# Den Europæiske Unions C 259E/2009

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.CE2009.259.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 259E |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 52. årgang29. oktober 2009 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.CE2009.259.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 259E

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

52. årgang29. oktober 2009

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag, den 22. april 2008 |
| 2009/C 259E/01 | Organdonation og -transplantationEuropa-Parlamentets beslutning af 22. april 2008 om organdonation og -transplantation: EU's politikforanstaltninger (2007/2210(INI)) | 1 |
| 2009/C 259E/02 | Frivilligt arbejdeEuropa-Parlamentets beslutning af 22. april 2008 om det frivillige arbejdes bidrag til økonomisk og social samhørighed (2007/2149(INI)) | 9 |
| 2009/C 259E/03 | EIB's årsberetning 2006Europa-Parlamentets beslutning af 22. april 2008 om Den Europæiske Investeringsbanks årsberetning for 2006 (2007/2251(INI)) | 14 |
| 2009/C 259E/04 | Bekæmpelse af gadehjemløshedEuropa-Parlamentets erklæring om bekæmpelse af gadehjemløshed | 19 |
| | Onsdag, den 23. april 2008 |
| 2009/C 259E/05 | Narkotikapolitik og civilsamfundetEuropa-Parlamentets beslutning af 23. april 2008 om grønbog om narkotikapolitik og civilsamfundet i Den Europæiske Union (2007/2212(INI)) | 22 |
| 2009/C 259E/06 | Gennemførelsen af 10. Europæiske UdviklingsfondEuropa-Parlamentets beslutning af 23. april 2008 om programmering af gennemførelsen af 10. Europæiske Udviklingsfond (2007/2138(INI)) | 29 |
| 2009/C 259E/07 | Statusrapport 2007 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik MakedonienEuropa-Parlamentets beslutning af 23. april 2008 om statusrapport 2007 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (2007/2268(INI)) | 35 |
| 2009/C 259E/08 | Kinesisk politik og dens virkninger for AfrikaEuropa-Parlamentets beslutning af 23. april 2008 om Kinas politik og dens indvirkning i Afrika (2007/2255(INI)) | 41 |
| | Torsdag, den 24. april 2008 |
| 2009/C 259E/09 | Kommissionens politikstrategi for 2009Europa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om Kommissionens årlige politikstrategi for 2009 | 56 |
| 2009/C 259E/10 | Bulkcarrieren New Flames forlis og følgerne heraf for AlgecirasbugtenEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om New Flames forlis og følgerne heraf for Algecirasbugten | 61 |
| 2009/C 259E/11 | Topmøde Latinamerika og Caribien/Den Europæiske UnionEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om det 5. topmøde Latinamerika/Den Europæiske Union og Caraibien i Lima | 64 |
| 2009/C 259E/12 | Situationen i BurmaEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om situationen i Burma | 70 |
| 2009/C 259E/13 | Biologisk mangfoldighed og biosikkerhedEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om forberedelserne til COP-MOP-møderne om biodiversitet og biosikkerhed i Bonn, Tyskland | 73 |
| 2009/C 259E/14 | Mod en reform af VerdenshandelsorganisationenenEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om Mod en reformeret Verdenshandelsorganisation (2007/2184(INI)) | 77 |
| 2009/C 259E/15 | Frihandelsaftale med Golfstaternes SamarbejdsrådEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om frihandelsaftalen mellem EF og Golfstaternes Samarbejdsråd | 83 |
| 2009/C 259E/16 | Grønbog om markedsbaserede instrumenter til miljøpolitiske formålEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om grønbog om markedsbaserede instrumenter til miljøpolitiske og andre beslægtede politiske formål (2007/2203(INI)) | 86 |
| 2009/C 259E/17 | Internationale regnskabsstandarder og styring af International Accounting Standards BoardEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om Internationale regnskabsstandarder (IFRS) og styring af International Accounting Standards Board (IASB) (2006/2248(INI)) | 94 |
| 2009/C 259E/18 | ZimbabweEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om Zimbabwe | 101 |
| 2009/C 259E/19 | Kvinders rettigheder i IranEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om kvinders rettigheder i Iran | 103 |
| 2009/C 259E/20 | TchadEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om situationen i Tchad | 106 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 22. april 2008

2009/C 259E/01

Organdonation og -transplantationEuropa-Parlamentets beslutning af 22. april 2008 om organdonation og -transplantation: EU's politikforanstaltninger (2007/2210(INI))

1

2009/C 259E/02

Frivilligt arbejdeEuropa-Parlamentets beslutning af 22. april 2008 om det frivillige arbejdes bidrag til økonomisk og social samhørighed (2007/2149(INI))

9

2009/C 259E/03

EIB's årsberetning 2006Europa-Parlamentets beslutning af 22. april 2008 om Den Europæiske Investeringsbanks årsberetning for 2006 (2007/2251(INI))

14

2009/C 259E/04

Bekæmpelse af gadehjemløshedEuropa-Parlamentets erklæring om bekæmpelse af gadehjemløshed

19

Onsdag, den 23. april 2008

2009/C 259E/05

Narkotikapolitik og civilsamfundetEuropa-Parlamentets beslutning af 23. april 2008 om grønbog om narkotikapolitik og civilsamfundet i Den Europæiske Union (2007/2212(INI))

22

2009/C 259E/06

Gennemførelsen af 10. Europæiske UdviklingsfondEuropa-Parlamentets beslutning af 23. april 2008 om programmering af gennemførelsen af 10. Europæiske Udviklingsfond (2007/2138(INI))

29

2009/C 259E/07

Statusrapport 2007 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik MakedonienEuropa-Parlamentets beslutning af 23. april 2008 om statusrapport 2007 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (2007/2268(INI))

35

2009/C 259E/08

Kinesisk politik og dens virkninger for AfrikaEuropa-Parlamentets beslutning af 23. april 2008 om Kinas politik og dens indvirkning i Afrika (2007/2255(INI))

41

Torsdag, den 24. april 2008

2009/C 259E/09

Kommissionens politikstrategi for 2009Europa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om Kommissionens årlige politikstrategi for 2009

56

2009/C 259E/10

Bulkcarrieren New Flames forlis og følgerne heraf for AlgecirasbugtenEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om New Flames forlis og følgerne heraf for Algecirasbugten

61

2009/C 259E/11

Topmøde Latinamerika og Caribien/Den Europæiske UnionEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om det 5. topmøde Latinamerika/Den Europæiske Union og Caraibien i Lima

64

2009/C 259E/12

Situationen i BurmaEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om situationen i Burma

70

2009/C 259E/13

Biologisk mangfoldighed og biosikkerhedEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om forberedelserne til COP-MOP-møderne om biodiversitet og biosikkerhed i Bonn, Tyskland

73

2009/C 259E/14

Mod en reform af VerdenshandelsorganisationenenEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om Mod en reformeret Verdenshandelsorganisation (2007/2184(INI))

77

2009/C 259E/15

Frihandelsaftale med Golfstaternes SamarbejdsrådEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om frihandelsaftalen mellem EF og Golfstaternes Samarbejdsråd

83

2009/C 259E/16

Grønbog om markedsbaserede instrumenter til miljøpolitiske formålEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om grønbog om markedsbaserede instrumenter til miljøpolitiske og andre beslægtede politiske formål (2007/2203(INI))

86

2009/C 259E/17

Internationale regnskabsstandarder og styring af International Accounting Standards BoardEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om Internationale regnskabsstandarder (IFRS) og styring af International Accounting Standards Board (IASB) (2006/2248(INI))

94

2009/C 259E/18

ZimbabweEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om Zimbabwe

101

2009/C 259E/19

Kvinders rettigheder i IranEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om kvinders rettigheder i Iran

103

2009/C 259E/20

TchadEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om situationen i Tchad

106

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag, den 22. april 2008 |
| 2009/C 259E/21 | Terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2008 om Forbundsrepublikken Tysklands initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets afgørelse om gennemførelse af afgørelse 2008/.../RIA om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet (11563/2007 — 11045/1/2007 — C6-0409/2007 — 2007/0821(CNS)) | 111 |
| 2009/C 259E/22 | Ombudsmandens statutUdkast til Europa-Parlamentets afgørelse vedtaget den 22. april 2008 om ændring af afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom af 9. marts 1994 vedrørende ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv (2006/2223(INI)) | 116 |
| Europa-Parlamentets afgørelse om ændring af afgørelse 94/262/EKSF/EF, Euratom af 9. marts 1994 vedrørende ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv | 116 |
| | Onsdag, den 23. april 2008 |
| 2009/C 259E/23 | Protokol EF/Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2008 om forslag til Rådets og Kommissionens afgørelse om indgåelse af protokollen til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien på den anden side for at tage hensyn til Republikken Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af Den Europæiske Union (16731/2007 — KOM(2007)0623 — C6-0093/2008 — 2007/0218(AVC)) | 121 |
| 2009/C 259E/24 | Samordnet praksis mellem linjerederier (Kodificeret udgave) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2008 om forslag til Rådets forordning om anvendelse af traktatens artikel 81, stk. 3, på visse kategorier af aftaler, vedtagelser og samordnet praksis mellem linjerederier (konsortier) (Kodificeret udgave) (KOM(2007)0753 — C6-0475/2007 — 2007/0265(CNS)) | 121 |
| 2009/C 259E/25 | Direktiv om visse aspekter af mægling på det civil- og handelsretlige område ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om visse aspekter af mægling på det civil- og handelsretlige område (15003/5/2007 — C6-0132/2008 — 2004/0251(COD)) | 122 |
| 2009/C 259E/26 | Egnos og Galileo ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2008 om ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om den videre gennemførelse af de europæiske satellitnavigationsprogrammer (Egnos og Galileo) (KOM(2007)0535 — C6-0345/2007 — 2004/0156(COD)) | 123 |
| Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. april 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om den videre gennemførelse af de europæiske satellitbaserede radionavigationsprogrammer (Egnos og Galileo) | 124 |
| 2009/C 259E/27 | Personer under international beskyttelse *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2008 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/109/EF for at udvide dets anvendelsesområde til at omfatte personer under international beskyttelse (KOM(2007)0298 — C6-0196/2007 — 2007/0112(CNS)) | 126 |
| 2009/C 259E/28 | Den flerårige finansielle rammeEuropa-Parlamentets beslutning af 23. april 2008 om Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning for så vidt angår justering af den flerårige finansielle ramme (KOM(2008)0152 — C6-0148/2008 — 2008/2083(ACI)) | 129 |
| | Torsdag, den 24. april 2008 |
| 2009/C 259E/29 | Budgettet for 2009: Sektion III, Kommissionen: budgetramme og prioriteringerEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om budgetramme og prioriteringer for 2009 (2008/2024(BUD)) | 132 |

III   Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 22. april 2008

2009/C 259E/21

Terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2008 om Forbundsrepublikken Tysklands initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets afgørelse om gennemførelse af afgørelse 2008/.../RIA om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet (11563/2007 — 11045/1/2007 — C6-0409/2007 — 2007/0821(CNS))

111

2009/C 259E/22

Ombudsmandens statutUdkast til Europa-Parlamentets afgørelse vedtaget den 22. april 2008 om ændring af afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom af 9. marts 1994 vedrørende ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv (2006/2223(INI))

116

Europa-Parlamentets afgørelse om ændring af afgørelse 94/262/EKSF/EF, Euratom af 9. marts 1994 vedrørende ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv

116

Onsdag, den 23. april 2008

2009/C 259E/23

Protokol EF/Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2008 om forslag til Rådets og Kommissionens afgørelse om indgåelse af protokollen til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien på den anden side for at tage hensyn til Republikken Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af Den Europæiske Union (16731/2007 — KOM(2007)0623 — C6-0093/2008 — 2007/0218(AVC))

121

2009/C 259E/24

Samordnet praksis mellem linjerederier (Kodificeret udgave) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2008 om forslag til Rådets forordning om anvendelse af traktatens artikel 81, stk. 3, på visse kategorier af aftaler, vedtagelser og samordnet praksis mellem linjerederier (konsortier) (Kodificeret udgave) (KOM(2007)0753 — C6-0475/2007 — 2007/0265(CNS))

121

2009/C 259E/25

Direktiv om visse aspekter af mægling på det civil- og handelsretlige område ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om visse aspekter af mægling på det civil- og handelsretlige område (15003/5/2007 — C6-0132/2008 — 2004/0251(COD))

122

2009/C 259E/26

Egnos og Galileo ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2008 om ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om den videre gennemførelse af de europæiske satellitnavigationsprogrammer (Egnos og Galileo) (KOM(2007)0535 — C6-0345/2007 — 2004/0156(COD))

123

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. april 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om den videre gennemførelse af de europæiske satellitbaserede radionavigationsprogrammer (Egnos og Galileo)

124

2009/C 259E/27

Personer under international beskyttelse *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2008 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/109/EF for at udvide dets anvendelsesområde til at omfatte personer under international beskyttelse (KOM(2007)0298 — C6-0196/2007 — 2007/0112(CNS))

126

2009/C 259E/28

Den flerårige finansielle rammeEuropa-Parlamentets beslutning af 23. april 2008 om Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning for så vidt angår justering af den flerårige finansielle ramme (KOM(2008)0152 — C6-0148/2008 — 2008/2083(ACI))

129

Torsdag, den 24. april 2008

2009/C 259E/29

Budgettet for 2009: Sektion III, Kommissionen: budgetramme og prioriteringerEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om budgetramme og prioriteringer for 2009 (2008/2024(BUD))

132

Europa-ParlamentetSESSIONEN 2008-2009Mødeperioden fra den 22 til 24 april 2008VEDTAGNE TEKSTERProtokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 154 E af 19.6.2008.De vedtagne tekster af 22. april 2008 om decharge for regnskabsåret 2006 er offentliggjort i EUT L 88 af 31.3.2009.

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| **I | samarbejdsprocedure (førstebehandling) |
| **II | samarbejdsprocedure (andenbehandling) |
| *** | samstemmende udtalelse |
| ***I | fælles beslutningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | fælles beslutningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

**I

samarbejdsprocedure (førstebehandling)

**II

samarbejdsprocedure (andenbehandling)

***

samstemmende udtalelse

***I

fælles beslutningsprocedure (førstebehandling)

***II

fælles beslutningsprocedure (andenbehandling)

***III

fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure er baseret på det af Kommissionen foreslåede retsgrundlag)

Politiske ændringer: den nye eller ændrede tekst markeres med fede typer og kursiv, udeladelser markeres med symbolet ▐.

Tekniske rettelser og justeringer foretaget af tjenestegrenene: den nye eller ændrede tekst markeres med kursiv, udeladelser markeres med symbolet ║.

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 22. april 2008

| 29.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 259/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 259/1

---

Organdonation og -transplantation

P6_TA(2008)0130

Europa-Parlamentets beslutning af 22. april 2008 om organdonation og -transplantation: EU's politikforanstaltninger (2007/2210(INI))

(2009/C 259 E/01)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 152, stk. 4, litra a), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 152, stk. 4, litra a),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om organdonation og -transplantation: EU's politikforanstaltninger (KOM(2007)0275) og til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene som bilag til meddelelsen med et sammendrag af konsekvensanalysen SEK(2007)0705, |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om organdonation og -transplantation: EU's politikforanstaltninger (KOM(2007)0275) og til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene som bilag til meddelelsen med et sammendrag af konsekvensanalysen SEK(2007)0705,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/23/EF af 31. marts 2004 om fastsættelse af standarder for kvaliteten og sikkerheden ved donation, udtagning, testning, behandling, præservering, opbevaring og distribution af humane væv og celler (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/23/EF af 31. marts 2004 om fastsættelse af standarder for kvaliteten og sikkerheden ved donation, udtagning, testning, behandling, præservering, opbevaring og distribution af humane væv og celler (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/20/EF af 4. april 2001 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om anvendelse af god klinisk praksis ved gennemførelse af kliniske forsøg med lægemidler til human brug (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/20/EF af 4. april 2001 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om anvendelse af god klinisk praksis ved gennemførelse af kliniske forsøg med lægemidler til human brug (4),

| — | der henviser til Verdenssundhedsorganisationens retningslinjer om transplantation af menneskelige organer, |
| --- | --- |

—

der henviser til Verdenssundhedsorganisationens retningslinjer om transplantation af menneskelige organer,

| — | der henviser til Europarådets konvention om menneskerettigheder og biomedicin samt til tillægsprotokollen vedrørende transplantation af organer og væv af menneskelig oprindelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention om menneskerettigheder og biomedicin samt til tillægsprotokollen vedrørende transplantation af organer og væv af menneskelig oprindelse,

| — | der henviser til Europarådets rapport »Meeting the organ shortage. Current status and strategies for improvement of organ donation« (1999), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets rapport »Meeting the organ shortage. Current status and strategies for improvement of organ donation« (1999),

| — | der henviser til Europarådets rapport »Guide to the safety and quality assurance for organs, tissues and cells« (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets rapport »Guide to the safety and quality assurance for organs, tissues and cells« (5),

| — | der henviser til et dokument fra det første møde mellem nationale eksperter om organdonation og -transplantation på fællesskabsniveau (6), afholdt i Bruxelles den 13. september 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til et dokument fra det første møde mellem nationale eksperter om organdonation og -transplantation på fællesskabsniveau (6), afholdt i Bruxelles den 13. september 2007,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelser fra Retsudvalget samt til Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0090/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelser fra Retsudvalget samt til Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0090/2008),

| A. | der henviser til, at behovet for organtransplantation i Den Europæiske Union er steget støt, og at det er steget hurtigere end antallet af organer, der doneres; der henviser til, at mere end 60 000 patienter med behov for transplantation står på venteliste i EU, og at et stort antal patienter dør som følge af den konstante mangel på organer; der henviser til, at stigningen i antallet af donorer ikke fører til en reduktion af ventelisterne, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at behovet for organtransplantation i Den Europæiske Union er steget støt, og at det er steget hurtigere end antallet af organer, der doneres; der henviser til, at mere end 60 000 patienter med behov for transplantation står på venteliste i EU, og at et stort antal patienter dør som følge af den konstante mangel på organer; der henviser til, at stigningen i antallet af donorer ikke fører til en reduktion af ventelisterne,

| B. | der henviser til, at organhandel, -kommercialisering og transplantationsturisme, som er uforenelig med respekten for den menneskelige værdighed, er i hastig udvikling; der henviser til, at der er en forbindelse mellem organmangel og organhandel, og at det er nødvendigt med flere oplysninger om organhandel, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at organhandel, -kommercialisering og transplantationsturisme, som er uforenelig med respekten for den menneskelige værdighed, er i hastig udvikling; der henviser til, at der er en forbindelse mellem organmangel og organhandel, og at det er nødvendigt med flere oplysninger om organhandel,

| C. | der henviser til, at der ofte ses stort på sikkerheden i forbindelse med illegal, kommerciel organtransplantation, hvilket kan bringe både donorens og modtagerens liv i fare, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der ofte ses stort på sikkerheden i forbindelse med illegal, kommerciel organtransplantation, hvilket kan bringe både donorens og modtagerens liv i fare,

| D. | der henviser til, at fire medlemsstater stadig ikke har ratificeret FN's konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet, at fem medlemsstater ikke har ratificeret tillægsprotokollen om forebyggelse, bekæmpelse og retsforfølgning af menneskehandel, særlig handel med kvinder og børn (Palermoprotokollen), at ni medlemsstater ikke har ratificeret FN's valgfrie protokol til konventionen om barnets rettigheder, der vedrører salg af børn, børneprostitution og børneporno, og at 17 medlemsstater ikke har ratificeret Europarådets konvention om bekæmpelse af menneskehandel, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at fire medlemsstater stadig ikke har ratificeret FN's konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet, at fem medlemsstater ikke har ratificeret tillægsprotokollen om forebyggelse, bekæmpelse og retsforfølgning af menneskehandel, særlig handel med kvinder og børn (Palermoprotokollen), at ni medlemsstater ikke har ratificeret FN's valgfrie protokol til konventionen om barnets rettigheder, der vedrører salg af børn, børneprostitution og børneporno, og at 17 medlemsstater ikke har ratificeret Europarådets konvention om bekæmpelse af menneskehandel,

| E. | der henviser til, at selv om handel med organer for indeværende menes at foregå i et forholdsvis begrænset omfang i sammenligning med de øvrige former for illegal handel, er handel med organer og væv et stigende globalt problem, der opstår inden for og på tværs af nationale grænser og er styret af efterspørgslen (med anslået 150-250 tilfælde om året i EU), |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at selv om handel med organer for indeværende menes at foregå i et forholdsvis begrænset omfang i sammenligning med de øvrige former for illegal handel, er handel med organer og væv et stigende globalt problem, der opstår inden for og på tværs af nationale grænser og er styret af efterspørgslen (med anslået 150-250 tilfælde om året i EU),

| F. | der henviser til, at handel med organer og væv er en form for menneskehandel og dermed en alvorlig overtrædelse af de grundlæggende menneskerettigheder, navnlig den menneskelige værdighed og fysisk integritet, og at handel med organer og væv kan undergrave borgernes tillid til det lovlige transplantationssystem, hvilket kan risikere at øge manglen på organer og væv, der doneres frivilligt, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at handel med organer og væv er en form for menneskehandel og dermed en alvorlig overtrædelse af de grundlæggende menneskerettigheder, navnlig den menneskelige værdighed og fysisk integritet, og at handel med organer og væv kan undergrave borgernes tillid til det lovlige transplantationssystem, hvilket kan risikere at øge manglen på organer og væv, der doneres frivilligt,

| G. | der henviser til, at kvalitet, sikkerhed, effektivitet og gennemsigtighed er af afgørende betydning, hvis samfundet skal høste de fordele, der er forbundet med transplantation som behandlingsform, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at kvalitet, sikkerhed, effektivitet og gennemsigtighed er af afgørende betydning, hvis samfundet skal høste de fordele, der er forbundet med transplantation som behandlingsform,

| H. | der henviser til, at organtransplantation er den eneste mulige behandling af organsvigt såsom lever-, lunge- og hjertesvigt og den mest omkostningseffektive behandling af nyresvigt; der henviser til, at organtransplantation giver mulighed for at redde liv og tilbyde en bedre livskvalitet, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at organtransplantation er den eneste mulige behandling af organsvigt såsom lever-, lunge- og hjertesvigt og den mest omkostningseffektive behandling af nyresvigt; der henviser til, at organtransplantation giver mulighed for at redde liv og tilbyde en bedre livskvalitet,

| I. | der henviser til, at der er store forskelle mellem og i medlemsstaterne med hensyn til antallet af transplantationer og organernes oprindelse (fra levende eller afdøde donorer) samt uoverensstemmelser i kvalitets- og sikkerhedskravene for organdonation og -transplantation, samtidig med at transplantationer er organiseret forskelligt fra medlemsstat til medlemsstat, hvilket fører til uens standarder i EU, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der er store forskelle mellem og i medlemsstaterne med hensyn til antallet af transplantationer og organernes oprindelse (fra levende eller afdøde donorer) samt uoverensstemmelser i kvalitets- og sikkerhedskravene for organdonation og -transplantation, samtidig med at transplantationer er organiseret forskelligt fra medlemsstat til medlemsstat, hvilket fører til uens standarder i EU,

| J. | der henviser til, at medlemsstaterne har forskellige retlige rammer (nogle medlemsstater har opt-in- og andre opt-out-systemer), og at erfaringerne i forskellige medlemsstater viser, at lovgivningens effekt på antallet af donorer er ret begrænset, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at medlemsstaterne har forskellige retlige rammer (nogle medlemsstater har opt-in- og andre opt-out-systemer), og at erfaringerne i forskellige medlemsstater viser, at lovgivningens effekt på antallet af donorer er ret begrænset,

| K. | der henviser til, at alternativet til transplantation ofte er intensiv behandling, hvilket er ubehageligt for patienten og udgør en belastning for sundhedssystemet og for patientens familie og plejere, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at alternativet til transplantation ofte er intensiv behandling, hvilket er ubehageligt for patienten og udgør en belastning for sundhedssystemet og for patientens familie og plejere,

| L. | der henviser til, at organdonation og -transplantation er følsomme og komplekse spørgsmål, som ud over medicinske aspekter også har juridiske og etiske aspekter, og at civilsamfundet derfor bør inddrages fuldt ud i udviklingen på området, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at organdonation og -transplantation er følsomme og komplekse spørgsmål, som ud over medicinske aspekter også har juridiske og etiske aspekter, og at civilsamfundet derfor bør inddrages fuldt ud i udviklingen på området,

| M. | der henviser til, at brug af organer som behandlingsmetode indebærer en risiko for at overføre infektionssygdomme og andre sygdomme, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at brug af organer som behandlingsmetode indebærer en risiko for at overføre infektionssygdomme og andre sygdomme,

| N. | der henviser til, at der allerede udveksles en del organer mellem medlemsstaterne, og at der allerede eksisterer forskellige europæiske organudvekslingsorganisationer (som f.eks. Scandiatransplant og Eurotransplant), |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der allerede udveksles en del organer mellem medlemsstaterne, og at der allerede eksisterer forskellige europæiske organudvekslingsorganisationer (som f.eks. Scandiatransplant og Eurotransplant),

| O. | der henviser til, at der bør tages hensyn til de positive erfaringer, der er gjort (f.eks. med den spanske model, det belgiske GIFT-projekt, DOPKI og Alliancen for Organdonation og -Transplantation (Alliance-O)), |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at der bør tages hensyn til de positive erfaringer, der er gjort (f.eks. med den spanske model, det belgiske GIFT-projekt, DOPKI og Alliancen for Organdonation og -Transplantation (Alliance-O)),

| P. | der henviser til, at offentlig bevågenhed samt konkret og positiv information og fagfolks avancerede undervisnings- og kommunikationsfærdigheder spiller en vigtig rolle med hensyn til at øge viljen til at donere organer, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at offentlig bevågenhed samt konkret og positiv information og fagfolks avancerede undervisnings- og kommunikationsfærdigheder spiller en vigtig rolle med hensyn til at øge viljen til at donere organer,

| Q. | der henviser til, at der bør indføres effektive sundhedsforanstaltninger for at fremme tidlig påvisning og behandling af kroniske sygdomme, der medfører organsvigt, som f.eks. kronisk nyresygdom, således at færrest muligt fremover får brug for organtransplantationer; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at der bør indføres effektive sundhedsforanstaltninger for at fremme tidlig påvisning og behandling af kroniske sygdomme, der medfører organsvigt, som f.eks. kronisk nyresygdom, således at færrest muligt fremover får brug for organtransplantationer;

1.   glæder sig over Kommissionens ovennævnte meddelelse, der indeholder et prisværdigt forslag om en integreret tilgang bestående af tre foranstaltninger;

Et retligt instrument

2.   ser frem til Kommissionens forslag til direktiv om fastsættelse af kvalitets- og sikkerhedsstandarder ved donation, udtagning, testning, opbevaring, transport og tildeling af organer i EU samt af de nødvendige midler til opfyldelse af disse standarder; understreger dog, at den kommende lovgivningsmæssige ramme ikke bør skabe en yderligere administrativ byrde for medlemsstaterne eller for tjenesteyderne, ligesom den heller ikke må true brugen af eksisterende god praksis eller praksis, der er tilpasset de fremherskende forhold i de enkelte medlemsstater, eller indeholde krav, der ville føre til en nedgang i antallet af potentielle og nuværende donorer;

3.   påpeger, at det nye direktiv bør supplere og styrke medlemsstaternes bestræbelser på at nå frem til en aktiv og effektiv koordinationsmetode uden at forhindre, at strengere foranstaltninger indføres eller opretholdes;

4.   understreger, at direktivet bør tage hensyn til fremskridtene inden for lægevidenskaben;

Samarbejde mellem medlemsstaterne

5.   udtrykker bekymring over, at der ikke er tilstrækkelig mange organer til rådighed til transplantation til at opfylde patienternes behov; mener, at den største udfordring, medlemsstaterne står overfor med hensyn til organtransplantation, er at reducere manglen på organer (og donorer); henviser til, at tusinder af patienter for indeværende er opført på ventelister, og at dødelighedstallene er høje;

6.   bemærker, at allokeringen af organer bør ske på grundlag af patientens medicinske evne til at acceptere organerne, og at forskelsbehandling på baggrund af handicap, som ikke har nogen indflydelse på patientens mulighed for at acceptere et organ, ikke må tolereres;

7.   påpeger, at organdonation er en gave; understreger derfor, at selv om det er yderst vigtigt at finde en løsning på den alvorlige organmangel i EU, skal den frie beslutning om at donere eller ikke donere et organ ligeledes respekteres og beskyttes;

8.   konstaterer, at der er betydelige forskelle i EU med hensyn til organernes oprindelse (afdøde eller levende donorer), store forskelle hvad angår medlemsstaternes succes med at øge deres pulje af donorer, uoverensstemmelser mellem medlemsstaterne med hensyn til kvalitets- og sikkerhedskrav, forskellige måder at organisere organdonation og -transplantation på og forskelle i uddannelse og erhvervsuddannelse af medicinsk og paramedicinsk personale; mener, at misforholdene til dels kan forklares med en kombination af økonomiske, strukturelle, administrative, kulturelle, etiske, religiøse, historiske, sociale og lovgivningsmæssige faktorer, skønt den kritiske faktor synes at være den måde, hvorpå hele processen frem mod donation og transplantation er tilrettelagt;

9.   er derfor overbevist om, at der er et betydeligt potentiale med hensyn til at dele ekspertisen mellem medlemsstaterne med henblik på at øge donorantallet og give lige adgang til transplantation i hele EU; ser således frem til Kommissionens handlingsplan for tættere samarbejde mellem medlemsstaterne med sigte på at:

| — | øge antallet af organer, der stilles til rådighed |
| --- | --- |

—

øge antallet af organer, der stilles til rådighed

| — | forbedre transplantationssystemernes effektivitet og tilgængelighed |
| --- | --- |

