# Uradni list C 3/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2010.003.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 3 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 537. januar 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2010.003.slv

Uradni list

Evropske unije

C 3

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 537. januar 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 003/01 | Menjalni tečaji eura | 1 |
| | INFORMACIJE S STRANI DRŽAV ČLANIC |
| 2010/C 003/02 | Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah) (
  1
  ) | 2 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2010/C 003/01

Menjalni tečaji eura

1

INFORMACIJE S STRANI DRŽAV ČLANIC

2010/C 003/02

Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah) (
  1
  )

1

2

| | V   Mnenja |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 003/03 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 7 |

V   Mnenja

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2010/C 003/03

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

7

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 7.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 3/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 3/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

6. januarja 2010

2010/C 3/01

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,4350 |
| JPY | japonski jen | 132,69 |
| DKK | danska krona | 7,4407 |
| GBP | funt šterling | 0,89860 |
| SEK | švedska krona | 10,1870 |
| CHF | švicarski frank | 1,4823 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,1880 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 26,338 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 268,88 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7095 |
| PLN | poljski zlot | 4,0953 |
| RON | romunski leu | 4,1585 |
| TRY | turška lira | 2,1185 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5677 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4920 |
| HKD | hongkonški dolar | 11,1290 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,9570 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0029 |
| KRW | južnokorejski won | 1 627,80 |
| ZAR | južnoafriški rand | 10,5320 |
| CNY | kitajski juan | 9,7973 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,2950 |
| IDR | indonezijska rupija | 13 376,56 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8517 |
| PHP | filipinski peso | 66,017 |
| RUB | ruski rubelj | 42,8500 |
| THB | tajski bat | 47,581 |
| BRL | brazilski real | 2,4882 |
| MXN | mehiški peso | 18,3752 |
| INR | indijska rupija | 65,7660 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,4350

JPY

japonski jen

132,69

DKK

danska krona

7,4407

GBP

funt šterling

0,89860

SEK

švedska krona

10,1870

CHF

švicarski frank

1,4823

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,1880

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

26,338

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

268,88

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7095

PLN

poljski zlot

4,0953

RON

romunski leu

4,1585

TRY

turška lira

2,1185

AUD

avstralski dolar

1,5677

CAD

kanadski dolar

1,4920

HKD

hongkonški dolar

11,1290

NZD

novozelandski dolar

1,9570

SGD

singapurski dolar

2,0029

KRW

južnokorejski won

1 627,80

ZAR

južnoafriški rand

10,5320

CNY

kitajski juan

9,7973

HRK

hrvaška kuna

7,2950

IDR

indonezijska rupija

13 376,56

MYR

malezijski ringit

4,8517

PHP

filipinski peso

66,017

RUB

ruski rubelj

42,8500

THB

tajski bat

47,581

BRL

brazilski real

2,4882

MXN

mehiški peso

18,3752

INR

indijska rupija

65,7660

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE S STRANI DRŽAV ČLANIC

| 7.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 3/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 3/2

---

Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah)

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 3/02

| Referenčna številka državne pomoči | X 437/09 |
| --- | --- |
| Država članica | Slovenija |
| Referenčna oznaka države članice | SI |
| Ime regije (NUTS) | Slovenia
  Člen 87(3)(a) |
| Organ, ki dodeli pomoč | Služba Vlade RS za lokalno samoupravo in regionalno politiko |
| Kotnikova 28 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |
| http://www.svlr.gov.si/ |

Referenčna številka državne pomoči

X 437/09

Država članica

Slovenija

Referenčna oznaka države članice

SI

Ime regije (NUTS)

Slovenia

Člen 87(3)(a)

Organ, ki dodeli pomoč

Služba Vlade RS za lokalno samoupravo in regionalno politiko

Kotnikova 28

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

http://www.svlr.gov.si/

Naziv ukrepa pomoči

Regionalna shema državnih pomoči

Nacionalna pravna podlaga (sklic na ustrezno nacionalno uradno publikacijo)

Uredba o dodeljevanju regionalnih državnih pomoči (Ur. l. RS št. 72/2006, 70/2007, 99/2008, 17/2009)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Sprememba obstoječega ukrepa pomoči

Sprememba XR 144/07

Trajanje

4.8.2007–31.12.2013

Zadevni gospodarski sektorji

Vsi gospodarski sektorji, upravičeni do pomoči

Vrsta upravičenca

MSP

veliko podjetje

Letni skupni znesek načrtovanih proračunskih sredstev na podlagi sheme

116,00 EUR (v milijonih)

Za jamstva

—

Instrument pomoči (člen 5)

