kell dolgozni – elsősorban az egészségügyi ágazatban – az állami- és magánszektor munkáltatóira alkalmazandó etikus munkaerő-felvételi politikákat és elveket. A
  körkörös és ideiglenes migráció elősegítésére vonatkozó mechanizmusok, iránymutatások és egyéb eszközök kidolgozásával,
  valamint
  a magasan képzett
  munkaerő bevándorlásának a fejlődő országokra gyakorolt negatív hatásait minimálisra csökkentő, míg pozitív hatásait maximálisra növelő egyéb intézkedések segítségével kell megerősíteni az előbbi politikákat és elveket
  . Az ilyen intézkedéseknek figyelembe kell venniük a migrációról és a fejlesztésről szóló, 2006. november 22-én és 23-án Tripoliban elfogadott afrikai-EU együttes nyilatkozat irányelveit, valamint a 2006. december 14–15-i Európai Tanács felhívásának megfelelően átfogó bevándorlási politika létrehozatalára kell irányulniuk.

| (20) | E rendelet végrehajtása során a
  tagállamok nem törekedhetnek aktívan arra, hogy olyan területekről vonzzanak el magasan képzett munkavállalókat, amelyek a harmadik országban már képzett munkaerő-hiánnyal küzdenek vagy várhatóan küzdeni fognak. Ez különösen érvényes az oktatási és az egészségügyi ágazatra. A tagállamoknak együttműködési megállapodásokat kell kötniük a harmadik országokkal az Unió igényeinek és azon harmadik országok fejlődésének védelmére, ahonnan a magasan képzett bevándorlók származnak. Az együttműködési megállapodásoknak etikus munkaerő-felvételi politikákat és elveket is tartalmazniuk kell
  ,
  és olyan
  körkörös és ideiglenes migráció elősegítésére vonatkozó mechanizmusok, iránymutatások és egyéb eszközök kidolgozásával
  kell megerősíteni őket
  ,
  amelyek lehetővé teszik, hogy
  a magasan képzett
  bevándorlók visszatérhessenek származási országukba
  . Az ilyen intézkedéseknek figyelembe kell venniük a migrációról és a fejlesztésről szóló, 2006. november 22-én és 23-án Tripoliban elfogadott Afrika–EU együttes nyilatkozat irányelveit
  és a migrációról és fejlesztésről szóló globális fórum 2007. júliusi első ülésének következtetéseit
  , valamint a 2006. december 14–15-i Európai Tanács felhívásának megfelelően átfogó bevándorlási politika létrehozatalára kell irányulniuk.
  Ezenfelül a tagállamoknak a származási országokkal együttműködésben konkrét támogatást kell nyújtaniuk a tehetségek kivándorlása következtében meggyengült kulcsfontosságú ágazatok szakembereinek képzéséhez
  . |
| --- | --- |

(20)

E rendelet végrehajtása során a
  tagállamok nem törekedhetnek aktívan arra, hogy olyan területekről vonzzanak el magasan képzett munkavállalókat, amelyek a harmadik országban már képzett munkaerő-hiánnyal küzdenek vagy várhatóan küzdeni fognak. Ez különösen érvényes az oktatási és az egészségügyi ágazatra. A tagállamoknak együttműködési megállapodásokat kell kötniük a harmadik országokkal az Unió igényeinek és azon harmadik országok fejlődésének védelmére, ahonnan a magasan képzett bevándorlók származnak. Az együttműködési megállapodásoknak etikus munkaerő-felvételi politikákat és elveket is tartalmazniuk kell
  ,
  és olyan
  körkörös és ideiglenes migráció elősegítésére vonatkozó mechanizmusok, iránymutatások és egyéb eszközök kidolgozásával
  kell megerősíteni őket
  ,
  amelyek lehetővé teszik, hogy
  a magasan képzett
  bevándorlók visszatérhessenek származási országukba
  . Az ilyen intézkedéseknek figyelembe kell venniük a migrációról és a fejlesztésről szóló, 2006. november 22-én és 23-án Tripoliban elfogadott Afrika–EU együttes nyilatkozat irányelveit
  és a migrációról és fejlesztésről szóló globális fórum 2007. júliusi első ülésének következtetéseit
  , valamint a 2006. december 14–15-i Európai Tanács felhívásának megfelelően átfogó bevándorlási politika létrehozatalára kell irányulniuk.
  Ezenfelül a tagállamoknak a származási országokkal együttműködésben konkrét támogatást kell nyújtaniuk a tehetségek kivándorlása következtében meggyengült kulcsfontosságú ágazatok szakembereinek képzéséhez
  .

10. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

2. cikk – b) pont

| b) | „magas szintű képzettséget igénylő munkavállalás”: valódi és tényleges munkavégzés másvalakinek az irányítása alatt, amiért a személy fizetést kap, valamint amelyhez felsőfokú végzettség vagy
  legalább hároméves, ezzel egyenértékű
  szakmai
  tapasztalat
  szükséges; |
| --- | --- |

b)

„magas szintű képzettséget igénylő munkavállalás”: valódi és tényleges munkavégzés másvalakinek az irányítása alatt, amiért a személy fizetést kap, valamint amelyhez felsőfokú végzettség vagy
  legalább hároméves, ezzel egyenértékű
  szakmai
  tapasztalat
  szükséges;

| b) | „magas szintű képzettséget igénylő munkavállalás”: valódi és tényleges munkavégzés, másvalakinek az irányítása alatt
  alkalmazottként
  , amiért a személy fizetést kap, valamint amelyhez felsőfokú végzettség vagy
  felsőfokú
  szakmai
  képesítés
  szükséges; |
| --- | --- |

b)

„magas szintű képzettséget igénylő munkavállalás”: valódi és tényleges munkavégzés, másvalakinek az irányítása alatt
  alkalmazottként
  , amiért a személy fizetést kap, valamint amelyhez felsőfokú végzettség vagy
  felsőfokú
  szakmai
  képesítés
  szükséges;

11. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

2. cikk – c) pont

| c) | „EU-kékkártya”: az „EU-kékkártya” elnevezést viselő engedély, amely feljogosítja a birtokosát, hogy
  ezen irányelv szerint
  az EU területén jogszerűen tartózkodjon és munkát végezzen, illetve magas szintű képzettséget igénylő munkavállalás céljából másik tagállamba költözzön; |
| --- | --- |

c)

„EU-kékkártya”: az „EU-kékkártya” elnevezést viselő engedély, amely feljogosítja a birtokosát, hogy
  ezen irányelv szerint
  az EU területén jogszerűen tartózkodjon és munkát végezzen, illetve magas szintű képzettséget igénylő munkavállalás céljából másik tagállamba költözzön;

| c) | „EU-kékkártya”: az „EU-kékkártya” elnevezést viselő engedély, amely feljogosítja a birtokosát, hogy az EU területén jogszerűen tartózkodjon és munkát végezzen, illetve magas szintű képzettséget igénylő munkavállalás céljából
  az V. fejezettel összhangban
  másik tagállamba költözzön; |
| --- | --- |

c)

„EU-kékkártya”: az „EU-kékkártya” elnevezést viselő engedély, amely feljogosítja a birtokosát, hogy az EU területén jogszerűen tartózkodjon és munkát végezzen, illetve magas szintű képzettséget igénylő munkavállalás céljából
  az V. fejezettel összhangban
  másik tagállamba költözzön;

12. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

2. cikk – f) pont

| f) | „családtag”: a 2003/86/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdése szerint meghatározott harmadik országbeli állampolgár; |
| --- | --- |

f)

„családtag”: a 2003/86/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdése szerint meghatározott harmadik országbeli állampolgár;

| f) | „családtag”: a 2003/86/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdése,
  4. cikke (2) bekezdésének b) pontja és 4. cikkének (3) bekezdése
  szerint meghatározott harmadik országbeli állampolgár; |
| --- | --- |

f)

„családtag”: a 2003/86/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdése,
  4. cikke (2) bekezdésének b) pontja és 4. cikkének (3) bekezdése
  szerint meghatározott harmadik országbeli állampolgár;

13. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

2. cikk – g) pont

| g) | „felsőfokú végzettség”: bármely olyan oklevél, diploma vagy egyéb bizonyítvány, amelyet
  az
  illetékes
  hatóság
  felsőfokú oktatási program – vagyis az oktatási létesítmény helye szerinti állam által felsőoktatási intézményként elismert intézménye által kínált kurzusok – sikeres elvégzésének
  tanúsítása céljából állított ki
  . E képesítéseket ezen irányelv céljából azzal a feltétellel lehet figyelembe venni, hogy a megszerzésükhöz szükséges tanulmányi idő legalább három év. |
| --- | --- |

g)

„felsőfokú végzettség”: bármely olyan oklevél, diploma vagy egyéb bizonyítvány, amelyet
  az
  illetékes
  hatóság
  felsőfokú oktatási program – vagyis az oktatási létesítmény helye szerinti állam által felsőoktatási intézményként elismert intézménye által kínált kurzusok – sikeres elvégzésének
  tanúsítása céljából állított ki
  . E képesítéseket ezen irányelv céljából azzal a feltétellel lehet figyelembe venni, hogy a megszerzésükhöz szükséges tanulmányi idő legalább három év.

| g) | „felsőfokú végzettség”: bármely olyan oklevél, diploma vagy egyéb bizonyítvány, amelyet
  harmadik ország bocsátott ki és ezt követően egy tagállam
  illetékes
  hatósága
  felsőfokú oktatási program – vagyis az oktatási létesítmény helye szerinti állam által felsőoktatási intézményként elismert intézmény által kínált kurzusok – sikeres elvégzésének
  tanúsításaként elismer
  . E képesítéseket ezen irányelv céljából azzal a feltétellel lehet figyelembe venni, hogy a megszerzésükhöz szükséges tanulmányi idő legalább három év.
  Ezen irányelv céljából annak megállapítása érdekében, hogy a harmadik országbeli állampolgár rendelkezik-e felsőfokú képzettséggel, az oktatás 1997-es egységes nemzetközi osztályozási rendszerének (ISCED) 5a. és 6. szintjére kell hivatkozni
  ; |
| --- | --- |

g)

„felsőfokú végzettség”: bármely olyan oklevél, diploma vagy egyéb bizonyítvány, amelyet
  harmadik ország bocsátott ki és ezt követően egy tagállam
  illetékes
  hatósága
  felsőfokú oktatási program – vagyis az oktatási létesítmény helye szerinti állam által felsőoktatási intézményként elismert intézmény által kínált kurzusok – sikeres elvégzésének
  tanúsításaként elismer
  . E képesítéseket ezen irányelv céljából azzal a feltétellel lehet figyelembe venni, hogy a megszerzésükhöz szükséges tanulmányi idő legalább három év.
  Ezen irányelv céljából annak megállapítása érdekében, hogy a harmadik országbeli állampolgár rendelkezik-e felsőfokú képzettséggel, az oktatás 1997-es egységes nemzetközi osztályozási rendszerének (ISCED) 5a. és 6. szintjére kell hivatkozni
  ;

14. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

2. cikk – h) pont

| h) | „felsőfokú szakmai képesítés”: felsőfokú
  végzettség megszerzését tanúsító okirattal vagy azzal egyenértékű
  , legalább
  hároméves
  szakmai
  tapasztalattal igazolt képesítés
  . |
| --- | --- |

h)

„felsőfokú szakmai képesítés”: felsőfokú
  végzettség megszerzését tanúsító okirattal vagy azzal egyenértékű
  , legalább
  hároméves
  szakmai
  tapasztalattal igazolt képesítés
  .

| h) | „felsőfokú szakmai képesítés”:
  a
  felsőfokú
  végzettséghez hasonló szintű
  , legalább
  ötéves (ebből legalább két év vezető pozícióban töltött) igazolt
  szakmai
  tapasztalat
  ; |
| --- | --- |

h)

„felsőfokú szakmai képesítés”:
  a
  felsőfokú
  végzettséghez hasonló szintű
  , legalább
  ötéves (ebből legalább két év vezető pozícióban töltött) igazolt
  szakmai
  tapasztalat
  ;

15. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

2. cikk – i) pont

| i) | „szakmai tapasztalat”: az érintett foglalkozás tényleges és jogszerű gyakorlása |
| --- | --- |

i)

„szakmai tapasztalat”: az érintett foglalkozás tényleges és jogszerű gyakorlása

| i) | „szakmai tapasztalat”: az érintett foglalkozás tényleges és jogszerű gyakorlása,
  az állami hatóságok által kiállított dokumentumokkal – például munkaviszony-igazolás, társadalombiztosítási igazolás vagy adóigazolás – igazolva
  . |
| --- | --- |

i)

„szakmai tapasztalat”: az érintett foglalkozás tényleges és jogszerű gyakorlása,
  az állami hatóságok által kiállított dokumentumokkal – például munkaviszony-igazolás, társadalombiztosítási igazolás vagy adóigazolás – igazolva
  .

16. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

2. cikk – ia) pont (új)

| ia) | „szabályozott foglalkozás”: szakmai tevékenység vagy szakmai tevékenységek csoportja, amelynek végzése vagy végzésének egyik módja jogszabályok, rendeletek és adminisztratív előírások révén közvetlenül vagy közvetetten függ bizonyos szakmai minősítések birtoklásától; különösen a szakmai cím használata, amely jogszabályi vagy rendeleti előírások által azokra a személyekre korlátozódik, akik bizonyos szakmai minősítéssel rendelkeznek. |
| --- | --- |

ia)

17. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

3. cikk – (1) bekezdés

| (1) | Ezt az irányelvet azon harmadik országbeli állampolgárokra kell alkalmazni, akik magas szintű képzettséget igénylő munkavállalás céljából kérelmezik valamely tagállam területére történő befogadásuk engedélyezését. |
| --- | --- |

(1)

Ezt az irányelvet azon harmadik országbeli állampolgárokra kell alkalmazni, akik magas szintű képzettséget igénylő munkavállalás céljából kérelmezik valamely tagállam területére történő befogadásuk engedélyezését.

| (1) | Ezt az irányelvet azon harmadik országbeli állampolgárokra kell alkalmazni, akik magas szintű képzettséget igénylő munkavállalás céljából kérelmezik valamely tagállam területére történő befogadásuk engedélyezését,
  valamint azokra az adott tagállamban más rendszer keretében már jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokra, akik EU-kékkártyát igényelnek
  . |
| --- | --- |

(1)

Ezt az irányelvet azon harmadik országbeli állampolgárokra kell alkalmazni, akik magas szintű képzettséget igénylő munkavállalás céljából kérelmezik valamely tagállam területére történő befogadásuk engedélyezését,
  valamint azokra az adott tagállamban más rendszer keretében már jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokra, akik EU-kékkártyát igényelnek
  .

18. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

3. cikk – (2) bekezdés – a) pont

| a) | akik nemzetközi védelmet kérelmezőként vagy ideiglenes védelmi rendszerek hatálya alatt tartózkodnak valamely tagállam területén; |
| --- | --- |

a)

akik nemzetközi védelmet kérelmezőként vagy ideiglenes védelmi rendszerek hatálya alatt tartózkodnak valamely tagállam területén;

| a) | akik nemzetközi védelmet kérelmezőként vagy ideiglenes védelmi rendszerek hatálya alatt tartózkodnak valamely tagállam területén,
  vagy akik bármely okból tartózkodási engedélyt kérelmeztek és akik jogi státuszáról még nem született döntés
  ; |
| --- | --- |

a)

akik nemzetközi védelmet kérelmezőként vagy ideiglenes védelmi rendszerek hatálya alatt tartózkodnak valamely tagállam területén,
  vagy akik bármely okból tartózkodási engedélyt kérelmeztek és akik jogi státuszáról még nem született döntés
  ;

19. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

3. cikk – (2) bekezdés – b) pont

| b) | akik
  menekültek vagy
  kérelmezték elismerésüket
  menekültként
  , és akiknek a kérelmével kapcsolatban még nem született végleges határozat; |
| --- | --- |

b)

akik
  menekültek vagy
  kérelmezték elismerésüket
  menekültként
  , és akiknek a kérelmével kapcsolatban még nem született végleges határozat;

| b) | akik kérelmezték
  menekültként való
  elismerésüket, és akiknek a kérelmével kapcsolatban még nem született végleges határozat; |
| --- | --- |

b)

akik kérelmezték
  menekültként való
  elismerésüket, és akiknek a kérelmével kapcsolatban még nem született végleges határozat;

20. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

3. cikk – (2) bekezdés – f) pont

| f) | akik a kereskedelem és a befektetések terén tevékenykedő természetes személyek egyes kategóriáinak belépését és ideiglenes tartózkodását megkönnyítő nemzetközi megállapodásokban foglalt kötelezettségvállalások alapján utaznak be egy tagállamba; |
| --- | --- |

f)

akik a kereskedelem és a befektetések terén tevékenykedő természetes személyek egyes kategóriáinak belépését és ideiglenes tartózkodását megkönnyítő nemzetközi megállapodásokban foglalt kötelezettségvállalások alapján utaznak be egy tagállamba;

| f) | akik a kereskedelem és a befektetések terén tevékenykedő természetes személyek egyes kategóriáinak belépését és ideiglenes tartózkodását megkönnyítő nemzetközi megállapodásokban foglalt kötelezettségvállalások alapján utaznak be egy tagállamba,
  különösen a vállalaton belül áthelyezett munkavállalók, a szerződéses szolgáltatások nyújtói és felsőfokú végzettséggel rendelkező gyakornokok, akikre a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezménynek (GATS) megfelelően európai közösségi kötelezettségvállalások vonatkoznak
  ; |
| --- | --- |

f)

akik a kereskedelem és a befektetések terén tevékenykedő természetes személyek egyes kategóriáinak belépését és ideiglenes tartózkodását megkönnyítő nemzetközi megállapodásokban foglalt kötelezettségvállalások alapján utaznak be egy tagállamba,
  különösen a vállalaton belül áthelyezett munkavállalók, a szerződéses szolgáltatások nyújtói és felsőfokú végzettséggel rendelkező gyakornokok, akikre a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezménynek (GATS) megfelelően európai közösségi kötelezettségvállalások vonatkoznak
  ;

21. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

3. cikk – (2) bekezdés – ga) pont (új)

| ga) | akiket valamely tagállam területére idénymunkásként fogadtak be. |
| --- | --- |

ga)

22. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

3. cikk – (3) bekezdés

| (3) | Ezen irányelv nem járhat egyrészről a Közösség vagy a Közösség és tagállamai, illetve másrészről egy vagy több harmadik állam között a jövőben létrejövő bármely olyan megállapodás sérelmével, amely – annak érdekében, hogy az adott megállapodásokat aláíró fejlődő országok emberi erőforrásainak védelme révén biztosítsák az etikus munkaerő toborzást a munkaerőhiánnyal küzdő ágazatokban – felsorolná azon foglalkozásokat, amelyek nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá. |
| --- | --- |

(3)

Ezen irányelv nem járhat egyrészről a Közösség vagy a Közösség és tagállamai, illetve másrészről egy vagy több harmadik állam között a jövőben létrejövő bármely olyan megállapodás sérelmével, amely – annak érdekében, hogy az adott megállapodásokat aláíró fejlődő országok emberi erőforrásainak védelme révén biztosítsák az etikus munkaerő toborzást a munkaerőhiánnyal küzdő ágazatokban – felsorolná azon foglalkozásokat, amelyek nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá.

| (3) | Ezen irányelv nem járhat egyrészről a Közösség vagy a Közösség és tagállamai, illetve másrészről egy vagy több harmadik állam között a jövőben létrejövő bármely olyan megállapodás sérelmével, amely – annak érdekében, hogy az adott megállapodásokat aláíró fejlődő országok emberi erőforrásainak védelme révén biztosítsák az etikus munkaerő toborzást a munkaerőhiánnyal küzdő ágazatokban,
  továbbá az ENSZ millenniumi fejlesztési céljainak megvalósításához alapvetően fontos ágazatokban, különösen az egészségügyben és az oktatásban, vagy azokban az ágazatokban, amelyek elengedhetetlenek az alapvető szociális ellátások nyújtásához a fejlődő országokban
  – felsorolná azon foglalkozásokat, amelyek nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá. |
| --- | --- |

(3)

Ezen irányelv nem járhat egyrészről a Közösség vagy a Közösség és tagállamai, illetve másrészről egy vagy több harmadik állam között a jövőben létrejövő bármely olyan megállapodás sérelmével, amely – annak érdekében, hogy az adott megállapodásokat aláíró fejlődő országok emberi erőforrásainak védelme révén biztosítsák az etikus munkaerő toborzást a munkaerőhiánnyal küzdő ágazatokban,
  továbbá az ENSZ millenniumi fejlesztési céljainak megvalósításához alapvetően fontos ágazatokban, különösen az egészségügyben és az oktatásban, vagy azokban az ágazatokban, amelyek elengedhetetlenek az alapvető szociális ellátások nyújtásához a fejlődő országokban
  – felsorolná azon foglalkozásokat, amelyek nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá.

23. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

4. cikk – (2) bekezdés

| (2) | Ez az irányelv nem érinti a tagállamok jogát, hogy –
  az első tagállamba történő belépés kivételével
  – kedvezőbb rendelkezéseket fogadjanak el vagy tartsanak fenn az irányelv hatálya alá tartozó személyek belépésére és tartózkodására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(2)

Ez az irányelv nem érinti a tagállamok jogát, hogy –
  az első tagállamba történő belépés kivételével
  – kedvezőbb rendelkezéseket fogadjanak el vagy tartsanak fenn az irányelv hatálya alá tartozó személyek belépésére és tartózkodására vonatkozóan.

| (2) | Ez az irányelv nem érinti a tagállamok jogát, hogy kedvezőbb rendelkezéseket fogadjanak el vagy tartsanak fenn az irányelv hatálya alá tartozó személyek belépésére és tartózkodására vonatkozóan,
  az alábbi rendelkezésekhez képest
  : |
| --- | --- |

(2)

Ez az irányelv nem érinti a tagállamok jogát, hogy kedvezőbb rendelkezéseket fogadjanak el vagy tartsanak fenn az irányelv hatálya alá tartozó személyek belépésére és tartózkodására vonatkozóan,
  az alábbi rendelkezésekhez képest
  :

| a) | az 5. cikk (2) bekezdése második tagállamban való tartózkodás esetén; |
| --- | --- |

a)

| b) | a 12. cikk, a 13. cikk (1) és (2) bekezdése, a 14. és 16. cikk, a 17. cikk (4) bekezdése és a 20. cikk. |
| --- | --- |

b)

25. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

5. cikk – (1) bekezdés – a) pont

| a) | az érintett tagállamba szóló, legalább egyéves időtartamú, érvényes munkaszerződést vagy kötelező állásajánlatot mutat be; |
| --- | --- |

a)

az érintett tagállamba szóló, legalább egyéves időtartamú, érvényes munkaszerződést vagy kötelező állásajánlatot mutat be;

| a) | az érintett tagállamba szóló, legalább egyéves időtartamú,
  a nemzeti jog szerint
  érvényes,
  magas szintű szakmai képzettséget igénylő munkavállalásra feljogosító
  munkaszerződést vagy kötelező állásajánlatot mutat be; |
| --- | --- |

a)

az érintett tagállamba szóló, legalább egyéves időtartamú,
  a nemzeti jog szerint
  érvényes,
  magas szintű szakmai képzettséget igénylő munkavállalásra feljogosító
  munkaszerződést vagy kötelező állásajánlatot mutat be;

26. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

5. cikk – (1) bekezdés – c) pont

| c) | nem szabályozott foglalkozások esetében bemutatja a munkaszerződésben vagy kötelező állásajánlatban meghatározott foglalkozásra vagy ágazatra vonatkozó felsőfokú szakmai képesítést tanúsító dokumentumokat; |
| --- | --- |

c)

törölve

27. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

5. cikk – (1) bekezdés – e) pont

| e) | igazolást mutat be, hogy – valamennyi olyan kockázattal szemben, amely ellen az érintett tagállam állampolgárait általában biztosítják – a kérelmező és családtagjai rendelkeznek betegbiztosítással arra az időszakra vonatkozóan, amikor a munkaszerződésből kifolyólag vagy azzal kapcsolatban nem nyújtanak ilyen biztosítási fedezetet vagy annak megfelelő ellátásokat; |
| --- | --- |

e)

igazolást mutat be, hogy – valamennyi olyan kockázattal szemben, amely ellen az érintett tagállam állampolgárait általában biztosítják – a kérelmező és családtagjai rendelkeznek betegbiztosítással arra az időszakra vonatkozóan, amikor a munkaszerződésből kifolyólag vagy azzal kapcsolatban nem nyújtanak ilyen biztosítási fedezetet vagy annak megfelelő ellátásokat;

| e) | igazolást mutat be, hogy – valamennyi olyan kockázattal szemben, amely ellen az érintett tagállam állampolgárait általában biztosítják – a kérelmező és családtagjai rendelkeznek betegbiztosítással arra az időszakra vonatkozóan, amikor a munkaszerződésből kifolyólag vagy azzal kapcsolatban nem nyújtanak ilyen biztosítási fedezetet vagy annak megfelelő
  egészségbiztosítási
  ellátásokat; |
| --- | --- |

e)

igazolást mutat be, hogy – valamennyi olyan kockázattal szemben, amely ellen az érintett tagállam állampolgárait általában biztosítják – a kérelmező és családtagjai rendelkeznek betegbiztosítással arra az időszakra vonatkozóan, amikor a munkaszerződésből kifolyólag vagy azzal kapcsolatban nem nyújtanak ilyen biztosítási fedezetet vagy annak megfelelő
  egészségbiztosítási
  ellátásokat;

28. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

5. cikk – (1) bekezdés – f) pont

| f) | nem lehet olyan személy,
  akiről feltételezik, hogy
  veszélyezteti a közrendet, a közbiztonságot vagy a közegészséget. |
| --- | --- |

f)

nem lehet olyan személy,
  akiről feltételezik, hogy
  veszélyezteti a közrendet, a közbiztonságot vagy a közegészséget.

| f) | nem lehet olyan személy,
  aki objektív módon bizonyítható okok miatt
  veszélyezteti a közrendet, a közbiztonságot vagy a közegészséget. |
| --- | --- |

f)

nem lehet olyan személy,
  aki objektív módon bizonyítható okok miatt
  veszélyezteti a közrendet, a közbiztonságot vagy a közegészséget.

29. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

5. cikk – (2) bekezdés

| (2) | Az (1) bekezdésben megadott feltételeken túl a munkaszerződésben vagy kötelező állásajánlatban meghatározott bruttó havi
  illetmény
  nem lehet alacsonyabb mint a tagállamok által e célból meghatározott és közzétett nemzeti
  bérezési küszöbérték
  , amely legalább a
  nemzeti jog által megállapított bruttó havi minimálbér háromszorosa
  . |
| --- | --- |

(2)

Az (1) bekezdésben megadott feltételeken túl a munkaszerződésben vagy kötelező állásajánlatban meghatározott bruttó havi
  illetmény
  nem lehet alacsonyabb mint a tagállamok által e célból meghatározott és közzétett nemzeti
  bérezési küszöbérték
  , amely legalább a
  nemzeti jog által megállapított bruttó havi minimálbér háromszorosa
  .

| (2) | Az (1) bekezdésben megadott feltételeken túl a munkaszerződésben vagy kötelező állásajánlatban meghatározott bruttó havi
  munkabér
  nem lehet alacsonyabb, mint a tagállamok által e célból meghatározott és közzétett nemzeti
  szint
  , amely
  az érintett tagállamban a havi vagy éves bruttó átlagbér
  legalább
  1,7-szerese és nem lehet alacsonyabb, mint az
  a
  bér, amelyet a hasonló munkavállaló kap, vagy kapna a befogadó országban
  . |
| --- | --- |

(2)

Az (1) bekezdésben megadott feltételeken túl a munkaszerződésben vagy kötelező állásajánlatban meghatározott bruttó havi
  munkabér
  nem lehet alacsonyabb, mint a tagállamok által e célból meghatározott és közzétett nemzeti
  szint
  , amely
  az érintett tagállamban a havi vagy éves bruttó átlagbér
  legalább
  1,7-szerese és nem lehet alacsonyabb, mint az
  a
  bér, amelyet a hasonló munkavállaló kap, vagy kapna a befogadó országban
  .