—

forbedre transplantationssystemernes effektivitet og tilgængelighed

| — | skabe større bevidsthed i offentligheden |
| --- | --- |

—

skabe større bevidsthed i offentligheden

| — | garantere kvalitet og sikkerhed; |
| --- | --- |

—

garantere kvalitet og sikkerhed;

10.   understreger derfor, at det er yderst vigtigt, at der etableres velstrukturerede operationelle systemer, og at man fremmer vellykkede modeller i og mellem medlemsstaterne og, hvor det er relevant, på internationalt niveau; foreslår, at operationelle systemer bør omfatte passende juridiske rammer, teknisk og logistisk infrastruktur, psykologisk og organisatorisk støtte og en hensigtsmæssig organisationsstruktur både på og over hospitalsniveau, udstyret med højt kvalificeret personale og parret med klare bestemmelser om sporbarhed og et retfærdigt og effektivt allokeringssystem, der sikrer lige adgang til transplantationer;

Flere organer til rådighed

11.   påpeger, at medlemsstaterne er ansvarlige for deres egne retlige modeller; bemærker, at der eksisterer to modeller i EU, som hver især har forskellige varianter; anser det for unødvendigt at tilpasse eller harmonisere retssystemerne; opfordrer medlemsstaterne til at tilpasse deres lovgivning, så der er mulighed for at udpege en retlig repræsentant, der kan træffe beslutning om donation efter en persons død;

12.   opfordrer medlemsstaterne til at udnytte det fulde potentiale for organdonationer fra afdøde donorer; opfordrer derfor medlemsstaterne til at investere mest muligt i en forbedring af deres organisationssystem ved at:

| — | informere, uddanne og træne medicinsk og paramedicinsk personale, |
| --- | --- |

—

informere, uddanne og træne medicinsk og paramedicinsk personale,

| — | støtte hospitalerne økonomisk, så de kan ansætte »interne transplantationskoordinatorer« (læger, der arbejder i intensivafdelinger, og som støttes af et medicinsk team), der har til opgave aktivt at identificere potentielle donorer og kontakte deres familier, |
| --- | --- |

—

støtte hospitalerne økonomisk, så de kan ansætte »interne transplantationskoordinatorer« (læger, der arbejder i intensivafdelinger, og som støttes af et medicinsk team), der har til opgave aktivt at identificere potentielle donorer og kontakte deres familier,

| — | gennemføre kvalitetsforbedringsprogrammer i alle hospitaler eller hospitalsnetværk i EU, hvor der er et klart organdonationspotentiale; |
| --- | --- |

—

gennemføre kvalitetsforbedringsprogrammer i alle hospitaler eller hospitalsnetværk i EU, hvor der er et klart organdonationspotentiale;

13.   anmoder medlemsstaterne om med henblik på at øge antallet af organer, der er til rådighed, at vurdere brugen af en »udvidet« donorgruppe (f. eks. ældre donorer, donorer med visse sygdomme), idet der tages højde for kvalitets- og sikkerhedsaspekterne;

14.   mener, at der kan foretages transplantationer med et organ, som ikke er optimalt; i så fald er det dem, der udfører transplantationen, der i samråd med patienten og/eller patientens familie må træffe beslutning om brugen af organer til de enkelte patienter på baggrund af en analyse af de dermed forbundne risici og fordele;

15.   anmoder medlemsstater, der tillader levende donation, om at tage hensyn til kvalitets- og sikkerhedsaspekterne; understreger dog, at levende donation bør ses som et supplement til donation fra afdøde;

16.   anerkender, at når donorpuljen er udvidet, vil lægerne måske være bekymrede over den øgede sandsynlighed for afstødning af organer og en gradvis forringelse af det transplanterede organs funktion; anmoder derfor Kommissionen og medlemsstaterne om at støtte metoder, der forebygger og behandler organafstødning, så den udvidede donorpulje trygt kan bruges af lægerne;

17.   anerkender, at bioteknologien allerede tilbyder løsninger til imødegåelse af risikoen for afstødning af transplanterede organer, f.eks. ved hjælp af behandlinger, der mindsker risikoen for afstødning, hvilket desuden vil øge antallet af organer, der er til rådighed, eftersom lægerne kan behandle eller endda forebygge afstødning; er af den opfattelse, at dette ville være med til at støtte den »udvidede« donorpulje ved at mindske de risici, der er knyttet til udvidede organprogrammer;

18.   anmoder medlemsstaterne om inden januar 2010 at ophæve enhver lovgivning om, at donororganer udelukkende må bruges i den pågældende medlemsstat;

19.   anmoder medlemsstaterne om at træffe de nødvendige foranstaltninger, hvad angår teoretisk og praktisk uddannelse, teamwork og aflønning af transplantationskirurger;

20.   understreger betydningen af, at finansieringen af organudtagning og organtransplantation sker over en særlig budgetpost for at hindre, at dette aspekt afholder hospitalerne fra at foretage transplantationer;

21.   understreger behovet for at sikre, at organdonationer holdes strengt ukommercielle;

22.   støtter foranstaltninger, som sigter på at beskytte donorer og sikre, at organdonation fra et såvel medicinsk som psykologisk og socialt synspunkt sker uegennyttigt og frivilligt uden anden betaling end en kompensation, som udelukkende dækker godtgørelse for udgifter og ulemper i forbindelse med donationen; opfordrer medlemsstaterne til at sikre anonymitet for afdøde donorer og for levende donorer, der ikke er familiemæssigt eller følelsesmæssigt knyttet til modtageren, hvor sådan organdonation er tilladt efter national lovgivning; opfordrer medlemsstaterne til at definere de omstændigheder, hvorunder der kan gives en sådan kompensation;

23.   opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at vedtage eller opretholde strenge retsforskrifter i forbindelse med transplantation af organer fra levende donorer, der ikke er i familie med modtageren, for at gøre systemet gennemskueligt og udelukke muligheden for ulovligt salg af organer og tvangsdonation; donation fra levende, ubeslægtede donorer skal således kun kunne ske i henhold til betingelser, der er fastsat i national lovgivning, og efter bemyndigelse fra en relevant uafhængig instans;

24.   opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre levende donorer mod forskelsbehandling, navnlig i forbindelse med forsikringsordninger;

25.   opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre refusion af levende donorers omkostninger til social sikring;

26.   mener, at den bioteknologiske udvikling, såfremt sporbarheden er sikret, måske i fremtiden vil gøre det muligt for forskerne at dyrke organer af eksisterende væv og celler, enten fra patienterne selv eller fra andre vævsdonorer; anmoder Kommissionen om at støtte denne forskning, som ofte udføres af EU's spirende små og mellemstore bioteknologiske virksomheder inden for kulturelle og etiske rammer, som er fastlagt i medlemsstaterne, i chartret om grundlæggende rettigheder og i Europarådets konvention om menneskerettigheder og biomedicin;

27.   konstaterer, at en række kliniske forsøg på mennesker har bevist effektiviteten af voksenstamcellebehandling i adskillige celleerstatningsterapier;

Transplantationssystemernes effektivitet og tilgængelighed

28.   bemærker, at der ikke findes noget samlet system for indsamling af data om de forskellige typer af transplantation og deres resultater, selv om flere medlemsstater har indført tvungen registrering af transplantationer, og der også findes nogle frivillige registre; går stærkt ind for, at der oprettes nationale opfølgende registre over levende donorer, transplanterede patienter og transplantationsprocedurer; påpeger, at registrene skal ajourføres regelmæssigt og understreger, at det er vigtigt at kunne sammenligne dataene mellem medlemsstaterne;

29.   anmoder Kommissionen om at anbefale medlemsstaterne nogle retningslinjer for registrering for at sikre, at den registrerede person fremsender bestemte oplysninger om sin helbredsmæssige historie, og for at sikre donororganernes kvalitet og sikkerhed, eftersom registreringen ikke blot er en simpel navneregistrering, men har konsekvenser for både donor og modtager;

30.   opfordrer Kommissionen til at lette udviklingen af en række centrale tekniske og etiske standarder for håndtering af organdonations sikkerhed, kvalitet og effektivitet i forbindelse med donation og transplantation, der kan bruges som model for medlemsstaterne; anmoder Kommissionen om at etablere en EU-mekanisme, der kan fremme samordningen mellem medlemsstaterne i forbindelse med organdonation og -transplantation;

31.   mener, at en ekstra fordel ved et samarbejde mellem medlemsstaterne, som ikke fremhæves tilstrækkeligt i Kommissionens ovennævnte meddelelse, er den potentielle værdi af organudveksling mellem medlemsstaterne på baggrund af de medicinske og tekniske muligheder, idet der altid tages højde for de geografiske begrænsninger for sådanne udvekslinger og de potentielle konsekvenser for organets levedygtighed; understreger de positive resultater af internationale systemer og mener, at organudveksling kan være meget nyttigt, navnlig i forbindelse med vanskelige transplantationsprocedurer (f. eks. i forbindelse med meget sensitive eller akutte patienter og patienter med særlige sygdomme, som det er svært at finde en passende donor til);

32.   opfordrer Kommissionen til sammen med medlemsstaterne at gennemføre en undersøgelse af alle spørgsmål vedrørende organtransplantation for tredjelandsborgere i medlemsstaterne og til at udarbejde en adfærdskodeks, der indeholder regler og betingelser for tildeling af organer doneret af afdøde EU-donorer til ikke-EU-borgere;

33.   understreger, at det er nødvendigt med et godt samarbejde mellem sundhedssektoren og de kompetente myndigheder, og at et sådant samarbejde tilfører en merværdi; opfordrer Kommissionen til at gøre det lettere at indgå samarbejdsaftaler mellem nationale transplantationsorganisationer i medlemsstaterne, som omfatter samarbejde vedrørende retlige, etiske og tekniske aspekter; erkender, at der er situationer inden for transplantationsmedicin, som ikke kan håndteres tilstrækkelig godt i medlemsstater med en begrænset donorpulje; mener, at især små medlemsstater klart ville kunne drage nytte af et europæisk samarbejde;

34.   opfordrer til, at der indføres et EU donorkort som supplement til de eksisterende nationale ordninger;

35.   mener, at det er hensigtsmæssigt med et internationalt samarbejde for at fremme organers tilgængelighed og sikkerhed; påpeger, at generelle regler for bedste medicinske praksis, diagnoseteknikker og opbevaring ville være nyttige i denne henseende; opfordrer medlemsstaterne til aktivt at støtte et sådant samarbejde og at anvende de generelle regler;

Oplysning af offentligheden

36.   understreger, at det er vigtigt at øge offentlighedens bevidsthed om organdonation og -transplantation, da dette kan gøre det lettere at finde frem til organdonorer og dermed øge antallet af organer, der er til rådighed; opfordrer derfor Kommissionen, medlemsstaterne og civilsamfundet til at gennemføre en strukturel forbedring af den måde, som organdonation fremmes på, blandt andet blandt unge mennesker i skolerne; foreslår i den forbindelse, at man bruger kendte personer (f.eks. sportsfolk) og undervisningspakker;

37.   påpeger, at information om organdonation og -transplantation bør formidles på en gennemskuelig, objektiv og neutral måde, hvor man beskæftiger sig med organdonationernes omfang, dvs. at donation kan omfatte donation af flere organer samt vævsdonation;

38.   understreger, at beslutningen om at donere et organ udelukkende skal være donorens, og at det er vigtigt at respektere dette, samt at organdonation skal betragtes som en gave fra et menneske til et andet; påpeger, at dette skal afspejle sig i det sprog, der bruges, så man undgår at anvende økonomisk terminologi, som giver det indtryk, at organer kan betragtes som en vare på det indre marked;

39.   opfordrer Kommissionen til at overveje en yderligere udvikling og udbygning af det eksisterende europæiske websted for organdonation (7), samt Verdenssundhedsorganisationens (WHO) websted (8), så det dækker alle medlemsstater, på samtlige officielle EU-sprog, for at gøre alle relevante oplysninger og data om organdonation og -transplantation tilgængelige;

40.   opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at promovere en donordag; anbefaler, at der træffes foranstaltninger, som fremhæver de gode resultater og vigtigheden af transplantationer;

41.   er overbevist om, at en særdeles effektiv måde at øge antallet af tilgængelige organer på er at informere offentligheden bedre, også på lokalt og regionalt niveau; opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og civilsamfundets organisationer, kirker og religiøse og humanistiske samfund til at deltage i disse bestræbelser på at øge offentlighedens bevidsthed om muligheden for organdonation under hensyntagen til særlige kulturelle træk i de enkelte medlemsstater; understreger den vigtige rolle, som registrerede donorer spiller ved at slå til lyd for organdonation blandt familiemedlemmer og venner og opfordre dem til selv at blive donorer;

42.   anerkender, at det er vigtigt at forbedre sundhedspersonalets kommunikationsfærdigheder, f.eks. ved at udarbejde retningslinjer for information; understreger behovet for en professionel holdning til kommunikation og for støtte fra eksperter på området; man bør især være opmærksom på budskabets indhold og på, hvordan man bedst behandler meget kontroversielle emner; understreger betydningen af regelmæssige møder med medierepræsentanter for at gøre opmærksom på de positive resultater og vigtigheden af transplantationer;

43.   bifalder oprettelsen af en »transplantationshotline« med et fælles telefonnummer, som administreres af en national transplantationsorganisation, hvis en sådan findes, og som 24 timer i døgnet er bemandet med kvalificerede og erfarne fagfolk, der hurtigt kan give relevante og nøjagtige medicinske og retlige oplysninger til alle berørte aktører;

44.   anmoder Kommissionen om at støtte forskningen i organdonation og -transplantation på tværs af de nationale grænser for at undersøge den betydning, som etnicitet, oprindelsesland, religion, uddannelsesniveau og social klasse har for beslutningen om at donere organer til transplantation; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om hurtigt at videreformidle resultaterne af forskningen med henblik på at informere offentligheden og rette op på misforståelser;

Forbedring af kvalitet og sikkerhed

45.   erkender, at det er yderst vigtigt at sikre kvaliteten og sikkerheden ved organdonation og -transplantation; påpeger, at dette vil have en effekt med hensyn til at reducere risikoen ved transplantation og derfor vil reducere de negative virkninger; mener, at initiativer vedrørende kvalitet og sikkerhed kunne indvirke på adgangen til organer og omvendt; opfordrer Kommissionen til at hjælpe medlemsstaterne med at udvikle deres kapacitet til at indføre og udvikle nationale bestemmelser og tilsynsregler for at forbedre kvaliteten og sikkerheden, uden at dette får en negativ indvirkning på antallet af transplanterede organer, der er til rådighed;

46.   anerkender, at resultaterne efter transplantation og efter donation bør overvåges og evalueres; understreger, at man bør fremme fælles dataanalysemetoder blandt medlemsstaterne på grundlag af bedste gældende praksis for at skabe optimale muligheder for sammenligning af resultater mellem medlemsstaterne;

47.   anmoder medlemsstaterne om at øge overvågningstiden for transplantationspatienter til flere år, og helst så længe patienten lever og/eller det indopererede organ stadig fungerer;

48.   opfordrer Kommissionen til at afsætte midler under det syvende rammeprogram for at fremme forskning i bedre og mere præcise diagnoseteknikker, der muliggør tidlig og effektiv påvisning af farlige sygdomme som bl.a. hiv/aids og hepatitis, eftersom et vigtigt aspekt af organtransplantation er at garantere, at en række farlige faktorer og agenser ikke er til stede i donorens organer;

Organhandel

49.   påpeger, at der er en sammenhæng mellem organmangel og organhandel, idet organhandel underminerer troværdigheden af systemet med potentielle frivillige og ulønnede donorer; understreger, at enhver kommerciel udnyttelse af organer er uetisk og i strid med de mest grundlæggende menneskelige værdier; understreger, at organdonation af økonomiske årsager gør den gave, som et organ er, til en ren handelsvare, hvilket er en krænkelse af den menneskelige værdighedog i modstrid med artikel 21 i konventionen om menneskerettigheder og biomedicin og forbudt jf. 3, stk. 2, i chartret om grundlæggende rettigheder af Den Europæiske Union;

50.   anmoder Kommissionen om, at den i sine forbindelser med tredjelande kæmper mod handel med organer og væv, som bør gøres til genstand for et globalt forbud; dette gælder også transplantation af organer og væv fra mindreårige, mentalt handicappede og henrettede fanger; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at skabe øget opmærksomhed omkring dette spørgsmål i det internationale samfund;

51.   mener, at det for at bekæmpe organhandel i fattige dele af verden er nødvendigt at vedtage en langsigtet strategi med henblik på at fjerne de sociale uligheder, der ligger til grund for en sådan praksis; understreger, at det for at bekæmpe praksis med at sælge organer (navnlig i udviklingslandene) er nødvendigt at indføre sporbarhedsmekanismer for at forhindre, at disse organer kommer ind i EU;

52.   opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger for at hindre »transplantationsturisme« ved at udarbejde retningslinjer for at beskytte de fattigste og mest sårbare donorer mod at blive ofre for organhandel og vedtage foranstaltninger, som forbedrer adgangen til lovligt fremskaffede organer gennem udveksling af ventelisteregistreringer mellem eksisterende organudvekslingsinstanser for at undgå opførelse på flere lister; anmoder Kommissionen om via området med frihed, sikkerhed og retfærdighed at fremme en fælles tilgang gående ud på at indsamle information om national lovgivning om organhandel og identificere de vigtigste problemer og mulige løsninger; påpeger, at der til dette formål må etableres et system for sporbarhed af og ansvarlighed for menneskeligt materiale;

53.   opfordrer indtrængende medlemsstaterne til om nødvendigt at ændre deres straffelovgivning for at sikre, at de personer, der er ansvarlige for handel med organer, retsforfølges, bl.a. gennem sanktioner mod sundhedspersonale, der medvirker ved transplantation af organer, som er fremskaffet via organhandel; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at gøre alt, hvad der står i deres magt, for at afholde potentielle organmodtagere fra at forsøge at købe sig til organer eller væv; understreger, at dette bør omfatte et eventuelt strafansvar for europæiske borgere, som har købt organer i eller uden for EU;

54.   opfordrer medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på at forhindre sundhedspersonale i at lette handel med organer og væv (dvs. ved at henvise en patient til en udenlandsk transplantationsklinik, der kan være involveret i denne handel) og forhindre forsikringsselskaberne i at fremme aktiviteter, der direkte eller indirekte muliggør handel med organer, f.eks. ved at refundere udgifter til en ulovlig organtransplantation;

55.   mener, at medlemsstaterne bør sikre, at deres retshåndhævende myndigheder og sundhedspersonale modtager undervisning vedrørende organhandel for at sikre, at de underretter politiet om alle kendte tilfælde;

56.   anmoder medlemsstaterne om at undertegne, ratificere og gennemføre dels Europarådets konvention om bekæmpelse af menneskehandel og dels Palermo-protokollen, hvis de ikke allerede har gjort det;

57.   beklager, at Europol ikke har foretaget en undersøgelse af organsalg og -handel, idet det hævder, at der ikke findes dokumenterede tilfælde; henviser til rapporter fra Europarådet og WHO, som tydeligt viser, at organhandel også er et problem i EU's medlemsstater, og anmoder Kommissionen og Europol om at forbedre overvågningen i tilfælde af organhandel og drage de nødvendige konklusioner;

58.   anmoder Kommissionen og Rådet om at opdatere handlingsplanen for bekæmpelse af menneskehandel og lade en handlingsplan for bekæmpelse af handel med organer indgå i den for at muliggøre et tættere samarbejde mellem de berørte myndigheder;

59.   opfordrer endvidere til, at handlingsplanen henviser til korrekte og verificerede data vedrørende antallet, typen og oprindelsen af organer, der er genstand for ulovlig handel;

*

- *

60.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, WHO og Europarådet samt til medlemsstaternes parlamenter.

---

(1)  EUT L 102 af 7.4.2004, s. 48.

(2)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

(3)  EUT L 201 af 31.7.2002, s. 37.

(4)  EFT L 121 af 1.5.2001, s. 34.

(5)  Tredje udgave, 2007.

(6)  SANCO C6 EFZ/gsc D (2007) 360346.

(7)  www.eurodonor.org (og/eller www.eurocet.org).

(8)  www.transplant-observatory.org.

---

| 29.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 259/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 259/9

---

Frivilligt arbejde

P6_TA(2008)0131

Europa-Parlamentets beslutning af 22. april 2008 om det frivillige arbejdes bidrag til økonomisk og social samhørighed (2007/2149(INI))

(2009/C 259 E/02)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til den fjerde rapport om den økonomiske og sociale samhørighed (KOM(2007)0273), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fjerde rapport om den økonomiske og sociale samhørighed (KOM(2007)0273),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1904/2006/EF af 12. december 2006 om programmet Europa for Borgerne til fremme af et aktivt medborgerskab i Europa (2007-2013) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1904/2006/EF af 12. december 2006 om programmet Europa for Borgerne til fremme af et aktivt medborgerskab i Europa (2007-2013) (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1719/2006/EF af 15. november 2006 om oprettelse af programmet Aktive unge for perioden 2007-2013 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1719/2006/EF af 15. november 2006 om oprettelse af programmet Aktive unge for perioden 2007-2013 (2),

| — | der henviser til Rådets afgørelse nr. 2006/144/EF af 20. februar 2006 om Fællesskabets strategiske retningslinjer for udvikling af landdistrikterne (programmeringsperioden 2007-2013) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse nr. 2006/144/EF af 20. februar 2006 om Fællesskabets strategiske retningslinjer for udvikling af landdistrikterne (programmeringsperioden 2007-2013) (3),

| — | der henviser til Rådets beslutning 2006/702/EF af 6. oktober 2006 om Fællesskabets strategiske retningslinjer for samhørighed (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets beslutning 2006/702/EF af 6. oktober 2006 om Fællesskabets strategiske retningslinjer for samhørighed (4),

| — | der henviser til resolution af 13. november 2006 vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om gennemførelse af de fælles målsætninger for inddragelse og orientering af unge mennesker for at fremme aktivt europæisk medborgerskab (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til resolution af 13. november 2006 vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om gennemførelse af de fælles målsætninger for inddragelse og orientering af unge mennesker for at fremme aktivt europæisk medborgerskab (5),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om fremme af unges fulde deltagelse i uddannelse, beskæftigelse og samfundsliv (KOM(2007)0498), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om fremme af unges fulde deltagelse i uddannelse, beskæftigelse og samfundsliv (KOM(2007)0498),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Den demografiske udvikling i Europa — En udfordring, men også en chance« (KOM(2006)0571), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Den demografiske udvikling i Europa — En udfordring, men også en chance« (KOM(2006)0571),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling 2001/613/EF af 10. juli 2001 om mobilitet i Det Europæiske Fællesskab for studerende, personer under erhvervsuddannelse, volontører, undervisere og erhvervslærere (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling 2001/613/EF af 10. juli 2001 om mobilitet i Det Europæiske Fællesskab for studerende, personer under erhvervsuddannelse, volontører, undervisere og erhvervslærere (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. marts 2007 om virksomhedernes sociale ansvar: et nyt partnerskab (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. marts 2007 om virksomhedernes sociale ansvar: et nyt partnerskab (7),

| — | der henviser til Regionsudvalgets udtalelse om frivilligt arbejdes bidrag til økonomisk og social samhørighed (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Regionsudvalgets udtalelse om frivilligt arbejdes bidrag til økonomisk og social samhørighed (8),

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om frivilligt arbejde: dets opgave i et europæisk samfund og dets virkning (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om frivilligt arbejde: dets opgave i et europæisk samfund og dets virkning (9),

| — | der henviser til Regionsudvalgets udtalelse om fremme af foreninger og fonde i Europa (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Regionsudvalgets udtalelse om fremme af foreninger og fonde i Europa (10),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 158 og 159, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 158 og 159,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget (A6-0070/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget (A6-0070/2008),

| A. | der henviser til, at der ifølge pålidelige skøn er over 100 millioner EU-borgere, som deltager i frivilligt arbejde (11), |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der ifølge pålidelige skøn er over 100 millioner EU-borgere, som deltager i frivilligt arbejde (11),

| B. | der henviser til, at de første resultater af anvendelsen af FN's håndbog om institutioner med almennyttigt formål (Non-Profit Institutions -NPI) viser, at deres økonomiske bidrag gennemsnitligt udgør 5 % af BNP, og at det frivillige arbejde, selv efter et konservativt skøn, udgør mere end en fjerdedel heraf (12), |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at de første resultater af anvendelsen af FN's håndbog om institutioner med almennyttigt formål (Non-Profit Institutions -NPI) viser, at deres økonomiske bidrag gennemsnitligt udgør 5 % af BNP, og at det frivillige arbejde, selv efter et konservativt skøn, udgør mere end en fjerdedel heraf (12),

| C. | der henviser til, at frivilligt arbejde er en meget væsentlig ressource, der nærer civilsamfundet og styrker solidariteten, som er en af EU's centrale værdier, og udgør et vigtigt element som støtte for programmerne til udvikling af lokalsamfund, navnlig i de nye medlemsstater, der er ved at lægge overgangsperioden efter kommunismen bag sig, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at frivilligt arbejde er en meget væsentlig ressource, der nærer civilsamfundet og styrker solidariteten, som er en af EU's centrale værdier, og udgør et vigtigt element som støtte for programmerne til udvikling af lokalsamfund, navnlig i de nye medlemsstater, der er ved at lægge overgangsperioden efter kommunismen bag sig,

| D. | der henviser til, at en nylig undersøgelse af organisationer i Europa, der benytter frivilligt arbejde, påviste en høj merværdi: for hver euro, som organisationerne brugte på at støtte de frivilliges aktiviteter, fik de gennemsnitligt 3-8 EUR tilbage (13), |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en nylig undersøgelse af organisationer i Europa, der benytter frivilligt arbejde, påviste en høj merværdi: for hver euro, som organisationerne brugte på at støtte de frivilliges aktiviteter, fik de gennemsnitligt 3-8 EUR tilbage (13),

| E. | der henviser til, at det frivillige arbejdes meget betydelige bidrag til opbygning af social kapital bør anerkendes fuldt ud, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det frivillige arbejdes meget betydelige bidrag til opbygning af social kapital bør anerkendes fuldt ud,

| F. | der henviser til, at bæredygtig finansiering, navnlig af administration, er af afgørende betydning for de frivillige organisationer og for frivilligt arbejde i almindelighed, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at bæredygtig finansiering, navnlig af administration, er af afgørende betydning for de frivillige organisationer og for frivilligt arbejde i almindelighed,

| G. | der henviser til, at det af den seneste rapport fra Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene fremgår, at social kapital udgør et centralt element i forsøget på at udvikle politikker til fremme af den økonomiske udvikling i landdistrikterne (14), |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det af den seneste rapport fra Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene fremgår, at social kapital udgør et centralt element i forsøget på at udvikle politikker til fremme af den økonomiske udvikling i landdistrikterne (14),

| H. | der henviser til, at det i en nylig undersøgelse af et vellykket Urbanprogram i Århus understreges, at lokale borgere og frivillig indsats var helt afgørende for programmets vellykkede gennemførelse (15), |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det i en nylig undersøgelse af et vellykket Urbanprogram i Århus understreges, at lokale borgere og frivillig indsats var helt afgørende for programmets vellykkede gennemførelse (15),

| I. | der henviser til, at frivilligt arbejde ikke kun har en målelig økonomisk værdi, men at det kan give betydelige besparelser for offentlige tjenester, og at det i den forbindelse er vigtigt at sikre, at frivilligt arbejde supplerer de offentlige tjenester og ikke anvendes som en erstatning for disse, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at frivilligt arbejde ikke kun har en målelig økonomisk værdi, men at det kan give betydelige besparelser for offentlige tjenester, og at det i den forbindelse er vigtigt at sikre, at frivilligt arbejde supplerer de offentlige tjenester og ikke anvendes som en erstatning for disse,

| J. | der henviser til, at frivilligt arbejde bidrager til den frivilliges personlige og sociale udvikling og har en positiv betydning i samfundet, f.eks. for de mellemmenneskelige relationer, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at frivilligt arbejde bidrager til den frivilliges personlige og sociale udvikling og har en positiv betydning i samfundet, f.eks. for de mellemmenneskelige relationer,

| K. | der henviser til, at frivillige spiller en væsentlig rolle ved gennemførelsen af Lissabonstrategiens mål om socioøkonomisk samhørighed ved at bidrage til finansiel integration, f.eks. ved oprettelse af andelslånekasser, der er regulerede, samt almennyttige foreninger, der drives og ledes af frivillige, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at frivillige spiller en væsentlig rolle ved gennemførelsen af Lissabonstrategiens mål om socioøkonomisk samhørighed ved at bidrage til finansiel integration, f.eks. ved oprettelse af andelslånekasser, der er regulerede, samt almennyttige foreninger, der drives og ledes af frivillige,

| L. | der henviser til, at virksomheders sociale ansvar både er en vigtig drivkraft for erhvervslivet og en central del af den europæiske sociale model, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at virksomheders sociale ansvar både er en vigtig drivkraft for erhvervslivet og en central del af den europæiske sociale model,

| M. | der henviser til, at der er en forbindelse mellem frivilligt arbejde og bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at der er en forbindelse mellem frivilligt arbejde og bæredygtig udvikling,

| N. | der henviser til, at det er vigtigt at fremme og støtte bedste praksis i forbindelse med forvaltningen af frivilligt arbejde i de organisationer, der benytter frivillige, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at det er vigtigt at fremme og støtte bedste praksis i forbindelse med forvaltningen af frivilligt arbejde i de organisationer, der benytter frivillige,

| O. | der henviser til, at frivilligt arbejde fører til, at borgerne inddrages i den lokale udvikling og dermed kan spille en vigtig rolle i forbindelse med fremme af civilsamfundet og demokratiet, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at frivilligt arbejde fører til, at borgerne inddrages i den lokale udvikling og dermed kan spille en vigtig rolle i forbindelse med fremme af civilsamfundet og demokratiet,

| P. | der henviser til, at Rådet i den ovennævnte resolution om aktivt medborgerskab tilskynder til større inddragelse af unge i samfundslivet, deltagerbaserede sammenhænge og frivilligt arbejde, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Rådet i den ovennævnte resolution om aktivt medborgerskab tilskynder til større inddragelse af unge i samfundslivet, deltagerbaserede sammenhænge og frivilligt arbejde,

| Q. | der henviser til, at de demografiske ændringer i Europa har ført til, at der nu er et stort antal ældre potentielle frivillige, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at de demografiske ændringer i Europa har ført til, at der nu er et stort antal ældre potentielle frivillige,

| R. | der henviser til, at frivilligt arbejde kan have en positiv indflydelse på befolkningens sundhed (16), at dette gælder for alle aldersklasser og kan bidrage til at forebygge fysiske og psykiske sygdomme, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at frivilligt arbejde kan have en positiv indflydelse på befolkningens sundhed (16), at dette gælder for alle aldersklasser og kan bidrage til at forebygge fysiske og psykiske sygdomme,

| S. | der henviser til, at frivilligt arbejde understøtter lokale udviklingsinitiativer og medvirker til en vellykket gennemførelse af en række fællesskabsstøttede initiativer som f.eks. Leader-, Interreg- og Peace-programmerne, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at frivilligt arbejde understøtter lokale udviklingsinitiativer og medvirker til en vellykket gennemførelse af en række fællesskabsstøttede initiativer som f.eks. Leader-, Interreg- og Peace-programmerne,