Neposredna subvencija, Ugodno posojilo, Subvencioniranje obresti

Sklic na odločbo Komisije

—

Če se sofinancira s sredstvi Skupnosti

—

Cilji

Največja intenzivnost pomoči v % ali najvišji znesek pomoči v domači valuti

MSP – bonusi v %

Regionalna pomoč za naložbe in zaposlovanje (člen 13) Shema

30 %

20 %

Spletna povezava na celotno besedilo ukrepa pomoči:

http://zakonodaja.gov.si/rpsi/r05/predpis_URED4165.html

| Referenčna številka državne pomoči | X 438/09 |
| --- | --- |
| Država članica | Slovenija |
| Referenčna oznaka države članice | SI |
| Ime regije (NUTS) | Slovenia
  Člen 87(3)(a) |
| Organ, ki dodeli pomoč | Služba Vlade RS za lokalno samoupravo in regionalno politiko |
| Kotnikova 28 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |
| http://www.svlr.gov.si/ |

Referenčna številka državne pomoči

X 438/09

Država članica

Slovenija

Referenčna oznaka države članice

SI

Ime regije (NUTS)

Slovenia

Člen 87(3)(a)

Organ, ki dodeli pomoč

Služba Vlade RS za lokalno samoupravo in regionalno politiko

Kotnikova 28

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

http://www.svlr.gov.si/

Naziv ukrepa pomoči

Regionalna shema državnih pomoči – majhna in srednje velika podjetja

Nacionalna pravna podlaga (sklic na ustrezno nacionalno uradno publikacijo)

Uredba o dodeljevanju regionalnih državnih pomoči (Ur. l. RS št. 72/2006, 70/2007, 99/2008, 17/2009)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Sprememba obstoječega ukrepa pomoči

Sprememba XS 248/07

Trajanje

4.8.2007–31.12.2013

Zadevni gospodarski sektorji

Vsi gospodarski sektorji, upravičeni do pomoči

MSP

MSP

Letni skupni znesek načrtovanih proračunskih sredstev na podlagi sheme

10,50 EUR (v milijonih)

Za jamstva

—

Instrument pomoči (člen 5)

Neposredna subvencija

Sklic na odločbo Komisije

—

Če se sofinancira s sredstvi Skupnosti

—

Cilji

Največja intenzivnost pomoči v % ali najvišji znesek pomoči v domači valuti

MSP – bonusi v %

Pomoč za svetovalne storitve v korist MSP (člen 26)

50 %

—

Spletna povezava na celotno besedilo ukrepa pomoči:

http://zakonodaja.gov.si/rpsi/r05/predpis_URED4165.html

| Referenčna številka državne pomoči | X 439/09 |
| --- | --- |
| Država članica | Nemčija |
| Referenčna oznaka države članice | — |
| Ime regije (NUTS) | Schleswig-Holstein
  Člen 87(3)(c) |
| Organ, ki dodeli pomoč | Ministerium für Wissenschaft, Wirtschaft und Verkehr des Landes Schleswig-Holstein |
| Düsternbrooker Weg 94 |
| Postfach 7128 |
| 24171 Kiel |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.wirtschaftsministerium.schleswig-holstein.de |

Referenčna številka državne pomoči

X 439/09

Država članica

Nemčija

Referenčna oznaka države članice

—

Ime regije (NUTS)

Schleswig-Holstein

Člen 87(3)(c)

Organ, ki dodeli pomoč

Ministerium für Wissenschaft, Wirtschaft und Verkehr des Landes Schleswig-Holstein

Düsternbrooker Weg 94

Postfach 7128

24171 Kiel

DEUTSCHLAND

http://www.wirtschaftsministerium.schleswig-holstein.de

Naziv ukrepa pomoči

Förderung elektronischer Geschäftsprozesse

Nacionalna pravna podlaga (sklic na ustrezno nacionalno uradno publikacijo)

RL für die Gewährung von Zuwendungen zur Förderung der Einführung elektronischer Geschäftsprozesse (EEGP-Richtlinie)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Sprememba obstoječega ukrepa pomoči

—

Trajanje

1.1.2009–31.12.2013

Zadevni gospodarski sektorji

Vsi gospodarski sektorji, upravičeni do pomoči

Vrsta upravičenca

MSP

veliko podjetje

Letni skupni znesek načrtovanih proračunskih sredstev na podlagi sheme

0,75 EUR (v milijonih)

Za jamstva

—

Instrument pomoči (člen 5)

Neposredna subvencija

Sklic na odločbo Komisije

—

Če se sofinancira s sredstvi Skupnosti

CCI 2007 DE 16 2 PO 003 — K(2007) 3359 vom 5.7.2007 — 4,50 EUR (in Mio.)