Azokban a tagállamokban, ahol nem határoznak meg minimálbért, a nemzeti bérezési küszöbértéket azon jövedelem háromszorosaként kell meghatározni, amely alapján az érintett tagállam állampolgárai szociális segélyre jogosultak abban a tagállamban.

30. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

5a. cikk (új)

5a. cikk

A magasan képzett munkaerő hiányának elkerülése a harmadik országokban

A tagállamok nem törekedhetnek aktívan arra, hogy olyan területekről vonzzanak el magasan képzett munkavállalókat, amelyek a harmadik országban már a magasan képzett munkaerő hiányával küzdenek vagy hamarosan küzdeni fognak. Ez különösen érvényes az oktatási és az egészségügyi ágazatra.

31. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

6. cikk

| 6. | cikk |
| --- | --- |

6.

törölve

Eltérés

Ha olyan, 30 év alatti harmadik országbeli állampolgár nyújt be kérelmet, aki felsőfokú végzettséggel rendelkezik, az alábbi eltéréseket kell alkalmazni:

| a) | a tagállamok teljesítettnek tekintik az 5. cikk (2) bekezdésében megállapított feltételeket, amennyiben az ajánlott havi illetmény legalább az 5. cikk (2) bekezdésének megfelelően meghatározott nemzeti bérezési küszöbérték kétharmadának felel meg; |
| --- | --- |

a)

| b) | a tagállamok eltekinthetnek az 5. cikk (2) bekezdésében megállapított bérezési követelménytől, amennyiben a kérelmező befejezte a Közösség területén felsőfokú végzettséget, illetve alapfokú- és mesterfokú diplomát szerzett; |
| --- | --- |

b)

| c) | a tagállamok nem kérik a felsőfokú végzettségen szakmai tapasztalat igazolását is, kivéve, ha ez a munkaszerződésben vagy kötelező állásajánlatban meghatározott szabályozott foglalkozás uniós polgárok általi gyakorlására vonatkozó nemzeti jogszabályokban megállapított feltételek teljesítéséhez szükséges. |
| --- | --- |

c)

32. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

8. cikk – (2) bekezdés

| (2) | Az EU-kékkártya eredeti érvényessége
  két
  év, és legalább
  ugyanilyen időtartamra
  meghosszabbítható. Ha a munkaszerződés
  két
  évnél rövidebb időszakra szól, akkor az EU-kékkártyát a munkaszerződés időtartamát
  három
  hónappal meghaladó időtartamra kell kiállítani. |
| --- | --- |

(2)

Az EU-kékkártya eredeti érvényessége
  két
  év, és legalább
  ugyanilyen időtartamra
  meghosszabbítható. Ha a munkaszerződés
  két
  évnél rövidebb időszakra szól, akkor az EU-kékkártyát a munkaszerződés időtartamát
  három
  hónappal meghaladó időtartamra kell kiállítani.

| (2) | Az EU-kékkártya eredeti érvényessége
  három
  év, és legalább
  további két évre
  meghosszabbítható. Ha a munkaszerződés
  három
  évnél rövidebb időszakra szól, akkor az EU-kékkártyát a munkaszerződés időtartamát
  hat
  hónappal meghaladó időtartamra kell kiállítani. |
| --- | --- |

(2)

Az EU-kékkártya eredeti érvényessége
  három
  év, és legalább
  további két évre
  meghosszabbítható. Ha a munkaszerződés
  három
  évnél rövidebb időszakra szól, akkor az EU-kékkártyát a munkaszerződés időtartamát
  hat
  hónappal meghaladó időtartamra kell kiállítani.

33. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

8. cikk – (2a) bekezdés (új)

| (2a) | Az egyik tagállamban EU-kékkártya-birtokosként történő, 36 hónapnál hosszabb jogszerű tartózkodás után az érintett személynek joga van magas szintű képzettséget igénylő munkavállaláshoz más tagállamban, ha lakóhelye továbbra is az első tagállamban van. A határon át történő ingázás további részleteit a valamely tagállam területén való tartózkodás és munkavállalás céljából harmadik országbeli állampolgárok részére kiállítandó egységes engedély egységes kérelmezési eljárásáról, valamint a valamely tagállam területén jogszerűen tartózkodó harmadik állambeli munkavállalók közös jogairól szóló .../.../EK tanácsi irányelv tartalmazza. |
| --- | --- |

(2a)

34. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

9. cikk – (2) bekezdés – első albekezdés

| (2) | Az EU-kékkártya iránti kérelemmel kapcsolatos döntés meghozatalát megelőzően a tagállamok megvizsgálhatják munkaerőpiaci helyzetüket, és alkalmazhatják nemzeti
  eljárásaikat
  a megüresedett állások betöltésére vonatkozó követelmények tekintetében. |
| --- | --- |

(2)

Az EU-kékkártya iránti kérelemmel kapcsolatos döntés meghozatalát megelőzően a tagállamok megvizsgálhatják munkaerőpiaci helyzetüket, és alkalmazhatják nemzeti
  eljárásaikat
  a megüresedett állások betöltésére vonatkozó követelmények tekintetében.

| (2) | Az EU-kékkártya iránti kérelemmel kapcsolatos döntés meghozatalát megelőzően a tagállamok megvizsgálhatják munkaerőpiaci helyzetüket, és alkalmazhatják
  a
  nemzeti
  és közösségi eljárásokat
  a megüresedett állások betöltésére vonatkozó követelmények tekintetében.
  Saját hatáskörben hozott döntésüknek figyelembe kell vennie a munkaerő iránti nemzeti és regionális keresletet
  . |
| --- | --- |

(2)

Az EU-kékkártya iránti kérelemmel kapcsolatos döntés meghozatalát megelőzően a tagállamok megvizsgálhatják munkaerőpiaci helyzetüket, és alkalmazhatják
  a
  nemzeti
  és közösségi eljárásokat
  a megüresedett állások betöltésére vonatkozó követelmények tekintetében.
  Saját hatáskörben hozott döntésüknek figyelembe kell vennie a munkaerő iránti nemzeti és regionális keresletet
  .

35. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

9. cikk – (2) bekezdés – első a) albekezdés (új)

A tagállamok – annak érdekében, hogy a származási országokban a képzett munkaerő-hiánnyal küzdő ágazatokban elkerülhető legyen az agyelszívás – elutasíthatják az EU-kékkártya iránti kérelmet.

76. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

9. cikk – (2) bekezdés – második albekezdés

A tagállamok munkaerőpiac-politikai okokból előnyben
  részesíthetik
  az uniós polgárokat, illetve – amennyiben a közösségi jogszabályok ezt előírják – a harmadik országbeli állampolgárokat, valamint azon harmadik országbeli állampolgárokat, akik jogszerűen tartózkodnak az érintett tagállamokban és ott munkanélküli ellátásban részesülnek.

A tagállamok munkaerőpiac-politikai okokból előnyben
  részesítik
  az uniós polgárokat, illetve – amennyiben a közösségi jogszabályok ezt előírják –
  előnyben részesíthetik
  a harmadik országbeli állampolgárokat, valamint azon harmadik országbeli állampolgárokat, akik jogszerűen tartózkodnak az érintett tagállamokban és ott munkanélküli ellátásban részesülnek.

A tagállamok elutasítják az EU-kékkártya iránti kérelmet a munkaerőpiac azon ágazataiban, amelyekben más tagállamok munkavállalóinak hozzáférését a 2003. április 16-i és 2005. április 25-i csatlakozási okmányok átmeneti intézkedései alapján korlátozták.

37. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

10. cikk – (1) bekezdés

| (1) | A tagállamok az ezen irányelv alapján kiállított EU-kékkártyát

  az alábbi esetekben vonják vissza
  vagy
  tagadják meg annak
  meghosszabbítását: |
| --- | --- |

(1)

A tagállamok az ezen irányelv alapján kiállított EU-kékkártyát

  az alábbi esetekben vonják vissza
  vagy
  tagadják meg annak
  meghosszabbítását:

| (1) | A tagállamok az ezen irányelv alapján kiállított EU-kékkártyát

  visszavonhatják
  , vagy
  megtagadhatják
  meghosszabbítását,
  ha azt csalárd módon szerezték, meghamisították vagy megváltoztatták
  . |
| --- | --- |

(1)

A tagállamok az ezen irányelv alapján kiállított EU-kékkártyát

  visszavonhatják
  , vagy
  megtagadhatják
  meghosszabbítását,
  ha azt csalárd módon szerezték, meghamisították vagy megváltoztatták
  .

| a) | ha azt csalárd módon szerezték, meghamisították
  vagy
  megváltoztatták, vagy |
| --- | --- |

a)

ha azt csalárd módon szerezték, meghamisították
  vagy
  megváltoztatták, vagy

| (1a) | A tagállamok az ezen irányelv alapján kiállított EU-kékkártyát az alábbi esetekben vonhatják vissza
  , vagy
  tagadhatják meg annak meghosszabbítását
  : |
| --- | --- |

(1a)

A tagállamok az ezen irányelv alapján kiállított EU-kékkártyát az alábbi esetekben vonhatják vissza
  , vagy
  tagadhatják meg annak meghosszabbítását
  :

| b) | amennyiben
  felmerül, hogy a birtokos nem felelt meg vagy a továbbiakban nem felel meg a
  belépés
  és tartózkodás 5. és 6. cikkben megállapított feltételeinek, vagy az
  engedélytől eltérő célból tartózkodik egy tagállamban
  , |
| --- | --- |

b)

amennyiben
  felmerül, hogy a birtokos nem felelt meg vagy a továbbiakban nem felel meg a
  belépés
  és tartózkodás 5. és 6. cikkben megállapított feltételeinek, vagy az
  engedélytől eltérő célból tartózkodik egy tagállamban
  ,

| a) | ha
  felmerül, hogy a birtokos nem felelt meg vagy a továbbiakban nem felel meg a
  beutazás
  és tartózkodás 5. és 6. cikkben megállapított feltételeinek, vagy
  tartózkodásának célja
  az
  engedélyezettől eltér
  , |
| --- | --- |

a)

ha
  felmerül, hogy a birtokos nem felelt meg vagy a továbbiakban nem felel meg a
  beutazás
  és tartózkodás 5. és 6. cikkben megállapított feltételeinek, vagy
  tartózkodásának célja
  az
  engedélyezettől eltér
  ,

| c) | ha a birtokos nem tartotta tiszteletben a 13. cikk (1) és (2) bekezdésében és a 14. cikkben megállapított korlátozásokat. |
| --- | --- |

c)

ha a birtokos nem tartotta tiszteletben a 13. cikk (1) és (2) bekezdésében és a 14. cikkben megállapított korlátozásokat.

| b) | ha a birtokos nem tartotta tiszteletben a 13. cikk (1) és (2) bekezdésében és a 14. cikkben megállapított korlátozásokat. |
| --- | --- |

b)

ha a birtokos nem tartotta tiszteletben a 13. cikk (1) és (2) bekezdésében és a 14. cikkben megállapított korlátozásokat.

38. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

10. cikk – (3) bekezdés

| (3) | A tagállamok
  közrendi, közbiztonsági
  vagy
  közegészségügyi indokból
  az EU-kékkártyát
  visszavonhatják
  , illetve meghosszabbítását
  megtagadhatják
  . |
| --- | --- |

(3)

A tagállamok
  közrendi, közbiztonsági
  vagy
  közegészségügyi indokból
  az EU-kékkártyát
  visszavonhatják
  , illetve meghosszabbítását
  megtagadhatják
  .

| (3) | A tagállamok
  a közrend fenntartása, a közbiztonság
  vagy
  a közegészségügy veszélyeztetése miatt csak akkor vonhatják vissza
  az EU-kékkártyát, illetve
  tagadhatják meg
  meghosszabbítását,
  ha a veszélyeztetés objektív módon bizonyítható
  . |
| --- | --- |

(3)

A tagállamok
  a közrend fenntartása, a közbiztonság
  vagy
  a közegészségügy veszélyeztetése miatt csak akkor vonhatják vissza
  az EU-kékkártyát, illetve
  tagadhatják meg
  meghosszabbítását,
  ha a veszélyeztetés objektív módon bizonyítható
  .

39. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

11. cikk – (3) bekezdés – első a) albekezdés (új)

Az EU-kékkártya kibocsátásával a tagállam kötelezettséget vállal a vonatkozó dokumentáció és szükséges esetben a vízumok kiadására a lehető leggyorsabban, de legalább ésszerű időn belül azt megelőzően, hogy a kérelmező megkezdené a munkát, amelynek alapján az EU-kékkártyát megkapta, kivéve, ha a tagállamtól ez ésszerűen nem várható el, mivel a munkaadó vagy az érintett harmadik országbeli állampolgár a kérelmet késedelmesen nyújtotta be.

40. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

12. cikk – (2) bekezdés

| (2) | Amennyiben a kérelem alátámasztására megadott információ nem megfelelő, úgy az illetékes hatóságok tájékoztatják a kérelmezőt arról, hogy milyen további információkra van szükség. Az (1) bekezdés szerinti eljárást fel kell függeszteni arra az időszakra, amíg a hatóságok nem kapják meg a kért további információkat. |
| --- | --- |

(2)

Amennyiben a kérelem alátámasztására megadott információ nem megfelelő, úgy az illetékes hatóságok tájékoztatják a kérelmezőt arról, hogy milyen további információkra van szükség. Az (1) bekezdés szerinti eljárást fel kell függeszteni arra az időszakra, amíg a hatóságok nem kapják meg a kért további információkat.

| (2) | Amennyiben a kérelem alátámasztására megadott információ nem megfelelő, úgy az illetékes hatóságok
  a lehető leghamarabb
  tájékoztatják a kérelmezőt arról, hogy milyen további információkra van szükség. Az (1) bekezdés szerinti eljárást fel kell függeszteni arra az időszakra, amíg a hatóságok nem kapják meg a kért további információkat. |
| --- | --- |

(2)

Amennyiben a kérelem alátámasztására megadott információ nem megfelelő, úgy az illetékes hatóságok
  a lehető leghamarabb
  tájékoztatják a kérelmezőt arról, hogy milyen további információkra van szükség. Az (1) bekezdés szerinti eljárást fel kell függeszteni arra az időszakra, amíg a hatóságok nem kapják meg a kért további információkat.

41. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

12. cikk – (3) bekezdés

| (3) | A vonatkozó nemzeti jogszabályok szerinti értesítési eljárásoknak megfelelően írásban kell értesíteni az érintett harmadik országbeli állampolgárt, illetve adott esetben a munkáltatóját az EU-kékkártya iránti kérelmet elutasító, vagy az EU-kékkártya meghosszabbítását megtagadó vagy azt visszavonó valamennyi határozatról, továbbá ezeknek az érintett tagállam
  bíróságai
  előtt megtámadhatóknak kell lenniük. Az értesítésben meg kell jelölni a határozat indokait, a rendelkezésre álló, lehetséges jogorvoslati eljárásokat és az eljárások megindítására vonatkozó határidőt. |
| --- | --- |

(3)

A vonatkozó nemzeti jogszabályok szerinti értesítési eljárásoknak megfelelően írásban kell értesíteni az érintett harmadik országbeli állampolgárt, illetve adott esetben a munkáltatóját az EU-kékkártya iránti kérelmet elutasító, vagy az EU-kékkártya meghosszabbítását megtagadó vagy azt visszavonó valamennyi határozatról, továbbá ezeknek az érintett tagállam
  bíróságai
  előtt megtámadhatóknak kell lenniük. Az értesítésben meg kell jelölni a határozat indokait, a rendelkezésre álló, lehetséges jogorvoslati eljárásokat és az eljárások megindítására vonatkozó határidőt.

| (3) | A vonatkozó nemzeti jogszabályok szerinti értesítési eljárásoknak megfelelően írásban kell értesíteni az érintett harmadik országbeli állampolgárt, illetve adott esetben a munkáltatóját az EU-kékkártya iránti kérelmet elutasító, vagy az EU-kékkártya meghosszabbítását megtagadó vagy azt visszavonó valamennyi határozatról, továbbá ezeknek az érintett tagállam
  nemzeti jog szerint kijelölt illetékes hatósága
  előtt megtámadhatóknak kell lenniük. Az értesítésben meg kell jelölni a határozat indokait, a rendelkezésre álló, lehetséges jogorvoslati eljárásokat és az eljárások megindítására vonatkozó határidőt. |
| --- | --- |

(3)

A vonatkozó nemzeti jogszabályok szerinti értesítési eljárásoknak megfelelően írásban kell értesíteni az érintett harmadik országbeli állampolgárt, illetve adott esetben a munkáltatóját az EU-kékkártya iránti kérelmet elutasító, vagy az EU-kékkártya meghosszabbítását megtagadó vagy azt visszavonó valamennyi határozatról, továbbá ezeknek az érintett tagállam
  nemzeti jog szerint kijelölt illetékes hatósága
  előtt megtámadhatóknak kell lenniük. Az értesítésben meg kell jelölni a határozat indokait, a rendelkezésre álló, lehetséges jogorvoslati eljárásokat és az eljárások megindítására vonatkozó határidőt.

42. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

13. cikk – (1) bekezdés

| (1) | Az érintett személy az első két évben, amikor EU-kékkártya birtokosaként jogszerűen tartózkodik az adott tagállamban, kizárólag az 5. és 6. cikkben megállapított befogadási feltételeknek megfelelő munkaviszony keretében végzett tevékenységet gyakorolhat. A tartózkodási helye szerinti tagállam illetékes
  hatóságainak
  a nemzeti eljárásoknak
  megfelelő
  és a 12. cikk (1) bekezdésében megállapított határidőn
  belüli előzetes írásbeli engedélye szükséges
  a munkaszerződésnek a befogadási feltételeket érintő módosítása vagy a munkaviszony megváltoztatása esetében. |
| --- | --- |

(1)

Az érintett személy az első két évben, amikor EU-kékkártya birtokosaként jogszerűen tartózkodik az adott tagállamban, kizárólag az 5. és 6. cikkben megállapított befogadási feltételeknek megfelelő munkaviszony keretében végzett tevékenységet gyakorolhat. A tartózkodási helye szerinti tagállam illetékes
  hatóságainak
  a nemzeti eljárásoknak
  megfelelő
  és a 12. cikk (1) bekezdésében megállapított határidőn
  belüli előzetes írásbeli engedélye szükséges
  a munkaszerződésnek a befogadási feltételeket érintő módosítása vagy a munkaviszony megváltoztatása esetében.

| (1) | Az érintett személy az első két évben, amikor EU-kékkártya birtokosaként jogszerűen tartózkodik az adott tagállamban, kizárólag az 5. és 6. cikkben megállapított befogadási feltételeknek megfelelő munkaviszony keretében végzett tevékenységet gyakorolhat. A tartózkodási helye szerinti tagállam illetékes
  hatóságait
  a nemzeti eljárásoknak
  megfelelően
  és a 12. cikk (1) bekezdésében megállapított határidőn
  belül előzetesen írásban értesítik
  a munkaszerződésnek a befogadási feltételeket érintő módosítása vagy a munkaviszony megváltoztatása esetében. |
| --- | --- |

(1)

Az érintett személy az első két évben, amikor EU-kékkártya birtokosaként jogszerűen tartózkodik az adott tagállamban, kizárólag az 5. és 6. cikkben megállapított befogadási feltételeknek megfelelő munkaviszony keretében végzett tevékenységet gyakorolhat. A tartózkodási helye szerinti tagállam illetékes
  hatóságait
  a nemzeti eljárásoknak
  megfelelően
  és a 12. cikk (1) bekezdésében megállapított határidőn
  belül előzetesen írásban értesítik
  a munkaszerződésnek a befogadási feltételeket érintő módosítása vagy a munkaviszony megváltoztatása esetében.

43. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

13. cikk – (2) bekezdés

| (2) | Azt követően, hogy EU-kékkártya birtokosaként két évig jogszerűen tartózkodott az adott tagállamban, az érintett személy az állampolgárokkal egyenlő bánásmódot élvez
  a magas szintű képzettséget igénylő munkavállaláshoz való jogosultság tekintetében. Az EU-kékkártya birtokosa a nemzeti eljárásoknak megfelelően értesíti a tartózkodás helye szerinti tagállam illetékes hatóságait a munkaviszonyában bekövetkezett változásokról
  . |
| --- | --- |

(2)

Azt követően, hogy EU-kékkártya birtokosaként két évig jogszerűen tartózkodott az adott tagállamban, az érintett személy az állampolgárokkal egyenlő bánásmódot élvez
  a magas szintű képzettséget igénylő munkavállaláshoz való jogosultság tekintetében. Az EU-kékkártya birtokosa a nemzeti eljárásoknak megfelelően értesíti a tartózkodás helye szerinti tagállam illetékes hatóságait a munkaviszonyában bekövetkezett változásokról
  .

| (2) | Azt követően, hogy EU-kékkártya birtokosaként két évig jogszerűen tartózkodott az adott tagállamban, az érintett személy az állampolgárokkal egyenlő bánásmódot élvez. |
| --- | --- |

(2)

Azt követően, hogy EU-kékkártya birtokosaként két évig jogszerűen tartózkodott az adott tagállamban, az érintett személy az állampolgárokkal egyenlő bánásmódot élvez.

44. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

14. cikk – (1) bekezdés

| (1) | A munkanélküliség önmagában nem indokolhatja az EU-kékkártya
  visszavonására
  , kivéve ha a munkanélküliség időszaka meghaladja az egymást követő
  három
  hónapot. |
| --- | --- |

(1)

A munkanélküliség önmagában nem indokolhatja az EU-kékkártya
  visszavonására
  , kivéve ha a munkanélküliség időszaka meghaladja az egymást követő
  három
  hónapot.

| (1) | A munkanélküliség önmagában nem indokolhatja az EU-kékkártya
  visszavonását vagy meg nem újítását
  , kivéve, ha a munkanélküliség időszaka meghaladja az egymást követő
  hat
  hónapot. |
| --- | --- |

(1)

A munkanélküliség önmagában nem indokolhatja az EU-kékkártya
  visszavonását vagy meg nem újítását
  , kivéve, ha a munkanélküliség időszaka meghaladja az egymást követő
  hat
  hónapot.

45. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

14. cikk – (1a) bekezdés (új)

| (1a) | Az EU-kékkártya birtokosának mindaddig joga van a tagállam területén maradni, amíg olyan képzési tevékenységen vesz rész, melynek célja szakmai ismereteinek további szélesítése, vagy szakmai átképzése. |
| --- | --- |

(1a)

46. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

14. cikk – (2) bekezdés

| (2) | Ezen időszak
  alatt az EU-kékkártya birtokosa a 13. cikk (1) vagy (2) bekezdésében megállapított feltételek szerint munkát kereshet és vállalhat. |
| --- | --- |

(2)

Ezen időszak
  alatt az EU-kékkártya birtokosa a 13. cikk (1) vagy (2) bekezdésében megállapított feltételek szerint munkát kereshet és vállalhat.

| (2) | Az (1) és (1a) bekezdésben megjelölt időszakok
  alatt az EU-kékkártya birtokosa a 13. cikk (1) vagy (2) bekezdésében megállapított feltételek szerint
  magas képzettséget igénylő
  munkát kereshet és vállalhat. |
| --- | --- |

(2)

Az (1) és (1a) bekezdésben megjelölt időszakok
  alatt az EU-kékkártya birtokosa a 13. cikk (1) vagy (2) bekezdésében megállapított feltételek szerint
  magas képzettséget igénylő
  munkát kereshet és vállalhat.

47. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

15. cikk – (2) bekezdés

| (2) | A tagállamok azokban az esetekben korlátozhatják az (1) bekezdés c) és i) pontjában biztosított jogokat a tanulmányi juttatások és a lakásszerzési eljárások tekintetében, ha az EU-kékkártya birtokosa legalább három éve tartózkodik a területükön vagy jogosult ott tartózkodni. |
| --- | --- |

(2)

törölve

48. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

15. cikk – (3) bekezdés

| (3) | A tagállamok abban az esetben korlátozhatják az egyenlő bánásmódot a szociális segély tekintetében, ha az EU-kékkártya birtokosa megkapta a 17. cikk szerinti „huzamos közösségi tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállást. |
| --- | --- |

(3)

törölve

49. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

16. cikk – (2a) bekezdés (új)

| (2a) | A 8. cikk (2) bekezdése úgy értelmezendő, hogy az EU-kékkártya birtokosának az EU-kékkártya érvényességének (a hosszabbítást is magában foglaló) időtartama alatt kell jogszerűen az első tagállamban tartózkodnia. |
| --- | --- |

(2a)

51. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

17. cikk – (4) bekezdés

| (4) | A 2003/109/EK irányelv 9. cikke (1) bekezdésének c) pontjától eltérve, a tagállamok 24 egymást követő hónapos időtartamig

  meghosszabbítják
  a Közösség területétől való távollét engedélyezett időtartamát az EU-kékkártya azon birtokosai és családtagjaik esetében, akiknek megadták a „huzamos közösségi tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállást. |
| --- | --- |

(4)

A 2003/109/EK irányelv 9. cikke (1) bekezdésének c) pontjától eltérve, a tagállamok 24 egymást követő hónapos időtartamig

  meghosszabbítják
  a Közösség területétől való távollét engedélyezett időtartamát az EU-kékkártya azon birtokosai és családtagjaik esetében, akiknek megadták a „huzamos közösségi tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállást.

| (4) | A 2003/109/EK irányelv 9. cikke (1) bekezdésének c) pontjától eltérve, a tagállamok 24 egymást követő hónapból álló időtartamra

  meghosszabbíthatják
  a Közösség területétől való távollét engedélyezett időtartamát az EU-kékkártya azon birtokosai és családtagjaik esetében, akiknek megadták a „huzamos közösségi tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállást. |
| --- | --- |

(4)

A 2003/109/EK irányelv 9. cikke (1) bekezdésének c) pontjától eltérve, a tagállamok 24 egymást követő hónapból álló időtartamra

  meghosszabbíthatják
  a Közösség területétől való távollét engedélyezett időtartamát az EU-kékkártya azon birtokosai és családtagjaik esetében, akiknek megadták a „huzamos közösségi tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállást.

52. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

17. cikk – (5) bekezdés

| (5) | A 2003/109/EK határozattól való azon eltérések, amelyeket a (3) és (4) bekezdés állapított meg, csak azokban az esetekben alkalmazandók, ha az érintett harmadik országbeli állampolgár bizonyítékot tud nyújtani arra, hogy alkalmazotti vagy önálló vállalkozó minőségben folytatott gazdasági tevékenység gyakorlása, önkéntes szolgálat vagy
  származási országában folytatott
  tanulmányok céljából tartózkodott a Közösség területétől távol. |
| --- | --- |

(5)

A 2003/109/EK határozattól való azon eltérések, amelyeket a (3) és (4) bekezdés állapított meg, csak azokban az esetekben alkalmazandók, ha az érintett harmadik országbeli állampolgár bizonyítékot tud nyújtani arra, hogy alkalmazotti vagy önálló vállalkozó minőségben folytatott gazdasági tevékenység gyakorlása, önkéntes szolgálat vagy
  származási országában folytatott
  tanulmányok céljából tartózkodott a Közösség területétől távol.

| (5) | A 2003/109/EK határozattól való azon eltérések, amelyeket a (3) és (4) bekezdés állapított meg, csak azokban az esetekben alkalmazandók, ha az érintett harmadik országbeli állampolgár bizonyítékot tud nyújtani arra, hogy
  származási országában
  alkalmazotti vagy önálló vállalkozó minőségben folytatott gazdasági tevékenység gyakorlása, önkéntes szolgálat vagy tanulmányok
  folytatása
  céljából tartózkodott a Közösség területétől távol,
  annak érdekében, hogy ez ösztönözze e szakemberek körkörös mobilitását, illetve ugyanezen migráns munkavállalóknak származási országukban a képzésbe, kutatásba és a műszaki tevékenységekbe való későbbi bekapcsolódását
  . |
| --- | --- |

(5)

A 2003/109/EK határozattól való azon eltérések, amelyeket a (3) és (4) bekezdés állapított meg, csak azokban az esetekben alkalmazandók, ha az érintett harmadik országbeli állampolgár bizonyítékot tud nyújtani arra, hogy
  származási országában
  alkalmazotti vagy önálló vállalkozó minőségben folytatott gazdasági tevékenység gyakorlása, önkéntes szolgálat vagy tanulmányok
  folytatása
  céljából tartózkodott a Közösség területétől távol,
  annak érdekében, hogy ez ösztönözze e szakemberek körkörös mobilitását, illetve ugyanezen migráns munkavállalóknak származási országukban a képzésbe, kutatásba és a műszaki tevékenységekbe való későbbi bekapcsolódását
  .

53. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

19. cikk – (3) bekezdés – bevezető rész

| (3) | A második tagállam a 12. cikkben megállapított eljárásokkal összhangban feldolgozza az
  értesítést
  , és írásban tájékoztatja a kérelmezőt és az első tagállamot arra vonatkozó határozatáról, hogy: |
| --- | --- |

(3)

A második tagállam a 12. cikkben megállapított eljárásokkal összhangban feldolgozza az
  értesítést
  , és írásban tájékoztatja a kérelmezőt és az első tagállamot arra vonatkozó határozatáról, hogy:

| (3) | A második tagállam a 12. cikkben megállapított eljárásokkal összhangban feldolgozza
  a kérelmet és
  az
  e cikk (2) bekezdésében említett igazolásokat
  , és írásban tájékoztatja a kérelmezőt és az első tagállamot arra vonatkozó határozatáról, hogy: |
| --- | --- |

(3)

A második tagállam a 12. cikkben megállapított eljárásokkal összhangban feldolgozza
  a kérelmet és
  az
  e cikk (2) bekezdésében említett igazolásokat
  , és írásban tájékoztatja a kérelmezőt és az első tagállamot arra vonatkozó határozatáról, hogy:

54. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

19. cikk – (3) bekezdés – b) pont

| b) | megtagadja az EU-kékkártya kiállítását,
  és
  a nemzeti jog által megállapított eljárásokkal – beleértve a kiutasítási eljárást is – összhangban kötelezi a kérelmezőt és annak családtagjait, hogy
  amennyiben e cikk feltételei nem teljesülnek
  , hagyják el a tagállam területét. Az első tagállam minden alaki követelmény nélkül, haladéktalanul visszafogadja az EU-kékkártya birtokosát és annak családtagjait. A visszafogadást követően a 14. cikk rendelkezései alkalmazandók. |
| --- | --- |

b)

megtagadja az EU-kékkártya kiállítását,
  és
  a nemzeti jog által megállapított eljárásokkal – beleértve a kiutasítási eljárást is – összhangban kötelezi a kérelmezőt és annak családtagjait, hogy
  amennyiben e cikk feltételei nem teljesülnek
  , hagyják el a tagállam területét. Az első tagállam minden alaki követelmény nélkül, haladéktalanul visszafogadja az EU-kékkártya birtokosát és annak családtagjait. A visszafogadást követően a 14. cikk rendelkezései alkalmazandók.

| b) | megtagadja az EU-kékkártya kiállítását,
  amennyiben az ebben a cikkben meghatározott feltételek nem teljesülnek, vagy fennálnak a megtagadás 9. cikk szerinti indokai. Ebben az esetben a tagállam, amennyiben a kérelmező már a területén tartózkodik, a
  nemzeti jog által megállapított eljárásokkal – beleértve a kiutasítási eljárást is – összhangban kötelezi a kérelmezőt és annak családtagjait, hogy hagyják el a tagállam területét. Az első tagállam minden alaki követelmény nélkül, haladéktalanul visszafogadja az EU-kékkártya birtokosát és annak családtagjait. A visszafogadást követően a 14. cikk rendelkezései alkalmazandók. |
| --- | --- |

b)

megtagadja az EU-kékkártya kiállítását,
  amennyiben az ebben a cikkben meghatározott feltételek nem teljesülnek, vagy fennálnak a megtagadás 9. cikk szerinti indokai. Ebben az esetben a tagállam, amennyiben a kérelmező már a területén tartózkodik, a
  nemzeti jog által megállapított eljárásokkal – beleértve a kiutasítási eljárást is – összhangban kötelezi a kérelmezőt és annak családtagjait, hogy hagyják el a tagállam területét. Az első tagállam minden alaki követelmény nélkül, haladéktalanul visszafogadja az EU-kékkártya birtokosát és annak családtagjait. A visszafogadást követően a 14. cikk rendelkezései alkalmazandók.

75. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

20. cikk – (2) bekezdés

| (2) | Azokban az esetekben, amikor egy tagállam úgy dönt, hogy alkalmazza a 2003/109/EK irányelv 14. cikkének (3) bekezdésében előírt munkaerőpiaci korlátozásokat, előnyben
  részesíti
  „huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező – EK/EU-kékkártya-birtokos” elnevezésű tartózkodási engedély birtokosait az azonos célból tartózkodást kérelmező többi harmadik országbeli állampolgárral szemben. |
| --- | --- |

(2)

Azokban az esetekben, amikor egy tagállam úgy dönt, hogy alkalmazza a 2003/109/EK irányelv 14. cikkének (3) bekezdésében előírt munkaerőpiaci korlátozásokat, előnyben
  részesíti
  „huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező – EK/EU-kékkártya-birtokos” elnevezésű tartózkodási engedély birtokosait az azonos célból tartózkodást kérelmező többi harmadik országbeli állampolgárral szemben.

| (2) | Azokban az esetekben, amikor egy tagállam úgy dönt, hogy alkalmazza a 2003/109/EK irányelv 14. cikkének (3) bekezdésében előírt munkaerőpiaci korlátozásokat, előnyben
  részesítheti
  „huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező – EK/EU-kékkártya-birtokos” elnevezésű tartózkodási engedély birtokosait az azonos célból tartózkodást kérelmező többi harmadik országbeli állampolgárral szemben,
  azokban az esetekben, amikor két vagy több jelentkező azonos mértékben képzett a munkavégzéshez
  . |
| --- | --- |

(2)

Azokban az esetekben, amikor egy tagállam úgy dönt, hogy alkalmazza a 2003/109/EK irányelv 14. cikkének (3) bekezdésében előírt munkaerőpiaci korlátozásokat, előnyben
  részesítheti
  „huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező – EK/EU-kékkártya-birtokos” elnevezésű tartózkodási engedély birtokosait az azonos célból tartózkodást kérelmező többi harmadik országbeli állampolgárral szemben,
  azokban az esetekben, amikor két vagy több jelentkező azonos mértékben képzett a munkavégzéshez
  .

57. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

22. cikk – (1) bekezdés

| (1) | A tagállamok a 2006/688/EK határozattal létrehozott hálózat útján közlik a Bizottsággal és a többi tagállammal, ha jogalkotási vagy szabályozási intézkedéseket hoztak a 7. cikk, a 9. cikk (2) bekezdése, a 19. cikk (5) bekezdése, valamint a 20. cikk tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamok a 2006/688/EK határozattal létrehozott hálózat útján közlik a Bizottsággal és a többi tagállammal, ha jogalkotási vagy szabályozási intézkedéseket hoztak a 7. cikk, a 9. cikk (2) bekezdése, a 19. cikk (5) bekezdése, valamint a 20. cikk tekintetében.

| (1) | A tagállamok a 2006/688/EK határozattal létrehozott hálózat útján közlik a Bizottsággal és a többi tagállammal, ha jogalkotási vagy szabályozási intézkedéseket hoztak a 7. cikk, a 9. cikk (2) bekezdése, a 19. cikk (5) bekezdése, valamint a 20. cikk tekintetében,
  valamint azt, hogy az egyes esetekben milyen intézkedésekről van szó
  . |
| --- | --- |

(1)

A tagállamok a 2006/688/EK határozattal létrehozott hálózat útján közlik a Bizottsággal és a többi tagállammal, ha jogalkotási vagy szabályozási intézkedéseket hoztak a 7. cikk, a 9. cikk (2) bekezdése, a 19. cikk (5) bekezdése, valamint a 20. cikk tekintetében,
  valamint azt, hogy az egyes esetekben milyen intézkedésekről van szó
  .

58. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

22. cikk – (3) bekezdés

| (3) | A tagállamok évente – és első alkalommal legkésőbb ezen irányelv átültetésének időpontját követő év április 1-jéig – a 2006/688/EK határozattal létrehozott hálózat útján közlik a Bizottsággal és a többi tagállammal az arra vonatkozó statisztikát, hogy az EU-kékkártyát az előző naptári évben hány harmadik országbeli állampolgárnak adták meg, hosszabbították meg vagy vonták vissza, megjelölve egyúttal az érintettek nemzetiségét és foglalkozását. Hasonló módon közölni kell a befogadott családtagokra vonatkozó statisztikát. Ezenfelül a megadott tájékoztatásnak az EU-kékkártya birtokosai és a 19–21. cikk rendelkezéseivel összhangban befogadott családtagjaik esetében meg kell határoznia a korábbi lakóhely szerinti tagállamot is. |
| --- | --- |

(3)

A tagállamok évente – és első alkalommal legkésőbb ezen irányelv átültetésének időpontját követő év április 1-jéig – a 2006/688/EK határozattal létrehozott hálózat útján közlik a Bizottsággal és a többi tagállammal az arra vonatkozó statisztikát, hogy az EU-kékkártyát az előző naptári évben hány harmadik országbeli állampolgárnak adták meg, hosszabbították meg vagy vonták vissza, megjelölve egyúttal az érintettek nemzetiségét és foglalkozását. Hasonló módon közölni kell a befogadott családtagokra vonatkozó statisztikát. Ezenfelül a megadott tájékoztatásnak az EU-kékkártya birtokosai és a 19–21. cikk rendelkezéseivel összhangban befogadott családtagjaik esetében meg kell határoznia a korábbi lakóhely szerinti tagállamot is.

| (3) | A tagállamok évente – és első alkalommal legkésőbb ezen irányelv átültetésének időpontját követő év április 1-jéig – a 2006/688/EK határozattal létrehozott hálózat útján közlik a Bizottsággal és a többi tagállammal az arra vonatkozó statisztikát, hogy az EU-kékkártyát az előző naptári évben hány harmadik országbeli állampolgárnak adták meg, hosszabbították meg vagy vonták vissza, megjelölve egyúttal az érintettek nemzetiségét és foglalkozását,
  a személyes adatok védelméről szóló jogszabályokkal összhangban
  . Hasonló módon közölni kell a befogadott családtagokra vonatkozó statisztikát,
  kivéve az ő foglalkoztatásukról szóló adatokat
  . Ezenfelül a megadott tájékoztatásnak az EU-kékkártya birtokosai és a 19–21. cikk rendelkezéseivel összhangban befogadott családtagjaik esetében meg kell határoznia a korábbi lakóhely szerinti tagállamot is. |
| --- | --- |

(3)

A tagállamok évente – és első alkalommal legkésőbb ezen irányelv átültetésének időpontját követő év április 1-jéig – a 2006/688/EK határozattal létrehozott hálózat útján közlik a Bizottsággal és a többi tagállammal az arra vonatkozó statisztikát, hogy az EU-kékkártyát az előző naptári évben hány harmadik országbeli állampolgárnak adták meg, hosszabbították meg vagy vonták vissza, megjelölve egyúttal az érintettek nemzetiségét és foglalkozását,
  a személyes adatok védelméről szóló jogszabályokkal összhangban
  . Hasonló módon közölni kell a befogadott családtagokra vonatkozó statisztikát,
  kivéve az ő foglalkoztatásukról szóló adatokat
  . Ezenfelül a megadott tájékoztatásnak az EU-kékkártya birtokosai és a 19–21. cikk rendelkezéseivel összhangban befogadott családtagjaik esetében meg kell határoznia a korábbi lakóhely szerinti tagállamot is.