1.   opfordrer medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder til at anerkende værdien af frivilligt arbejde for en bedre social og økonomisk samhørighed; tilskynder endvidere disse instanser til at indgå partnerskaber med frivillige organisationer og at foretage relevante høringer af sektoren for frivilligt arbejde med henblik på udarbejdelse af planer og strategier for at anerkende, værdsætte, støtte, lette og fremme frivilligt arbejde; opfordrer også indtrængende medlemsstaterne til at etablere en stabil institutionel ramme for ikke-statslige organisationers (ngo'ers) deltagelse i offentlige debatter;

2.   opfordrer de berørte eksperter i Kommissionen til at skelne mere præcist mellem frivillige organisationer og ngo'er, hvis aktiviteter ikke er organiseret på samme frivillige grundlag, og opfordrer til, at der foretages en omfattende europæisk undersøgelse af karakteren og niveauet af deltagelse i samfundet og dens interne mekanismer, herunder frivillig deltagelse og dens finansiering;

3.   opfordrer medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder til at gøre en reel indsats med henblik på at bistå de frivillige organisationer med at få adgang til tilstrækkelige og bæredygtige støttemidler til såvel administration som projekter uden overdreven udfyldning af formularer og bureaukrati, samtidig med at den nødvendige kontrol med anvendelsen af de offentlige midler opretholdes;

4.   opfordrer indtrængende medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder til at støtte etableringen af frivillige redningstjenester i alle lokalsamfund for at sikre hurtig indsats i forbindelse med naturkatastrofer og ulykker;

5.   henleder Kommissionens opmærksomhed på, at partnerskabsprincippet, som er nedfældet både i Fællesskabets strategiske retningslinjer for udvikling af landdistrikterne (programmeringsperioden 2007-2013) og i Fællesskabets strategiske retningslinjer for samhørighed, ikke altid overholdes på nationalt plan (17), og tilskynder derfor Kommissionen til at træffe hensigtsmæssige administrative og institutionelle foranstaltninger for at sikre, at der tages hensyn til dens egne politikker, procedurer og protokoller ved høringer, forhandlinger og efterfølgende aktiviteter som led i strukturfondene;

6.   anbefaler, at alle medlemsstater opstiller regelmæssige NPI-»satellitregnskaber«, og kræver, at frivilligt arbejde indgår i disse »satellitregnskaber«, så de politiske beslutningstagere kan tage højde for NPI'erne, når de fastlægger deres politik; opfordrer Kommissionen til at overveje, hvordan det frivillige arbejde kan indgå som en særlig kategori i Eurostats statistikker;

7.   støtter på det kraftigste den opfattelse, at frivilligt arbejde ikke bør erstatte lønnet arbejde;

8.   opfordrer Kommissionen til at arbejde hen imod et system på tværs af alle fællesskabsfonde, så frivilligt arbejde kan anerkendes som et bidrag til samfinansiering af projekter, og til at udarbejde mekanismer til beregning af omkostningerne ved frivilligt arbejde; glæder sig over de bestræbelser, som nogle af Kommissionens generaldirektorater har udfoldet for at indføre en mere fleksibel tilgang til accepten af frivilligt arbejde som et bidrag, der svarer til Fællesskabets finansiering af fælles projekter;

9.   opfordrer Kommissionen til at forbedre mulighederne for ældre frivillige arbejdere og udvikle et program for aktive seniorer for det stigende antal meget erfarne ældre medborgere, der er villige til at yde frivilligt arbejde, som kan supplere det ovennævnte program »Aktive unge« og gennemføres parallelt hermed, og endvidere fremme særlige programmer til udvikling af frivilligt arbejde med deltagelse af flere generationer og mentorordninger;

10.   opfordrer medlemsstaterne til at fremme og lette frivilligt arbejde inden for alle samfundsgrupper, både virkelige og virtuelle, f.eks. frivilligt arbejde i familier eller frivilligt arbejde i marginaliserede grupper eller grupper, som traditionelt ikke udfører frivilligt arbejde, og understreger den store betydning af at organisere dette for at sikre, at det er foreneligt med familie- og arbejdsliv;

11.   opfordrer virksomhederne og andre operatører i den private sektor til som led i deres strategi for deres sociale ansvar at yde finansiel støtte til initiativer, der styrker og fremmer frivilligt arbejde, og opfordrer medlemsstaterne til i forbindelse med frivilligt arbejde at finansiere og støtte den frivillige sektor og således lette formidlingen af virksomhedernes færdigheder og sagkundskab fra den private til den offentlige sektor og at forbedre livskvaliteten på lokalt niveau ved at opmuntre til selvhjælp ved løsningen af problemer på lokalt niveau;

12.   opfordrer Kommissionen til i højere grad at anerkende frivilligt arbejde som en hensigtsmæssig aktivitet til erhvervelse af kompetencer og færdigheder gennem Youthpass i sammenhæng med Europass, samtidig med at det sikres, at frivilligt arbejde ikke betragtes som et alternativ til, men som en del af en formel uddannelse; opfordrer endvidere til, at der træffes foranstaltninger på nationalt og lokalt niveau for at fremme mobiliteten for personer, der udfører frivilligt arbejde;

13.   opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at undersøge, hvorfor vedtagelsen af det foreslåede EU-charter for frivilligt arbejde, som skal fastsætte de frivillige organisationers rolle og deres rettigheder og opgaver, er blevet forsinket; anbefaler, at der udarbejdes årlige peer reviews til evaluering af det frivillige arbejde, der udføres i medlemsstaterne og inden for specifikke sektorer og organisationer;

14.   henstiller til Kommissionen og medlemsstaterne at etablere en europæisk database med grundlæggende oplysninger om frivillige organisationer og detaljer vedrørende bedste praksis, da dette vil udgøre nyttige retningslinjer for forbedring af systemerne for frivilligt arbejde;

15.   opfordrer de ansvarlige myndigheder til at sikre, at de frivillige er omfattet af passende ulykkesforsikringer og ansvarsforsikringer i forbindelse med deres frivillige aktiviteter, samt at alle godkendte udlæg i forbindelse med disse aktiviteter også er omfattet;

16.   opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder til at fremme frivilligt arbejde gennem uddannelse på alle niveauer ved at skabe muligheder for deltagelse i frivilligt arbejde på et tidligt stadium i uddannelsessystemet, således at det betragtes som et normalt bidrag til samfundslivet samt til fortsat at fremme sådanne aktiviteter, også når de uddannelsessøgende bliver ældre, at lette »service learning« (»læring i en god sags tjeneste«), hvor de studerende arbejder sammen med frivillige eller lokale grupper i et partnerskab som led i deres eksamensprojekt, at styrke forbindelsen mellem sektoren for frivilligt arbejde og uddannelsessektoren på alle niveauer og at anerkende, at læring i forbindelse med frivilligt arbejde er en del af livslang læring;

17.   opfordrer Kommissionen til på baggrund af den påtænkte revision i 2010 af de momsregler, der gælder for offentlige organer og sociale fritagelsesordninger, sammen med medlemsstaterne at behandle de solide sociale argumenter for at indføre momsfritagelse for frivillige organisationer, der er registreret i medlemsstaterne, i forbindelse med indkøb foretaget med henblik på opfyldelse af deres mål, samt at behandle argumenterne for fritagelse for momsbetaling for varer og tjenesteydelser, der er skænket til frivillige organisationer;

18.   opfordrer medlemsstaterne til i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet at skabe en bæredygtig infrastruktur for frivilligt arbejde, der omfatter spørgsmål som de frivillige organisationers hovedfinansiering;

19.   anbefaler, at 2011 erklæres for det europæiske år for frivilligt arbejde;

20.   anerkender de mange forskellige former for frivilligt arbejde i medlemsstaterne, men opfordrer ikke desto mindre medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder til, hvor det er muligt, at lære af hinanden ved at udveksle bedste praksis;

21.   opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til, at der indføres støtteordninger med henblik på indførelse af mere effektive systemer for samarbejde og netværk mellem frivillige organisationer samt støtte internationale udvekslingsordninger for frivillige arbejdere, hvilket i nogle tilfælde kan bidrage til opfyldelse af millenniummålene for udvikling; opfordrer især til, at der udarbejdes programmer, der kan bidrage til igen at stimulere frivilligt arbejde i de medlemsstater, hvor frivillige aktiviteter associeres med en indsats, som har karakter af tvang;

22.   anbefaler, at der gennemføres flere grænseoverskridende projekter med frivilligt arbejde;

23.   opfordrer Kommissionen til at se positivt på de frivilliges situation som led i alle sine politikker og sin lovgivning;

24.   opfordrer de relevante lokale og regionale parter, frivillige organisationer og medierne til at give borgerne relevante oplysninger om mulighederne for at arbejde frivilligt ledsaget af passende uddannelse med særligt fokus på udsatte og udstødte samfundsgrupper samt behovene i fjerntliggende og/eller utilgængelige områder;

25.   opfordrer indtrængende Kommissionen til sammen med plan D for demokrati, dialog og debat at fremlægge en plan V for værdsættelse, validering og sikring af synligheden (visibility) af frivillige arbejdere;

26.   anmoder Kommissionen om at revidere sin visumpolitik for deltagere fra tredjelande i anerkendte EU-programmer for frivilligt arbejde med henblik på at indføre en mere liberal visumordning, især for frivillige arbejdere fra de lande, der grænser op til EU;

27.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Regionsudvalget og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg.

---

(1)  EUT L 378 af 27.12.2006, s. 32.

(2)  EUT L 327 af 24.11.2006, s. 30.

(3)  EUT L 55 af 25.2.2006, s. 20.

(4)  EUT L 291 af 21.10.2006, s. 11.

(5)  EUT C 297 af 7.12.2006, s. 6.

(6)  EFT L 215 af 9.8.2001, s. 30.

(7)  EUT C 301 E af 13.12.2007, s. 45.

(8)  EUT C 105 af 25.4.2008, s. 11.

(9)  EUT C 325 af 30.12.2006, s. 46.

(10)  EFT C 180 af 11.6.1998, s. 57.

(11)  Eurobarometer-rapport. »Social Reality Stocktaking« (februar 2007).

(12)  Rapport fra Johns Hopkins University, »Measuring Civil Society and Volunteering«. September, 2007. www.jhu.edu/ccss.

(13)  »Volunteering works«, Institute for volunteering research and volunteering. England, september 2007.

(14)  Jf. Mandl, I., Oberholzner, T., & Dörflinger, C. Det Europæiske Institut til Forbedring af Arbejds- og Levevilkårene. http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2007/18/en/1/ef0718en.pdf.

(15)  Vestergaard Poulsen, L. »From Deprived Neighbourhood to Sustainable Community«. Resumé på engelsk. Urban II-programmet i Århus 2002-2007.

(16)  Jf. The Health Benefits of Volunteering — A Review of Recent Research (Corporation for National and Community Service, 2007).

(17)  Jf. Civil Society as a Partner in European Union Structural Funds. European Citizen Action Service. November, 2004.

---

| 29.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 259/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 259/14

---

EIB's årsberetning 2006

P6_TA(2008)0132

Europa-Parlamentets beslutning af 22. april 2008 om Den Europæiske Investeringsbanks årsberetning for 2006 (2007/2251(INI))

(2009/C 259 E/03)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 266 og 267 om oprettelse af Den Europæiske Investeringsbank (EIB) samt protokollen (nr. 11) vedrørende EIB's vedtægter (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 266 og 267 om oprettelse af Den Europæiske Investeringsbank (EIB) samt protokollen (nr. 11) vedrørende EIB's vedtægter (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 248, for så vidt angår Revisionsrettens rolle, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 248, for så vidt angår Revisionsrettens rolle,

| — | der henviser til Lissabontraktaten, undertegnet af EU-medlemsstaternes stats- og regeringschefer den 13. december 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til Lissabontraktaten, undertegnet af EU-medlemsstaternes stats- og regeringschefer den 13. december 2007,

| — | der henviser til sin beslutning af 15. februar 2007 om EIB's årsberetning 2005 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. februar 2007 om EIB's årsberetning 2005 (2),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2007/247/EF af 19. april 2007 om Fællesskabets deltagelse i kapitalforhøjelsen i Den Europæiske Investeringsfond (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2007/247/EF af 19. april 2007 om Fællesskabets deltagelse i kapitalforhøjelsen i Den Europæiske Investeringsfond (3),

| — | der henviser til EF-Domstolens dom af 10. juli 2003 vedrørende OLAF's (Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig) undersøgelseskompetence i forhold til EIB (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-Domstolens dom af 10. juli 2003 vedrørende OLAF's (Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig) undersøgelseskompetence i forhold til EIB (4),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2006/1016/EF af 19. december 2006 (5), hvorefter EIB har fået beføjelse til at yde lån på 12,4 mia. EUR i Den Europæiske Unions nabolande, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2006/1016/EF af 19. december 2006 (5), hvorefter EIB har fået beføjelse til at yde lån på 12,4 mia. EUR i Den Europæiske Unions nabolande,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 680/2007 af 20. juni 2007 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for de transeuropæiske transport- og energinet (6), og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (7), for så vidt angår finansieringsmekanismen med risikofordeling, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 680/2007 af 20. juni 2007 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for de transeuropæiske transport- og energinet (6), og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (7), for så vidt angår finansieringsmekanismen med risikofordeling,

| — | der henviser til, at EIB og Kommissionen den 11. januar 2008 undertegnede samarbejdsaftalen om indførelse af et lånegarantiinstrument for projekter vedrørende transeuropæiske transportnet, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at EIB og Kommissionen den 11. januar 2008 undertegnede samarbejdsaftalen om indførelse af et lånegarantiinstrument for projekter vedrørende transeuropæiske transportnet,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1639/2006/EF af 24. oktober 2006 om et rammeprogram for konkurrenceevne og innovation (2007-2013) (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1639/2006/EF af 24. oktober 2006 om et rammeprogram for konkurrenceevne og innovation (2007-2013) (8),

| — | der henviser til EIB's 49. årsberetning (2006) og EIB's offentlighedspolitik af 28. marts 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB's 49. årsberetning (2006) og EIB's offentlighedspolitik af 28. marts 2006,

| — | der henviser til de europæiske miljøprincipper, som EIB fremlagde i 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til de europæiske miljøprincipper, som EIB fremlagde i 2006,

| — | der henviser til bankens aktivitetsplan for 2007-2009, som bestyrelsen vedtog den 12. december 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til bankens aktivitetsplan for 2007-2009, som bestyrelsen vedtog den 12. december 2006,

| — | der henviser til redegørelse fra EIB's formand, Philippe Maystadt, til Budgetkontroludvalget den 11. september 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til redegørelse fra EIB's formand, Philippe Maystadt, til Budgetkontroludvalget den 11. september 2007,

| — | der henviser til det godkendte årsregnskab for regnskabsåret 2006 med en positiv revisionspåtegning fra en uafhængig revisor og EIB's kontroludvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til det godkendte årsregnskab for regnskabsåret 2006 med en positiv revisionspåtegning fra en uafhængig revisor og EIB's kontroludvalg,

| — | der henviser til undersøgelsen om nye finansielle instrumenter for europæiske transportinfrastrukturer og -tjenester (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen om nye finansielle instrumenter for europæiske transportinfrastrukturer og -tjenester (9),

| — | der henviser til arbejdet i og konklusionerne fra det kollokvium, der blev afholdt i Clermont-Ferrand (Frankrig) den 14. december 2007, om »Fysisk planlægning og territorial udvikling i EU: investeringer i EU og deres finansiering: EIB's placering«, |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdet i og konklusionerne fra det kollokvium, der blev afholdt i Clermont-Ferrand (Frankrig) den 14. december 2007, om »Fysisk planlægning og territorial udvikling i EU: investeringer i EU og deres finansiering: EIB's placering«,

| — | der henviser til udviklingen i EIB's igangværende revision af sin politik og procedure for bekæmpelse af svig, |
| --- | --- |

—

der henviser til udviklingen i EIB's igangværende revision af sin politik og procedure for bekæmpelse af svig,

| — | der henviser til Paris-erklæringen om bistandseffektivisering, som blev vedtaget den 2. marts 2005, og Den Europæiske Unions konsensus om udvikling (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Paris-erklæringen om bistandseffektivisering, som blev vedtaget den 2. marts 2005, og Den Europæiske Unions konsensus om udvikling (10),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45 og artikel 112, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45 og artikel 112, stk. 2,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A6-0079/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A6-0079/2008),

| A. | der henviser til, at EIB har til opgave ved anvendelse dels af midler lånt på kapitalmarkedet, dels af egne midler, at bidrage til en afbalanceret og gnidningsløs udvikling af det indre marked, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EIB har til opgave ved anvendelse dels af midler lånt på kapitalmarkedet, dels af egne midler, at bidrage til en afbalanceret og gnidningsløs udvikling af det indre marked,

| B. | der henviser til EIB's rolle i forbindelse med den harmoniske udvikling af hele Den Europæiske Union og mindskelsen af udviklingsforskellene mellem de forskellige regioner, herunder regionerne i den yderste periferi, |
| --- | --- |

B.

der henviser til EIB's rolle i forbindelse med den harmoniske udvikling af hele Den Europæiske Union og mindskelsen af udviklingsforskellene mellem de forskellige regioner, herunder regionerne i den yderste periferi,

| C. | der henviser til, at EIB's tegnede kapital udgør 163,7 mia. EUR pr. 31. december 2006, hvoraf medlemsstaterne har frigivet 8,2 mia. EUR, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EIB's tegnede kapital udgør 163,7 mia. EUR pr. 31. december 2006, hvoraf medlemsstaterne har frigivet 8,2 mia. EUR,

| D. | der henviser til, at det i EIB's vedtægter er fastsat, at EIB's samlede sum af lån og garantier ikke må overstige 250 % af dens tegnede kapital, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det i EIB's vedtægter er fastsat, at EIB's samlede sum af lån og garantier ikke må overstige 250 % af dens tegnede kapital,

| E. | der henviser til, at EIB ikke er underlagt Basel II-forpligtelserne, men har vedtaget frivilligt at overholde disse regler i det omfang, de vedrører bankens virksomhed, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EIB ikke er underlagt Basel II-forpligtelserne, men har vedtaget frivilligt at overholde disse regler i det omfang, de vedrører bankens virksomhed,

| F. | der henviser til, at tilsynsrådet for den finansielle sektor i Luxembourg har erklæret sig indforstået med nøje at følge EIB's risikoforvaltningspolitik, men kun som uformelt organ og i en ren rådgivende funktion, idet det overlades til EIB at definere Basel II's anvendelsesområde ud fra bankens eget behov, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at tilsynsrådet for den finansielle sektor i Luxembourg har erklæret sig indforstået med nøje at følge EIB's risikoforvaltningspolitik, men kun som uformelt organ og i en ren rådgivende funktion, idet det overlades til EIB at definere Basel II's anvendelsesområde ud fra bankens eget behov,

| G. | der henviser til, at EIB har gjort en sikker, konkurrencedygtig og bæredygtig energiforsyning til et af sine prioriterede områder sammen med økonomisk og social samhørighed, støtte til forskning, teknologi og innovation, transeuropæiske transport- og energinet (TEN), bæredygtigt miljø på lang sigt, bekæmpelse af klimaændringer og støtte til små og mellemstore virksomheder (SMV), |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EIB har gjort en sikker, konkurrencedygtig og bæredygtig energiforsyning til et af sine prioriterede områder sammen med økonomisk og social samhørighed, støtte til forskning, teknologi og innovation, transeuropæiske transport- og energinet (TEN), bæredygtigt miljø på lang sigt, bekæmpelse af klimaændringer og støtte til små og mellemstore virksomheder (SMV),

| H. | der henviser til EU's store behov for finansiering af infrastruktur, der anslås til 600 mia. EUR (9), |
| --- | --- |

H.

der henviser til EU's store behov for finansiering af infrastruktur, der anslås til 600 mia. EUR (9),

| I. | der henviser til EIB's fremtrædende rolle i forbindelse med udviklingen af TEN, idet banken stiller forskellige instrumenter og mekanismer til rådighed, |
| --- | --- |

I.

der henviser til EIB's fremtrædende rolle i forbindelse med udviklingen af TEN, idet banken stiller forskellige instrumenter og mekanismer til rådighed,

| J. | der henviser til EU's vanskeligheder i forbindelse med finansieringen af projekter på europæisk plan, f.eks. Galileo-projektet, |
| --- | --- |

J.

der henviser til EU's vanskeligheder i forbindelse med finansieringen af projekter på europæisk plan, f.eks. Galileo-projektet,

| K. | der henviser til kvaliteten af EIB's personale, navnlig inden for finansiering og projektering, |
| --- | --- |

K.

der henviser til kvaliteten af EIB's personale, navnlig inden for finansiering og projektering,

| L. | der henviser til EIB's fremtrædende rolle i forbindelse med finansiering af projekter i udviklingslandene, |
| --- | --- |

L.

der henviser til EIB's fremtrædende rolle i forbindelse med finansiering af projekter i udviklingslandene,

Generelt

1.   lykønsker EIB med aktivitetsberetningen for 2006, og opfordrer EIB til at fortsætte sit arbejde med at udvikle Europas økonomi for at sikre vækst, jobskabelse og den interregionale og sociale samhørighed;

2.   glæder sig over EIB's åbenhed og uforbeholdne samarbejde med Europa-Parlamentet;

3.   kræver at der afholdes mindst en årlig informationsrunde mellem EIB og Europa-Parlamentets Budgetkontroludvalg om gennemførelsen af EUF-investeringsfaciliteten sideløbende med dechargeproceduren for EUF;

Budgetkontrol og forvaltning

4.   opfordrer EIB til at gøre alt for at bevare sin AAA-status, der er garant for bankens aktivitet og bedre rentesatser for bankens lån, og at tilpasse sin tilsynspolitik i overensstemmelse hermed uden dog at forsømme den meget langsigtede investering;

5.   understreger, at EIB fører en »0-tolerance«-politik i forhold til svig og korruption, og glæder sig over det stigende antal undersøgelser samt det intensiverede samarbejde med Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF); opfordrer ligeledes EIB til i forbindelse med vedtagelsen af en politik og procedurer til bekæmpelse af svig at inddrage foranstaltninger, der kan føre til

| i) | en administrativ udelukkelsesmekanisme for virksomheder, som EIB og andre multilaterale udviklingsbanker har fundet skyldige i korruption, |
| --- | --- |

i)

en administrativ udelukkelsesmekanisme for virksomheder, som EIB og andre multilaterale udviklingsbanker har fundet skyldige i korruption,

| ii) | en beskyttelsespolitik for informanter og |
| --- | --- |

ii)

en beskyttelsespolitik for informanter og

| iii) | en gennemgang af de nuværende retningslinjer for indkøb; |
| --- | --- |

iii)

en gennemgang af de nuværende retningslinjer for indkøb;

6.   glæder sig over, at der er etableret et klagenævn, der modtager og behandler eksterne klager, samt en ankeordning for klager, der modtages via Ombudsmanden; glæder sig over og går aktivt ind for dialogen mellem Ombudsmanden og EIB; opfordrer samtidig EIB til en konsekvent gennemgang af sine interne klagemekanismer og til at indføre nye retningslinjer for ankeordninger, som udvides til at omfatte alle transaktioner, som finansieres gennem EIB;

7.   bifalder EIB's ønske om åbenhed som led i offentlighedspolitikken og det omfattende informationsmateriale til den brede offentlighed, herunder en årlig liste over finansierede projekter med en kort gennemgang af de pågældende projekter; tilskynder EIB til at udvikle aktiviteterne i tjenesten »Evaluering af aktioner«, der varetager den efterfølgende evaluering af en repræsentativ stikprøve af projekter og programmer;

Mekanismer for regnskabskontrol, tilsyn og resultatmåling

8.   bemærker den positive erklæring fra den eksterne revision og konklusionerne i kontroludvalgets årsberetning; gentager sit ønske om, at EIB underkastes de samme tilsynsregler som kreditinstitutter og en egentlig tilsynskontrol, men må dog konstatere at disse regler ikke synes at finde anvendelse på tilsvarende internationale finansinstitutter;

9.   kræver, at der etableres en uafhængig tilsynsenhed, der skal overvåge EIB's finansielle situation, målingen af resultater og overholdelsen af de etiske regler inden for dette område; anbefaler, at dette gennemføres, samtidig med at EIB's uafhængige kontroludvalg styrkes;

10.   foreslår, at EIB lader Det Europæiske Banktilsynsudvalg (CEBS) afgive udtalelse om denne kontrolopgave med oplysning om, hvem der kunne varetage en sådan opgave, indtil der er etableret en egentlig europæisk banktilsynsenhed; foreslår, at alle muligheder holdes åbne, f.eks.: intervention fra CEBS, intervention fra et nationalt tilsyn, intervention fra de nationale tilsyn efter en etårig rotationsordning;

11.   glæder sig over EIB's bestræbelser for at indføre IFRS-regnskabsstandarder (International Financial Reporting Standards) for de konsoliderede regnskaber samt for EIF's regnskaber, idet regnskabsåret 2006 er det første, hvor IFRS-standarderne gælder;

12.   deler, med forbehold af at alle oplysninger gives til tredjemand, EIB's utilbøjelighed til at foregribe anvendelsen af IFRS-standarder på de vedtægtsmæssige regnskaber, før der er bred enighed blandt medlemsstaterne om bl.a. bogføringen af dagsværdien, som kan medføre en stor volatilitet i fastlæggelsen af EIB's ikke-konsoliderede økonomiske resultater;

13.   anbefaler dog en teknisk overvågning af dette spørgsmål, der bliver af afgørende betydning, for så vidt angår præsentation, godkendelse og udnyttelse af regnskabsresultater, i forbindelse med udviklingen af risikovillige transaktioner, finansiering af SMV og den nødvendige finansiering, EU må tilvejebringe for at kunne finansiere sine infrastrukturer;

14.   bemærker den metodologi, EIB har valgt til evaluering af kreditrisikoen, og som skal udligne mangler som følge af manglende erfaring, for så vidt angår tab på lån, og gør opmærksom på behovet for at indføre præventive foranstaltninger til minimering af risikoen, hvad angår maksimale sikkerhedsforanstaltninger i forbindelse med de økonomiske midler for at sikre gennemførelsen af EU-politikkens målsætninger;

15.   bemærker de anstrengelser, der er gjort, for at overvinde disse vanskeligheder på grundlag af transponeringsteknikker for interne og eksterne parametre, og ønsker at blive holdt underrettet om den nye metodologi, der er blevet indført for at vurdere EIB's kunder og evaluere kreditrisikoen; bemærker, hvad angår securitisering, at den forenklede tilgang, der anvendes for øjeblikket, kunne blive ændret i fremtiden;

16.   ønsker, hvad angår gennemførelsen af Basel II, at EIB kunne vise, at den kan leve op til sin opgave, for så vidt angår bankens egne midler, dvs. 33,5 mia. EUR, og bevare den bedste status, dvs. AAA;

Strategi og målsætninger

17.   glæder sig over vedtagelsen af retningslinjerne for den nye strategi 2007-2009, herunder en styrkelse af merværdien, gradvis øget risikoberedskab, bl.a. i forbindelse med aktiviteter til fordel for SMV og lokale myndigheder, anvendelsen af nye instrumenter og et intensiveret samarbejde med Kommissionen; støtter uforbeholdent EIB's aktivitetsplan for perioden 2007-2009;

Nye strategiske prioriteringer og instrumenter

18.   glæder sig over, at fremme af sikker, konkurrencedygtig og bæredygtig energi er indarbejdet som et af de centrale punkter i EIB's aktivitetsplan, herunder alternative og vedvarende energikilder, og opfordrer til udvikling af miljøvenlige finansieringskriterier i henhold til EU's strategiske målsætninger om at reducere drivhusgasemissionerne;