Cilji

Največja intenzivnost pomoči v % ali najvišji znesek pomoči v domači valuti

MSP – bonusi v %

Pomoč MSP za naložbe in zaposlovanje (člen 15)

20 %

—

Pomoč za svetovalne storitve v korist MSP (člen 26)

50 %

—

Pomoč za svetovalne in podporne storitve za inovacije (člen 36)

200 000 EUR

—

Spletna povezava na celotno besedilo ukrepa pomoči:

http://www.wtsh.de/wtsh/de/service/download-center/downloads/foerderung/wtsh_foerderrichtlinie_eegp.pdf

| Referenčna številka državne pomoči | X 440/09 |
| --- | --- |
| Država članica | Litva |
| Referenčna oznaka države članice | LT |
| Ime regije (NUTS) | Lithuania
  Člen 87(3)(a) |
| Organ, ki dodeli pomoč | Lietuvos Respublikos ūkio ministerija |
| Gedimino pr. 38/2 |
| LT-01104 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |
| http://www.ukmin.lt |

Referenčna številka državne pomoči

X 440/09

Država članica

Litva

Referenčna oznaka države članice

LT

Ime regije (NUTS)

Lithuania

Člen 87(3)(a)

Organ, ki dodeli pomoč

Lietuvos Respublikos ūkio ministerija

Gedimino pr. 38/2

LT-01104 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

http://www.ukmin.lt

Naziv ukrepa pomoči

Ekonomikos augimo veiksmų programos prioriteto „Verslo produktyvumo didinimas ir aplinkos verslui gerinimas“ priemonė „Lyderis LT“

Nacionalna pravna podlaga (sklic na ustrezno nacionalno uradno publikacijo)

Lietuvos Respublikos ūkio ministro 2009 m. kovo 20 d. įsakymu Nr. 4-102 „Dėl VP2-2.1-ŪM-01-K priemonės „Lyderis LT“ projektų finansavimo sąlygų aprašo patvirtinimo“ (Žin., 2009, Nr. 39-1484)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Sprememba obstoječega ukrepa pomoči

—

Trajanje

20.3.2009–31.12.2013

Zadevni gospodarski sektorji

Vsi gospodarski sektorji, upravičeni do pomoči

Vrsta upravičenca

MSP

veliko podjetje

Letni skupni znesek načrtovanih proračunskih sredstev na podlagi sheme

81,60 LTL (v milijonih)

Za jamstva

—

Instrument pomoči (člen 5)

Neposredna subvencija

Sklic na odločbo Komisije

—

Če se sofinancira s sredstvi Skupnosti

Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2008 m. liepos 23 d. nutarimas Nr. 788 „Dėl Ekonomikos augimo veiksmų programos patvirtinimo“ – 408,20 LTL (mln.)

Cilji

Največja intenzivnost pomoči v % ali najvišji znesek pomoči v domači valuti

MSP – bonusi v %

Regionalna pomoč za naložbe in zaposlovanje (člen 13) Shema

50 %

10 %

Spletna povezava na celotno besedilo ukrepa pomoči:

http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=340621

| Referenčna številka državne pomoči | X 441/09 |
| --- | --- |
| Država članica | Litva |
| Referenčna oznaka države članice | LT |
| Ime regije (NUTS) | Lithuania
  Člen 87(3)(a) |
| Organ, ki dodeli pomoč | Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija |
| Gedimino pr. 19 (Lelevelio g. 6) |
| LT-01103 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |
| http://www.zum.lt |

Referenčna številka državne pomoči

X 441/09

Država članica

Litva

Referenčna oznaka države članice

LT

Ime regije (NUTS)

Lithuania

Člen 87(3)(a)

Organ, ki dodeli pomoč

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija

Gedimino pr. 19 (Lelevelio g. 6)

LT-01103 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

http://www.zum.lt

Naziv ukrepa pomoči

Pagalba tarptautiniams moksliniams tyrimams

Nacionalna pravna podlaga (sklic na ustrezno nacionalno uradno publikacijo)

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro 2009 m. kovo 19 d. įsakymas Nr. 3D-177 „Dėl žemės ūkio ministerijos tarptautinių mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros projektų administravimo taisyklių patvirtinimo“ (Žin., 2009, Nr. 34-1313)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Sprememba obstoječega ukrepa pomoči

—

Trajanje

29.3.2009–31.12.2013

Zadevni gospodarski sektorji

Kmetijska proizvodnja in lov ter z njima povezane storitve, Znanstvena raziskovalna in razvojna dejavnost

Vrsta upravičenca

MSP

Letni skupni znesek načrtovanih proračunskih sredstev na podlagi sheme

0,50 LTL (v milijonih)

Za jamstva

—

Instrument pomoči (člen 5)

Neposredna subvencija

Sklic na odločbo Komisije

—

Če se sofinancira s sredstvi Skupnosti

—

Cilji

Največja intenzivnost pomoči v % ali najvišji znesek pomoči v domači valuti

MSP – bonusi v %

Pomoč za svetovalne storitve v korist MSP (člen 26)

50 %

—

Industrijske raziskave (člen 31(2)(b))

100 %

—

Eksperimentalni razvoj (člen 31(2)(c))

100 %

—

Spletna povezava na celotno besedilo ukrepa pomoči:

http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=340046&p_query=&p_tr2=

---

V Mnenja

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 7.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 3/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 3/7

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 3/03

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006. Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„LOS PEDROCHES“

ES št.: ES-PDO-005-0506-09.11.2005

ZOP ( X ) ZGO ( )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1.   Pristojna služba v državi članici:

| Naziv: | Subdirección General de Calidad y Promoción Agroalimentaria — Dirección General de Industria Agroalimentaria y Alimentación — Secretaría General de Agricultura y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación de España |
| --- | --- |
| Naslov: | Infanta Isabel, 1 |
| 28071 Madrid |
| ESPAÑA |

Naziv:

Subdirección General de Calidad y Promoción Agroalimentaria — Dirección General de Industria Agroalimentaria y Alimentación — Secretaría General de Agricultura y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación de España

Naslov:

Infanta Isabel, 1

28071 Madrid

ESPAÑA

Tel.