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/240 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/240

---

A tartózkodási és munkavállalási engedélyre irányuló egységes kérelmekkel kapcsolatos eljárás *

P6_TA(2008)0558

Az Európai Parlament 2008. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a harmadik országok állampolgárainak valamely tagállam területén való tartózkodására és munkavállalására vonatkozó összevont engedélyre irányuló összevont kérelmezési eljárásról, valamint a harmadik országokból származó, a tagállamok területén legálisan tartózkodó munkavállalók közös jogairól szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról, (COM(2007)0638 – C6-0470/2007 – 2007/0229(CNS))

(2010/C 16 E/42)

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0638), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0638),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 63. cikke 3. pontja a) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 63. cikke 3. pontja a) pontjára,

| — | tekintettel az EK-Szerződés 67. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0470/2007), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 67. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0470/2007),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A6-0431/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A6-0431/2008),

1.   jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

2.   felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát, az EK-Szerződés 250. cikke (2) bekezdésének alapján;

3.   felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

4.   felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

5.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| 2. módosítás


  Irányelvre irányuló javaslat


  (7a) preambulumbekezdés (új) |
| | (7a) | Az összevont engedély érvényességi idejét tagállamonként határozzák meg. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

2. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

(7a) preambulumbekezdés (új)

(7a)

3. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

(10) preambulumbekezdés

| (10) | A harmadik országok valamennyi olyan állampolgárának, aki legálisan tartózkodik és dolgozik a tagállamokban, a tartózkodás eredeti céljától vagy alapjától függetlenül legalább ugyanazon közös jogokat kell biztosítani, a befogadó tagállam saját állampolgáraival való egyenlő bánásmód formájában. Az ezen irányelvben meghatározott területeken az egyenlő bánásmódhoz való jogot nemcsak a harmadik országok azon állampolgárainak kell biztosítani, akiknek tartózkodását munkavállalás céljából engedélyezték valamely tagállamban, hanem azoknak is, akiknek tartózkodását más célból engedélyezték, de akiknek más közösségi vagy nemzeti jogszabály alapján hozzáférést biztosítottak az adott tagállam munkaerőpiacához, beleértve a harmadik országokból származó munkavállalók azon családtagjait, akiknek tartózkodását a családegyesítési jogról szóló, 2003. szeptember 22-i 2003/86/EK tanácsi irányelv alapján engedélyezték valamely tagállam területén, a harmadik országok azon állampolgárait, akik a harmadik országok állampolgárai tanulmányok folytatása, diákcsere, javadalmazás nélküli gyakorlat, illetve önkéntes szolgálat céljából történő beutazásának feltételeiről szóló, 2004. december 13-i 2004/114/EK tanácsi irányelv alapján jogosultak a tagállamban való tartózkodásra, valamint azokat a kutatókat, akiket a harmadik országbeli állampolgároknak az Európai Közösség területén folytatott tudományos kutatás céljából való fogadására vonatkozó külön eljárásról szóló, 2005. október 12-i 2005/71/EK tanácsi irányelv alapján jogosultak a tagállamban való tartózkodásra. |
| --- | --- |

(10)

A harmadik országok valamennyi olyan állampolgárának, aki legálisan tartózkodik és dolgozik a tagállamokban, a tartózkodás eredeti céljától vagy alapjától függetlenül legalább ugyanazon közös jogokat kell biztosítani, a befogadó tagállam saját állampolgáraival való egyenlő bánásmód formájában. Az ezen irányelvben meghatározott területeken az egyenlő bánásmódhoz való jogot nemcsak a harmadik országok azon állampolgárainak kell biztosítani, akiknek tartózkodását munkavállalás céljából engedélyezték valamely tagállamban, hanem azoknak is, akiknek tartózkodását más célból engedélyezték, de akiknek más közösségi vagy nemzeti jogszabály alapján hozzáférést biztosítottak az adott tagállam munkaerőpiacához, beleértve a harmadik országokból származó munkavállalók azon családtagjait, akiknek tartózkodását a családegyesítési jogról szóló, 2003. szeptember 22-i 2003/86/EK tanácsi irányelv alapján engedélyezték valamely tagállam területén, a harmadik országok azon állampolgárait, akik a harmadik országok állampolgárai tanulmányok folytatása, diákcsere, javadalmazás nélküli gyakorlat, illetve önkéntes szolgálat céljából történő beutazásának feltételeiről szóló, 2004. december 13-i 2004/114/EK tanácsi irányelv alapján jogosultak a tagállamban való tartózkodásra, valamint azokat a kutatókat, akiket a harmadik országbeli állampolgároknak az Európai Közösség területén folytatott tudományos kutatás céljából való fogadására vonatkozó külön eljárásról szóló, 2005. október 12-i 2005/71/EK tanácsi irányelv alapján jogosultak a tagállamban való tartózkodásra.

| (10) | A harmadik országok valamennyi olyan állampolgárának, aki legálisan tartózkodik és dolgozik a tagállamokban, a tartózkodás eredeti céljától vagy alapjától függetlenül legalább ugyanazon közös
  munkához kapcsolódó
  jogokat kell biztosítani, a befogadó tagállam saját állampolgáraival való egyenlő bánásmód formájában. Az ezen irányelvben meghatározott területeken az egyenlő bánásmódhoz való jogot nemcsak a harmadik országok azon állampolgárainak kell biztosítani, akiknek tartózkodását munkavállalás céljából engedélyezték valamely tagállamban, hanem azoknak is, akiknek tartózkodását más célból engedélyezték, de akiknek más közösségi vagy nemzeti jogszabály alapján hozzáférést biztosítottak az adott tagállam munkaerőpiacához, beleértve a harmadik országokból származó munkavállalók azon családtagjait, akiknek tartózkodását a családegyesítési jogról szóló, 2003. szeptember 22-i 2003/86/EK tanácsi irányelv alapján engedélyezték valamely tagállam területén, a harmadik országok azon állampolgárait, akik a harmadik országok állampolgárai tanulmányok folytatása, diákcsere, javadalmazás nélküli gyakorlat, illetve önkéntes szolgálat céljából történő beutazásának feltételeiről szóló, 2004. december 13-i 2004/114/EK tanácsi irányelv alapján jogosultak a tagállamban való tartózkodásra, valamint azokat a kutatókat, akiket a harmadik országbeli állampolgároknak az Európai Közösség területén folytatott tudományos kutatás céljából való fogadására vonatkozó külön eljárásról szóló, 2005. október 12-i 2005/71/EK tanácsi irányelv alapján jogosultak a tagállamban való tartózkodásra. |
| --- | --- |

(10)

A harmadik országok valamennyi olyan állampolgárának, aki legálisan tartózkodik és dolgozik a tagállamokban, a tartózkodás eredeti céljától vagy alapjától függetlenül legalább ugyanazon közös
  munkához kapcsolódó
  jogokat kell biztosítani, a befogadó tagállam saját állampolgáraival való egyenlő bánásmód formájában. Az ezen irányelvben meghatározott területeken az egyenlő bánásmódhoz való jogot nemcsak a harmadik országok azon állampolgárainak kell biztosítani, akiknek tartózkodását munkavállalás céljából engedélyezték valamely tagállamban, hanem azoknak is, akiknek tartózkodását más célból engedélyezték, de akiknek más közösségi vagy nemzeti jogszabály alapján hozzáférést biztosítottak az adott tagállam munkaerőpiacához, beleértve a harmadik országokból származó munkavállalók azon családtagjait, akiknek tartózkodását a családegyesítési jogról szóló, 2003. szeptember 22-i 2003/86/EK tanácsi irányelv alapján engedélyezték valamely tagállam területén, a harmadik országok azon állampolgárait, akik a harmadik országok állampolgárai tanulmányok folytatása, diákcsere, javadalmazás nélküli gyakorlat, illetve önkéntes szolgálat céljából történő beutazásának feltételeiről szóló, 2004. december 13-i 2004/114/EK tanácsi irányelv alapján jogosultak a tagállamban való tartózkodásra, valamint azokat a kutatókat, akiket a harmadik országbeli állampolgároknak az Európai Közösség területén folytatott tudományos kutatás céljából való fogadására vonatkozó külön eljárásról szóló, 2005. október 12-i 2005/71/EK tanácsi irányelv alapján jogosultak a tagállamban való tartózkodásra.

4. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

(13) preambulumbekezdés

| (13) | Nem tartozhatnak az irányelv hatálya alá a harmadik országok azon állampolgárai, akiknek
  bármely tizenkét hónapos időszakon belül hat hónapot meg nem haladó időszakra engedélyezték
  a valamely tagállam területére való belépést szezonális munkavállalás céljából, mivel jogállásuk ideiglenes jellegű. |
| --- | --- |

(13)

Nem tartozhatnak az irányelv hatálya alá a harmadik országok azon állampolgárai, akiknek
  bármely tizenkét hónapos időszakon belül hat hónapot meg nem haladó időszakra engedélyezték
  a valamely tagállam területére való belépést szezonális munkavállalás céljából, mivel jogállásuk ideiglenes jellegű.

| (13) | Nem tartozhatnak az irányelv hatálya alá a harmadik országok azon állampolgárai, akiknek a valamely tagállam területére való belépést szezonális munkavállalás céljából
  engedélyezték
  , mivel jogállásuk ideiglenes jellegű,
  és mivel rájuk egy külön irányelv vonatkozik majd
  . |
| --- | --- |

(13)

Nem tartozhatnak az irányelv hatálya alá a harmadik országok azon állampolgárai, akiknek a valamely tagállam területére való belépést szezonális munkavállalás céljából
  engedélyezték
  , mivel jogállásuk ideiglenes jellegű,
  és mivel rájuk egy külön irányelv vonatkozik majd
  .

5. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

(13a) preambulumbekezdés (új)

| (13a) | A jelen irányelv a közös jogok tekintetében kiterjed az ideiglenes védelem kedvezményezettjeire, amennyiben azok valamelyik tagállam területén jogosultak legális munkát vállalni. |
| --- | --- |

(13a)

6. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

(18a) preambulumbekezdés (új)

| (18a) | A jelen irányelv végrehajtásakor nem sérülhetnek az EU jogában és a nemzetközi jogi eszközökben megfogalmazott kedvezőbb rendelkezések. |
| --- | --- |

(18a)

53. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

(18b) preambulumbekezdés (új)

| (18b) | A tagállamoknak ratifikálniuk kell a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló, az ENSZ közgyűlése által 1990. december 18-án elfogadott egyezményt. |
| --- | --- |

(18b)

7. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

(19) preambulumbekezdés

| (19) | A tagállamoknak ezen irányelv rendelkezéseit úgy kell végrehajtaniuk, hogy ne kerüljön sor megkülönböztetésre nem, faj, szín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai jellemzők, nyelv, vallás vagy hit, politikai vagy egyéb vélemény, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyon, születés, fogyatékosság, kor vagy nemi beállítottság alapján, különösen a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvvel és a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvvel összhangban. |
| --- | --- |

(19)

A tagállamoknak ezen irányelv rendelkezéseit úgy kell végrehajtaniuk, hogy ne kerüljön sor megkülönböztetésre nem, faj, szín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai jellemzők, nyelv, vallás vagy hit, politikai vagy egyéb vélemény, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyon, születés, fogyatékosság, kor vagy nemi beállítottság alapján, különösen a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvvel és a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvvel összhangban.

| (19) | A tagállamoknak ezen irányelv rendelkezéseit úgy kell végrehajtaniuk, hogy ne kerüljön sor megkülönböztetésre nem, faj, szín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai jellemzők, nyelv, vallás vagy hit, politikai vagy egyéb vélemény, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyon, születés, fogyatékosság, kor vagy nemi beállítottság alapján, különösen a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvvel és a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvvel, valamint az e téren a jövőben elfogadandó jogszabályokkal,
  például a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslattal (COM(2008)0426)
  összhangban. |
| --- | --- |

(19)

A tagállamoknak ezen irányelv rendelkezéseit úgy kell végrehajtaniuk, hogy ne kerüljön sor megkülönböztetésre nem, faj, szín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai jellemzők, nyelv, vallás vagy hit, politikai vagy egyéb vélemény, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyon, születés, fogyatékosság, kor vagy nemi beállítottság alapján, különösen a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvvel és a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvvel, valamint az e téren a jövőben elfogadandó jogszabályokkal,
  például a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslattal (COM(2008)0426)
  összhangban.

8. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

1. cikk – a) pont

| a) | a harmadik országok állampolgárai számára a valamely tagállam területén történő tartózkodás és munkavállalás céljából kiállított összevont engedélyre irányuló összevont kérelmezési eljárás meghatározása tartózkodásuk engedélyezésének leegyszerűsítése és jogállásuk ellenőrzésének megkönnyítése érdekében, valamint |
| --- | --- |

a)

a harmadik országok állampolgárai számára a valamely tagállam területén történő tartózkodás és munkavállalás céljából kiállított összevont engedélyre irányuló összevont kérelmezési eljárás meghatározása tartózkodásuk engedélyezésének leegyszerűsítése és jogállásuk ellenőrzésének megkönnyítése érdekében, valamint

| a) | a harmadik országok állampolgárai számára a valamely tagállam területén történő tartózkodás és munkavállalás céljából kiállított összevont engedélyre irányuló összevont kérelmezési eljárás meghatározása a tartózkodásuk engedélyezésével kapcsolatos

  eljárások
  leegyszerűsítése és jogállásuk ellenőrzésének megkönnyítése érdekében, valamint |
| --- | --- |

a)

a harmadik országok állampolgárai számára a valamely tagállam területén történő tartózkodás és munkavállalás céljából kiállított összevont engedélyre irányuló összevont kérelmezési eljárás meghatározása a tartózkodásuk engedélyezésével kapcsolatos

  eljárások
  leegyszerűsítése és jogállásuk ellenőrzésének megkönnyítése érdekében, valamint

9. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

1. cikk – b) pont

| b) | a harmadik országok a tagállamokban legálisan tartózkodó állampolgáraira vonatkozó közös jogok meghatározása. |
| --- | --- |

b)

a harmadik országok a tagállamokban legálisan tartózkodó állampolgáraira vonatkozó közös jogok meghatározása.

| b) | a harmadik országok a tagállamokban legálisan tartózkodó állampolgáraira vonatkozó közös jogok meghatározása,
  függetlenül a tagállam területén való engedélyezett tartózkodás eredeti céljától
  . |
| --- | --- |

b)

a harmadik országok a tagállamokban legálisan tartózkodó állampolgáraira vonatkozó közös jogok meghatározása,
  függetlenül a tagállam területén való engedélyezett tartózkodás eredeti céljától
  .

10. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

1. cikk – első a) albekezdés (új)

Ez az irányelv nem érinti a harmadik országok állampolgárainak a nemzeti munkaerőpiacokhoz való hozzáférését szabályozó tagállami kompetenciákat.

11. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

2. cikk – d) pont

| d) | „összevont kérelmezési eljárás”: olyan eljárás, amely egy harmadik ország
  állampolgárának valamely tagállam területén történő tartózkodásának és munkavállalásának engedélyezésére irányuló
  kérelem alapján
  összevont engedélyről kiadott határozathoz vezet
  a harmadik ország adott állampolgára
  tekintetében
  . |
| --- | --- |

d)

„összevont kérelmezési eljárás”: olyan eljárás, amely egy harmadik ország
  állampolgárának valamely tagállam területén történő tartózkodásának és munkavállalásának engedélyezésére irányuló
  kérelem alapján
  összevont engedélyről kiadott határozathoz vezet
  a harmadik ország adott állampolgára
  tekintetében
  .

| d) | „Összevont kérelmezési eljárás”: olyan eljárás, amely egy harmadik ország
  állampolgára vagy jövőbeni munkáltatója által benyújtott
  kérelem alapján a harmadik ország adott állampolgára
  számára valamely tagállam területén érvényes összevont tartózkodási és munkavállalási engedély kiadásáról szóló határozathoz vezethet
  . |
| --- | --- |

d)

„Összevont kérelmezési eljárás”: olyan eljárás, amely egy harmadik ország
  állampolgára vagy jövőbeni munkáltatója által benyújtott
  kérelem alapján a harmadik ország adott állampolgára
  számára valamely tagállam területén érvényes összevont tartózkodási és munkavállalási engedély kiadásáról szóló határozathoz vezethet
  .

12. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

2. cikk – da) pont (új)

| da) | „határmenti ingázás”: az 1408/71/EGK irányelv 1. cikke b) pontjának értelmében a határmenti ingázó által a lakóhely tagállamától eltérő tagállamban végzett munka. |
| --- | --- |

da)

13. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

3. cikk – (1) bekezdés – b) pont

| b) | harmadik
  országokból származó, valamely
  tagállam területén
  legálisan tartózkodó munkavállalók
  . |
| --- | --- |

b)

harmadik
  országokból származó, valamely
  tagállam területén
  legálisan tartózkodó munkavállalók
  .

| b) | a
  harmadik
  országok a tagállamokban legálisan tartózkodó állampolgárai, függetlenül a
  tagállam területén
  való engedélyezett tartózkodás eredeti céljától
  . |
| --- | --- |

b)

a
  harmadik
  országok a tagállamokban legálisan tartózkodó állampolgárai, függetlenül a
  tagállam területén
  való engedélyezett tartózkodás eredeti céljától
  .

14. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

3. cikk – (2) bekezdés – bevezető rész

| (2) | Ez az
  irányelv nem
  alkalmazandó
  a harmadik országok azon állampolgáraira, |
| --- | --- |

(2)

Ez az
  irányelv nem
  alkalmazandó
  a harmadik országok azon állampolgáraira,

| (2) | A jelen
  irányelv
  harmadik országok állampolgárainak valamely tagállam területén történő munkavállalását szolgáló összevont engedély kiállítására irányuló összevont kérelmezési eljárással kapcsolatos rendelkezései
  nem
  alkalmazandók
  a harmadik országok azon állampolgáraira: |
| --- | --- |

(2)

A jelen
  irányelv
  harmadik országok állampolgárainak valamely tagállam területén történő munkavállalását szolgáló összevont engedély kiállítására irányuló összevont kérelmezési eljárással kapcsolatos rendelkezései
  nem
  alkalmazandók
  a harmadik országok azon állampolgáraira:

15. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

3. cikk – (2) bekezdés – d) pont

| d) | akiknek
  hat hónapot meg nem haladó időszakra
  engedélyezték a valamely tagállam területére való belépést
  bármely tizenkét hónapos időszakban
  szezonális munkavállalás céljából; |
| --- | --- |

d)

akiknek
  hat hónapot meg nem haladó időszakra
  engedélyezték a valamely tagállam területére való belépést
  bármely tizenkét hónapos időszakban
  szezonális munkavállalás céljából;

| d) | akiknek engedélyezték a valamely tagállam területére való belépést szezonális munkavállalás céljából; |
| --- | --- |

d)

akiknek engedélyezték a valamely tagállam területére való belépést szezonális munkavállalás céljából;

16. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

3. cikk – (2) bekezdés – da) pont (új)

| da) | akinek egy tagállam területén hat hónapot nem meghaladó időszakra engedélyezték a munkavállalást, kizárólag az összevont eljárás alkalmazása tekintetében; |
| --- | --- |

da)

17. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

3. cikk – (2) bekezdés – f) pont

| f) | akik valamely tagállamban tartózkodnak és ott nemzetközi védelmet kérnek,
  vagy ideiglenes védelmi rendszerben vesznek részt
  ; |
| --- | --- |

f)

akik valamely tagállamban tartózkodnak és ott nemzetközi védelmet kérnek,
  vagy ideiglenes védelmi rendszerben vesznek részt
  ;

| f) | akik valamely tagállamban tartózkodnak és ott nemzetközi védelmet kérnek; |
| --- | --- |

f)

akik valamely tagállamban tartózkodnak és ott nemzetközi védelmet kérnek;

18. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

4. cikk – (1a) bekezdés (új)

| (1a) | A tagállamok feladata meghatározni, hogy az összevont engedélyre irányuló kérelmet a harmadik ország érintett állampolgárának vagy jövőbeni munkáltatójának kell-e benyújtania, vagy bármelyikük benyújthatja azt. |
| --- | --- |

(1a)

19. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

4. cikk – (1b) bekezdés (új)

| (1b) | Amennyiben az összevont engedélyre irányuló kérelmet a harmadik ország érintett állampolgára nyújtja be, biztosítani kell a kérelem benyújtásának és elbírálásának lehetőségét akkor is, ha a kérelmező nem tartózkodik annak a tagállamnak a területén, amelyre vonatkozóan az engedélyt meg kívánja szerezni, illetve akkor is, ha már legálisan ott tartózkodik. |
| --- | --- |

(1b)

20. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

5. cikk – (2) bekezdés – első a) albekezdés (új)

Amennyiben a kérelmező engedélye a meghosszabbításról szóló határozat kiadása előtt lejár, a kérelem elbírálásáért felelős tagállam engedélyezi e személy, és adott esetben annak családja számára a területén való legális tartózkodást mindaddig, amíg határozat nem születik az összevont tartózkodási engedély meghosszabbításáról.

21. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

5. cikk – (4) bekezdés

| (4) | Amennyiben a kérelem alapjául szolgáló információk
  nem megfelelőek
  , a kijelölt hatóság értesíti a kérelmezőt arról, milyen kiegészítő információk szükségesek. A (2) bekezdésben említett időszak megszakad mindaddig, amíg a hatóságok a kért kiegészítő információkat meg nem kapják. |
| --- | --- |

(4)

Amennyiben a kérelem alapjául szolgáló információk
  nem megfelelőek
  , a kijelölt hatóság értesíti a kérelmezőt arról, milyen kiegészítő információk szükségesek. A (2) bekezdésben említett időszak megszakad mindaddig, amíg a hatóságok a kért kiegészítő információkat meg nem kapják.

| (4) | Amennyiben a kérelem alapjául szolgáló információk
  a nyilvánosan rögzített követelményekhez képest hiányosak
  , a kijelölt hatóság értesíti a kérelmezőt arról, milyen kiegészítő információk szükségesek. A (2) bekezdésben említett időszak megszakad mindaddig, amíg a hatóságok a kért kiegészítő információkat meg nem kapják. |
| --- | --- |

(4)

Amennyiben a kérelem alapjául szolgáló információk
  a nyilvánosan rögzített követelményekhez képest hiányosak
  , a kijelölt hatóság értesíti a kérelmezőt arról, milyen kiegészítő információk szükségesek. A (2) bekezdésben említett időszak megszakad mindaddig, amíg a hatóságok a kért kiegészítő információkat meg nem kapják.

22. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

5. cikk – (4a) bekezdés (új)

| (4a) | A (2) bekezdésben említett határozat meghozatalára szabott határidő felfüggesztéséről vagy meghosszabbításáról az illetékes hatóságnak megfelelő módon értesítenie kell a kérelmezőt. |
| --- | --- |

(4a)

24. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

6. cikk – (2a) bekezdés (új)

| (2a) | A tagállamok valamely más tagállam által kibocsátott összevont engedély birtokosa részére engedélyt adhatnak ki, amely határmenti ingázásra jogosítja fel őt. Az ilyen engedélyeket az adott tagállam nemzeti jogszabályaival összhangban kell kibocsátani. Az ilyen engedélyek érvényességi ideje nem haladhatja meg a másik tagállam által kibocsátott összevont engedély érvényességi idejét. |
| --- | --- |

(2a)

25. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

8. cikk – (1) bekezdés

| (1) | A kérelem elutasításáról, az összevont engedély megadásának, módosításának vagy megújításának megtagadásáról, az összevont engedély felfüggesztéséről vagy visszavonásáról a nemzeti vagy közösségi jogban meghatározott szempontok alapján hozott határozat okát a határozatról szóló értesítésben közölni kell. |
| --- | --- |

(1)

A kérelem elutasításáról, az összevont engedély megadásának, módosításának vagy megújításának megtagadásáról, az összevont engedély felfüggesztéséről vagy visszavonásáról a nemzeti vagy közösségi jogban meghatározott szempontok alapján hozott határozat okát a határozatról szóló értesítésben közölni kell.

| (1) | A kérelem elutasításáról, az összevont engedély megadásának, módosításának vagy megújításának megtagadásáról, az összevont engedély felfüggesztéséről vagy visszavonásáról a nemzeti vagy közösségi jogban meghatározott
  objektív és ellenőrizhető
  szempontok alapján hozott határozat okát a határozatról szóló értesítésben közölni kell. E követelményeknek objektívnek és nyilvánosnak kell lenniük a határozat ellenőrizhetősége érdekében. |
| --- | --- |

(1)

A kérelem elutasításáról, az összevont engedély megadásának, módosításának vagy megújításának megtagadásáról, az összevont engedély felfüggesztéséről vagy visszavonásáról a nemzeti vagy közösségi jogban meghatározott
  objektív és ellenőrizhető
  szempontok alapján hozott határozat okát a határozatról szóló értesítésben közölni kell. E követelményeknek objektívnek és nyilvánosnak kell lenniük a határozat ellenőrizhetősége érdekében.

26. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

8. cikk – (2) bekezdés

| (2) | A kérelem elutasításáról, az összevont engedély megadásának, módosításának vagy megújításának megtagadásáról, az összevont engedély felfüggesztéséről vagy visszavonásáról hozott határozattal szemben az érintett tagállam
  bíróságaihoz
  lehet fordulni. Az írásos értesítésben meg kell jelölni a rendelkezésre álló lehetséges jogorvoslati eljárásokat és az eljárások megindítására előírt határidőt. |
| --- | --- |

(2)

A kérelem elutasításáról, az összevont engedély megadásának, módosításának vagy megújításának megtagadásáról, az összevont engedély felfüggesztéséről vagy visszavonásáról hozott határozattal szemben az érintett tagállam
  bíróságaihoz
  lehet fordulni. Az írásos értesítésben meg kell jelölni a rendelkezésre álló lehetséges jogorvoslati eljárásokat és az eljárások megindítására előírt határidőt.

| (2) | A kérelem elutasításáról, az összevont engedély megadásának, módosításának vagy megújításának megtagadásáról, az összevont engedély felfüggesztéséről vagy visszavonásáról hozott határozattal szemben az érintett tagállam
  nemzeti jogszabályokkal összhangban kijelölt illetékes hatóságához
  lehet fordulni. Az írásos értesítésben meg kell jelölni a rendelkezésre álló lehetséges jogorvoslati eljárásokat,
  az illetékes hatósággal együtt
  , és az eljárások megindítására előírt határidőt.
  A fellebbezést követően az igazgatási határozathozatali eljárást a végső bírósági határozat meghozataláig felfüggesztik
  . |
| --- | --- |

(2)

A kérelem elutasításáról, az összevont engedély megadásának, módosításának vagy megújításának megtagadásáról, az összevont engedély felfüggesztéséről vagy visszavonásáról hozott határozattal szemben az érintett tagállam
  nemzeti jogszabályokkal összhangban kijelölt illetékes hatóságához
  lehet fordulni. Az írásos értesítésben meg kell jelölni a rendelkezésre álló lehetséges jogorvoslati eljárásokat,
  az illetékes hatósággal együtt
  , és az eljárások megindítására előírt határidőt.
  A fellebbezést követően az igazgatási határozathozatali eljárást a végső bírósági határozat meghozataláig felfüggesztik
  .

27. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

9. cikk

A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy
  értesítsék
  a harmadik ország
  állampolgárát
  és annak leendő
  munkaadóját
  valamennyi
  olyan igazoló okmányról, amellyel ki kell egészíteniük a kérelmet
  .

Valamennyi tagállam biztosítja, hogy a harmadik országok állampolgárainak a területére munkavállalási céllal történő belépésére és tartózkodására vonatkozó feltételekkel kapcsolatban konzulátusa útján rendszeresen frissített információkat bocsát a nyilvánosság rendelkezésére
  . A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket
  különösen
  annak érdekében, hogy a harmadik ország
  állampolgára
  és annak leendő
  munkaadója részére rendelkezésre álljon
  valamennyi
  információ és a kérelemhez csatolandó formanyomtatvány, valamint az ezen irányelvben foglalt jogaikról és kötelezettségeikről, illetve a kérelmük elbírálása kapcsán befizetendő illetékek teljes összegéről szóló tájékoztatás
  .

28. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

10. cikk

A tagállamok a kérelmezőktől a kérelmek ezen irányelvvel összhangban történő kezeléséért díjat kérhetnek. A díjak nagyságát arányosan kell meghatározni, és az alapulhat a ténylegesen nyújtott szolgáltatás elvén.

A tagállamok a kérelmezőktől a kérelmek ezen irányelvvel összhangban történő kezeléséért díjat kérhetnek. A díjak nagyságát arányosan és ésszerűen kell meghatározni, és az nem haladhatja meg a nemzeti hatóságok számára ténylegesen felmerült költségek összegét.
  A nemzeti jogban kell rögzíteni a költségek teljes összegét, amely magába foglalja adott esetben a kérelem elbírálásával kapcsolatos azon költségeket is, amelyek külső vállalatok alvállalkozóként történő bevonásából keletkeznek a kérelmezési akta összeállításához szükséges dokumentumok beszerzése kapcsán
  .

29. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

11. cikk – bevezető rész

Az összevont engedély érvényességi ideje alatt legalább a következőkre jogosítja fel a birtokosát:

Az összevont engedély
  az egyes tagállamok által meghatározott
  érvényességi ideje alatt legalább a következőkre jogosítja fel a birtokosát:

30. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

11. cikk – c) pont

| c) | szabad tartózkodás az összevont engedélyt kiállító tagállam teljes területén
  a nemzeti jogszabályok által biztonsági okokból meghatározott korlátok között; |
| --- | --- |

c)

szabad tartózkodás az összevont engedélyt kiállító tagállam teljes területén
  a nemzeti jogszabályok által biztonsági okokból meghatározott korlátok között;

| c) | szabad belépés az összevont engedélyt kiállító tagállam egész területére
  ; a
  tagállamok területi korlátozásokat írhatnak elő a tartózkodási és munkavállalási joggal kapcsolatban a
  nemzeti jogszabályok által biztonsági okokból meghatározott korlátok között,
  amennyiben saját állampolgáraikra hasonló korlátozások vonatkoznak
  ; |
| --- | --- |

c)

szabad belépés az összevont engedélyt kiállító tagállam egész területére
  ; a
  tagállamok területi korlátozásokat írhatnak elő a tartózkodási és munkavállalási joggal kapcsolatban a
  nemzeti jogszabályok által biztonsági okokból meghatározott korlátok között,
  amennyiben saját állampolgáraikra hasonló korlátozások vonatkoznak
  ;

31. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

11a. cikk (új)

11a. cikk

Értesítés és tájékoztatás

Az 5., 8. és 9. cikkben említett értesítésnek és tájékoztatásnak olyan módon kell történnie, hogy a kérelmező megértse annak tartalmát és következményeit.

32. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

12. cikk – (1) bekezdés – a) pont

| a) | munkafeltételek, beleértve a fizetést és az elbocsátást, valamint a munkahelyi egészséget és biztonságot; |
| --- | --- |

a)

munkafeltételek, beleértve a fizetést és az elbocsátást, valamint a munkahelyi egészséget és biztonságot;

| a) | munkafeltételek, beleértve a fizetést,
  a szabadságot, a munkaidőt
  , és az elbocsátást, valamint a munkahelyi egészséget és biztonságot |
| --- | --- |

a)

munkafeltételek, beleértve a fizetést,
  a szabadságot, a munkaidőt
  , és az elbocsátást, valamint a munkahelyi egészséget és biztonságot

33. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

12. cikk – (1) bekezdés – b) pont

| b) | egyesülési és társulási szabadság, valamint a munkavállalókat vagy munkaadókat képviselő szervezet tagságába történő belépés szabadsága, illetve bármely olyan szervezetben való tagság szabadsága, amelynek tagjai egy bizonyos foglalkozást űznek, beleértve az ilyen szervezetek által nyújtott előnyöket is, a közrendre és a közbiztonságra vonatkozó nemzeti rendelkezések sérelme nélkül; |
| --- | --- |

b)

egyesülési és társulási szabadság, valamint a munkavállalókat vagy munkaadókat képviselő szervezet tagságába történő belépés szabadsága, illetve bármely olyan szervezetben való tagság szabadsága, amelynek tagjai egy bizonyos foglalkozást űznek, beleértve az ilyen szervezetek által nyújtott előnyöket is, a közrendre és a közbiztonságra vonatkozó nemzeti rendelkezések sérelme nélkül;

| b) | egyesülési és társulási szabadság, valamint a munkavállalókat vagy munkaadókat képviselő szervezet tagságába történő belépés szabadsága, illetve bármely olyan szervezetben való tagság szabadsága, amelynek tagjai egy bizonyos foglalkozást űznek, beleértve az ilyen szervezetek által nyújtott előnyöket is,
  mint a tájékoztatást és támogatást
  , a közrendre és a közbiztonságra vonatkozó nemzeti rendelkezések sérelme nélkül. |
| --- | --- |

b)

egyesülési és társulási szabadság, valamint a munkavállalókat vagy munkaadókat képviselő szervezet tagságába történő belépés szabadsága, illetve bármely olyan szervezetben való tagság szabadsága, amelynek tagjai egy bizonyos foglalkozást űznek, beleértve az ilyen szervezetek által nyújtott előnyöket is,
  mint a tájékoztatást és támogatást
  , a közrendre és a közbiztonságra vonatkozó nemzeti rendelkezések sérelme nélkül.

34. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

12. cikk – (1) bekezdés – c) pont

| c) | oktatás és szakképzés, |
| --- | --- |

c)

oktatás és szakképzés,

| c) | a tágabb értelemben vett
  oktatás
  (az integráció javítására irányuló nyelvtanulás
  és
  kulturális képzés) és
  szakképzés; |
| --- | --- |

c)

a tágabb értelemben vett
  oktatás
  (az integráció javítására irányuló nyelvtanulás
  és
  kulturális képzés) és
  szakképzés;

35. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

12. cikk – (1) bekezdés – d) pont

| d) | oklevelek, bizonyítványok és más szakképesítések elismerése a vonatkozó nemzeti eljárásokkal összhangban; |
| --- | --- |

d)

oklevelek, bizonyítványok és más szakképesítések elismerése a vonatkozó nemzeti eljárásokkal összhangban;

| d) | a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1)

  értelmében vett oklevelek, bizonyítványok és más szakképesítések elismerése a vonatkozó nemzeti eljárásokkal összhangban. |
| --- | --- |

d)

a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1)

  értelmében vett oklevelek, bizonyítványok és más szakképesítések elismerése a vonatkozó nemzeti eljárásokkal összhangban.

36. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

12. cikk – (1) bekezdés – f) pont

| f) | harmadik országba való költözés esetén
  a megszerzett nyugdíjak kifizetése
  ; |
| --- | --- |

f)

harmadik országba való költözés esetén
  a megszerzett nyugdíjak kifizetése
  ;

| f) | a szerzett nyugdíj- és öregségi nyugdíjjogosultságnak, illetve a túlélői nyugdíjnak és a rokkantsági járuléknak az adós tagállam vagy tagállamok jogszabályainak értelmében alkalmazandó árfolyamon történő hordozhatósága
  harmadik országba való költözés esetén; |
| --- | --- |

f)

a szerzett nyugdíj- és öregségi nyugdíjjogosultságnak, illetve a túlélői nyugdíjnak és a rokkantsági járuléknak az adós tagállam vagy tagállamok jogszabályainak értelmében alkalmazandó árfolyamon történő hordozhatósága
  harmadik országba való költözés esetén;

37. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

12. cikk – (1) bekezdés – g) pont

| g) | adókedvezmények; |
| --- | --- |

g)

adókedvezmények;

| g) | adókedvezmények,
  feltéve, hogy a munkavállaló az illető tagállamban adózás szempontjából állandó lakhellyel rendelkezik
  ; |
| --- | --- |

g)

adókedvezmények,
  feltéve, hogy a munkavállaló az illető tagállamban adózás szempontjából állandó lakhellyel rendelkezik
  ;

38. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

12. cikk – (1) bekezdés – ha) pont (új)

| ha) | a munkaközvetítő irodák által biztosított tájékoztatási és tanácsadási szolgáltatások; |
| --- | --- |

ha)

39. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

12. cikk – (1) bekezdés – bevezető rész

| (2) | A tagállamok a következő esetekben korlátozhatják az állampolgáraikkal való egyenlő bánásmódot: |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok a következő esetekben korlátozhatják az állampolgáraikkal való egyenlő bánásmódot:

| (2) | A tagállamok
  kizárólag
  a következő esetekben korlátozhatják az állampolgáraikkal való egyenlő bánásmódot: |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok
  kizárólag
  a következő esetekben korlátozhatják az állampolgáraikkal való egyenlő bánásmódot:

42. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

12. cikk – (2) bekezdés – c) pont

| c) | korlátozhatják az (1) bekezdés h) pontja alapján az illetőre ruházott jogokat a
  közszféra keretében történő
  lakáshoz jutás tekintetében
  olyan esetekre, amikor a harmadik ország állampolgára legalább három éve tartózkodik vagy jogosult tartózkodni a tagállam területén
  ; |
| --- | --- |

c)

korlátozhatják az (1) bekezdés h) pontja alapján az illetőre ruházott jogokat a
  közszféra keretében történő
  lakáshoz jutás tekintetében
  olyan esetekre, amikor a harmadik ország állampolgára legalább három éve tartózkodik vagy jogosult tartózkodni a tagállam területén
  ;

| c) | korlátozhatják az (1) bekezdés h) pontja alapján az illetőre ruházott jogokat a lakáshoz jutás tekintetében; |
| --- | --- |

c)

korlátozhatják az (1) bekezdés h) pontja alapján az illetőre ruházott jogokat a lakáshoz jutás tekintetében;

43. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

12. cikk – (2) bekezdés – d) pont

| (d) | korlátozhatják az (1) bekezdés a), b) és g) pontja alapján a harmadik országokból származó munkavállalókra ruházott jogokat azon személyekre, akik alkalmazásban állnak; |
| --- | --- |

(d)

törölve

44. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

12. cikk – (2) bekezdés – e) pont

| (e) | korlátozhatják az (1) bekezdés e) pontja alapján a harmadik országokból származó munkavállalókra ruházott jogokat azon személyekre, akik alkalmazásban állnak, kivéve a munkanélküli juttatások területén. |
| --- | --- |

(e)

törölve

45. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

12. cikk – (2a) bekezdés (új)

| (2a) | A tagállamok meghozzák az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy az ebben az irányelvben rögzített jogok bárminemű megsértésével szemben hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal lépjenek fel. |
| --- | --- |

(2a)

47. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat

14. cikk

14. cikk

Valamennyi tagállam biztosítja, hogy a harmadik országok állampolgárainak a területére munkavállalási céllal történő belépésére és tartózkodására vonatkozó feltételekkel kapcsolatban rendszeresen frissített információkat bocsát a nyilvánosság rendelkezésére.

törölve

---

(1)  

  HL L 255., 2005.9.30., 22. o.

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/251 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/251

---

Az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet módosítása *

P6_TA(2008)0559

Az Európai Parlament 2008. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló 1234/2007/EK rendelet („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) módosításáról (COM(2008)0489 – C6-0314/2008 – 2008/0156(CNS))

(2010/C 16 E/43)

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0489), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0489),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 36. és 37. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0314/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 36. és 37. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0314/2008),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére és 43. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére és 43. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A6-0368/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A6-0368/2008),

1.   jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

2.   felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

3.   felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

4.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 22.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 16/252 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 16/252

---

Középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus eszköz a tagállamok fizetési mérlegéhez *

P6_TA(2008)0560

Az Európai Parlament 2008. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus eszköz létrehozásáról szóló 332/2002/EK rendelet módosításáról (COM(2008)0717 – C6-0389/2008 – 2008/0208(CNS))

(2010/C 16 E/44)

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0717), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0717),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 308. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0389/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 308. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0389/2008),

| — | tekintettel a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus eszköz létrehozásáról szóló, 2002. február 18-i 332/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és a tagállamok fizetési mérlegéhez nyújtott középtávú pénzügyi támogatási mechanizmusról szóló, 2001. szeptember 6-i (2), valamint a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus eszköz létrehozásáról szóló, 2008. november 20-i parlamenti álláspontjára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus eszköz létrehozásáról szóló, 2002. február 18-i 332/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és a tagállamok fizetési mérlegéhez nyújtott középtávú pénzügyi támogatási mechanizmusról szóló, 2001. szeptember 6-i (2), valamint a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus eszköz létrehozásáról szóló, 2008. november 20-i parlamenti álláspontjára (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A6-0450/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A6-0450/2008),

1.   jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

2.   felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében;

3.   felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

4.   felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

5.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| 1. módosítás


  Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály


  (2) preambulumbekezdés |
| (2) | Az említett felső határ jövőbeli módosítására vonatkozóan ad hoc eljárást kell előírni azért, hogy javuljon a Közösség képessége a gyors cselekvésre, ha a pénzügyi környezet olyan jelentős módon változik, hogy az befolyásolja a tagállamok esetleges támogatási szükségletének teljes összegét. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

1. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(2) preambulumbekezdés

(2)

| (2) | Olyan kivételes helyzetek esetén, amelyek gyors közösségi választ követelnének meg a pénzügyi környezetben bekövetkező lényeges változásokra, az Európai Parlamentnek, a tagállamoknak a Tanács keretében és a Bizottságnak és gyorsan kell cselekedniük annak biztosítása érdekében, hogy a piac bizalma ne rendüljön meg. |
| --- | --- |

(2)

2. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – (2) bekezdés

332/2002/EK rendelet

1. cikk – (3) bekezdés

A szöveg a következő (3) bekezdéssel egészül ki:

törölve

Amennyiben a pénzügyi környezet jelentős romlása miatt számos tagállamnak sürgősen a Közösség középtávú pénzügyi segítségnyújtására van szüksége, a Bizottság – miután megkapta a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság (EFC) véleményét a felső határ módosításának sürgősségéről és magáról a módosított felső határról – a felső határ módosításáról határozhat. Az új felső határ az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

3. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1a. cikk (új)

332/2002/EK rendelet

10. cikk

1a. cikk

A 332/2002/EK rendelet 10. cikke helyébe a következő szöveg lép:

A Tanács a Bizottság jelentése alapján és azt követően, hogy konzultált az Európai Parlamenttel és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményt nyilvánított, kétévenként, vagy szükség esetén gyakrabban, megvizsgálja, hogy a létrehozott mechanizmus változatlanul megfelel-e elveiben, konstrukciójában és mértékét tekintve a létrehozásához vezető szükségletnek

---

(1)  HL L 53., 2002.2.23., 1. o.

(2)  HL C 72. E, 2002.3.21., 312. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0562.

---