19.   glæder sig over, at bæredygtig udvikling fortsat er et grundlæggende krav fra EIB's side; glæder sig over EIB's strålende resultater i forbindelse med långivningsvirksomheden til fremme af miljøbeskyttelse og den sociale og økonomiske samhørighed; opfordrer EIB til at styrke sine miljø- og socialpolitikker med henblik på at forbedre og ajourføre de nuværende standarder yderligere, navnlig hvad angår eksterne låneaktiviteter; anmoder EIB om at præcisere evalueringsprocessens mål og metodologi og integrere et bredere spektrum af sociale og miljømæssige faktorer i sine transaktioner samt sikre sammenhængen mellem disse aktiviteter, navnlig på det afrikanske kontinent i forbindelse med Den Europæiske Konsensus om Udvikling og gennemførelse af FN's millenniumudviklingsmål; anmoder EIB om aktivt at engagere sig i civilsamfundet, bl.a. ved hjælp af konsultationsprocedurer;

20.   glæder sig over de rammekontrakter EIB har indgået med Kommissionen: Finansieringsmekanisme med risikodeling og lånegarantiinstrument for projekter vedrørende transeuropæiske transportnet; henstiller til Kommissionen og EIB i højere grad at udvikle fælles instrumenter til støtte for EU's politik, mens der gøres bestræbelser på at mobilisere den private finansiering mere effektivt for at sikre fuldstændig gennemførelse af EIB's prioriterede målsætninger;

Finansiering af store infrastrukturprojekter

21.   minder om, at EIB, selv om dens aktiviteter supplerer private initiativer, skal undgå enhver form for konkurrence med den private sektor i bestræbelserne på at fungere som den bedst mulige løftestang for finansieringen af europæiske projekter;

22.   tilskynder atter EIB til at prioritere finansieringen af TEN, navnlig grænseoverskridende infrastrukturer, der udgør et væsentligt element i udviklingen af en markedsøkonomi, der er centreret omkring den sociale samhørighed; opfordrer i forbindelse med finansieringen af TEN EIB til at prioritere infrastruktur- og transportprojekter med færre eller ingen CO2-fodaftryk;

23.   foreslår, at Kommissionen overlader det til EIB at foretage strategiske overvejelser omkring finansieringen af infrastrukturer under hensyntagen til behovet for en afbalanceret regional udvikling og uden at udelukke nogen mulighed i betragtning af kvaliteten af dennes menneskelige ressourcer, en tilpas afstand og erfaringerne med finansieringen af store infrastrukturer: støtte, frigørelse af medlemsstaternes andele af EIB's kapital, lån (heraf EIB-lån, bl.a. under proceduren for medlemsstaternes særlige lån (11)), innovative instrumenter som f.eks. finansieringsmekanismen med risikofordeling og lånegarantiinstrumentet for projekter vedrørende transeuropæiske transportnet, finansiering, der er tilpasset langsigtede ikke umiddelbart rentable projekter, udvikling af garantiordninger, oprettelse af en investeringssektion inden for EU-budgettet, finansieringskonsortier med deltagelse af europæiske, nationale og lokale myndigheder, offentligt-private partnerskaber, osv.;

Støtte til SMV

24.   opfordrer EIB til at sikre, at der er tilstrækkelig risikovillig kapital til rådighed for SMV, der har vanskeligt ved at tiltrække risikovillig kapital; glæder sig over iværksættelsen af det fælles initiativ Jeremie (fælles europæiske midler til virksomheder i mikro- til mellemstørrelse), der blev udviklet i 2005 af Kommissionens Generaldirektorat for Regionalpolitik og EIB for at sikre, at virksomhederne havde en bedre adgang til finansieringsordninger, og henstiller til udvikling af programmet for konkurrenceevne og innovation inden for rammerne af de prioriterede område i Lissabondagsordenen;

25.   minder om, at Parlamentet har godkendt EU's deltagelse i forhøjelsen af EIF's kapital for at give EIF de midler, den har brug for til at løse de opgaver, den har fået pålagt, og gennemføre politikken for økonomisk og social samhørighed;

26.   er enig i, at det er nødvendigt at reagere på markedets manglende muligheder for at finansiere SMV, og opfordrer Kommissionen, EIB og EIF til at fortsætte med spredningen af EU-finansieringsinstrumenter forud for (f.eks. teknologioverførsel) og efter (f.eks. mezzaninfinansiering) den risikovillige kapital, samt fremme udviklingen af mikrokreditter i EU inden for rammerne af det nye europæiske initiativ til udbredelse af mikrokreditter for at fremme væksten og beskæftigelsen (KOM(2007)0708);

Støtte til projektering

27.   fremhæver EIB's ekspertrolle i forbindelse med gennemførelsen af projekter, navnlig takket være Jaspers-initiativet (fælles bistand til forberedelse af projekter i EU-regioner); minder om, at EIB i forbindelse med tilvejebringelse af projektfinansiering og offentligt-private partnerskaber kan tilføre en merværdi, navnlig inden for rammerne af det europæiske ekspertcenter for offentligt-private partnerskaber, og anmoder EIB om at forbedre kommunikationen over for de projektansvarlige på lokalt plan vedrørende den faglige bistand, den kan yde;

28.   glæder sig over, at EIB har åbnet nye kontorer i medlemsstaterne, hvilket gør den mere synlig og bringer den tættere på de projektansvarlige med henblik på fremme af projekterne, hvilket også vil hjælpe EIB med at styrke forbindelsen mellem organisationer, institutioner og lokale myndigheder, hvad angår EU-politikkens gunstige udvikling i forbindelse med opnåelse af en afbalanceret regional udvikling samt det øgede engagement i de lande, som har været medlem af EU siden 2004;

Aktioner uden for EU

29.   bemærker med tilfredshed den positive afslutning på gennemgangen af aktiviteterne under faciliteten for euro-middelhavsinvesteringer og -partnerskaber; glæder sig på grundlag af denne gennemgang over Rådets henstilling om yderligere at fremme denne facilitet for at styrke euro-middelhavspartnerskabet; forventer på den baggrund, at det lånemandat, der er overdraget til EIB for perioden 2007-2013, suppleret med passende budgetressourcer vil gøre det muligt at fremskynde den regionale økonomiske integrationsproces;

30.   opfordrer EIB til at operere i udviklingsregioner i overensstemmelse med Pariserklæringen om bistandseffektivisering og sikre overensstemmelse med EU's konsensus om udvikling, navnlig i forbindelse med effektiv bistand, gensidig ansvarlighed og vedtagelse af målbare indikatorer for udvikling;

31.   mener, at investeringsfaciliteten skal stå i centrum for ethvert EU-initiativ til fordel for nye tiltag til udvikling af Middelhavsområdet;

32.   opfordrer EIB til at fortsætte sin politik med udstedelse af obligationer i forskellige valutaer, herunder valutaerne i de nye industrilande, men fortsat dække sin valutarisiko;

*

- *

33.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  Protokoller knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.

(2)  EUT C 287 E af 29.11.2007, s. 544.

(3)  EUT L 107 af 25.4.2007, s. 5.

(4)  Sag C-15/00, Samling af Afgørelser 2003 side I-07281.

(5)  EUT L 414 af 30.12.2006, s. 95.

(6)  EUT L 162 af 22.6.2007, s. 1.

(7)  EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1.

(8)  EUT L 310 af 9.11.2006, s. 15.

(9)  PE379 207, IP/B/TRAN/IC/2006-184.

(10)  Fælleserklæring fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen om »den europæiske konsensus om udvikling« (EUT C 46 af 24.2.2006, s. 1).

(11)  Artikel 6 i EIB's statut.

---

| 29.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 259/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 259/19

---

Bekæmpelse af gadehjemløshed

P6_TA(2008)0163

Europa-Parlamentets erklæring om bekæmpelse af gadehjemløshed

(2009/C 259 E/04)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 116, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 116,

| A. | der henviser til, at hjemløshed blev identificeret som en prioritet af Rådet (beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik) (EPSCO) i 2005, og at hjemløshed er en prioritet inden for rammerne af »aktiv integration«-delen af EU's strategi for social beskyttelse og integration, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at hjemløshed blev identificeret som en prioritet af Rådet (beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik) (EPSCO) i 2005, og at hjemløshed er en prioritet inden for rammerne af »aktiv integration«-delen af EU's strategi for social beskyttelse og integration,

| B. | der henviser til, at adgang til en passende bolig er en grundlæggende menneskerettighed, og at adgang til et herberg ofte er det første skridt hen imod at finde en tilfredsstillende og holdbar løsning på boligproblemet for mennesker, der lever i ekstrem fattigdom og er socialt udstødte, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at adgang til en passende bolig er en grundlæggende menneskerettighed, og at adgang til et herberg ofte er det første skridt hen imod at finde en tilfredsstillende og holdbar løsning på boligproblemet for mennesker, der lever i ekstrem fattigdom og er socialt udstødte,

| C. | der henviser til, at der hver vinter er mennesker, der dør af kulde rundt om i Den Europæiske Union på grund af manglen på boliger til kriseramte og på serviceorganer, der opfylder disse menneskers behov, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der hver vinter er mennesker, der dør af kulde rundt om i Den Europæiske Union på grund af manglen på boliger til kriseramte og på serviceorganer, der opfylder disse menneskers behov,

| D. | der henviser til, at gadehjemløshed er den mest synlige form for hjemløshed, og kun kan bekæmpes på effektiv vis som led i en bredere holistisk strategi, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at gadehjemløshed er den mest synlige form for hjemløshed, og kun kan bekæmpes på effektiv vis som led i en bredere holistisk strategi,

| E. | der henviser til, at det to gange i år har krævet, at der øjeblikkeligt gøres en indsats for at bekæmpe hjemløsheden, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det to gange i år har krævet, at der øjeblikkeligt gøres en indsats for at bekæmpe hjemløsheden,

1.   opfordrer Rådet til at nå til enighed om en fælleseuropæisk forpligtelse til at gøre en ende på gadehjemløsheden inden 2015;

2.   opfordrer Kommissionen til at udarbejde en EU-rammedefinition på hjemløshed, indsamle sammenlignelige og pålidelige statistiske oplysninger og årligt redegøre for de foranstaltninger, der er truffet i medlemsstaterne for at bekæmpe hjemløshed, og de fremskridt, der er gjort i denne forbindelse;

3.   opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at udarbejde »vinter-beredskabsplaner« som en del af en bredere strategi for bekæmpelse af hjemløshed;

4.   pålægger sin formand at sende denne erklæring med angivelse af underskrivernes navne til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

Underskrivere af erklæringen

Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Alfonso Andria, Laima Liucija Andrikienė, Roberta Angelilli, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Margrete Auken, Liam Aylward, Peter Baco, Maria Badia i Cutchet, Mariela Velichkova Baeva, Alessandro Battilocchio, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Ivo Belet, Irena Belohorská, Jean-Luc Bennahmias, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Slavi Binev, Šarūnas Birutis, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Jens-Peter Bonde, Guy Bono, Josep Borrell Fontelles, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, John Bowis, Sharon Bowles, Emine Bozkurt, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, André Brie, Wolfgang Bulfon, Udo Bullmann, Nicodim Bulzesc, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Jerzy Buzek, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, Carlos Carnero González, Paulo Casaca, Michael Cashman, Carlo Casini, Françoise Castex, Pilar del Castillo Vera, Giusto Catania, Jean-Marie Cavada, Jorgo Chatzimarkakis, Giulietto Chiesa, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Daniel Cohn-Bendit, Richard Corbett, Giovanna Corda, Titus Corlăţean, Thierry Cornillet, Paolo Costa, Jean Louis Cottigny, Michael Cramer, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Brian Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marie-Hélène Descamps, Mia De Vits, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Giorgos Dimitrakopoulos, Vasile Dîncu, Valdis Dombrovskis, Beniamino Donnici, Brigitte Douay, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Christian Ehler, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, Harald Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Göran Färm, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Szabolcs Fazakas, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Věra Flasarová, Hélène Flautre, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Monica Frassoni, Sorin Frunzăverde, Urszula Gacek, Kinga Gál, Vicente Miguel Garcés Ramón, Jean-Paul Gauzès, Jas Gawronski, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Bronisław Geremek, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Adam Gierek, Neena Gill, Robert Goebbels, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Nathalie Griesbeck, Elly de Groen-Kouwenhoven, Lilli Gruber, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Catherine Guy-Quint, András Gyürk, Fiona Hall, David Hammerstein, Benoît Hamon, Małgorzata Handzlik, Gábor Harangozó, Marian Harkin, Rebecca Harms, Satu Hassi, Adeline Hazan, Anna Hedh, Gyula Hegyi, Jacky Hénin, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Jim Higgins, Jens Holm, Krzysztof Hołowczyc, Mary Honeyball, Milan Horáček, Richard Howitt, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Stanisław Jałowiecki, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Anne E. Jensen, Pierre Jonckheer, Romana Jordan Cizelj, Madeleine Jouye de Grandmaison, Ona Juknevičienė, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Othmar Karas, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Piia-Noora Kauppi, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Evgeni Kirilov, Wolf Klinz, Jaromír Kohlíček, Maria Eleni Koppa, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Wiesław Stefan Kuc, Jan Jerzy Kułakowski, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, André Laignel, Jean Lambert, Stavros Lambrinidis, Vytautas Landsbergis, Esther De Lange, Anne Laperrouze, Henrik Lax, Johannes Lebech, Roselyne Lefrançois, Bernard Lehideux, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Katalin Lévai, Janusz Lewandowski, Bogusław Liberadzki, Marcin Libicki, Eva Lichtenberger, Marie-Noëlle Lienemann, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Jamila Madeira, Ramona Nicole Mănescu, Erika Mann, Thomas Mann, Mario Mantovani, Marian-Jean Marinescu, Helmuth Markov, David Martin, Jean-Claude Martinez, Jan Tadeusz Masiel, Jiří Maštálka, Véronique Mathieu, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Manolis Mavrommatis, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Willy Meyer Pleite, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Francisco José Millán Mon, Gay Mitchell, Nickolay Mladenov, Viktória Mohácsi, Cristobal Montoro Romero, Claude Moraes, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Elisabeth Morin, Jan Mulder, Roberto Musacchio, Joseph Muscat, Robert Navarro, Bill Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Rareș-Lucian Niculescu, Lambert van Nistelrooij, Ljudmila Novak, Raimon Obiols i Germà, Vural Öger, Cem Özdemir, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Janusz Onyszkiewicz, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Csaba Őry, Siiri Oviir, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Vincent Peillon, Alojz Peterle, Maria Petre, Tobias Pflüger, Willi Piecyk, Rihards Pīks, Józef Pinior, Mirosław Mariusz Piotrowski, Umberto Pirilli, Hubert Pirker, Paweł Bartłomiej Piskorski, Lapo Pistelli, Gianni Pittella, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Zdzisław Zbigniew Podkański, Samuli Pohjamo, Lydie Polfer, Mihaela Popa, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Jacek Protasiewicz, Bilyana Ilieva Raeva, Miloslav Ransdorf, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Marco Rizzo, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Raül Romeva i Rueda, Wojciech Roszkowski, Libor Rouček, Martine Roure, Paul Rübig, Heide Rühle, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Tokia Saïfi, Aloyzas Sakalas, Daciana Octavia Sârbu, Toomas Savi, Luciana Sbarbati, Christel Schaldemose, Pierre Schapira, Karin Scheele, Agnes Schierhuber, Olle Schmidt, György Schöpflin, Jürgen Schröder, Elisabeth Schroedter, Willem Schuth, Esko Seppänen, Czesław Adam Siekierski, José Albino Silva Peneda, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Peter Skinner, Csaba Sógor, Søren Bo Søndergaard, María Sornosa Martínez, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Margarita Starkevičiūtė, Peter Šťastný, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Daniel Strož, Margie Sudre, László Surján, Gianluca Susta, Eva-Britt Svensson, Hannes Swoboda, József Szájer, Andrzej Jan Szejna, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Ţicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Jacques Toubon, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Helga Trüpel, Claude Turmes, Evangelia Tzampazi, Feleknas Uca, Vladimir Urutchev, Nikolaos Vakalis, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Ari Vatanen, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Cornelis Visser, Oldřich Vlasák, Johannes Voggenhuber, Sahra Wagenknecht, Henri Weber, Renate Weber, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Bernard Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Francis Wurtz, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Gabriele Zimmer, Marian Zlotea, Tadeusz Zwiefka

---

Onsdag, den 23. april 2008

| 29.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 259/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 259/22

---

Narkotikapolitik og civilsamfundet

P6_TA(2008)0169

Europa-Parlamentets beslutning af 23. april 2008 om grønbog om narkotikapolitik og civilsamfundet i Den Europæiske Union (2007/2212(INI))

(2009/C 259 E/05)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin henstilling af 15. december 2004 til Rådet og Det Europæiske Råd om en EU-strategi for narkotikabekæmpelse (2005-2012) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling af 15. december 2004 til Rådet og Det Europæiske Råd om en EU-strategi for narkotikabekæmpelse (2005-2012) (1),

| — | der henviser til Kommissionens grønbog af 26. juni 2006 om narkotikapolitik og civilsamfundet i Den Europæiske Union (KOM(2006)0316), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog af 26. juni 2006 om narkotikapolitik og civilsamfundet i Den Europæiske Union (KOM(2006)0316),

| — | der henviser til rapporten af 18. april 2007 om resultaterne af den åbne høring, der blev gennemført i forlængelse af den nævnte grønbog (2), og til de indkomne svar, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 18. april 2007 om resultaterne af den åbne høring, der blev gennemført i forlængelse af den nævnte grønbog (2), og til de indkomne svar,

| — | der henviser til EU-traktatens afsnit VI og navnlig dette afsnits artikel 29 og artikel 31, stk. 1, litra e), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-traktatens afsnit VI og navnlig dette afsnits artikel 29 og artikel 31, stk. 1, litra e),

| — | der henviser til internationale, europæiske og nationale instrumenter til beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder og navnlig til beskyttelse af retten til liv og sundhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til internationale, europæiske og nationale instrumenter til beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder og navnlig til beskyttelse af retten til liv og sundhed,

| — | der henviser til FN's konvention om narkotika af 30. marts 1961 som ændret ved Genève-protokollen af 25. marts 1972 og til FN's konventioner om psykotrope stoffer af 21. februar 1971 og imod ulovlig handel med narkotika og psykotrope stoffer af 19. december 1988, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om narkotika af 30. marts 1961 som ændret ved Genève-protokollen af 25. marts 1972 og til FN's konventioner om psykotrope stoffer af 21. februar 1971 og imod ulovlig handel med narkotika og psykotrope stoffer af 19. december 1988,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1920/2006 af 12. december 2006 om Det Europæiske Overvågningscenter for narkotika og narkotikamisbrug (3), som er en omarbejdning af den tidligere lovgivning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1920/2006 af 12. december 2006 om Det Europæiske Overvågningscenter for narkotika og narkotikamisbrug (3), som er en omarbejdning af den tidligere lovgivning,

| — | der henviser til årsrapporten for 2007 fra Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til årsrapporten for 2007 fra Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1150/2007/EF af 25. september 2007 om et særprogram for perioden 2007-2013 »Forebyggelse af narkotikamisbrug og information af offentligheden« som en del af det generelle program om grundlæggende rettigheder og retfærdighed (5), særlig artikel 2-7, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1150/2007/EF af 25. september 2007 om et særprogram for perioden 2007-2013 »Forebyggelse af narkotikamisbrug og information af offentligheden« som en del af det generelle program om grundlæggende rettigheder og retfærdighed (5), særlig artikel 2-7,

| — | der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 21. december 2006 med titlen »2006 Progress Review on the implementation of the EU Drugs Action Plan (2005-2008)« (SEK(2006)1803) (situationsrapport 2006 vedrørende gennemførelsen af EU's narkotikahandlingsprogram (2005-2008)), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 21. december 2006 med titlen »2006 Progress Review on the implementation of the EU Drugs Action Plan (2005-2008)« (SEK(2006)1803) (situationsrapport 2006 vedrørende gennemførelsen af EU's narkotikahandlingsprogram (2005-2008)),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om situationsrapporten 2007 vedrørende gennemførelsen af EU's narkotikahandlingsplan (2005-2008) af 10. december 2007 (KOM(2007)0781), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om situationsrapporten 2007 vedrørende gennemførelsen af EU's narkotikahandlingsplan (2005-2008) af 10. december 2007 (KOM(2007)0781),

| — | der henviser til EU's narkotikahandlingsplan (2005-2008), vedtaget af Rådet i juni 2005 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's narkotikahandlingsplan (2005-2008), vedtaget af Rådet i juni 2005 (6),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2005/387/RIA af 10. maj 2005 om udveksling af oplysninger om, risikovurdering af og kontrol med nye psykoaktive stoffer (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2005/387/RIA af 10. maj 2005 om udveksling af oplysninger om, risikovurdering af og kontrol med nye psykoaktive stoffer (7),

| — | der henviser til EU's narkotikastrategi (2005-2012), der blev godkendt af Det Europæiske Råd den 16.-17. december 2004 (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's narkotikastrategi (2005-2012), der blev godkendt af Det Europæiske Råd den 16.-17. december 2004 (8),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 273/2004 af 11. februar 2004 om narkotikaprækursorer (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 273/2004 af 11. februar 2004 om narkotikaprækursorer (9),

| — | der henviser til den politiske erklæring om narkotika og de resolutioner, der vedtoges på FN's Generalforsamlings særlige samling (UNGASS) den 8.-10. juni 1998, |
| --- | --- |

—

der henviser til den politiske erklæring om narkotika og de resolutioner, der vedtoges på FN's Generalforsamlings særlige samling (UNGASS) den 8.-10. juni 1998,

| — | der henviser til FN's aktiviteter og navnlig den 51. session i FN's Narkotikakommission i Wien den 10.-14. marts 2008 (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's aktiviteter og navnlig den 51. session i FN's Narkotikakommission i Wien den 10.-14. marts 2008 (10),

| — | der henviser til hvidbogen om styreformer i EU (KOM(2001)0428) og til Kommissionens meddelelser »Mod en stærkere hørings- og dialogkultur — Generelle principper og minimumsstandarder ved Kommissionens høring af interesserede parter« (KOM(2002)0704) samt »Strategiske mål for 2005-2009, Europa 2010: Et partnerskab for fornyelse i EU — Velstand, solidaritet og sikkerhed« (KOM(2005)0012), |
| --- | --- |

—

der henviser til hvidbogen om styreformer i EU (KOM(2001)0428) og til Kommissionens meddelelser »Mod en stærkere hørings- og dialogkultur — Generelle principper og minimumsstandarder ved Kommissionens høring af interesserede parter« (KOM(2002)0704) samt »Strategiske mål for 2005-2009, Europa 2010: Et partnerskab for fornyelse i EU — Velstand, solidaritet og sikkerhed« (KOM(2005)0012),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0073/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0073/2008),

| A. | der henviser til nødvendigheden af at fremme en mere dybtgående dialog mellem og med de forskellige aktører i civilsamfundet (på transnationalt, nationalt, regionalt og lokalt plan) i EU med henblik på at forbedre udformningen, gennemførelsen og evalueringen af beslutninger vedrørende narkotikapolitik såvel på europæisk som nationalt plan, |
| --- | --- |

A.

der henviser til nødvendigheden af at fremme en mere dybtgående dialog mellem og med de forskellige aktører i civilsamfundet (på transnationalt, nationalt, regionalt og lokalt plan) i EU med henblik på at forbedre udformningen, gennemførelsen og evalueringen af beslutninger vedrørende narkotikapolitik såvel på europæisk som nationalt plan,

| B. | der henviser til, at organiseringen på europæisk plan af aktører fra civilsamfundet har en klar merværdi i forhold til nationale, regionale og lokale civilsamfundsorganisationer, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at organiseringen på europæisk plan af aktører fra civilsamfundet har en klar merværdi i forhold til nationale, regionale og lokale civilsamfundsorganisationer,

| C. | der navnlig henviser til omfanget af den erfaring, som civilsamfundet kan bibringe særlige aspekter under narkotikapolitikken såsom forebyggelse, oplysning, støtte til dem, der forsøger at komme ud af misbruget, og social reintegrering, |
| --- | --- |

C.

der navnlig henviser til omfanget af den erfaring, som civilsamfundet kan bibringe særlige aspekter under narkotikapolitikken såsom forebyggelse, oplysning, støtte til dem, der forsøger at komme ud af misbruget, og social reintegrering,

| D. | der henviser til, at EU's narkotikastrategi (2005-2012) som prioriteret målsætning har levering af præcise oplysninger og styrkelse af civilsamfundets rolle på narkotikaområdet, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EU's narkotikastrategi (2005-2012) som prioriteret målsætning har levering af præcise oplysninger og styrkelse af civilsamfundets rolle på narkotikaområdet,

| E. | der henviser til, at grønbogen om narkotikapolitik og civilsamfundet i Den Europæiske Union og oprettelsen af et civilsamfundsforum om narkotika er et første konkret skridt hen imod opnåelse af dette mål, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at grønbogen om narkotikapolitik og civilsamfundet i Den Europæiske Union og oprettelsen af et civilsamfundsforum om narkotika er et første konkret skridt hen imod opnåelse af dette mål,

| F. | der henviser til, at de fleste organisationer, der har svaret som led i Kommissionens høring, har været meget positive over for tanken om en tematisk sammenkobling af eksisterende netværk, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de fleste organisationer, der har svaret som led i Kommissionens høring, har været meget positive over for tanken om en tematisk sammenkobling af eksisterende netværk,

| G. | der henviser til den betydning, som større synergi mellem civilsamfundet og EU-institutionerne og -organerne har for etableringen af et forhold, der bygger på løbende høring, og for fremme af udvekslingen af oplysninger og bedste praksis, med særligt henblik på videnskabelige bidrag, |
| --- | --- |

G.

der henviser til den betydning, som større synergi mellem civilsamfundet og EU-institutionerne og -organerne har for etableringen af et forhold, der bygger på løbende høring, og for fremme af udvekslingen af oplysninger og bedste praksis, med særligt henblik på videnskabelige bidrag,

| H. | der henviser til, at den meget vigtige indsats, der ydes af civilsamfundsorganisationer, der er involveret i samarbejde med tredjelande og i fremme af alternative, bæredygtige strategier til bekæmpelse af narkotikaproblematikken, bør understreges, og disse organisationers rolle bør styrkes, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den meget vigtige indsats, der ydes af civilsamfundsorganisationer, der er involveret i samarbejde med tredjelande og i fremme af alternative, bæredygtige strategier til bekæmpelse af narkotikaproblematikken, bør understreges, og disse organisationers rolle bør styrkes,

| I. | der henviser til, at et åbent medium som internettet bør inddrages i enhver foreslået struktur for dialog med eller høringer af udvalgte netværk om særlige spørgsmål, som skal følges op af en åben høring af alle berørte parter, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at et åbent medium som internettet bør inddrages i enhver foreslået struktur for dialog med eller høringer af udvalgte netværk om særlige spørgsmål, som skal følges op af en åben høring af alle berørte parter,

| J. | der henviser til, at den vigtige rolle, som civilsamfundet kan spille på dette område, bør supplere og styrke medlemsstaternes og internationale organisationers store ansvar for at samarbejde om bekæmpelse af produktion og handel med narkotika, ligesom det er tilfældet med bekæmpelse af terrorisme, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den vigtige rolle, som civilsamfundet kan spille på dette område, bør supplere og styrke medlemsstaternes og internationale organisationers store ansvar for at samarbejde om bekæmpelse af produktion og handel med narkotika, ligesom det er tilfældet med bekæmpelse af terrorisme,

| K. | der henviser til, at et tættere samarbejde mellem EU-institutionerne og civilsamfundet inden for narkotikapolitikken vil bidrage til, at de kan foretage en korrekt vurdering af de nuværende strategier, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at et tættere samarbejde mellem EU-institutionerne og civilsamfundet inden for narkotikapolitikken vil bidrage til, at de kan foretage en korrekt vurdering af de nuværende strategier,

| L. | der henviser til, at »narkotika« bør omfatte narkotika og psykotrope stoffer som defineret i ovennævnte FN-konventioner, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at »narkotika« bør omfatte narkotika og psykotrope stoffer som defineret i ovennævnte FN-konventioner,

| M. | der henviser til, at brug af narkotika kan føre til specifikke sundhedsrisici for unge piger og kvinder, navnlig med hensyn til graviditet eller overførsel af hiv/aids, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at brug af narkotika kan føre til specifikke sundhedsrisici for unge piger og kvinder, navnlig med hensyn til graviditet eller overførsel af hiv/aids,

| N. | der henviser til tendensen til, at flere mænd end kvinder deltager i behandlingsprogrammer, og at ca.20 % af de personer, der i dag deltager i et program til behandling af narkotikamisbrug i EU, er kvinder, |
| --- | --- |

N.

der henviser til tendensen til, at flere mænd end kvinder deltager i behandlingsprogrammer, og at ca.20 % af de personer, der i dag deltager i et program til behandling af narkotikamisbrug i EU, er kvinder,

| O. | der henviser til, at der er konstateret store forskelle i graden af og mønstrene for mænds og kvinders brug af narkotika; der ligeledes henviser til, at forskningsresultater påviser store kønsmæssige forskelle i en række fysiologiske og psykosociale faktorer, der er forbundet med udvikling af afhængighed, risikoadfærd og søgen efter hjælp, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at der er konstateret store forskelle i graden af og mønstrene for mænds og kvinders brug af narkotika; der ligeledes henviser til, at forskningsresultater påviser store kønsmæssige forskelle i en række fysiologiske og psykosociale faktorer, der er forbundet med udvikling af afhængighed, risikoadfærd og søgen efter hjælp,

1.   anerkender civilsamfundets afgørende betydning i forbindelse med at støtte udviklingen, fastlæggelsen, gennemførelsen, vurderingen og overvågningen af narkotikapolitikken; understreger især den merværdi dets erfaringer i marken udgør, dets innovationskapacitet og dets potentiale, hvad angår udveksling af oplysninger og bedste praksis, som er videnskabeligt undersøgt og dokumenteret i forbindelse med den konkrete gennemførelse af narkotikapolitikken;