+34 913475394

Faks

+34 913475770

E-naslov:

sgcaproagro@mapya.es

2.   Vlagatelj:

| Naziv: | Asociación para la Promoción y Desarrollo de los Productos Cárnicos Cordobeses (APDECCOR) |
| --- | --- |
| Naslov: | C/ Ma Cristina, 13, Oficina 201 |
| 14002 Córdoba |
| ESPAÑA |

Naziv:

Asociación para la Promoción y Desarrollo de los Productos Cárnicos Cordobeses (APDECCOR)

Naslov:

C/ Ma Cristina, 13, Oficina 201

14002 Córdoba

ESPAÑA

Tel.

+34 957491350

Faks

—

E-naslov:

galoisio@apdeccor.com

Sestava:

proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( )

3.   Vrsta proizvoda:

| Skupina 1.2.: | Mesni proizvodi. |
| --- | --- |

Skupina 1.2.:

Mesni proizvodi.

4.   Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1   Ime:

„Los Pedroches“

4.2   Opis:

Vrsta živali, ki daje kose mesa, namenjene proizvodnji šunke in plečet, zaščitenih z označbo porekla, je prašič iberske pasme mešanega izvora, pri čemer morajo biti sprejete živali najmanj 75 % navedene pasme in največ 25 % pasme Duroc in Duroc Jersey, če je mati čiste iberske pasme, kot to določa kraljevi odlok 1469/2007 z dne 2. novembra 2007. Vsa življenjska obdobja živali, tj. od rojstva do končnega pitanja, morajo potekati na farmah, ki so vpisane v register označb porekla „Los Pedroches“ in so na omejenem geografskem območju.

Kosi mesa se razvrščajo v tri kategorije glede na način krmljenja različnih vrst prašičev v zadnji fazi pitanja in v skladu s kraljevim odlokom 1469/2007 z dne 2. novembra 2007:

| — | Šunke in plečeta „Bellota“: iz prašičev, ki se v zadnji fazi pitajo na pašnikih ali v hrastovih nasadih ter za katere je krma sestavljena izključno iz želoda in trave. Delež maščobnih kislin v podkožni maščobi teh prašičev, ki se analizira s plinsko kromatografijo, mora biti v razponu, določenem za kategorijo „Bellota“. Da bi imele živali na voljo dovolj želoda, gostota prašičev za kategorijo „Bellota“ z označbo porekla „Los Pedroches“ ne sme v nobenem primeru presegati enega iberskega prašiča na hektar. |
| --- | --- |

—

Šunke in plečeta „Bellota“: iz prašičev, ki se v zadnji fazi pitajo na pašnikih ali v hrastovih nasadih ter za katere je krma sestavljena izključno iz želoda in trave. Delež maščobnih kislin v podkožni maščobi teh prašičev, ki se analizira s plinsko kromatografijo, mora biti v razponu, določenem za kategorijo „Bellota“. Da bi imele živali na voljo dovolj želoda, gostota prašičev za kategorijo „Bellota“ z označbo porekla „Los Pedroches“ ne sme v nobenem primeru presegati enega iberskega prašiča na hektar.

| — | Šunke in plečeta „Recebo“: iz prašičev, ki po fazi pitanja na pašnikih na omejenem geografskem območju in prehrani, izključno sestavljeni iz želoda in trave, zaradi pridobitve teže najmanj 8,75 kg v tej fazi po potrebi in glede na ta pašni sistem dobijo dodatek dnevnih obrokov krme za živali, ki jo odobri in nadzira Consejo Regulador (regulatorni organ), na osnovi žitaric in stročnic. Delež maščobnih kislin v podkožni maščobi teh prašičev, ki se analizira s plinsko kromatografijo, mora biti v razponu, določenem za kategorijo „Racebo“. Da bi imele živali na voljo dovolj želoda, gostota prašičev za kategorijo „Recebo“ z označbo porekla „Los Pedroches“ ne sme v nobenem primeru presegati dveh iberskih prašičev na hektar. |
| --- | --- |