2.   opfordrer alle medlemsstaternes regeringer, ikke-statslige organisationer, sammenslutninger i civilsamfundet og grupper af forældre og professionelle til at organisere omfattende oplysningskampagner om:

| — | risici for og forringelse af den fysiske og mentale sundhed, der er forbundet med narkotika, særlig hos unge piger, gravide eller ammende kvinder samt børn, |
| --- | --- |

—

risici for og forringelse af den fysiske og mentale sundhed, der er forbundet med narkotika, særlig hos unge piger, gravide eller ammende kvinder samt børn,

| — | mødres sundhed og overførsel af narkotika fra mor til foster, |
| --- | --- |

—

mødres sundhed og overførsel af narkotika fra mor til foster,

| — | behandling af mindreårige og kriminelle narkotikamisbrugere, |
| --- | --- |

—

behandling af mindreårige og kriminelle narkotikamisbrugere,

| — | støtte til forældre til børn, der er narkotikabrugere; |
| --- | --- |

—

støtte til forældre til børn, der er narkotikabrugere;

3.   anerkender, at kirker og religiøse samfund har været meget aktive i kampen mod narkotika, og deres erfaringer bør derfor tages i betragtning i forbindelse med udarbejdelse, gennemførelse og vurdering af narkotikapolitikken;

4.   betoner betydningen af, at civilsamfundets rolle styrkes, når det gælder udvikling af en narkotikapolitik, der er karakteriseret ved en europæisk tilgang, hvilket er det afgørende mål for EU's narkotikastrategi (2005-2012);

5.   understreger internettets afgørende betydning for at sikre en gennemsigtig og sammenhængende metode til udveksling af oplysninger vedrørende gennemførelsen og udviklingen af EU's narkotikastrategi for 2005-2012, for at fremme civilsamfundets involvering og sikre dets deltagelse (herunder brugere og samfundsgrupper) i gennemførelsen af ovennævnte handlingsplan — på alle niveauer og i cilvilsamfundsforummet om narkotika — og for at forbedre adgangen til og effektiviteten af forebyggende programmer og samtidig øge bevidstheden om problemerne;

6.   understreger det grundlæggende partnerskab med medierne, herunder de elektroniske medier, i forbindelse med formidling af videnskabelige oplysninger om risici ved brug af stoffer for den fysiske og mentale sundhed, navnlig til unge piger og gravide kvinder; opfordrer sådanne medier til at blive privilegerede partnere i kampagner til bekæmpelse af stofmisbrug grundet deres indflydelse på den yngre generation;

7.   stiller sig positivt over for iværksættelsen af særprogrammet for perioden 2007-2013 »Forebyggelse af narkotikamisbrug og information af offentligheden« og påpeger, at inddragelse af civilsamfundet i gennemførelsen og udviklingen af EU's narkotikastrategi (2005-2012) er en specifik målsætning i dette program;

8.   beklager, at den finansiering, der er stillet til rådighed under programmet, er blevet gennemført med forsinkelser;

9.   opfordrer Kommissionen til at sikre, at den nye sundhedsstrategi for perioden 2008-2013 tager hensyn til stoffers forskellige indvirkning på kvinder, navnlig hvad angår finansiering af oplysningsprogrammer om bekæmpelse af stofmisbrug iværksat af organisationer i civilsamfundet;

Forum — strukturel dimension

10.   understreger betydningen af, at der oprettes et civilsamfundsforum om narkotika som første skridt hen imod en mere konkret og konstruktiv inddragelse af de europæiske civilsamfundsorganisationer i EU's aktiviteter i tilknytning til politikker, som kan forebygge narkotikamisbrug og bekæmpe narkotika;

11.   beklager, at processen med at udvælge deltagere i civilsamfundsforummet om narkotika af nogle organisationer er blevet anset for at mangle gennemsigtighed, og opfordrer Kommissionen til at overveje, hvorledes dette problem kan løses, og håber, at fremtidige udvidelser af forummet vil ske på en mere gennemsigtig måde;

12.   mener, at civilsamfundsforummet om narkotika bør være åbent og ikke lukket, således at det giver et bredt og afbalanceret billede af de forskellige opfattelser;

13.   erindrer om, at formålet med civilsamfundsforummet om narkotika ikke er at skabe en forsamling, der kan fungere som talerstol for de forskellige ideologier, men at indgå i en dialog og direkte kontakt med organisationer, som går forrest i kampen mod narkotika, både hvad angår forebyggelse og rehabilitering, og have et praktisk redskab til støtte for udarbejdelsen og gennemførelsen af politikker til forebyggelse af narkotikamisbrug og bekæmpelse af narkotika, der bygger på vellykkede erfaringer og en analyse af de grænseoverskridende problemer inden for EU, der skyldes forskelle i nationale lovgivninger, navnlig i grænseområderne;

14.   opfordrer medlemsstaterne til at udveksle bedste aktuelle praksis inden for narkotikabekæmpelse og forebyggelse og oplysning af børn og unge, samt tilskynde til udvikling heraf i samarbejde med civilsamfundets aktører;

15.   beklager den ringe deltagelse i forummet af organisationer, der repræsenterer de nye medlemsstater; betoner nødvendigheden af at bevidstgøre og i større omfang inddrage de nye medlemsstaters civilsamfund i betragtning af disse landes vægt i den udvidede Europæiske Union;

16.   beklager, at ikke-statslige nationale og grænseoverskridende netværk af navnlig kvinde- og mødreorganisationer samt organisationer for unge piger og organisationer, der beskæftiger sig med seksuel og reproduktiv sundhed og dertil knyttede rettigheder, i så ringe omfang deltog i det første civilsamfundsforum om narkotika, der blev afholdt i december 2007; opfordrer Kommissionen til aktivt at tilskynde sådanne organisationer samt organisationer med værdifuld erfaring vedrørende narkotika og narkotikamisbrug til at deltage, således at disse kan bidrage med lettilgængelig særlig vejledning;

17.   støtter Kommissionen i dens indsats for at afgøre, hvilken rolle civilsamfundsforummet om narkotika kan spille i den europæiske tilgang til narkotika, således at der kan fastlægges endelige målsætninger for høringen af forummet;

18.   mener, at civilsamfundsforummet om narkotika bør have et klart mandat, veldefinerede dagsordener, gennemsigtige procedurer og opnåelige arbejdsplaner, der på en konkret måde kan bidrage til beslutningsprocessen;

19.   håber, at dialogen med civilsamfundet vil kunne indvirke konkret på EU's beslutningsproces; finder derfor, at civilsamfundet bør tildeles formel status i forbindelse med målsætningerne i EU's narkotikastrategi (2005-2012) og i fremtidige initiativer, bl.a. via:

| — | forummets deltagelse sammen med andre uafhængige organer i evalueringen af EU's narkotikahandlingsplan 2005-2008, som vil blive gennemført af Kommissionen i 2008 |
| --- | --- |

—

forummets deltagelse sammen med andre uafhængige organer i evalueringen af EU's narkotikahandlingsplan 2005-2008, som vil blive gennemført af Kommissionen i 2008

| — | mere vidtrækkende og gennemsigtige forbindelser med medlemsstaterne med henblik på et reelt samarbejde mellem forummet og medlemsstaterne |
| --- | --- |

—

mere vidtrækkende og gennemsigtige forbindelser med medlemsstaterne med henblik på et reelt samarbejde mellem forummet og medlemsstaterne

| — | permanent tilstedeværelse af forummet ved møder, som afholdes af EU's formandskab med nationale narkotikakoordinatorer |
| --- | --- |

—

permanent tilstedeværelse af forummet ved møder, som afholdes af EU's formandskab med nationale narkotikakoordinatorer

| — | permanente kontakter med Parlamentet, som hvert år skal afholde en konference med forummet, andre berørte grupper og de EU-institutioner, der arbejder inden for narkotikaområdet, i hvilken forbindelse de opnåede resultater skal evalueres |
| --- | --- |

—

permanente kontakter med Parlamentet, som hvert år skal afholde en konference med forummet, andre berørte grupper og de EU-institutioner, der arbejder inden for narkotikaområdet, i hvilken forbindelse de opnåede resultater skal evalueres

| — | en kraftig synergi mellem forummets aktiviteter og indsatsen i Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (EONN), som kunne hellige et afsnit i centrets årsberetning til den indsats, der gøres af civilsamfundet i EU; |
| --- | --- |

—

en kraftig synergi mellem forummets aktiviteter og indsatsen i Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (EONN), som kunne hellige et afsnit i centrets årsberetning til den indsats, der gøres af civilsamfundet i EU;

20.   opfordrer Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug til at udarbejde statistikker over kvinders forbrug af narkotika i Den Europæiske Union, analysere udviklingen i dette forbrug og i sin årsberetning tage hensyn til stofmisbrugs forskellige indvirkninger på de to køn med henblik på at sikre bedre oplysning og øget bevidstgørelse af det europæiske civilsamfund;

21.   opfordrer til en tematisk sammenkobling af de nuværende netværk enten uden for civilsamfundsforummet om narkotika eller i form af arbejdsgrupper eller undergrupper inden for forummets rammer;

22.   opfordrer Den Europæiske Union til at yde et finansielt bidrag til støtte af civilsamfundets aktiviteter i EU i forbindelse med igangværende projekter og fremtidige initiativer på området og til at kontrollere anvendelsen af disse bevillinger;

23.   opfordrer medlemsstaterne til, hvor det er muligt, at udvide bestemmelserne vedrørende statslig finansiering til også at omfatte ydelser leveret af civilsamfundsorganisationer under overholdelse af et passende kvalitetssikringssystem, ikke kun på området for sundhedsydelser og sociale ydelser, men også inden for skadesbegrænsning og lettilgængelige ydelser; mener, at det på denne måde er muligt at sikre, at ydelsernes virkemåde kan planlægges og er varig, og at de overholder kvalitetsstandarderne;

24.   understreger betydningen af, at samfundet afsætter økonomiske ressourcer til støtte for frivillige organisationer og forældreforeninger, der gør en indsats for at bekæmpe stofmisbrug, navnlig blandt unge;

Civilsamfundet — Den interne dimension

25.   understreger, hvor vigtig civilsamfundets indsats er for at opfylde de mål, der er udstukket i EU's narkotikastrategi (2005-2012), hvad angår forebyggelsespolitikker, oplysningsaktivitet, håndtering af problematikken omkring stofmisbrug og overvågning af en korrekt gennemførelse af disse politikker;

26.   opfordrer de europæiske og nationale aktører til at være mere opmærksomme på de innovative aspekter, som civilsamfundets erfaringer kan bidrage med ved opfyldelsen af målene for EU's narkotikastrategi (2005-2012), specielt hvad angår oplysningskampagner rettet mod offentligheden, skadesbegrænsningspolitik, støtte til dem, der forsøger at komme ud af misbruget, og politik for social reintegrering;

27.   finder det vigtigt at styrke dialogen på EU-plan med organisationer, der repræsenterer narkotikamisbrugerne, som en nødvendig faktor for at kunne tage den udfordring op, der ligger i social reintegration og støtte til dem, der forsøger at komme ud af misbruget;

28.   opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til sammen med civilsamfundet at fremme lige adgang til programmerne, sikre dækning for skjulte befolkninger og marginaliserede grupper samt arbejde hen imod kapacitetsopbygning for at sikre de gennemførte programmers bæredygtighed og effektivitet;

29.   opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme civilsamfundsinitiativer, som har til formål at:

| — | styrke forebyggelse og oplysning om risikoen ved narkotika og psykotrope stoffer på arbejdspladsen og blandt unge |
| --- | --- |

—

styrke forebyggelse og oplysning om risikoen ved narkotika og psykotrope stoffer på arbejdspladsen og blandt unge

| — | behandle narkomaner, der sidder i fængsel |
| --- | --- |

—

behandle narkomaner, der sidder i fængsel

| — | iværksætte detaljerede forebyggelseskampagner til bekæmpelse af brug af narkotika og psykotrope stoffer i risiko-områder i byerne, navnlig blandt unge, og med hjælp fra socialorganisationer og fagforeninger for at tilgodese de fysiske og psykiske sundhedsbehov i disse områder |
| --- | --- |

—

iværksætte detaljerede forebyggelseskampagner til bekæmpelse af brug af narkotika og psykotrope stoffer i risiko-områder i byerne, navnlig blandt unge, og med hjælp fra socialorganisationer og fagforeninger for at tilgodese de fysiske og psykiske sundhedsbehov i disse områder

| — | organisere oplysnings- og forebyggelseskampagner om narkotika og de skadelige virkninger for sundheden og samfundslivet i samarbejde med forældre-, studenter- og lærerorganisationer og forskere; disse kampagner skal gennemføres i skolerne og nå ud til forskellige samfundsgrupper |
| --- | --- |

—

organisere oplysnings- og forebyggelseskampagner om narkotika og de skadelige virkninger for sundheden og samfundslivet i samarbejde med forældre-, studenter- og lærerorganisationer og forskere; disse kampagner skal gennemføres i skolerne og nå ud til forskellige samfundsgrupper

| — | gennemføre en skadesbegrænsningspolitik i form af direkte kontaktarbejde på gaden og i fattige byområder |
| --- | --- |

—

gennemføre en skadesbegrænsningspolitik i form af direkte kontaktarbejde på gaden og i fattige byområder

| — | udvikle og iværksætte særlige reintegrationsprojekter for gadebørn og socialt udsatte familier; |
| --- | --- |

—

udvikle og iværksætte særlige reintegrationsprojekter for gadebørn og socialt udsatte familier;

30.   henviser til den stigende bekymring for, at kvinder måske ikke kommer i behandling på grund af manglende social og økonomisk støtte og navnlig på grund af deres forpligtelser med hensyn til børnepasning, der er blevet identificeret som faktorer, som kan afholde kvinder fra at gøre brug af narkotikabehandlingscentre; påpeger, at de behandlingscentre, der tilbyder børnepasningsfaciliteter, ofte har flere kvinder som brugere end dem, der ikke tilbyder sådanne faciliteter;

31.   opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at være særligt opmærksomme på grænseområder, som ofte skal håndtere virkningerne af forskelle i de nationale narkotikalovgivninger;

32.   støtter civilsamfundsorganisationernes målbevidste indsats for at bekæmpe mindreåriges misbrug af narkotika og derivater heraf;

33.   opfordrer Det Europæiske Agentur for Grundlæggende Rettigheder til at gennemføre en undersøgelse af virkningerne af politikken til bekæmpelse af narkotika og vurdere dens effektivitet og hvorvidt og i hvilken grad den har overskredet grænserne og krænket individets rettigheder;

34.   understreger behovet for at basere narkotikapolitikken på en fornuftig videnskabelig dokumentation indhentet i samarbejde med civilsamfundet inden for narkotikarelateret forskning, og samtidig anerkende behovet for at udvikle politikker baseret på forskning og fakta og gennemføre videnskabelige aktiviteter, herunder aktiviteter til forebyggelse og mindskelse af sundhedsrisici;

35.   opfordrer medlemsstaterne til at styrke samarbejdet også på det administrative område mellem retshåndhævende institutioner og civilsamfundsorganisationer, navnlig på lokalt plan;

Civilsamfundet — Den eksterne dimension

36.   anerkender civilsamfundets vigtige rolle for den europæiske narkotikapolitiks eksterne dimension i betragtning af, at EU er den største aktør på verdensplan i bekæmpelsen af narkotika, hvad angår finansiering af programmer og aktioner uden for EU;

37.   opfordrer til at en ekstern EU-strategi, der tilstræber en bæredygtig, konkret og praktisk indflydelse på forholdene i de regioner, hvor råstofferne produceres, overvejes og støttes;

38.   understreger, at der er høstet store erfaringer i de europæiske organisationer, der beskæftiger sig med at fremme omlægningen af lokale afgrøder til anvendelse til terapeutiske og andre medicinske formål, og minder samtidig om, at sådanne afgrøder bør holdes under konstant og streng kontrol;

39.   opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at undersøge, hvorledes der kan etableres et samarbejde med EU-civilsamfundsorganisationer, der beskæftiger sig med at fremme stoffer fra kokablade til lovlig brug, alene som et middel til (gennem aftagelse af råstoffer) at bidrage effektivt til den internationale bekæmpelse af narkotikahandel og samtidig garantere en sikker anvendelse af sådanne stoffer;

40.   opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at følge op på Europa-Parlamentets henstilling til Rådet af 25. oktober 2007 om fremstilling af opium til medicinske formål i Afghanistan (11) og til at støtte civilsamfundets initiativer, som sker i samarbejde med de narkotikaproducerende lande i kampen mod narkotika, og deres mulige positive virkninger for disse landes demokratiseringsproces; understreger betydningen af at fremme f.eks. pilotprojekter som »Valmuer for medicin«, der tager sigte på at omlægge dele af den nuværende ulovlige dyrkning af valmuer til industriel produktion af lovlig opiumsbaseret smertestillende medicin, og at overveje, hvilke fordele det kan have at udstede licenser til at dyrke valmuer til medicinformål, og at fastlægge hvordan dette kan gennemføres og hvilke kontroller, der skal gennemføres under FN's overopsyn;

41.   opfordrer Kommissionen til sammen med civilsamfundet at undersøge mulighederne for at bekæmpe ulovlige valmueplantager ved hjælp af sprøjtning, som ikke er skadelig for mennesker, dyr eller miljøet;

42.   opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indgå i et samarbejde med medlemsstaternes forskningsinstitutter, videnskabelige organisationer og lægetidsskrifter samt undersøgelsescentre, sammenslutninger, specialiserede institutioner og civilsamfundsorganisationer, som i disse år har udgjort et referencepunkt for politikken til bekæmpelse af narkotikahandel og for analyser af den geopolitiske situation og de økonomiske strømme, der skyldes den internationale handel med narkotika;

43.   finder det vigtigt at fremme samarbejde mellem EU-sammenslutninger og internationale netværk af sammenslutninger på narkotikaområdet, så der kan skabes gunstige vilkår for udveksling af erfaringer og oplysninger;

44.   noterer sig erfaringerne fra ngo-narkotikaudvalget i Wien, som er et udvalg af ngo-repræsentanter fra civilsamfundet ved De Forenede Nationers Kontor for Narkotikakontrol og Kriminalitetsbekæmpelse (UNODC); håber, at en større deltagelse af organisationer og enkeltpersoner vil karakterisere dette udvalgs fremtidige aktiviteter; minder om forslag som initiativet Beyond 2008, der har som hovedmål at fremme civilsamfundets rolle ved tiårsrevisionen af de parametre, der fastsattes på FN's Generalforsamlings særlige samling (UNGASS) i 1998 om narkotika; foreslår, at der indføres en tilsvarende høring mellem de europæiske organisationer med henblik på revisionen af EU's narkotikastrategi efter 2012;

45.   er af den opfattelse, at det for at kunne bruge erfaringerne til den fremtidige strategi er nødvendigt nu ti år efter FN's Generalforsamlings særlige samling i 1998 om narkotika, hvis primære formål var »en verden uden stoffer« inden for ti år, at foretage en vurdering af de faktiske resultater af den nuværende narkotikapolitik for dermed at afgøre, hvilke strategier der har været vellykkede;

*

- *

46.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og til orientering til Det Europæiske Råd, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug, Europarådet samt De Forenede Nationer og de specialiserede FN-agenturer.

---

(1)  EUT C 226 E af 15.9.2005, s. 233.

(2)  http://ec.europa.eu/justice_home/news/consulting_public/news_consulting_public_en.htm.

(3)  EUT L 376 af 27.12.2006, s. 1.

(4)  http://www.emcdda.europa.eu/html.cfm/index407 EN.html.

(5)  EUT L 257 af 3.10.2007, s. 23.

(6)  EUT C 168 af 8.7.2005, s. 1.

(7)  EUT L 127 af 20.5.2005, s. 32.

(8)  Dok. 15074/1/04.

(9)  EUT L 47 af 18.2.2004, s. 1.

(10)  http://www.unodc.org/documents/commissions/CND-Session51/CND-51_Info_Participants.pdf.

(11)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0485.

---

| 29.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 259/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 259/29

---

Gennemførelsen af 10. Europæiske Udviklingsfond

P6_TA(2008)0171

Europa-Parlamentets beslutning af 23. april 2008 om programmering af gennemførelsen af 10. Europæiske Udviklingsfond (2007/2138(INI))

(2009/C 259 E/06)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (Cotonouaftalen) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (Cotonouaftalen) (1),

| — | der henviser til den interne aftale mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om finansiering af Fællesskabets bistand i henhold til den flerårige finansielle ramme for perioden 2008-2013 i overensstemmelse med AVS-EF-partnerskabsaftalen samt om finansiel bistand til de oversøiske lande og territorier, på hvilke EF-traktatens fjerde del finder anvendelse (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interne aftale mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om finansiering af Fællesskabets bistand i henhold til den flerårige finansielle ramme for perioden 2008-2013 i overensstemmelse med AVS-EF-partnerskabsaftalen samt om finansiel bistand til de oversøiske lande og territorier, på hvilke EF-traktatens fjerde del finder anvendelse (2),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 617/2007 af 14. maj 2007 om gennemførelsen af 10. Europæiske Udviklingsfond under AVS-EF-partnerskabsaftalen (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 617/2007 af 14. maj 2007 om gennemførelsen af 10. Europæiske Udviklingsfond under AVS-EF-partnerskabsaftalen (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget og udtalelser fra Udenrigsudvalget og Budgetudvalget (A6-0042/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget og udtalelser fra Udenrigsudvalget og Budgetudvalget (A6-0042/2008),

| A. | der henviser til, at gennemførelsen af 10. Europæiske Udviklingsfond (EUF) forudsatte, at ratificeringsprocessen fuldføres (af alle EU-medlemsstaterne og to tredjedele af de lande, der er medlemmer af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS)) senest den 30. november 2007, for at den kunne træde i kraft den 1. januar 2008 (artikel 93, stk. 3, i Cotonouaftalen), |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at gennemførelsen af 10. Europæiske Udviklingsfond (EUF) forudsatte, at ratificeringsprocessen fuldføres (af alle EU-medlemsstaterne og to tredjedele af de lande, der er medlemmer af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS)) senest den 30. november 2007, for at den kunne træde i kraft den 1. januar 2008 (artikel 93, stk. 3, i Cotonouaftalen),

| B. | der henviser til, at »afviklingsklausulen« udelukker muligheden for at anvende restbeløb fra tidligere EUF, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at »afviklingsklausulen« udelukker muligheden for at anvende restbeløb fra tidligere EUF,

| C. | der henviser til, at Kommissionen har givet tilsagn om, at de samlede midler under 9. EUF vil være forpligtede inden den 31. december 2007, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Kommissionen har givet tilsagn om, at de samlede midler under 9. EUF vil være forpligtede inden den 31. december 2007,

| D. | der henviser til, at EUF hidtil ikke har været opført på EU's budget til trods for Parlamentets anmodninger herom, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EUF hidtil ikke har været opført på EU's budget til trods for Parlamentets anmodninger herom,

| E. | der henviser til, at Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter ikke udøver nogen formel kontrol over EUF, eftersom den ikke er integreret i EU-budgettet, hvilket er udtryk for et demokratisk underskud, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter ikke udøver nogen formel kontrol over EUF, eftersom den ikke er integreret i EU-budgettet, hvilket er udtryk for et demokratisk underskud,

| F. | der henviser til, at den undersøgelse, som Kommissionen har foretaget i 64 AVS-lande om inddragelse af ikke-statslige aktører i programmeringen af 10. EUF, viser, at der i alle tilfælde er sket en udveksling af oplysninger, men at de ikke-statslige aktører reelt set kun har været inddraget i halvdelen af de undersøgte lande, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den undersøgelse, som Kommissionen har foretaget i 64 AVS-lande om inddragelse af ikke-statslige aktører i programmeringen af 10. EUF, viser, at der i alle tilfælde er sket en udveksling af oplysninger, men at de ikke-statslige aktører reelt set kun har været inddraget i halvdelen af de undersøgte lande,

| G. | der henviser til, at der på EU-Afrika-topmødet i Lissabon (den 8.-9. december 2007) blev lanceret et nyt strategisk partnerskab mellem Afrika og EU samt en handlingsplan for 2008-2010, der bygger på principperne om Afrikas enhed, Afrikas og Europas gensidige afhængighed, fælles ejerskab og ansvar, respekt for menneskerettighederne og de demokratiske principper og retsstatsprincippet samt retten til udvikling, og at der ved samme anledning blev vedtaget en fælles erklæring fra Europa-Parlamentet og Det Panafrikanske Parlament, hvori der blev opfordret til en styrkelse af parlamenternes rolle i den nye strategi, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der på EU-Afrika-topmødet i Lissabon (den 8.-9. december 2007) blev lanceret et nyt strategisk partnerskab mellem Afrika og EU samt en handlingsplan for 2008-2010, der bygger på principperne om Afrikas enhed, Afrikas og Europas gensidige afhængighed, fælles ejerskab og ansvar, respekt for menneskerettighederne og de demokratiske principper og retsstatsprincippet samt retten til udvikling, og at der ved samme anledning blev vedtaget en fælles erklæring fra Europa-Parlamentet og Det Panafrikanske Parlament, hvori der blev opfordret til en styrkelse af parlamenternes rolle i den nye strategi,

| H. | der henviser til EU's og medlemsstaternes politiske forpligtelser vedrørende udviklingsbistand, navnlig til Afrika, og vedrørende bistandseffektivitet, |
| --- | --- |

H.

der henviser til EU's og medlemsstaternes politiske forpligtelser vedrørende udviklingsbistand, navnlig til Afrika, og vedrørende bistandseffektivitet,

| I. | der henviser til EU's tilsagn om at ville forhøje sin handelsstøtte til 2 000 000 000 EUR om året frem til 2010 (1 000 000 000 EUR fra Kommissionen og 1 000 000 000 EUR fra medlemsstaterne), |
| --- | --- |

I.

der henviser til EU's tilsagn om at ville forhøje sin handelsstøtte til 2 000 000 000 EUR om året frem til 2010 (1 000 000 000 EUR fra Kommissionen og 1 000 000 000 EUR fra medlemsstaterne),

| J. | der henviser til den vejledende fordeling af bevillingerne under 10. EUF, dvs. ca. 30 % til generel budgetstøtte, 30 % til infrastrukturer, 15 % til regeringsførelse (herunder fred og sikkerhed), 8 % til landbrug og udvikling af landdistrikter, 8 % til de sociale sektorer og social samhørighed, og resten fordelt mellem henholdsvis økonomisk udvikling, institutionel støtte og miljø, |
| --- | --- |

J.

der henviser til den vejledende fordeling af bevillingerne under 10. EUF, dvs. ca. 30 % til generel budgetstøtte, 30 % til infrastrukturer, 15 % til regeringsførelse (herunder fred og sikkerhed), 8 % til landbrug og udvikling af landdistrikter, 8 % til de sociale sektorer og social samhørighed, og resten fordelt mellem henholdsvis økonomisk udvikling, institutionel støtte og miljø,

| K. | der henviser til, at den del af bevillingerne under 10. EUF, der afsættes til sundhed og almen uddannelse, er lidt lavere end de tilsvarende bevillinger under 9. EUF, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at den del af bevillingerne under 10. EUF, der afsættes til sundhed og almen uddannelse, er lidt lavere end de tilsvarende bevillinger under 9. EUF,

Udfordringer og mål for 10. EUF

1.   påpeger, at der står store udfordringer på spil i forbindelse med gennemførelsen af EUF i perioden 2008-2013, navnlig hvad angår EU's og medlemsstaternes politiske forpligtelser vedrørende udviklingsbistand, udvikling hen imod et fornyet partnerskab mellem Europa og Afrika og EU's bidrag til gennemførelsen af millenniumudviklingsmålene inden 2015;

2.   kan i fuldt omfang tilslutte sig det primære og overordnede mål for samarbejdet, som i henhold til artikel 1 i forordning (EF) nr. 617/2007 er »udryddelse af fattigdom i partnerlande og -regioner inden for rammerne af bæredygtig udvikling, herunder en indsats for at nå årtusindudviklingsmålene«; lægger den allerstørste vægt på, at disse primære mål kommer konkret til udtryk i samtlige instrumenter og gennemførelsesforanstaltninger i denne forordning, og beklager, at bestemmelserne om lande- og regionalstrategidokumenterne er baseret på en restriktiv fortolkning af disse mål;

3.   anmoder om, at gennemførelsen af EUF også indgår i EU's internationale forpligtelser, jf. artikel 177, stk. 3, i EF-traktaten;

4.   understreger, at gennemførelsen af EUF skal ske i overensstemmelse med henstillingerne i De Forenede Nationers Udviklingsprogram (UNDP), hvad angår anvendelse af statslig udviklingsbistand, og at alle foranstaltninger, der ikke opfylder de gældende kriterier for statslig udviklingsbistand (ODA) som fastsat af Komitéen for Udviklingsbistand (DAC) under Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), som minimum skal udelukkes fra programmeringen; anmoder om, at artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 617/2007 bliver ændret i overensstemmelse hermed;

5.   glæder sig over det ønske om forenkling og harmonisering, der har ligget til grund for udarbejdelsen af den nye forordning (EF) nr. 617/2007; mener, at dette forsøg på tilpasning i forhold til instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde (DCI) (4) vil kunne bidrage til at styrke Parlamentets rolle i forbindelse med opfølgningen af og kontrollen med gennemførelsen af EUF;

6.   er positivt stemt over for opførelsen af EUF på EU's budget for at styrke sammenhæng, åbenhed og effektivitet i forbindelse med udviklingssamarbejdet og sikre den demokratiske kontrol hermed; understreger, at opførelsen af EUF på budgettet ligeledes er en relevant reaktion på de tilbagevendende problemer som følge af den tunge og langsommelige mellemstatslige ratificeringsproces; anmoder Rådet om at tage skridt til at opføre EUF på EU-budgettet i forbindelse med midtvejsrevisionen af den flerårige finansielle ramme i 2009;