—

Šunke in plečeta „Recebo“: iz prašičev, ki po fazi pitanja na pašnikih na omejenem geografskem območju in prehrani, izključno sestavljeni iz želoda in trave, zaradi pridobitve teže najmanj 8,75 kg v tej fazi po potrebi in glede na ta pašni sistem dobijo dodatek dnevnih obrokov krme za živali, ki jo odobri in nadzira Consejo Regulador (regulatorni organ), na osnovi žitaric in stročnic. Delež maščobnih kislin v podkožni maščobi teh prašičev, ki se analizira s plinsko kromatografijo, mora biti v razponu, določenem za kategorijo „Racebo“. Da bi imele živali na voljo dovolj želoda, gostota prašičev za kategorijo „Recebo“ z označbo porekla „Los Pedroches“ ne sme v nobenem primeru presegati dveh iberskih prašičev na hektar.

| — | Šunke in plečeta „Cebo de campo“: iz prašičev, ki se pitajo na pašnikih na omejenem geografskem območju, zlasti na osnovi naravnih snovi s pašnikov, iz trave, krme ali slame glede na obdobje v letu. Njihova krma se po potrebi dopolni z dnevnim obrokom krme za živali, ki jo odobri in nadzira Consejo Regulador, na osnovi žitaric in stročnic. Da bi imele živali na voljo dovolj naravnih virov s pašnikov, gostota prašičev kategorije „Cebo de Campo“ z označbo porekla „Los Pedroches“ ne sme v nobenem primeru presegati dvanajst iberskih prašičev na hektar. |
| --- | --- |

—

Šunke in plečeta „Cebo de campo“: iz prašičev, ki se pitajo na pašnikih na omejenem geografskem območju, zlasti na osnovi naravnih snovi s pašnikov, iz trave, krme ali slame glede na obdobje v letu. Njihova krma se po potrebi dopolni z dnevnim obrokom krme za živali, ki jo odobri in nadzira Consejo Regulador, na osnovi žitaric in stročnic. Da bi imele živali na voljo dovolj naravnih virov s pašnikov, gostota prašičev kategorije „Cebo de Campo“ z označbo porekla „Los Pedroches“ ne sme v nobenem primeru presegati dvanajst iberskih prašičev na hektar.

Kosi mesa za plečeta zorijo vsaj dvanajst mesecev, za šunke pa vsaj osemnajst mesecev.

Po končanem postopku priprave so lastnosti šunk in plečet naslednje:

| — | podolgovata, enostavna zunanja oblika, za katero je značilna oblika črke V (t.i. prerez „Serano“). Ohranitev parkljev zaradi lažje identifikacije, |
| --- | --- |

—

podolgovata, enostavna zunanja oblika, za katero je značilna oblika črke V (t.i. prerez „Serano“). Ohranitev parkljev zaradi lažje identifikacije,

| — | značilna barva od rožnate do škrlatno rdeče, videz ob prerezu: mastno meso, ki prodira v mišično maso, |
| --- | --- |

—

značilna barva od rožnate do škrlatno rdeče, videz ob prerezu: mastno meso, ki prodira v mišično maso,

| — | meso je po okusu skoraj neslano, celo sladko. Suh okus mesa. Prijeten in močan okus, ki spominja na suho ali praženo sadje in je značilen za to vrsto proizvoda, |
| --- | --- |

—

meso je po okusu skoraj neslano, celo sladko. Suh okus mesa. Prijeten in močan okus, ki spominja na suho ali praženo sadje in je značilen za to vrsto proizvoda,

| — | malo vlaknasta tekstura, |
| --- | --- |

—

malo vlaknasta tekstura,

| — | svetleča maščoba, belorožnate do rumene barve, aromatična in prijetnega okusa, trdnost je odvisna od deleža krme na osnovi želoda. |
| --- | --- |

—

svetleča maščoba, belorožnate do rumene barve, aromatična in prijetnega okusa, trdnost je odvisna od deleža krme na osnovi želoda.

4.3   Geografsko območje:

Območje rojstev, reje in pitanja prašičev, katerih stegna in deli plečet se uporabljajo za proizvodnjo šunk in plečet, zaščitenih z označbo porekla „Los Pedroches“, ter celoten postopek proizvodnje, zakola in razkosanja iberskih prašičev, nasoljevanja, sušenja, zorenja in staranja kosov mesa vključujejo naslednje občine v provinci Cordoue: Alcaracejos, Añora, Belalcázar, Bélmez, Los Blázquez, Cardeña, Conquista, Dos Torres, Espiel, Fuente La Lancha, Fuente Obejuna, La Granjuela, El Guijo, Hinojosa del Duque, Pedroche, Peñarroya-Pueblonuevo, Pozoblanco, Santa Eufemia, Torrecampo, Valsequillo, Villanueva de Córdoba, Villanueva del Duque, Villanueva del Rey, Villaralto y El Viso in območja z nadmorsko višino nad 300 metrov na ozemljih občin Adamuz, Hornachuelos, Montoro, Obejo, Posadas, Villaharta in Villaviciosa.

4.4   Dokazilo o poreklu:

Elementi, ki dokazujejo, da proizvod izvira z omejenega območja in ima označbo porekla „Los Pedroches“, so dokumenti o nadzoru, ki jih pripravi Consejo Regulador, v zvezi z: farmami za vzrejo, območji pašnikov s hrastovimi nasadi, vpisanimi prašiči, klavnicami in razrezovalnicami, sušilnicami, kletmi in zaščitenimi proizvodi.