7.   glæder sig over, at Lissabontraktaten ophæver EF-traktatens artikel 179, stk. 3, der indebærer, at EUF ikke er omfattet af traktaten, da dette åbner mulighed for opførelse af EUF på EU's budget;

8.   henviser til sin indsats for at sikre konsekvens i udviklingspolitikken og EU's forpligtelse til at sørge for, at udviklingspolitikkens mål ikke er i modstrid med andre EU-politikker, der kan have indflydelse på denne politik (handel, miljø, sikkerhed, landbrug osv.);

9.   anmoder Kommissionen om at være mere opmærksom på udvandringen af kvalificeret arbejdskraft fra AVS-landene til EU og fremlægge hensigtsmæssige foranstaltninger for at gøre det lettere for folk at forblive i eller vende tilbage til deres hjemland;

10.   minder om, at det går ind for principperne om ejerskab og deltagelse, som ligger til grund for Cotonouaftalen og den europæiske konsensus om udvikling (5);

Tidsplan

11.   opfordrer de AVS-lande, der endnu ikke har ratificeret den interne aftale og den ændrede Cotonouaftale, til at gøre dette, så 10. EUF kan gennemføres snarest muligt;

12.   bemærker, at Kommissionen har givet tilsagn om, at de samlede midler under 9. EUF vil være forpligtede inden skæringsdatoens udløb den 31. december 2007; anmoder Kommissionen om at træffe alle passende foranstaltninger for at sikre, at ingen bevillinger rammes af »afviklingsklausulen«, og at der garanteres en kontinuerlig finansiering;

13.   understreger, at denne stramme tidsplan ikke har gjort det muligt i fuldt omfang at inddrage civilsamfundet og Parlamentet i programmeringen, og insisterer på, at disse mangler i høringsprocessen afhjælpes i gennemførelsesfasen;

Strategidokumenter og prioriterede indsatsområder

14.   understreger, at programmeringen for at nå målene i artikel 1 i forordning (EF) nr. 617/2007 skal prioritere foranstaltninger, der sigter mod fattigdomsbekæmpelse med særlig vægt på områder henhørende under millenniumudviklingsmålene, f.eks. de sociale områder, herunder navnlig folkesundhed og almen uddannelse; understreger, at forpligtelsen på grundlag af DCI til at afsætte 20 % af bevillingerne til sundhed og almen uddannelse inden 2009 bør gælde for alle udgifter som led i europæisk udviklingspolitik, herunder EUF, for at sikre konsekvens;

15.   tager til efterretning, at Kommissionen har til hensigt at nå dette mål ved hjælp af budgetstøtte, men beklager, at der ikke er blevet udarbejdet en samlet strategi i fællesskab med støttemodtagerne med henblik på at medtage sundheds- og uddannelsesområdet i landestrategidokumenternes prioriteringer; kræver, at dette spørgsmål tages op i forbindelse med midtvejsrevisionen, så målet på 20 % kan opfyldes;

16.   understreger, at en bæredygtig økonomisk, social og miljømæssig udvikling er en forudsætning for en bæredygtig bekæmpelse af fattigdommen; understreger endvidere, at alle EUF-foranstaltninger derfor bør være en del af en udviklingsproces, der sigter mod at skabe en stærk økonomi, hvor miljøet beskyttes, og hvor alle har adgang til grundlæggende sociale ydelser;

17.   understreger, at en bæredygtig udvikling aldrig vil kunne opnås fuldt ud i krigssituationer, under borgerlige uroligheder eller i tilfælde af politisk ustabilitet; mener derfor, at demokratiopbygning og bestræbelser, der bevarer eller fremmer fred, retsstatsprincippet, stabile og demokratiske institutioner samt fuld respekt for menneskerettighederne, bør prioriteres højt;

18.   er af den opfattelse, at landestrategidokumenterne skal være underkastet demokratisk kontrol og derfor ikke kan udarbejdes og anvendes uden parlamentarisk kontrol; mener, at overdragelsen af landestrategidokumenter til Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU (BPF) er et vigtigt bidrag til opfyldelsen af målet om ejerskab i Cotonouaftalen og et positivt skridt i retning af at tildele BPF og Europa-Parlamentet institutionelle beføjelser som led i komitologi; anmoder Kommissionen om at drage omsorg for, at BPF råder over de fornødne midler til at kunne udføre sit arbejde med landestrategidokumenterne og for, at der fra Kommissionens side udarbejdes en opfølgningsrapport om BPF's udtalelser;

19.   beklager, at forordning (EF) nr. 617/2007 ikke indeholder nogen udtrykkelig deltagelses- eller høringsprocedure for Europa-Parlamentet, de nationale parlamenter, lokale myndigheder og ikke-statslige aktører i forbindelse med udarbejdelse, opfølgning og evaluering af landestrategidokumenterne; opfordrer Rådet og Kommissionen til systematisk at integrere sådanne høringer i programmeringen;

Kønsaspektet

20.   beklager, at kønsaspektet ikke indgår som et specifikt indsatsområde; opfordrer til, at beslutningen herom tages op til fornyet behandling i forbindelse med midtvejsrevisionen af EUF's gennemførelse i samråd med AVS-partnerne;

21.   opfordrer Kommissionen til at overholde de forpligtelser vedrørende ligestilling mellem kønnene, som er nedfældet i vigtige politikdokumenter såsom den europæiske konsensus om udvikling, den fælles EU-Afrika-strategi og navnlig Cotonouaftalen, og dermed sikre, dels at kønsrelaterede spørgsmål indgår som en af de politiske prioriteringer i AVS-EU-partnerskabet, dels tillægges passende vægt og tildeles tilstrækkelige bevillinger som led i integreringen af kønsaspektet (gender mainstreaming); fastholder, at kønsrelaterede spørgsmål i højere grad skal gøres synlige ved, at Kommissionen i sin årsberetning medtager et kapitel og specifikke indikatorer, som muliggør en bedre opfølgning af og kontrol med resultaterne;

Budgetstøtte

22.   er af den opfattelse, at budgetstøtte kan yde et effektivt bidrag til fattigdomsbekæmpelse og gennemførelse af millenniumudviklingsmålene, navnlig når midlerne koncentreres omkring sektorerne for grundlæggende uddannelse og sundhed; støtter Kommissionens bestræbelser på at gøre budgetstøtten til en drivkraft, der kan øge den del af de nationale budgetter, der er afsat til disse sektorer;

23.   minder om, at budgetstøtten kun er et effektivt og legitimt middel, hvis en række forudsætninger er opfyldt til punkt og prikke, herunder dels en styrket koordinering mellem donorer, dels overholdelse af de demokratiske spilleregler, god regeringsførelse og en forvaltningsstruktur for offentlige finanser, der kontrolleres af et demokratisk valgt parlament i modtagerlandene; henstiller til Kommissionen at sikre, at disse forudsætninger er opfyldt, inden der iværksættes budgetstøtteprogrammer;

24.   glæder sig over Kommissionens tilsagn om at gøre budgetstøtten direkte afhængig af fremskridt med hensyn til opfyldelse af millenniumudviklingsmålene og om at fremme gennemførelsen af disse ved hjælp af »kontrakter om millenniummål«, der indebærer garanteret finansiering over en længere periode, og således også bidrage til at gøre støtten mere forudsigelig;

25.   anmoder om, at der i en årlig rapport foretages en evaluering af budgetstøtten på grundlag af pålidelige og gennemskuelige indikatorer, der gør det muligt at måle fremskridtene med hensyn til millenniumudviklingsmålene, og om, at denne rapport forelægges for Europa-Parlamentet, BPF, de nationale parlamenter og de ikke-statslige aktører;

26.   anmoder endvidere om, at der som led i budgetstøtten afsættes specifikke ressourcer til at styrke samtlige AVS-parlamenters kapacitet med hensyn til budgetopfølgning;

Tranche for tilskyndelsesforanstaltninger

27.   minder om, at det er positivt indstillet over for fremme af god regeringsførelse og kan tilslutte sig princippet om en »præmie for god regeringsførelse« som led i den politiske dialog, jf. artikel 8 i Cotonouaftalen, forudsat at tildelingskriterierne og -bestemmelserne er utvetydige og gennemskuelige;

28.   konstaterer, at flere af de kriterier, som Kommissionen har fastlagt for fordeling af tranchen for tilskyndelsesforanstaltninger, primært afspejler interesserne i Nord, og modsætter sig ethvert forsøg på at gøre støtten afhængig af kriterier, der ikke udelukkende fokuserer på god regeringsførelse;

29.   er foruroliget over fortolkningen af kriterierne i tilknytning til økonomisk og socialt lederskab; er imod »skjulte kriterier« på det økonomiske og sociale område og mener ikke, at en analyse af lovgivningen og den offentlige politik på dette område må føre til krav om liberalisering og deregulering; anbefaler, at profilerne for god regeringsførelse også kommer til at omfatte kriterier vedrørende eksistensen og kvaliteten af offentlige tjenester; påpeger, at AVS-staternes eller -regionernes holdning til, om de i sidste ende vælger at deltage i aftalerne om økonomisk partnerskab eller ej, ikke kan være et kriterium;

30.   opfordrer Kommissionen til at skabe klarhed omkring beslutningsprocessen vedrørende fordelingen af tranchens midler og fremlægge forslag, der sigter mod at sikre, at Europa-Parlamentet og de ikke-statslige aktører underrettes herom;

Regional integration, handelsstøtte og økonomiske partnerskabsaftaler

31.   minder om, at EU har forpligtet sig til at forhøje handelsstøtten til 2 000 000 000 EUR pr. år og afsætte 50 % af denne supplerende støtte til AVS-landene, idet denne forhøjelse skal finansieres ved hjælp af supplerende bevillinger; tillægger det stor betydning, at EU overholder sin forpligtelse, hvad angår handelsstøtte, og anmoder Kommissionen og Rådet om at aflægge beretning om den aktuelle situation med hensyn til de forpligtelser, som EU og medlemsstaterne har indgået for at kunne nå dette mål;

32.   fastholder, at finansieringen af de integrerede regionale programmer i lige høj grad skal gavne alle AVS-lande og -regioner, uafhængigt af deres holdning til en eventuel deltagelse i de økonomiske partnerskabsaftaler; mener ikke, at deltagelse i en økonomisk partnerskabsaftale på nogen måde skal være en betingelse for at få tildelt bevillinger som led i disse integrerede regionale programmer;

33.   gentager sin anmodning om, at der afsættes yderligere midler under EUF til dækning af de særlige behov som følge af tilpasningen af AVS-landenes økonomier til de økonomiske partnerskabsaftaler;

Deltagelse

34.   understreger, at den efterfølgende evaluering som led i decharge-proceduren for EUF, der foretages af Europa-Parlamentet, ikke er en tilstrækkelig demokratisk kontrol, og anmoder Rådet om at få tildelt en institutionel rolle vedrørende hele programmeringens opfølgnings- og evalueringsproces i afventning af, at EUF opføres på EU's budget;

35.   beklager den vage og tvetydige formulering af reglerne for aktørernes rolle i programmeringen af fællesskabsbistanden (jf. artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 617/2007); opfordrer til, at Europa-Parlamentet, de nationale parlamenter, de lokale myndigheder og repræsentative ikke-statslige aktører inddrages i programmeringsprocessen, opfølgningen af og kontrollen med gennemførelsen af EUF;

36.   opfordrer EU-medlemsstaternes og AVS-landenes nationale parlamenter til at føre en nøje parlamentarisk kontrol med de udøvende organer, for så vidt angår programmeringen af EUF; opfordrer Kommissionen til at sikre, at de nationale parlamenter bliver hørt aktivt i alle faser af udarbejdelsen og opfølgningen af strategidokumenter;

37.   bekræfter, at det støtter anmodningen fremført af BPF på den 9. samling i april 2005 om, at en passende procentsats af EUF's bevillinger afsættes til almen uddannelse og politisk uddannelse af parlamentsmedlemmer samt politiske, økonomiske og sociale ledere med henblik på at fremme en vedvarende konsolidering af god regeringsførelse, respekt for retsstatsprincippet, demokratiske strukturer og interaktion mellem regering og opposition i pluralistiske demokratier, der bygger på frie valg;

Opfølgning og evaluering af resultater

38.   anmoder om, at Europa-Parlamentet, de nationale parlamenter og de ikke-statslige aktører høres i 2010 om midtvejsrevisionen af EUF's gennemførelse, og om, at Europa-Parlamentet underrettes om resultaterne af midtvejsrevisionen af investeringsfaciliteten;

39.   tager med tilfredshed til efterretning, at Kommissionen har udarbejdet en årsberetning om gennemførelsen af EUF-bistanden, som er fremsendt til Europa-Parlamentet; vil i forbindelse med behandlingen af denne årsberetning især rette fokus på resultaterne af bistanden med hensyn til fattigdomsbekæmpelse og den rolle, bistanden spiller for gennemførelsen af millenniumudviklingsmålene; anmoder om, at BPF, de nationale parlamenter og de ikke-statslige aktører ligeledes får forelagt denne årsberetning;

40.   glæder sig over Kommissionens og Den Europæiske Investeringsbanks (EIB) intentioner om regelmæssigt at evaluere resultaterne med særlig vægt på de fremskridt, der er sket med hensyn til gennemførelse af millenniumudviklingsmålene, og om at inddrage alle berørte aktører, herunder de ikke-statslige aktører, i evalueringsfasen for fællesskabsbistanden, hvilket naturligvis omfatter Europa-Parlamentet, de nationale parlamenter og BPF; opfordrer Kommissionen til at præcisere, hvordan og hvor ofte disse evalueringer vil finde sted;

41.   understreger, at de erfaringer og den ekspertise, som parlamentsmedlemmer og repræsentanter for civilsamfundet har opnået, er uundværlige i en krise- eller konfliktsituation, og anmoder Kommissionen om at høre disse parter inden vedtagelsen af særforanstaltninger som omhandlet i artikel 8, stk. 2, i forordning (EF) nr. 617/2007;

Bistandseffektivitet

42.   bemærker med tilfredshed henvisningen til Paris-erklæringen om bistandseffektivitet og understreger, at programmeringen af EUF skal ske i overensstemmelse med henstillingerne i denne erklæring; understreger dog, at etableringen af et afbalanceret og ligeværdigt partnerskab mellem EU og AVS-landene ikke kun kan bygge på harmonisering og tilpasning fra bidragydernes side, men først og fremmest skal fremme gensidige forpligtelser og ydelser, navnlig hvad angår regeringsførelse;

43.   tilskynder Kommissionen til at omsætte sit løfte om nøje at følge udviklingen på dette område i praksis og udarbejde en specifik beretning som led i forberedelserne til topmødet i Accra i september 2008; anmoder om, at evalueringen af bistandseffektiviteten tages op i en periodisk beretning, der forelægges for Europa-Parlamentet;

44.   anerkender, at Kommissionens bestræbelser på at fremskynde udbetalingerne har forbedret EUF's udnyttelsesgrad væsentligt; understreger imidlertid, at der stadig skal gøres fremskridt på dette område, og opfordrer medlemsstaterne til at bidrage aktivt hertil; anmoder Kommissionen om at udarbejde en kvartalsoversigt over udbetalingen af midler med henblik på forelæggelse for Europa-Parlamentet og BPF;

45.   støtter fuldt ud bestræbelserne på at forbedre bistandens forudsigelighed som led i gennemførelsen af EUF;

Fredsfaciliteten for Afrika

46.   støtter ligeledes fuldt ud indførelsen af en fredsfacilitet for Afrika og mener, at bestemmelserne om forvaltning af dette instrument bør omfatte en styrkelse af det politiske partnerskab mellem EU og Den Afrikanske Union i overensstemmelse med retningslinjerne i den nye fælles EU-Afrika-strategi;

47.   understreger, at fredsfaciliteten for Afrika skal ses som et instrument under den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP), og at den ifølge DAC-kriterierne ikke hører hjemme på udviklingsområdet; beklager i den forbindelse dybt Rådets afgørelse af 11. april 2006, ifølge hvilken fredsfaciliteten skal finansieres over EUF;

48.   anmoder Kommissionen og Rådet om at tage højde for en anden finansiering senest efter den evaluering i 2010, hvor proceduren for finansiering af fredsfaciliteten for Afrika skal tages op til fornyet behandling; anmoder om at blive hørt i forbindelse med denne evaluering;

49.   opfordrer til, at Europa-Parlamentet og BPF høres om handlingsprogrammet for perioden 2008-2010 og den årlige aktivitetsrapport om midlernes anvendelse, som udarbejdes af Kommissionen;

Samfinansiering og sammenhæng med andre instrumenter

50.   glæder sig over den mulighed for at finansiere udviklingsprojekter sammen med medlemsstaterne og andre bidragydere, som der åbnes op for i programmeringen af 10. EUF;

51.   anbefaler, at der åbnes en sådan mulighed for andre af EU's finansielle instrumenter, og gentager sin anmodning om, at der oprettes en ny programmerbar og forudsigelig panafrikansk finansieringsramme, der modtager midler via EUF, de tematiske DCI-instrumenter og det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument med henblik på at finansiere gennemførelsen af den nye fælles EU-Afrika-strategi;

52.   udtrykker ønske om, at der etableres fælles AVS-EU-programmer på grundlag af samfinansiering, så der kan findes fælles svar på de store udfordringer i verden, f.eks. adgangen til de internationale offentlige goder eller klimaforandringerne, for på den måde at yde et bidrag til det politiske partnerskab inden for Cotonouaftalens rammer;

*

- *

53.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT L 317 af 15.12.2000, s. 3. Ændret ved aftale undertegnet den 25. juni 2005 (EUT L 209 af 11.8.2005, s. 27).

(2)  EUT L 247 af 9.9.2006, s. 32.

(3)  EUT L 152 af 13.6.2007, s. 1.

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (EUT L 378 af 27.12.2006, s. 41).

(5)  Fælleserklæring fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen om »den europæiske konsensus om udvikling« (EUT C 46 af 24.2.2006, s. 1).

---

| 29.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 259/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 259/35

---

Statusrapport 2007 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien

P6_TA(2008)0172

Europa-Parlamentets beslutning af 23. april 2008 om statusrapport 2007 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (2007/2268(INI))

(2009/C 259 E/07)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Thessaloniki den 19.-20. juni 2003, hvor der blev givet et tilsagn til samtlige stater på det vestlige Balkan om, at de kunne opnå medlemskab af Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Thessaloniki den 19.-20. juni 2003, hvor der blev givet et tilsagn til samtlige stater på det vestlige Balkan om, at de kunne opnå medlemskab af Den Europæiske Union,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolutioner 817 (1993) af 7. april 1993 og 845 (1993) af 18. juni 1993, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolutioner 817 (1993) af 7. april 1993 og 845 (1993) af 18. juni 1993,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds beslutning af 16. december 2005 om at tildele Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien status som kandidat til at blive medlem af Den Europæiske Union, og til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd den 15.-16. juni 2006 og den 14.-15. december 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds beslutning af 16. december 2005 om at tildele Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien status som kandidat til at blive medlem af Den Europæiske Union, og til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd den 15.-16. juni 2006 og den 14.-15. december 2006,

| — | der henviser til den midlertidige aftale fra 1995 mellem Republikken Grækenland og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien; |
| --- | --- |

—

der henviser til den midlertidige aftale fra 1995 mellem Republikken Grækenland og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien;

| — | der henviser til konklusionerne fra det fjerde møde i Stabiliserings- og Associeringsrådet EU-Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien den 24. juli 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra det fjerde møde i Stabiliserings- og Associeringsrådet EU-Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien den 24. juli 2007,

| — | der henviser til fælleserklæringen EU/Det Vestlige Balkan, der blev vedtaget i Salzburg den 11. marts 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til fælleserklæringen EU/Det Vestlige Balkan, der blev vedtaget i Salzburg den 11. marts 2006,

| — | der henviser til meddelelsen af 5. marts 2008 fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet »Det vestlige Balkan: en forbedring af det europæiske perspektiv« (KOM(2008)0127), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelsen af 5. marts 2008 fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet »Det vestlige Balkan: en forbedring af det europæiske perspektiv« (KOM(2008)0127),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2008/212/EF af 18. februar 2008 om principperne, prioriteterne og betingelserne for tiltrædelsespartnerskabet med Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2008/212/EF af 18. februar 2008 om principperne, prioriteterne og betingelserne for tiltrædelsespartnerskabet med Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (1),

| — | der henviser til Kommissionens statusrapport 2007 om Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien af 6. november 2007 (SEK(2007)1432), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens statusrapport 2007 om Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien af 6. november 2007 (SEK(2007)1432),

| — | der henviser til Parlamentets beslutning af 13. december 2006 om Kommissionens meddelelse om udvidelsesstrategien og de vigtigste udfordringer 2006-2007 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Parlamentets beslutning af 13. december 2006 om Kommissionens meddelelse om udvidelsesstrategien og de vigtigste udfordringer 2006-2007 (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. juli 2007 om statusrapport 2006 vedrørende Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. juli 2007 om statusrapport 2006 vedrørende Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (3),

| — | der henviser til henstillingerne fra Det Blandede Parlamentariske Udvalg EU-Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien af den 29.-30. januar 2007 og den 26.-27. november 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstillingerne fra Det Blandede Parlamentariske Udvalg EU-Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien af den 29.-30. januar 2007 og den 26.-27. november 2007,

| — | der henviser til sin holdning af 24. oktober 2007 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien om lempelse af reglerne for udstedelse af visa til kortvarigt ophold (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 24. oktober 2007 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien om lempelse af reglerne for udstedelse af visa til kortvarigt ophold (4),

| — | der henviser til sin holdning af 24. oktober 2007 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien om tilbagetagelse (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 24. oktober 2007 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien om tilbagetagelse (5),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A6-0059/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A6-0059/2008),

| A. | der henviser til, at Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien helt tilbage i 2005 fik status som kandidat til at blive medlem af Den Europæiske Union, men at der endnu ikke er fastlagt en dato for indledningen af optagelsesforhandlingerne; der henviser til, at denne langtrukne situation skaber frustration og uvished i betragtning af de reformer, som myndighederne i Skopje på det seneste har gennemført i et stabilt tempo, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien helt tilbage i 2005 fik status som kandidat til at blive medlem af Den Europæiske Union, men at der endnu ikke er fastlagt en dato for indledningen af optagelsesforhandlingerne; der henviser til, at denne langtrukne situation skaber frustration og uvished i betragtning af de reformer, som myndighederne i Skopje på det seneste har gennemført i et stabilt tempo,

| B. | minder om, at der med EU-Vestbalkan-erklæringen, som blev vedtaget enstemmigt i Salzburg den 11. marts 2006 af alle EU's udenrigsministre og udenrigsministrene fra landene på Vestbalkan, på ny gøres opmærksom på betydningen af gode naboskabsforbindelser og behovet for at nå frem til gensidigt acceptable løsninger på uløste problemer i forhold til nabolandene, |
| --- | --- |

B.

minder om, at der med EU-Vestbalkan-erklæringen, som blev vedtaget enstemmigt i Salzburg den 11. marts 2006 af alle EU's udenrigsministre og udenrigsministrene fra landene på Vestbalkan, på ny gøres opmærksom på betydningen af gode naboskabsforbindelser og behovet for at nå frem til gensidigt acceptable løsninger på uløste problemer i forhold til nabolandene,

| C. | der henviser til, at medlemsstaten Grækenland og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien for øjeblikket forhandler i FN-regi for at nå frem til en gensidigt acceptabel løsning på valget af et navn til dette kandidatland, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at medlemsstaten Grækenland og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien for øjeblikket forhandler i FN-regi for at nå frem til en gensidigt acceptabel løsning på valget af et navn til dette kandidatland,

1.   glæder sig over den nye politiske konsensus om landets tiltrædelse af Den Europæiske Union og de betydelige fremskridt, der er opnået siden ovennævnte seneste statusrapport, som Kommissionen offentliggjorde i november 2007;

2.   glæder sig over vedtagelsen af loven om offentlige anklagere, loven om anklagernes råd og loven om det parlamentariske udvalg for indbyrdes relationer i samfundet, der indeholder en liste over de love, der skal vedtages i overensstemmelse med bestemmelsen om dobbelt flertal (anvendelsen af Badinter-princippet), samt den endelige udnævnelse af medlemmerne af det retslige råd;

3.   glæder sig over oprettelsen af det nationale råd for EU-integration, der skal sikre støtte til EU-relaterede reformer på tværs af partierne, har lederen af oppositionen som formand og udgør en vigtig drivkraft i tiltrædelsesprocessen; konstaterer, at det nationale råd fastlægger landets institutionelle prioriteter på det forberedende stadium af forhandlingsprocessen ved en præcis tildeling af den nødvendige institutionelle struktur, de menneskelige ressourcer og budgetfinansieringen; tilskynder regeringen og parlamentet til at fastholde reformtempoet og at videreføre en permanent, regelmæssig og konstruktiv dialog med deltagelse af alle berørte parter i en samarbejdets og enighedens ånd, om de centrale emner på landets europæiske dagsorden;

4.   hilser regeringens og parlamentets vedvarende indsats og resultater med hensyn til gennemførelsen af Ohrid-rammeaftalen og den øgede anerkendelse af landets multietniske karakter velkommen; glæder sig over regeringens og parlamentets tilsagn om yderligere at fremme de interetniske relationer, der har resulteret i vedtagelse af lovgivning som f.eks. de ændringer til loven om offentlige helligdage, som fastlægger de forskellige etnisk og religiøst betingede helligdage, der blev vedtaget den 8. februar 2007, og de øgede budgetbevillinger til fremme af mindretalssamfunds kulturelle værdier og traditioner; henleder opmærksomheden på behovet for at forbedre den vejede repræsentation af medlemmer af mindretalsgrupper, navnlig i den offentlige forvaltning, politiet og de væbnede styrker, og glæder sig over, at der er opnået enighed om 45 lovforslag, der kun kan vedtages ved hjælp af Badinter-flertallet;

5.   påpeger, at Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens fornyede politiske momentum med hensyn til europæisk integration er resultatet af det stærke engagement, som er kommet til udtryk blandt alle politiske kræfter; glæder sig over den regelmæssige intensive dialog, der har fundet sted mellem lederne af de fire største politiske partier (VMRO-DPMNE, SDSM, DPA og DUI), og som har resulteret i vedtagelsen af en række love og foranstaltninger, som er relevante med henblik på yderligere EU-integration;

6.   glæder sig desuden over det forhold, at flere repræsentanter for de etniske mindretal ansættes i den offentlige forvaltning i overensstemmelse med Ohrid-rammeaftalen, og håber, at denne aftale fortsat vil blive gennemført konsekvent;

7.   roser det tilsagn, som lederne af de største politiske partier med sæde i parlamentet har afgivet om fortsat at arbejde hen imod fremskridt på de områder, hvor der stadig findes uenighed, f.eks. brugen af sprog og den sociale pakke til ofrene for konflikten i 2001;

8.   udtrykker sin tilfredshed med de tydelige fremskridt, der i 2007 blev opnået i kampen mod organiseret kriminalitet og korruption, og de betydelige fremskridt i kampen mod handel med mennesker og narkotika; opfordrer regeringen til fortsat at gennemføre lovgivningen mod korruption og reformen af retsvæsenet, som vil indebære en styrkelse af retsvæsenets uafhængighed og generelle kapacitet;

9.   glæder sig over, at regeringen har opnået fremskridt på det økonomiske område, samtidig med at den makroøkonomiske stabilitet er blevet fastholdt; hilser skatte- og afgiftspolitikken og den forbedrede finansdisciplin, som har ført til højere statslige budgetindtægter, velkommen; ser positivt på det forbedrede erhvervsklima og indsatsen for at reducere de retlige og administrative barrierer for virksomhedsetablering;

10.   ser frem til vedtagelsen af den nye banklovgivning, der er i overensstemmelse med gældende fællesskabsret; bemærker, at det er vigtigt at vedtage en ny lov om nationalbanken i 2008 for at styrke dennes uafhængighed og dens administrative tilsynskapacitet;

11.   er foruroliget over ledigheden, der fortsat er høj, og opfordrer indtrængende regeringen til at tage dette problem op; tager navnlig situationen i landsbyerne ved grænsen til Kosovo til efterretning, hvor bekæmpelse af ledigheden er helt afgørende for at give befolkningen her muligheder for at opnå lovlige indtægtskilder;

12.   minder om behovet for fortsat gennemførelse af Ohrid-rammeaftalen som et instrument til fremme af grænseoverskridende opbygning af tillid, som er nøglen til stabilitet i området;

13.   henviser til, at det i medfør af loven om forskellige befolkningsgruppers flagning fra 2005 tillades, at befolkningsgrupper, der udgør et flertal i en kommune, kan bruge deres flag; konstaterer, at det med forfatningsdomstolens dom af 24. oktober 2007 blev bekræftet, at en befolkningsgruppe kan benytte sit flag sammen med statens flag, og at retten til at benytte et etnisk flag også blev udvidet til at gælde alle etniske grupper i en kommune, ligesom dommen bekræftede de etniske albaneres ret til at bruge det officielle albanske flag som deres etniske symbol; betoner, at forfatningsdomstolen tilstræbte en præcisering af grænserne for denne ret ud fra den betragtning, at statens og samfundsgruppers flag har forskellig betydning, og den konkluderede, at enkelte gruppers flag ikke må benyttes permanent, f.eks. i forbindelse med officielle statsbesøg eller på offentlige bygninger; opfordrer alle parter til at drøfte dette spørgsmål i Ohrid-rammeaftalens ånd og ud fra internationale standarder;

14.   glæder sig over, at regeringen har taget skridt til at reagere hurtigt på henstillingerne i Kommissionens statusrapport 2007 og til at vedtage den reviderede nationale plan for indførelse af den gældende fællesskabsret i overensstemmelse med de prioriterede mål i det foreslåede tiltrædelsespartnerskab 2008;

15.   ser positivt på det arbejde, der gøres i den offentlige forvaltning som forberedelse af processen for forhandlinger om EU-medlemskab; henstiller til myndighederne at fortsætte reformen af den offentlige forvaltning for at sikre dennes afpolitisering, professionalisme, ekspertise og effektivitet og at afstå fra enhver handling, som kan skade den allerede etablerede administrative kapacitet;

16.   anser det for en fælles udfordring for alle politiske kræfter og etniske grupper i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien at vise, at landet ikke længere er plaget af konflikter, der internt og eksternt vurderes negativt, og som er mere vidtgående end normale politiske meningsforskelle, bl.a. boykot af demokratiske offentlige myndigheder, og således demonstrere, at landet er rede til at deltage i processen mod integration i EU;

17.   støtter initiativet fra det Thessaloniki-baserede center for demokrati og forsoning i Sydøsteuropa og Soros-fonden om udgivelse af lærebøger om Balkans historie, både på albansk og makedonsk, beregnet til historielærere og studerende på ungdomsuddannelser, med det formål at fremføre forskellige synspunkter om den fælles fortid ved at give et afbalanceret perspektiv samt at fremme forsoning;

18.   konstaterer, at forslaget om ændring af valgloven, som vil medføre en udvidelse af antallet af mandater i parlamentet med tretten for at sikre både en bedre repræsentation af de mindre etniske grupper og af makedonske borgere bosat i udlandet, blev behandlet den 27. september 2007; udtrykker bekymring over, at lovforslaget vil kunne medføre en omgåelse af anvendelsen af Badinter-reglen om flertal som tilsigtet i Ohrid-rammeaftalen; understreger, at overholdelsen af »pacta sunt servanda«-princippet er afgørende for en bedre gensidig tillid; håber derfor, at der kan opnås bred konsensus, herunder med deltagelse af de albanske repræsentanter, omkring enhver revision af valgloven, og er overbevist om, at yderligere høringer vil blive afholdt med henblik på at opnå en sådan konsensus;

19.   håber, at der vil ske fuld overholdelse af alle valglovens bestemmelser, herunder artikel 27 om udnævnelse af formanden for valgkommissionen; håber, at regeringskoalitionen vil sikre retfærdige og demokratiske tidlige valg under overholdelse af forfatningen og valgloven;

20.   henleder opmærksomheden på den fortsatte forskelsbehandling af romasamfundet, navnlig når det gælder uddannelse, social beskyttelse, sundhedspleje, bolig og beskæftigelse; håber, at den nationale romastrategi i nær fremtid vil blive gennemført i henhold til dens erklærede mål;

21.   hilser ikrafttrædelsen af visumlettelses- og tilbagesendelsesaftalen med Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien velkommen; finder, at adgang til EU-landene trods vedtagelse af visumlettelsesaftalen stadig er et stort problem for borgere i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og generelt for borgere i landene på det vestlige Balkan; betoner, at landet bør have samme regler for adgang som de, der gælder for Kroatien; bifalder derfor Kommissionens iværksættelse den 20. februar 2008 af en dialog om visumliberalisering med henblik på udarbejdelse af en køreplan, der i sidste instans skal føre til ophævelse af visumtvangen, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaternes regeringer til at gøre alt, hvad der er muligt for at sikre en hurtig afslutning og gennemførelse af køreplanen for en fuldstændig og ufortøvet visumliberalisering;

22.   bemærker i denne forbindelse, at regeringen har indført pas med biometriske sikkerhedsfunktioner, oprettet det nationale visuminformationssystem og visumcentret samt gennemført det integrerede grænseforvaltningssystem;

23.   hilser vedtagelsen af den nye lovgivning velkommen om kirkers, religiøse samfunds og religiøse gruppers status, der vil finde anvendelse fra maj 2008, og som definitivt vil medføre, at mindre trossamfund, især de, der er opstået i løbet af de seneste årtier eller har udviklet sig som følge af udenlandsk missionsvirksomhed eller splittelse af bestående religiøse samfund, ikke længere vil indbringe klager over, at de pågældende ikke må bygge, eje eller benytte bygninger, der anvendes som bederum;

24.   glæder sig over den vellykkede start på anden fase af den skattemæssige decentralisering i juli 2007, idet 42 ud af 84 kommuner har indledt processen, mens yderligere ni kommuner også har tilsluttet sig;

25.   påpeger, at der er truffet yderligere foranstaltninger for at styrke kvindernes rettigheder og navnlig ligestillingen; fastholder imidlertid, at beskyttelsen af kvinder mod alle former for vold skal forbedres;

26.   fremhæver, at den offentlige radiosprednings uafhængighed af offentlige organer bør håndhæves i overensstemmelse med loven om radiospredning vedtaget i november 2005, at der bør gives plads til de eksisterende meningsforskelle, og at der i den forbindelse ikke må lægges hindringer i vejen for andre medier som følge af statslig indblanding; opfordrer kraftigt myndighederne til at sikre myndighedernes overholdelse af EU's og Europarådets standarder vedrørende bekæmpelse af den genopblussen af hadefulde ytringer (»hate speech«), som finder sted, navnlig i medierne, over for nabolandene;

27.   konstaterer, at ensidig støtte til visse medieprodukter, f.eks. i form af regeringskampagner og reklamer fra statssponserede virksomheder, medfører konkurrenceforvridning i medielandskabet og således er til skade for andre, herunder regeringskritiske medier;

28.   glæder sig over, at der er iværksat forberedelser til gennemførelse af politiloven, idet en fuldstændig og effektiv håndhævelse af denne er en betydelig udfordring og prioriteres højt i forbindelse med den europæiske associering;

29.   bemærker, at indsatsen for beskyttelse af vandkvaliteten bør intensiveres på baggrund af den nye lov om vandressourcer; henviser især til, at der er stort behov for at beskytte vandkvaliteten og kontrollere forureningen i Vardar-floden, som afvander størstedelen af landet og fortsætter i Grækenland som Axíos-floden og bringer farligt affald til det græske område, og i søerne langs grænsen, Ohrid, Prespa og Dojran, og understreger, at det er nødvendigt at indgå og sikre effektiv gennemførelse af relevante bilaterale aftaler med nabolandene Albanien og Grækenland;

30.   anerkender, at vedtagelsen af loven om affaldsforvaltning har resulteret i visse fremskridt med hensyn til håndteringen af asbest, bortskaffelse af affald og affald fra polychlorbiphenyl og fra råstoffer;

31.   gør opmærksom på, at indstillingen til miljøet generelt bør forbedres, og opfordrer myndighederne i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien til at fortsætte bestræbelserne på at bringe miljølovgivningen i overensstemmelse med de gældende normer i EU;

32.   konstaterer, at der den 7. november 2007 fandt en større politiindsats sted i området omkring landsbyen Brodec nord for Tetovo med det formål at pågribe et antal formodede kriminelle, hvor seks medlemmer af den såkaldte Brodec-bande blev dræbt og yderligere 13 personer fra landsbyen tilbageholdt af indenrigsministeriet; konstaterer, at der både blev fundet lette og tunge våben i Brodec, herunder tunge maskingeværer og jord-til-luft-missiler; påpeger, at aktionen ifølge EU's observationsmission og OSCE blev gennemført på en professionel og effektiv måde, som resulterede i, at der ikke opstod politimæssige eller civile skader; hilser det faktum, at regeringen offentligt har erklæret, at den vil genopbygge moskeen og anden ødelagt infrastruktur, velkommen; udtrykker bekymring over, at det af nogle beretninger fremgår, at de tilbageholdte muligvis blev udsat for overgreb ved arrestationen; opfordrer i den forbindelse ombudsmanden til at undersøge begivenhederne til bunds og understreger, at alle eventuelle spørgsmål vedrørende politiindsatsen i Brodec bør behandles åbent, gennemsigtigt og juridisk korrekt;

33.   glæder sig over de fremskridt, der er gjort på lovgivningsområdet vedrørende intellektuel ejendomsret, men understreger, at det er nødvendigt at yde en større indsats for at sikre den vedtagne lovgivnings håndhævelse;

34.   glæder sig over Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens aktive deltagelse i den sydøsteuropæiske samarbejdsproces og over landets bidrag til oprettelsen af det regionale samarbejdsråd; glæder sig desuden over landets konstruktive holdning til Kosovos status; er dog bekymret over forsinkelsen af den tekniske fastlæggelse af grænsen til Kosovo; mener, at dette spørgsmål bør behandles som angivet i det forslag, der blev udarbejdet af Martti Ahtisaari, FN's tidligere særlige udsending vedrørende Kosovos status; glæder sig over det aktive samarbejde med Kosovo om handel, told og politisamarbejde samt det faktum, at der samtidig opretholdes gode naborelationer med Serbien; hilser undertegnelsen af frihandelsaftaler med disse to nabolande velkommen og anbefaler en lignende politik vedrørende relationerne til Albanien, Bulgarien og Grækenland, navnlig på transport- og kommunikationsområdet;

35.   hilser Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens bidrag til EU's Althea-mission i Bosnien-Hercegovina velkommen, anerkender dets rolle med hensyn til den regionale stabilitet og udtrykker sin din dybeste medfølelse med landet og familierne til de 11 soldater fra den fredsbevarende styrke, som på tragisk vis omkom den 12. januar 2008, da en militærhelikopter, der tilhørte Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, styrtede ned;

36.   beklager, at Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien har undertegnet og ratificeret en bilateral immunitetsaftale med de amerikanske myndigheder, der indebærer, at amerikanske borgere ikke kan udleveres til Den Internationale Straffedomstol i Haag; understreger, at dette strider mod EU's normer og politik, der i et og alt sigter mod at støtte Den Internationale Straffedomstol, og mod EU's grundlæggende principper vedrørende bilaterale immunitetsaftaler; opfordrer i denne forbindelse Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens regering og parlament til at bringe sin lovgivning på linje med de principper og standarder, der gælder i EU's medlemsstater;

37.   konstaterer, at der er behov for yderligere investeringer i udvikling af landets infrastruktur-forbindelser til dets naboer, hvilket vil bidrage til økonomisk udvikling og stabilitet i området som helhed, og opfordrer regeringen til hurtigt at færdiggøre den manglende jernbaneforbindelse mellem Skopje og Sofia;

38.   tager opløsningen af parlamentet den 11. april 2008 og udskrivningen af tidligt valg i juni 2008 til efterretning og udtrykker håb om, at myndighederne vil gøre deres yderste for i så vidt omfang som muligt at begrænse eventuelle forsinkelser i de forberedelser, der skulle føre til indledning af tiltrædelsesforhandlinger inden udgangen af 2008;

39.   glæder sig over det øgede bilaterale samarbejde og de mellemfolkelige kontakter mellem Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Grækenland; konstaterer med tilfredshed, at der siden Parlamentets vedtagelse af ovennævnte beslutning af 12. juli 2007 har fundet drøftelser sted i regionen i FN's regi og med assistance fra FN's særlige udsending Matthew Nimitz med henblik på at finde frem til en gensidigt acceptabel løsning på den tvist, der er opstået om landets navn; tager den øgede dynamik i forhandlingerne til efterretning; opfordrer begge parter til at benytte lejligheden til straks at genoptage forhandlingerne i lyset af de væsentlige fremskridt, der er gjort i den seneste tid, og til at nå frem til en kompromisløsning, således at spørgsmålet ikke fortsat vil udgøre en hindring for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens medlemskab af internationale organisationer i henhold til den midlertidige aftale fra 1995, der stadig er gyldig;

40.   minder om konklusionerne fra samlingen i Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) den 10. december 2007 og understreger vigtigheden af regionalt samarbejde, gode naboforhold og behovet for gensidigt at finde acceptable løsninger på udestående spørgsmål i processen for en tilnærmelse til EU;

41.   støtter Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens regerings bestræbelser på at oprette fælles udvalg for uddannelse og historie med de EU-medlemsstater, der grænser op til landet, med henblik på at gennemgå mulige fejl og fejlfortolkninger af historien, som måtte ligge til grund for uoverensstemmelser, og opfordrer indtrængende myndighederne til at fremme den fælles fejring af Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens fælles kulturelle og historiske arv med nabolandene;

42.   konstaterer, at selv om landet har gjort væsentlige fremskridt siden 2005, hvor det fik kandidatstatus, er det det eneste af de tre EU-kandidatlande, der endnu ikke er indledt tiltrædelsesforhandlinger med; mener, at denne undtagelse bør ophøre; opfordrer Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien til at sikre, at de nødvendige reformer gennemføres; henviser til den liste over otte referenceværdier, som Kommissionen har opstillet, og som hidrører fra de centrale prioriteringer i det nye tiltrædelsespartnerskab, og håber, at landets overholdelse af disse værdier vil føre til iværksættelse af forhandlingerne inden udgangen af 2008, hvad der yderligere vil fremme stabiliteten og styrke det europæiske perspektiv for landene på det vestlige Balkan; anmoder Rådet om på næste topmøde at evaluere de hidtidige fremskridt og om, om muligt, at fastlægge en dato for indledning af tiltrædelsesforhandlinger;

43.   glæder sig over regeringens forberedelser af gennemførelsen af førtiltrædelsesinstrumentet (IPA), som har lettet undertegnelsen af finansieringsaftalen for IPA 2007 og rammeaftalen for 2007-2013; påpeger på ny IPA's betydning for forberedelsen af et kommende EU-medlemskab; opfordrer såvel regeringen som Kommissionen til at fremskynde det forberedende arbejde og dermed åbne mulighed for en hurtig gennemførelse af et decentraliseret system til forvaltning af IPA med henblik på at sikre større effektivitet og lokalt ejerskab under processen;

44.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og til regeringen og parlamentet i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien.

---

(1)  EUT L 80 af 19.3.2008, s. 32.

(2)  EUT C 317 E af 23.12.2006, s. 480.

(3)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0352.

(4)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0454.

(5)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0453.

---

| 29.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 259/41 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 259/41

---

Kinesisk politik og dens virkninger for Afrika

P6_TA(2008)0173

Europa-Parlamentets beslutning af 23. april 2008 om Kinas politik og dens indvirkning i Afrika (2007/2255(INI))

(2009/C 259 E/08)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til den politiske dialog mellem EU og Kina, som blev formelt indledt i 1994 i erkendelse af Kinas status som kommende verdensmagt og de deraf følgende særligt vidtrækkende internationale forpligtelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til den politiske dialog mellem EU og Kina, som blev formelt indledt i 1994 i erkendelse af Kinas status som kommende verdensmagt og de deraf følgende særligt vidtrækkende internationale forpligtelser,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet med titlen »En langsigtet politik for forbindelserne mellem Kina og Europa« (KOM(1995)0279) og til Parlamentets beslutning af 12. juni 1997 om Kommissionens meddelelse til Rådet om en langsigtet politik for forbindelserne mellem Kina og Europa (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet med titlen »En langsigtet politik for forbindelserne mellem Kina og Europa« (KOM(1995)0279) og til Parlamentets beslutning af 12. juni 1997 om Kommissionens meddelelse til Rådet om en langsigtet politik for forbindelserne mellem Kina og Europa (1),

| — | der henviser til FN's millennium-erklæring af 8. september 2000, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's millennium-erklæring af 8. september 2000,

| — | der henviser til Beijing-erklæringen fra Forum for samarbejde mellem Kina og Afrika (FOCAC) og til dets program for samarbejde mellem Kina og Afrika om økonomisk og social udvikling fra oktober 2000, |
| --- | --- |

—

der henviser til Beijing-erklæringen fra Forum for samarbejde mellem Kina og Afrika (FOCAC) og til dets program for samarbejde mellem Kina og Afrika om økonomisk og social udvikling fra oktober 2000,

| — | der henviser til Kairo-erklæringen (2000) fra topmødet mellem Afrika og EU arrangeret af Organisationen for Afrikansk Enhed (OAU) og EU, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kairo-erklæringen (2000) fra topmødet mellem Afrika og EU arrangeret af Organisationen for Afrikansk Enhed (OAU) og EU,

| — | der henviser til rapporten fra 2001 fra Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) med titlen »The DAC Guidelines; Strategies for Sustainable Development; Guidance for Development Cooperation« — (DAC's retningslinjer om strategier for bæredygtig udvikling: vejledning om udviklingssamarbejde), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra 2001 fra Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) med titlen »The DAC Guidelines; Strategies for Sustainable Development; Guidance for Development Cooperation« — (DAC's retningslinjer om strategier for bæredygtig udvikling: vejledning om udviklingssamarbejde),

| — | der henviser til akten om stiftelse af Den Afrikanske Union (AU), som blev vedtaget den 11. juli 2000 og trådte i kraft den 26. maj 2001, og til de afrikanske lederes dokument fra oktober 2001, »Det nye partnerskab for Afrikas udvikling« (NEPAD), der fik status som AU-program på AU's første topmøde, |
| --- | --- |

—

der henviser til akten om stiftelse af Den Afrikanske Union (AU), som blev vedtaget den 11. juli 2000 og trådte i kraft den 26. maj 2001, og til de afrikanske lederes dokument fra oktober 2001, »Det nye partnerskab for Afrikas udvikling« (NEPAD), der fik status som AU-program på AU's første topmøde,

| — | der henviser til Kinas politiske oplæg om EU (2003) (2) og om afrikansk politik (2006) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kinas politiske oplæg om EU (2003) (2) og om afrikansk politik (2006) (3),

| — | der henviser til Kommissionens politiske oplæg med titlen »På vej mod et fuldmodent partnerskab: fælles interesser og udfordringer i forholdet mellem EU og Kina« — (KOM(2003)0533), som blev godkendt af Det Europæiske Råd den 13. oktober 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens politiske oplæg med titlen »På vej mod et fuldmodent partnerskab: fælles interesser og udfordringer i forholdet mellem EU og Kina« — (KOM(2003)0533), som blev godkendt af Det Europæiske Råd den 13. oktober 2003,

| — | der henviser til det strategiske partnerskab mellem EU og Kina, der blev lanceret i 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til det strategiske partnerskab mellem EU og Kina, der blev lanceret i 2003,

| — | der henviser til Addis Ababa-handlingsplanen, som FOCAC offentliggjorde i december 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til Addis Ababa-handlingsplanen, som FOCAC offentliggjorde i december 2003,

| — | der henviser til den strategiske plan for 2004-2007, som AU-Kommissionen vedtog den 7. juli 2004 på de afrikanske stats- og regeringschefers tredje topmøde i Addis Abeba i Etiopien, |
| --- | --- |

—

der henviser til den strategiske plan for 2004-2007, som AU-Kommissionen vedtog den 7. juli 2004 på de afrikanske stats- og regeringschefers tredje topmøde i Addis Abeba i Etiopien,

| — | der henviser til Paris-erklæringen om bistandseffektivitet, vedtaget den 2. marts 2005 af en lang række europæiske og afrikanske lande samt af Kina efter forummet på højt plan om bistandseffektivitet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Paris-erklæringen om bistandseffektivitet, vedtaget den 2. marts 2005 af en lang række europæiske og afrikanske lande samt af Kina efter forummet på højt plan om bistandseffektivitet,

| — | der henviser til de forpligtelser, der blev vedtaget af G8 den 8. juli 2005 i Gleneagles, |
| --- | --- |

—

der henviser til de forpligtelser, der blev vedtaget af G8 den 8. juli 2005 i Gleneagles,

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 19. december 2005 om »EU og Afrika: på vej mod et strategisk partnerskab«, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 19. december 2005 om »EU og Afrika: på vej mod et strategisk partnerskab«,

| — | der henviser til de konklusioner, som blev vedtaget af Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) på dets møde den 3. oktober 2005, hvori EU udtrykte sin støtte til en international våbenhandelstraktat inden for rammerne af FN, som fastlægger bindende fælles standarder for den globale handel med konventionelle våben (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til de konklusioner, som blev vedtaget af Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) på dets møde den 3. oktober 2005, hvori EU udtrykte sin støtte til en international våbenhandelstraktat inden for rammerne af FN, som fastlægger bindende fælles standarder for den globale handel med konventionelle våben (4),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »EU-Kina: tættere partnerskab, større ansvar« (KOM(2006)0631) og Kommissionens ledsagedokument med titlen »Tættere partnerskab, større ansvar. Et oplæg til handels- og investeringspolitik i forholdet mellem EU og Kina: Konkurrence og partnerskab« (KOM(2006)0632), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »EU-Kina: tættere partnerskab, større ansvar« (KOM(2006)0631) og Kommissionens ledsagedokument med titlen »Tættere partnerskab, større ansvar. Et oplæg til handels- og investeringspolitik i forholdet mellem EU og Kina: Konkurrence og partnerskab« (KOM(2006)0632),

| — | der henviser til det 9. topmøde mellem EU og Kina, som fandt sted i Finland i september 2006, og til den fælles erklæring, der blev undertegnet som konklusion på dette topmøde, |
| --- | --- |

—

der henviser til det 9. topmøde mellem EU og Kina, som fandt sted i Finland i september 2006, og til den fælles erklæring, der blev undertegnet som konklusion på dette topmøde,

| — | der henviser til konklusionerne fra Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) vedrørende Kina, vedtaget den 11. december 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) vedrørende Kina, vedtaget den 11. december 2006,

| — | der henviser til FN-pagten og FN's Sikkerhedsråds resolution 1674(2006) om beskyttelse af civile under væbnede konflikter, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-pagten og FN's Sikkerhedsråds resolution 1674(2006) om beskyttelse af civile under væbnede konflikter,

| — | der henviser til FN's handlingsprogram vedrørende forebyggelse, bekæmpelse og udryddelse af ulovlig handel med håndvåben og lette våben (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's handlingsprogram vedrørende forebyggelse, bekæmpelse og udryddelse af ulovlig handel med håndvåben og lette våben (5),

| — | der henviser til fælleserklæringen fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen, om EU's udviklingspolitik: »Den europæiske konsensus« (2006) (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til fælleserklæringen fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen, om EU's udviklingspolitik: »Den europæiske konsensus« (2006) (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. september 2006 om forbindelserne mellem EU og Kina (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. september 2006 om forbindelserne mellem EU og Kina (7),

| — | der henviser til det strategiske partnerskab mellem Afrika og EU og den fælles Afrika-EU-strategi og handlingsplan (2007) og til partnerskabet mellem Afrika og EU om handel og regional integration såvel som om videnskab, informationssamfund og rumfart, |
| --- | --- |

—

der henviser til det strategiske partnerskab mellem Afrika og EU og den fælles Afrika-EU-strategi og handlingsplan (2007) og til partnerskabet mellem Afrika og EU om handel og regional integration såvel som om videnskab, informationssamfund og rumfart,

| — | der henviser til iværksættelsen af EU-Afrika-partnerskabet for infrastruktur (2007), som viser behovet for investeringer i infrastrukturforbindelser (transport, energi, vand og informations- og kommunikationsteknologi) for at fremme en bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til iværksættelsen af EU-Afrika-partnerskabet for infrastruktur (2007), som viser behovet for investeringer i infrastrukturforbindelser (transport, energi, vand og informations- og kommunikationsteknologi) for at fremme en bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til erklæringen fra EU-Africa Business Forum i anledning af det andet topmøde mellem EU og Afrika (2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra EU-Africa Business Forum i anledning af det andet topmøde mellem EU og Afrika (2007),

| — | der henviser til FN's midtvejsrapport om millenniumudviklingsmålene, hvori det påpeges, at de afrikanske lande syd for Sahara ikke er på vej til at realisere nogen af millenniumudviklingsmålene, og at den nuværende fattigdomsbekæmpelsesindsats skal fordobles, hvis millenniumudviklingsmålene om at halvere antallet af mennesker, der lever i ekstrem fattigdom, skal opfyldes inden 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's midtvejsrapport om millenniumudviklingsmålene, hvori det påpeges, at de afrikanske lande syd for Sahara ikke er på vej til at realisere nogen af millenniumudviklingsmålene, og at den nuværende fattigdomsbekæmpelsesindsats skal fordobles, hvis millenniumudviklingsmålene om at halvere antallet af mennesker, der lever i ekstrem fattigdom, skal opfyldes inden 2015,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet med titlen »Fra Kairo til Lissabon — et strategisk partnerskab mellem EU og Afrika«, KOM(2007)0357, og til dokumentet udarbejdet i fællesskab af Kommissionen og Rådets sekretariat »Efter Lissabon — En vellykket gennemførelse af det strategiske partnerskab mellem EU og Afrika« (SEK(2007)0856), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet med titlen »Fra Kairo til Lissabon — et strategisk partnerskab mellem EU og Afrika«, KOM(2007)0357, og til dokumentet udarbejdet i fællesskab af Kommissionen og Rådets sekretariat »Efter Lissabon — En vellykket gennemførelse af det strategiske partnerskab mellem EU og Afrika« (SEK(2007)0856),

| — | der henviser til EU's landestrategidokument for Kina (2007-2013) og det flerårige vejledende program for 2007-2010 (8), hvor der allokeres 128 mio. EUR i form af udviklingssamarbejdsbistand fra EU til Kina, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's landestrategidokument for Kina (2007-2013) og det flerårige vejledende program for 2007-2010 (8), hvor der allokeres 128 mio. EUR i form af udviklingssamarbejdsbistand fra EU til Kina,

| — | der henviser til den fælles erklæring fra det 10. topmøde mellem Kina og EU, der blev vedtaget i Beijing den 28. november 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring fra det 10. topmøde mellem Kina og EU, der blev vedtaget i Beijing den 28. november 2007,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget (A6-0080/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget (A6-0080/2008),

| A. | der henviser til, at en bæredygtig udvikling i Afrika i høj grad kan blive fremmet eller påvirket af nye stormagters adfærd, f.eks. Kinas, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at en bæredygtig udvikling i Afrika i høj grad kan blive fremmet eller påvirket af nye stormagters adfærd, f.eks. Kinas,

| B. | der henviser til, at de afrikanske stater i første række selv er ansvarlige for den politiske, sociale, økonomiske og miljømæssige indvirkning af udenlandske borgeres, organisationers og regeringers tilstedeværelse på deres territorier, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at de afrikanske stater i første række selv er ansvarlige for den politiske, sociale, økonomiske og miljømæssige indvirkning af udenlandske borgeres, organisationers og regeringers tilstedeværelse på deres territorier,

| C. | der henviser til, at både EU og Kina er forpligtet til at bidrage til fred, sikkerhed og bæredygtig udvikling i Afrika, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at både EU og Kina er forpligtet til at bidrage til fred, sikkerhed og bæredygtig udvikling i Afrika,

| D. | der henviser til, at EU er Afrikas største bistandsdonor og handelspartner; der henviser til, at Kina har bebudet øget økonomisk samarbejde og løfter om bistand og kan blive Afrikas største handelspartner i 2010, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EU er Afrikas største bistandsdonor og handelspartner; der henviser til, at Kina har bebudet øget økonomisk samarbejde og løfter om bistand og kan blive Afrikas største handelspartner i 2010,

| E. | der henviser til, at en bæredygtig afrikansk udviklingsstrategi skal sikre, at deltagelse af ikke-afrikanske aktører ikke undergraver udviklingen; der henviser til, at etableringen af en AU-taskforce om Afrikas strategiske partnerskaber med nye vækstlande derfor hilses velkommen, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at en bæredygtig afrikansk udviklingsstrategi skal sikre, at deltagelse af ikke-afrikanske aktører ikke undergraver udviklingen; der henviser til, at etableringen af en AU-taskforce om Afrikas strategiske partnerskaber med nye vækstlande derfor hilses velkommen,

| F. | der henviser til, at initiativer, der fremmer dialogen med Afrika, hilses velkommen, f.eks. topmøder mellem Kina og Afrika og EU og Afrika, FOCAC, EU-Afrika-partnerskabet, EU-Afrika-faciliteterne for fred, energi og vand og EU-Afrika-partnerskabet om infrastruktur, de dialoger, der fandt sted i forbindelse med Cotonou-aftalen (9), og alle andre dialoger mellem EU eller Kina og afrikanske organisationer, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at initiativer, der fremmer dialogen med Afrika, hilses velkommen, f.eks. topmøder mellem Kina og Afrika og EU og Afrika, FOCAC, EU-Afrika-partnerskabet, EU-Afrika-faciliteterne for fred, energi og vand og EU-Afrika-partnerskabet om infrastruktur, de dialoger, der fandt sted i forbindelse med Cotonou-aftalen (9), og alle andre dialoger mellem EU eller Kina og afrikanske organisationer,

| G. | der henviser til, at det tredje FOCAC-topmøde blev afholdt i Beijing i november 2006, og at der på dette møde blev vedtaget en erklæring, hvori etableringen af »en ny form for strategisk partnerskab« mellem Kina og Afrika blev bekendtgjort; der henviser til, at dette samarbejde både tager udfordringen i form af den økonomiske globalisering op og fremmer en fælles udvikling, men at en række afrikanske stater, som har anerkendt Taiwan, er udelukket fra dette partnerskab, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det tredje FOCAC-topmøde blev afholdt i Beijing i november 2006, og at der på dette møde blev vedtaget en erklæring, hvori etableringen af »en ny form for strategisk partnerskab« mellem Kina og Afrika blev bekendtgjort; der henviser til, at dette samarbejde både tager udfordringen i form af den økonomiske globalisering op og fremmer en fælles udvikling, men at en række afrikanske stater, som har anerkendt Taiwan, er udelukket fra dette partnerskab,

| H. | der henviser til, at Kina som fast medlem af FN's Sikkerhedsråd har et særligt ansvar for at bidrage til global fred og sikkerhed; der henviser til, at EU glæder sig over de forpligtelser, som Kina har indgået i forbindelse med forskellige multilaterale rammer, f.eks. under De Forenede Nationer (FN), Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO), Den Internationale Valutafond (IMF), Verdensbanken, Verdenshandelsorganisationen (WTO) og Kyoto-protokollen, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Kina som fast medlem af FN's Sikkerhedsråd har et særligt ansvar for at bidrage til global fred og sikkerhed; der henviser til, at EU glæder sig over de forpligtelser, som Kina har indgået i forbindelse med forskellige multilaterale rammer, f.eks. under De Forenede Nationer (FN), Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO), Den Internationale Valutafond (IMF), Verdensbanken, Verdenshandelsorganisationen (WTO) og Kyoto-protokollen,