Vsa življenjska obdobja prašiča, tj. od rojstva in reje do končnega pitanja, morajo potekati na zgoraj določenih ozemljih, na farmah, ki so vpisane v register označb porekla „Los Pedroches“ in so pod nadzorom Consejo Regulador.

Vsaka žival, ki ima označbo porekla „Los Pedroches“, se pred začetkom zadnje faze pitanja identificira z oštevilčeno kovinsko ušesno znamko na desnem ušesu, na kateri je napis „Consejo Regulador de la Denominación de Origen, Los Pedroches“.

Prav tako morajo vse faze proizvodnje iberskih šunk in plečet, ki so: zakol in razkosanje iberskih prašičev, nasoljevanje, zorenje in končno staranje v kleti, potekati v industrijah, ki so vpisane v register označbe porekla „Los Pedroches“ in so na območju proizvodnje Consejo Regulador, določenem v točki 4.3 tega dokumenta.

Vsak kos mesa, zaščiten z označbo porekla „Los Pedroches“, se pred razkosanjem prašiča posamezno neizbrisno in nedotakljivo identificira, tako da se potrošniku neprekinjeno zagotavlja njegova sledljivost. Ti žigi morajo navajati označbo porekla, kategorijo pripadnosti kosa mesa in posamezno identifikacijsko številko.

Vsi ti postopki se izvajajo pod nadzorstvom Consejo Regulador.

4.5   Metoda pridobivanja:

Prakse farm z živino, vpisanih v register označb porekla, so prilagojene tradicionalnim standardom prakse pobiranja želoda, uporabe pašnikov in drugih naravnih proizvodov v gozdnatih pašnikih („dehesas“) s primorksim hrastom, hrastom plutovcem in portugalskim hrastom na geografskem območju na podlagi ekstenzivne reje ter ustreznim genetskim pogojem.

Za določitev kakovosti iberskih prašičev „Los Pedroches“ in s tem bodočo organoleptično kakovost iberskih šunk in plečet je treba upoštevati nekatere ključne dejavnike: pasmo, starost živali, krmo in ekstenzivno rejo v zadnji fazi pitanja. Ta zadnja faza je temeljni korak za končno kakovost proizvodov in je ena od njenih ključnih dejavnikov. Ob upoštevanju te zadnje faze pitanja se oblikujejo tri kategorije šunk in plečet:

| — | „Bellota“: v zadnji fazi pitanja je krma prašičev sestavljena izključno iz želoda in trave s pašnikov farm, vpisanih v register označb porekla „Los Pedroches“. Posledično izhaja vsa ta krma z omejenega geografskega območja, navedenega v tem dokumentu. |
| --- | --- |

—

„Bellota“: v zadnji fazi pitanja je krma prašičev sestavljena izključno iz želoda in trave s pašnikov farm, vpisanih v register označb porekla „Los Pedroches“. Posledično izhaja vsa ta krma z omejenega geografskega območja, navedenega v tem dokumentu.

| — | „Recebo“: v zadnji fazi pitanja je krma prašičev sestavljena izključno iz želoda in trave, nato sledi nova faza, med katero se prašiči pasejo na pašnikih farm, vpisanih v register označb porekla, in se hranijo s travo. Njihova prehrana se po potrebi dopolni s krmo za živali, ki jo odobri in nadzira Consejo Regulador. Tako najmanj 85 % krme izhaja iz omejenega geografskega območja iz tega dokumenta. |
| --- | --- |

—

„Recebo“: v zadnji fazi pitanja je krma prašičev sestavljena izključno iz želoda in trave, nato sledi nova faza, med katero se prašiči pasejo na pašnikih farm, vpisanih v register označb porekla, in se hranijo s travo. Njihova prehrana se po potrebi dopolni s krmo za živali, ki jo odobri in nadzira Consejo Regulador. Tako najmanj 85 % krme izhaja iz omejenega geografskega območja iz tega dokumenta.

| — | „Cebo de Campo“: v zadnji fazi pitanja je krma prašičev sestavljena predvsem iz naravnih snovi s pašnikov farm, vpisanih v register označb porekla, ter želoda, trave ali slame glede na obdobje v letu. Njihova prehrana se po potrebi dopolni s krmo za živali, ki jo odobri in nadzira Consejo Regulador. Tako najmanj 65 % krme izhaja iz omejenega geografskega območja iz tega dokumenta. |
| --- | --- |

—

„Cebo de Campo“: v zadnji fazi pitanja je krma prašičev sestavljena predvsem iz naravnih snovi s pašnikov farm, vpisanih v register označb porekla, ter želoda, trave ali slame glede na obdobje v letu. Njihova prehrana se po potrebi dopolni s krmo za živali, ki jo odobri in nadzira Consejo Regulador. Tako najmanj 65 % krme izhaja iz omejenega geografskega območja iz tega dokumenta.

Pred zadnjo fazo pitanja se iberski prašiči na območjih pašnikov farm, vpisanih v register označb porekla, hranijo z naravnimi snovmi s pašnikov ter travo, krmo ali slamo glede na obdobje v letu. Njihova prehrana se po potrebi dopolni z zelo majhnimi obroki za živali, ki jih odobri in nadzira Consejo Regulador. Tako med to fazo najmanj 65 % krme izhaja iz omejenega geografskega območja iz tega dokumenta.

Predelava krme za živali, ki jo zaužijejo prašiči z označbo porekla, se v celoti izvaja na omejenem geografskem območju iz tega dokumenta.

Consejo Regulador je pripravil pozitivni seznam odobrene krme za živali z namenom njihove razporeditve v kategoriji „Recebo“ in „Cebo de campo“ med zadnjo fazo pitanja, ki mora biti sestavljena iz žitaric in stročnic, pridelanih na omejenem geografskem območju in opredeljenih v tem dokumentu.

Po preverjanju, ki ga izvede nadzorni organ v zvezi s pasmo, starostjo prašičev in postopkom končnega pitanja, se živali zakoljejo. Potem se razkosajo z uporabo tehnik, ustreznih za pridobivanje šunke in plečet, ki so nato podvrženi procesu zorenja, med katerim zaradi naravnega podnebja, značilnega za navedeno geografsko območje, dobijo barvo, okus in aromo, značilno za šunke in plečeta, ki so zaščiteni z označbo porekla.

Ta proces vključuje naslednje faze:

| | Nasoljevanje: namen tega postopka je vtreti navadno sol v mišično maso, tako da se spodbudi izločanje vode in konzerviranje kosov mesa. Ta proces poteka pri temperaturi med 0 °C in 5 °C, pri čemer je relativna vlažnost nad 80 %. Čas nasoljevanja je odvisen od teže kosov, vendar mora trajati med 0,7 in 1,2 dneva na kilogram teže. |
| --- | --- |

Nasoljevanje: namen tega postopka je vtreti navadno sol v mišično maso, tako da se spodbudi izločanje vode in konzerviranje kosov mesa. Ta proces poteka pri temperaturi med 0 °C in 5 °C, pri čemer je relativna vlažnost nad 80 %. Čas nasoljevanja je odvisen od teže kosov, vendar mora trajati med 0,7 in 1,2 dneva na kilogram teže.

| | Izpiranje: gre za odstranitev soli s površja kosov mesa, tako da se jih spere z vodo in pusti, da se odcedijo. |
| --- | --- |

Izpiranje: gre za odstranitev soli s površja kosov mesa, tako da se jih spere z vodo in pusti, da se odcedijo.

| | Mirovanje: v tej fazi se sol razširi v notranjost kosov po celotnem tkivu mesa. Nato se stopnja vlage počasi in postopno spušča, da kosi postanejo bolj čvrsti. Ta proces poteka pri temperaturi med 0 °C in 6 °C, pri čemer je relativna vlažnost med 75 % in 85 %. Trajanje mirovanja kosov v hladnih prostorih je odvisno od njihove teže, tj. med 30 in 90 dni. |
| --- | --- |

Mirovanje: v tej fazi se sol razširi v notranjost kosov po celotnem tkivu mesa. Nato se stopnja vlage počasi in postopno spušča, da kosi postanejo bolj čvrsti. Ta proces poteka pri temperaturi med 0 °C in 6 °C, pri čemer je relativna vlažnost med 75 % in 85 %. Trajanje mirovanja kosov v hladnih prostorih je odvisno od njihove teže, tj. med 30 in 90 dni.

| | Sušenje – zorenje: v tej fazi se izloča voda; nato se odstrani odvečna voda, s čimer se omogoči širjenje maščobe v mišična vlakna, ki bodo ohranila aromo, ko bodo prepojena. Ta faza poteka v naravnih sušilnicah, tako da se izkoristi posebno podnebje na omejenem geografskem območju, ki daje proizvodu končno gastronomsko kakovost. Ta proces traja približno šest mesecev. |
| --- | --- |

Sušenje – zorenje: v tej fazi se izloča voda; nato se odstrani odvečna voda, s čimer se omogoči širjenje maščobe v mišična vlakna, ki bodo ohranila aromo, ko bodo prepojena. Ta faza poteka v naravnih sušilnicah, tako da se izkoristi posebno podnebje na omejenem geografskem območju, ki daje proizvodu končno gastronomsko kakovost. Ta proces traja približno šest mesecev.

| | Staranje v kleti: poteka vedno v naravnih kleteh, tako da se izkoristi podnebje, značilno za omejeno geografsko območje, ki daje iberskim šunkam in plečetom končno gastronomsko kakovost. Kosi se v teh prostorih starajo najmanj 18 mesecev za šunke in 12 mesecev za plečeta. Med tem procesom šunke in plečeta pridobijo organoleptične lastnosti, aromo in okus, ki ustrezajo mikroklimi in mikroflori območja „Los Pedroches“. |
| --- | --- |

Staranje v kleti: poteka vedno v naravnih kleteh, tako da se izkoristi podnebje, značilno za omejeno geografsko območje, ki daje iberskim šunkam in plečetom končno gastronomsko kakovost. Kosi se v teh prostorih starajo najmanj 18 mesecev za šunke in 12 mesecev za plečeta. Med tem procesom šunke in plečeta pridobijo organoleptične lastnosti, aromo in okus, ki ustrezajo mikroklimi in mikroflori območja „Los Pedroches“.

4.6   Povezava:

Sever province Cordoue pokriva 300 000 hektarov pašnikov s hrastovimi nasadi. V tem kmetijsko-drevesno-pašniškem sistemu se je od antike naprej razvijala pomembna dejavnost ekstenzivne reje ter zlasti reja in izkoriščanje iberskih prašičev, ki so se prehranjevali z želodom in brez katerih bi bil ta ekosistem obsojen na izginotje. Povprečna letina želoda na geografskem območju „Los Pedroches“ je lahko 1 000 kg/ha.

Te razširjene hrastove nasade je krona odkupila v 16. stoletju in so se večinoma izkoriščali s pomočjo oddaje različnih surovin, med katerimi je želod. V 19. stoletju je bila zemlja sekularizirana, vendar se je še vedno vzdrževala, kar je skupaj z drugimi poznejšimi predpisi o sečnji in gojenju hrastovih nasadov omogočilo ohranitev tega ekosistema do danes.

Želodna paša je značilna za zadnjo fazo pitanja in pripravo na zakol prašičev. Taka krma omogoči nastanek maščobe, katere tališče je nižje, če je kakovost želoda, ki ga prašič zaužije, višja. Kosi mesa s tem dobijo tudi zelo cenjeno aromo in mastnost. Druga značilnost tega sistema reje je gibanje živali, s čimer dobijo bolj gosto mišično teksturo, ki bolje prodre v maščobo.

Posebna senzorična kakovost šunk in plečet, zaščitenih z označbo porekla, je povezana z uporabo sistema proizvodnje, ki je na svetovni ravni tako različen in poseben, kot je to lahko sistem ekstenzivne paše ali želodne paše, ki omogoča izkoriščanje naravnih virov zemlje med zadnjo fazo pitanja, tj. predvsem želoda, trave, krme ali slame glede na obdobje v letu, pri čemer je ta zadnji dejavnik temeljni element, s katerim proizvod dobi takšno sestavo maščobe, da je ni mogoče posnemati z uporabo drugih sistemov proizvodnje.

Na pašnikih na severu province Cordoue raste največ črepinjakov v primerjavi z drugimi vrstami roda „Quercus“ na celotnem Iberskem polotoku, kar vključuje tudi tipologijo želoda, ki ga prašiči na geografskem območju s to označbo porekla zaužijejo. Poleg tega je to edino območje v državi, na katerem izrazito zorijo plodovi črepinjaka, pri čemer zorenje nastopi približno 20 dni pred zorenjem drugih vrst rodu „Quercus“ in omogoča hitrejši prihod iberskih prašičev v hrastove nasade. Te razmere so izjemnega pomena v procesu, ki daje proizvodom z označbo porekla posebne lastnosti.

Poudariti je treba pomembnost krme s pašnikov v prehrani iberskih prašičev, ki se redijo po ekstenzivnem sistemu na tem ozemlju, kot značilen in razlikovalen element zaščitenega proizvoda ter s tem njegovo povezavo z geografskim območjem. To vprašanje je bilo večinoma znanstveno dokazano.

Od osemdesetih let 20. stoletja je to tradicijo reje v regiji spremljala gradnja industrij predelave in trženja proizvodov iz iberskega prašiča, katerega odličnost temelji na kulinarični kakovosti odličnih delov živali in obrtnih tehnikah proizvodnje na povprečni nadmorski višini 700 metrov ter hladnem in suhem celinskem podnebju, ki prevladuje v regiji v času proizvodnje.

4.7   Nadzorni organ:

| Naziv: | Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Los Pedroches» |
| --- | --- |
| Naslov: | C/ Real, 6 |
| 14440 Villanueva de Córdoba (Córdoba) |
| ESPAÑA |

Naziv:

Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Los Pedroches»

Naslov:

C/ Real, 6

14440 Villanueva de Córdoba (Córdoba)

ESPAÑA

Tel.

+34 957121084

Faks

+34 957121084

E-naslov:

secretariogeneral@jamondolospedroches.es

Consejo Regulador upošteva standard EN-45011.

4.8   Označevanje:

Consejo Regulador na vsak kos mesa na viden način, ki prepoveduje vsako ponovno uporabo, nalepi sekundarno etiketo, na kateri je obvezna navedba „Denominación de “Origen Los Pedroches” “ in kategorija pripadnosti zadevnega kosa mesa.

---