| I. | der henviser til, at EU er forpligtet til at øge sin statslige udviklingsbistand (ODA) til 0,7 % af BNI inden 2015 (0,56 % inden 2010) og give mindst 50 % af den statslige EU-bistand til Afrika; der henviser til, at den statslige EU-bistand omfatter 20 mia. EUR til Afrika syd for Sahara fra den 10. europæiske udviklingsfond (EUF) (2008-2013); der henviser til, at EU gav 350 mio. EUR til den afrikanske fredsfacilitet og 5,6 mia. EUR til EU-Afrika-partnerskabet om infrastruktur for 2008-2013; der henviser til, at EU er hovedbidrager til internationale fredsbevarende missioner i Afrika, den globale fond til bekæmpelse af aids, tuberkulose og malaria og andre internationale initiativer af relevans for kontinentets udvikling, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU er forpligtet til at øge sin statslige udviklingsbistand (ODA) til 0,7 % af BNI inden 2015 (0,56 % inden 2010) og give mindst 50 % af den statslige EU-bistand til Afrika; der henviser til, at den statslige EU-bistand omfatter 20 mia. EUR til Afrika syd for Sahara fra den 10. europæiske udviklingsfond (EUF) (2008-2013); der henviser til, at EU gav 350 mio. EUR til den afrikanske fredsfacilitet og 5,6 mia. EUR til EU-Afrika-partnerskabet om infrastruktur for 2008-2013; der henviser til, at EU er hovedbidrager til internationale fredsbevarende missioner i Afrika, den globale fond til bekæmpelse af aids, tuberkulose og malaria og andre internationale initiativer af relevans for kontinentets udvikling,

| J. | der henviser til, at Kinas tilstedeværelse og interesser i Afrika er stadig stigende; der henviser til, at Kina i 2005 blev nettobidragsyder til Afrika syd for Sahara og siden har øget sine løfter om bistand og lovet inden 2009 at fordoble bistanden til Afrika i forhold til 2006-niveauet; der henviser til, at Kina har lovet at etablere en kinesisk-afrikansk udviklingsfond på fem mia. USD for at tilskynde kinesiske virksomheder til at investere i Afrika, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Kinas tilstedeværelse og interesser i Afrika er stadig stigende; der henviser til, at Kina i 2005 blev nettobidragsyder til Afrika syd for Sahara og siden har øget sine løfter om bistand og lovet inden 2009 at fordoble bistanden til Afrika i forhold til 2006-niveauet; der henviser til, at Kina har lovet at etablere en kinesisk-afrikansk udviklingsfond på fem mia. USD for at tilskynde kinesiske virksomheder til at investere i Afrika,

| K. | der henviser til, at Kinas position som endnu en alternativ pengedonor er en trussel for EU's fremgangsmåde med at lægge pres på de afrikanske regeringer ved at gøre støtte afhængig af politiske reformer, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Kinas position som endnu en alternativ pengedonor er en trussel for EU's fremgangsmåde med at lægge pres på de afrikanske regeringer ved at gøre støtte afhængig af politiske reformer,

| L. | der henviser til, at Kina har løftet 400 millioner af sine egne borgere ud af ekstrem fattigdom i løbet af de seneste 25 år og derfor har en stor erfaring, der kan være nyttig for afrikanske lande; der imidlertid henviser til, at Kina nu står over for store sociale og økonomiske uligheder og en faretruende forværring af miljøet, samtidig med at politiske rettigheder og grundlæggende friheder stadig er stærkt begrænsede, og at der i Kina stadig er dårlige arbejdsnormer og dårlig statslig kontrol, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Kina har løftet 400 millioner af sine egne borgere ud af ekstrem fattigdom i løbet af de seneste 25 år og derfor har en stor erfaring, der kan være nyttig for afrikanske lande; der imidlertid henviser til, at Kina nu står over for store sociale og økonomiske uligheder og en faretruende forværring af miljøet, samtidig med at politiske rettigheder og grundlæggende friheder stadig er stærkt begrænsede, og at der i Kina stadig er dårlige arbejdsnormer og dårlig statslig kontrol,

| M. | der henviser til, at Kinas øgede engagement i udviklingssamarbejdet med afrikanske lande hilses velkommen, især bistand i forbindelse med bygning af sygehuse, skoler og trafikinfrastrukturer, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Kinas øgede engagement i udviklingssamarbejdet med afrikanske lande hilses velkommen, især bistand i forbindelse med bygning af sygehuse, skoler og trafikinfrastrukturer,

| N. | der henviser til, at Kinas økonomiske vækst og legitime interesser i at udvikle sig uvægerligt fører til en stigning i landets behov for at hente natur- og energiressourcer i udviklingslandene, især i Afrika, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Kinas økonomiske vækst og legitime interesser i at udvikle sig uvægerligt fører til en stigning i landets behov for at hente natur- og energiressourcer i udviklingslandene, især i Afrika,

| O. | der henviser til, at de råstofrige stater i Afrika i kraft af efterspørgslen fra Kina og andre interessenter får en bedre markedsposition, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at de råstofrige stater i Afrika i kraft af efterspørgslen fra Kina og andre interessenter får en bedre markedsposition,

| P. | der henviser til, at det er ønskeligt, at Kinas engagement i Afrika ikke blot omfatter de lande, der er af interesse set ud fra et energipolitisk synspunkt, men at man overvejer et samarbejde med alle de afrikanske lande, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at det er ønskeligt, at Kinas engagement i Afrika ikke blot omfatter de lande, der er af interesse set ud fra et energipolitisk synspunkt, men at man overvejer et samarbejde med alle de afrikanske lande,

| Q. | der henviser til, at Kina i de seneste fire år har tegnet sig for omkring 40 % af den samlede vækst i den globale efterspørgsel efter olie; understreger, at 30 % af Kinas råolieimport kommer fra Afrika; der henviser til, at Kinas afhængighed af importeret olie, mineraler og andre råmaterialer sandsynligvis fortsat vil vokse, og at Kina inden 2010 forventes at importere 45 % af sit oliebehov; der henviser til, at Kinas voksende energibehov og landets ønske om at øge energiimporten har fået det til at søge olieleverandører i afrikanske lande; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Kina i de seneste fire år har tegnet sig for omkring 40 % af den samlede vækst i den globale efterspørgsel efter olie; understreger, at 30 % af Kinas råolieimport kommer fra Afrika; der henviser til, at Kinas afhængighed af importeret olie, mineraler og andre råmaterialer sandsynligvis fortsat vil vokse, og at Kina inden 2010 forventes at importere 45 % af sit oliebehov; der henviser til, at Kinas voksende energibehov og landets ønske om at øge energiimporten har fået det til at søge olieleverandører i afrikanske lande;

| R. | der henviser til, at Kinas import af olie næsten femdobledes fra 1995 til 2005, hvilket gjorde Kina til verdens næststørste olieimportør og bragte landet op på siden af EU, hvad angår import fra Afrika; der henviser til, at CNPC (et statsejet kinesisk olieselskab) anslås at kontrollere 60 til 70 % af Sudans olieproduktion; der henviser til, at Angola i 2006 var Kinas største olieleverandør; der henviser til, at Kina allerede importerer 28 % af sin olie og gas fra Afrika syd for Sahara; der henviser til, at den afrikanske olieeksport til Kina forventes at stige i de kommende år, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Kinas import af olie næsten femdobledes fra 1995 til 2005, hvilket gjorde Kina til verdens næststørste olieimportør og bragte landet op på siden af EU, hvad angår import fra Afrika; der henviser til, at CNPC (et statsejet kinesisk olieselskab) anslås at kontrollere 60 til 70 % af Sudans olieproduktion; der henviser til, at Angola i 2006 var Kinas største olieleverandør; der henviser til, at Kina allerede importerer 28 % af sin olie og gas fra Afrika syd for Sahara; der henviser til, at den afrikanske olieeksport til Kina forventes at stige i de kommende år,

| S. | der henviser til, at andre landes eller udenlandske virksomheders udnyttelse af afrikanske naturressourcer kan skabe udvikling, men også føre til opbrug af ressourcer, undergrave samfundsforvaltningen, give muligheder for korruption, især i kulturer, hvor der allerede er tradition for korruption, og hvor korruption er udbredt, forværre sociale uligheder og makroøkonomiske stabilitetsvanskeligheder og skabe eller forværre konflikter og dermed i alvorlig grad true fattigdomsbekæmpelsen og den bæredygtige udvikling, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at andre landes eller udenlandske virksomheders udnyttelse af afrikanske naturressourcer kan skabe udvikling, men også føre til opbrug af ressourcer, undergrave samfundsforvaltningen, give muligheder for korruption, især i kulturer, hvor der allerede er tradition for korruption, og hvor korruption er udbredt, forværre sociale uligheder og makroøkonomiske stabilitetsvanskeligheder og skabe eller forværre konflikter og dermed i alvorlig grad true fattigdomsbekæmpelsen og den bæredygtige udvikling,

| T. | påpeger, at Afrika tegner sig for næsten 9 % af EU's import, hvoraf halvdelen er energirelaterede produkter, 23 % forarbejdede produkter og 11 % fødevarer og landbrugsvarer; påpeger endvidere, at 8,3 % af EU's eksport går til Afrika, hvoraf 78 % kommer fra områderne maskiner, kemikalier og forarbejdede varer; oplyser, at Sydafrika er EU's største handelspartner (import og eksport); beklager, at Europas handel med Afrika bliver mindre og mindre, selv om EU fortsat er dets vigtigste handelspartner, |
| --- | --- |

T.

påpeger, at Afrika tegner sig for næsten 9 % af EU's import, hvoraf halvdelen er energirelaterede produkter, 23 % forarbejdede produkter og 11 % fødevarer og landbrugsvarer; påpeger endvidere, at 8,3 % af EU's eksport går til Afrika, hvoraf 78 % kommer fra områderne maskiner, kemikalier og forarbejdede varer; oplyser, at Sydafrika er EU's største handelspartner (import og eksport); beklager, at Europas handel med Afrika bliver mindre og mindre, selv om EU fortsat er dets vigtigste handelspartner,

| U. | der henviser til, at EU er Kinas største handelspartner og den største investor i Kina, samt at Kina er EU's næststørste handelspartner; der henviser til, at dialogen med Kina om demokratiske reformer, overholdelse af menneskerettighederne og retsstatsprincipperne ikke må glide i baggrunden til fordel for handelsforbindelser og økonomiske forbindelser, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at EU er Kinas største handelspartner og den største investor i Kina, samt at Kina er EU's næststørste handelspartner; der henviser til, at dialogen med Kina om demokratiske reformer, overholdelse af menneskerettighederne og retsstatsprincipperne ikke må glide i baggrunden til fordel for handelsforbindelser og økonomiske forbindelser,

| V. | der henviser til, at Kina i de seneste år har været præget af en eksplosiv økonomisk vækst på i gennemsnit 9 % pr. år og er blevet et førende eksportland; der henviser til, at Kina er genopstået som en vigtig verdensøkonomi, hvilket har medført en grundlæggende ændring i situationen med hensyn til handelsstrømme og internationale markeder; der henviser til, at Kina med henblik på at opretholde denne ekspansion er blevet nettoimportør af olie såvel som af mange andre råstoffer og varer, og at landets efterspørgsel har medført omfattende prisstigninger på alle former for mineralprodukter og landbrugsvarer, |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at Kina i de seneste år har været præget af en eksplosiv økonomisk vækst på i gennemsnit 9 % pr. år og er blevet et førende eksportland; der henviser til, at Kina er genopstået som en vigtig verdensøkonomi, hvilket har medført en grundlæggende ændring i situationen med hensyn til handelsstrømme og internationale markeder; der henviser til, at Kina med henblik på at opretholde denne ekspansion er blevet nettoimportør af olie såvel som af mange andre råstoffer og varer, og at landets efterspørgsel har medført omfattende prisstigninger på alle former for mineralprodukter og landbrugsvarer,

| W. | der henviser til, at Folkerepublikken Kina har ret til at agere på de internationale markeder i fair konkurrence med EU og dens medlemsstater, |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at Folkerepublikken Kina har ret til at agere på de internationale markeder i fair konkurrence med EU og dens medlemsstater,

| X. | der henviser til, at Kinas hurtige økonomiske udvikling i de seneste tyve år har haft omfattende følger for handelsforbindelserne og de økonomiske forbindelser mellem EU og Kina generelt, og at samhandlen er blevet mere end tres gange større siden 1978 og havde en værdi af 210 mia. EUR i 2005; der henviser til, at EU er gået fra et handelsoverskud i begyndelsen af 1980'erne til et underskud på 106 mia. EUR i 2005, hvilket er EU's største handelsunderskud i forhold til nogen af dets partnere, og at Kina nu er EU's næststørste handelspartner efter USA; anfører, at EU i 2000 indgik en aftale med Kina om bilateral adgang til markedet, hvilket var en vigtig milepæl på Kinas vej hen imod medlemskab af WTO, og at dets medlemskab på mange måder har ændret de globale handelsmønstre, |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at Kinas hurtige økonomiske udvikling i de seneste tyve år har haft omfattende følger for handelsforbindelserne og de økonomiske forbindelser mellem EU og Kina generelt, og at samhandlen er blevet mere end tres gange større siden 1978 og havde en værdi af 210 mia. EUR i 2005; der henviser til, at EU er gået fra et handelsoverskud i begyndelsen af 1980'erne til et underskud på 106 mia. EUR i 2005, hvilket er EU's største handelsunderskud i forhold til nogen af dets partnere, og at Kina nu er EU's næststørste handelspartner efter USA; anfører, at EU i 2000 indgik en aftale med Kina om bilateral adgang til markedet, hvilket var en vigtig milepæl på Kinas vej hen imod medlemskab af WTO, og at dets medlemskab på mange måder har ændret de globale handelsmønstre,

| Y. | der henviser til, at omkring 3,6 % af Kinas import kommer fra Afrika, og at Afrika tegner sig for 2,8 % af Kinas eksport; der henviser til, at værdien af Kinas handel med Afrika er steget fra 2 mia. USD i 1999 til omkring 39,7 mia. USD i 2005; der henviser til, at Kina nu er Afrikas tredjevigtigste importhandelspartner; der henviser til, at Afrika klart er ved at blive målet for Kinas nye økonomiske fremstød, samt at Kina på effektiv vis sammenkæder strategien »støtte-for-olie« med udenrigspolitiske instrumenter, |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at omkring 3,6 % af Kinas import kommer fra Afrika, og at Afrika tegner sig for 2,8 % af Kinas eksport; der henviser til, at værdien af Kinas handel med Afrika er steget fra 2 mia. USD i 1999 til omkring 39,7 mia. USD i 2005; der henviser til, at Kina nu er Afrikas tredjevigtigste importhandelspartner; der henviser til, at Afrika klart er ved at blive målet for Kinas nye økonomiske fremstød, samt at Kina på effektiv vis sammenkæder strategien »støtte-for-olie« med udenrigspolitiske instrumenter,

| Z. | der henviser til, at handlen mellem Afrika og Kina anslås at være steget fra 4 mia. USD i 1995 til 55 mia. USD i 2006, og at Kina sigter mod en stigning til 100 mia. USD inden 2010; der henviser til, at Kinas eksport-import-bank i maj 2007 meddelte, at man ville stille 20 mia. USD til rådighed til handels- og infrastrukturinvesteringer i Afrika over de næste tre år; der henviser til, at Kina har forpligtet sig til at stille 3 mia. USD i præferencelån og 2 mia. USD i præferencekøberkreditter til rådighed for Afrika over de næste tre år; der henviser til, at Kina har lovet over de næste tre år at åbne sine markeder yderligere for Afrika ved at øge antallet af varer, der eksporteres til Kina til nultarif fra de mindst udviklede lande i Afrika, som har diplomatiske forbindelser med Kina, fra 190 til over 440 og etablere tre til fem handelszoner og økonomiske samarbejdszoner i Afrika, |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at handlen mellem Afrika og Kina anslås at være steget fra 4 mia. USD i 1995 til 55 mia. USD i 2006, og at Kina sigter mod en stigning til 100 mia. USD inden 2010; der henviser til, at Kinas eksport-import-bank i maj 2007 meddelte, at man ville stille 20 mia. USD til rådighed til handels- og infrastrukturinvesteringer i Afrika over de næste tre år; der henviser til, at Kina har forpligtet sig til at stille 3 mia. USD i præferencelån og 2 mia. USD i præferencekøberkreditter til rådighed for Afrika over de næste tre år; der henviser til, at Kina har lovet over de næste tre år at åbne sine markeder yderligere for Afrika ved at øge antallet af varer, der eksporteres til Kina til nultarif fra de mindst udviklede lande i Afrika, som har diplomatiske forbindelser med Kina, fra 190 til over 440 og etablere tre til fem handelszoner og økonomiske samarbejdszoner i Afrika,

| AA. | der henviser til, at medlemskabet af WTO bringer en række rettigheder og forpligtelser med sig for såvel EU som Kina; der desuden henviser til, at Kina stadig ikke lever helt op til mange af disse forpligtelser, |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at medlemskabet af WTO bringer en række rettigheder og forpligtelser med sig for såvel EU som Kina; der desuden henviser til, at Kina stadig ikke lever helt op til mange af disse forpligtelser,

| AB. | der henviser til, at Kinas engagement i Afrika ikke kun skal ses ud fra et ønske om at skaffe energi og råstoffer, men også ud fra et ønske om at skaffe fødevarer, da landet regner med stigende import af fødevarer i fremtiden, |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at Kinas engagement i Afrika ikke kun skal ses ud fra et ønske om at skaffe energi og råstoffer, men også ud fra et ønske om at skaffe fødevarer, da landet regner med stigende import af fødevarer i fremtiden,

| AC. | der henviser til, at Europas fremtidige forbindelser til Afrika vil blive påvirket af, om det lykkes eller mislykkes at få indgået en økonomisk partnerskabsaftale, |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at Europas fremtidige forbindelser til Afrika vil blive påvirket af, om det lykkes eller mislykkes at få indgået en økonomisk partnerskabsaftale,

| AD. | der henviser til, at Kina i stedet for udviklingshjælp yder lån med risiko for store gældsbyrder for afrikanske lande, |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at Kina i stedet for udviklingshjælp yder lån med risiko for store gældsbyrder for afrikanske lande,

| AE. | der henviser til, at det vigtige spørgsmål om infrastrukturforbedringer og -finansieringer i Afrika igen får større betydning i kraft af de kinesiske aktiviteter, |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at det vigtige spørgsmål om infrastrukturforbedringer og -finansieringer i Afrika igen får større betydning i kraft af de kinesiske aktiviteter,

| AF. | der henviser til, at 50 % af offentlige arbejder i Afrika ifølge tal fra OECD gennemføres af kinesiske entreprenører; der henviser til, at der i forbindelse med kinesiske projekter i Afrika ofte mest beskæftiges kinesiske arbejdstagere, |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at 50 % af offentlige arbejder i Afrika ifølge tal fra OECD gennemføres af kinesiske entreprenører; der henviser til, at der i forbindelse med kinesiske projekter i Afrika ofte mest beskæftiges kinesiske arbejdstagere,

| AG. | der henviser til, at Kina ved at anvende egen arbejdskraft i Afrika sikrer kinesiske virksomheder adgang til det afrikanske marked på lang sigt og påvirker således økonomierne i Afrika, |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at Kina ved at anvende egen arbejdskraft i Afrika sikrer kinesiske virksomheder adgang til det afrikanske marked på lang sigt og påvirker således økonomierne i Afrika,

| AH. | der henviser til, at det også må være i Kinas interesse at opnå en vis grad af investerings- og retssikkerhed i dårlige økonomier ved at kræve god regeringsførelse, |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at det også må være i Kinas interesse at opnå en vis grad af investerings- og retssikkerhed i dårlige økonomier ved at kræve god regeringsførelse,

| AI. | der henviser til, at de statsejede kinesiske virksomheder kan påtage sig store risici i forbindelse med investeringer i Afrika; der henviser til, at det kinesiske energiselskab CNOOC Ltd. har meddelt, at det ville købe en andel på 45 % i et offshore oliefelt i Nigeria for 2 270 000 000 USD, |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at de statsejede kinesiske virksomheder kan påtage sig store risici i forbindelse med investeringer i Afrika; der henviser til, at det kinesiske energiselskab CNOOC Ltd. har meddelt, at det ville købe en andel på 45 % i et offshore oliefelt i Nigeria for 2 270 000 000 USD,

| AJ. | der henviser til, at Kina i 2007 oprettede China Investment Corporation Ltd med aktiver på 200 000 000 000 USD, der på indeværende tidspunkt er den sjette største statslige investeringsfond på internationalt plan, |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at Kina i 2007 oprettede China Investment Corporation Ltd med aktiver på 200 000 000 000 USD, der på indeværende tidspunkt er den sjette største statslige investeringsfond på internationalt plan,

| AK. | der henviser til, at Kina allerede er eller snart vil blive verdens største udleder af CO2, og at kineserne er de direkte ofre for disse emissioner; der henviser til, at EU også er blandt verdens største udledere af CO2, og at europæerne også rammes af indvirkningen af disse emissioner; der henviser til, at de løfter, der blev givet på G8+5-topmødet i 2007 i Heiligendamm omfatter en målsætning om en nedskæring på 50 % i emissionerne inden 2050; der ligeledes henviser til, at EU og Kina har sat sig andre mål for nedsættelse af emissioner og vedvarende energi; der henviser til, at Afrika er det kontinent, der forventes at komme til at lide mest under miljøforringelse, ødelæggelse af skovene og klimaforandringer, |
| --- | --- |

AK.

der henviser til, at Kina allerede er eller snart vil blive verdens største udleder af CO2, og at kineserne er de direkte ofre for disse emissioner; der henviser til, at EU også er blandt verdens største udledere af CO2, og at europæerne også rammes af indvirkningen af disse emissioner; der henviser til, at de løfter, der blev givet på G8+5-topmødet i 2007 i Heiligendamm omfatter en målsætning om en nedskæring på 50 % i emissionerne inden 2050; der ligeledes henviser til, at EU og Kina har sat sig andre mål for nedsættelse af emissioner og vedvarende energi; der henviser til, at Afrika er det kontinent, der forventes at komme til at lide mest under miljøforringelse, ødelæggelse af skovene og klimaforandringer,

| AL. | der henviser til, at Kina skal have ros for at have tiltrådt Kyoto-protokollen og konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter (CITES); der henviser til, at Kina har værdifulde erfaringer i bekæmpelse af ødelæggelse af skovene og ørkendannelse, |
| --- | --- |

AL.

der henviser til, at Kina skal have ros for at have tiltrådt Kyoto-protokollen og konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter (CITES); der henviser til, at Kina har værdifulde erfaringer i bekæmpelse af ødelæggelse af skovene og ørkendannelse,

| AM. | der henviser til, at det anslås, at over halvdelen af de skovningsaktiviteter, der finder sted i særligt sårbare regioner, herunder Centralafrika, er ulovlige; der henviser til, at Kina anklages for at bære hovedansvaret for den globale stigning i ulovlig skovning; der henviser til, at f.eks. 90 % af eksporten af tømmer fra Ækvatorialguinea til Kina skønnes at være ulovlig, |
| --- | --- |

AM.

der henviser til, at det anslås, at over halvdelen af de skovningsaktiviteter, der finder sted i særligt sårbare regioner, herunder Centralafrika, er ulovlige; der henviser til, at Kina anklages for at bære hovedansvaret for den globale stigning i ulovlig skovning; der henviser til, at f.eks. 90 % af eksporten af tømmer fra Ækvatorialguinea til Kina skønnes at være ulovlig,

| AN. | der henviser til, at Kina hævder, at de »fem principper for fredelig sameksistens« er hovedhjørnestenen i landets»uafhængige udenrigspolitik for fred«, som er baseret på begrebet »ikke-indblanding«, som ikke er neutralt, sådan som det opfattes i afrikanske lande, hvor der har været kritik af Kina eller endog antikinesiske tilkendegivelser; der henviser til, at kinesiske olie- og minearbejdere er blevet angrebet, bortført eller myrdet i Zambia, Nigeria og Etiopien; der henviser til, at Kina ønsker at blive betragtet som en ansvarlig global magt og skal have ros for at have brugt sin indflydelse til at tilskynde den sudanske regering til at acceptere en fælles FN/AU-styrke i Darfur; der henviser til, at Kina som fast medlem af FN's Sikkerhedsråd kan spille en nøglerolle i forbindelse med forebyggelse og løsning af og mægling i konflikter, |
| --- | --- |

AN.

der henviser til, at Kina hævder, at de »fem principper for fredelig sameksistens« er hovedhjørnestenen i landets»uafhængige udenrigspolitik for fred«, som er baseret på begrebet »ikke-indblanding«, som ikke er neutralt, sådan som det opfattes i afrikanske lande, hvor der har været kritik af Kina eller endog antikinesiske tilkendegivelser; der henviser til, at kinesiske olie- og minearbejdere er blevet angrebet, bortført eller myrdet i Zambia, Nigeria og Etiopien; der henviser til, at Kina ønsker at blive betragtet som en ansvarlig global magt og skal have ros for at have brugt sin indflydelse til at tilskynde den sudanske regering til at acceptere en fælles FN/AU-styrke i Darfur; der henviser til, at Kina som fast medlem af FN's Sikkerhedsråd kan spille en nøglerolle i forbindelse med forebyggelse og løsning af og mægling i konflikter,

| AO. | der henviser til, at Kina, selv om der er sket fremskridt i forbindelse med visse sociale og økonomiske rettigheder og friheder, fortsat ikke i tilstrækkelig grad overholder grundlæggende menneskerettigheder, herunder retten til livet og til en retfærdig rettergang, ytrings- og foreningsfrihed og andre sociale, økonomiske og kulturelle rettigheder, herunder arbejdstagerrettigheder; der henviser til, at den manglende overholdelse af menneskerettighederne er særlig markant over for tibetanerne; der henviser til, at dette påvirker Kinas image og handlinger i udlandet, især i Afrika, hvor der ikke kan gøres fremskridt i forbindelse med udvikling og god regeringsførelse uden demokratisk kontrol, overholdelse af menneskerettighederne og retssikkerhed, |
| --- | --- |

AO.

der henviser til, at Kina, selv om der er sket fremskridt i forbindelse med visse sociale og økonomiske rettigheder og friheder, fortsat ikke i tilstrækkelig grad overholder grundlæggende menneskerettigheder, herunder retten til livet og til en retfærdig rettergang, ytrings- og foreningsfrihed og andre sociale, økonomiske og kulturelle rettigheder, herunder arbejdstagerrettigheder; der henviser til, at den manglende overholdelse af menneskerettighederne er særlig markant over for tibetanerne; der henviser til, at dette påvirker Kinas image og handlinger i udlandet, især i Afrika, hvor der ikke kan gøres fremskridt i forbindelse med udvikling og god regeringsførelse uden demokratisk kontrol, overholdelse af menneskerettighederne og retssikkerhed,

| AP. | der henviser til, at Kina skal have ros for at have opfyldt mindstekriterierne i Kimberley-processens certificeringsordning for international handel med uslebne diamanter og for at have udarbejdet retningslinjer for ansvarlig adfærd for tømmervirksomheder, |
| --- | --- |

AP.

der henviser til, at Kina skal have ros for at have opfyldt mindstekriterierne i Kimberley-processens certificeringsordning for international handel med uslebne diamanter og for at have udarbejdet retningslinjer for ansvarlig adfærd for tømmervirksomheder,

| AQ. | der henviser til, at Kina skal have ros for at have ratificeret FN's konvention mod korruption, selv om korruption stadig er et alvorligt problem i Kina og i alvorlig grad påvirker evnen til på provinsniveau og lokalt niveau at nå de politikmål og -standarder, som den centrale regeringer opstiller; der henviser til, at denne praksis har betydning for de afrikanske lande, hvor Kina og kinesiske virksomheder investerer, da de fremmer korruption og medvirker til at berige og sikre siddende korrupte regimer magten og således underminerer god regeringsførelse, demokratisk kontrol og retsstatsprincipper; der henviser til, at en streng overholdelse af FN's konvention mod korruption er af afgørende betydning for fremme af god regeringsførelse, kontrol og retssikkerhed, |
| --- | --- |

AQ.

der henviser til, at Kina skal have ros for at have ratificeret FN's konvention mod korruption, selv om korruption stadig er et alvorligt problem i Kina og i alvorlig grad påvirker evnen til på provinsniveau og lokalt niveau at nå de politikmål og -standarder, som den centrale regeringer opstiller; der henviser til, at denne praksis har betydning for de afrikanske lande, hvor Kina og kinesiske virksomheder investerer, da de fremmer korruption og medvirker til at berige og sikre siddende korrupte regimer magten og således underminerer god regeringsførelse, demokratisk kontrol og retsstatsprincipper; der henviser til, at en streng overholdelse af FN's konvention mod korruption er af afgørende betydning for fremme af god regeringsførelse, kontrol og retssikkerhed,

| AR. | der henviser til, at europæiske, kinesiske og andre våbeneksportører giver næring til væbnede konflikter i Afrika og således i alvorlig grad undergraver udviklingen; der henviser til, at medlemsstaterne endnu ikke er juridisk bundet af EU's adfærdskodeks for våbeneksport og ikke fører tilstrækkelig kontrol med ulovlige våben, der eksporteres til eller transporteres via Afrika, |
| --- | --- |

AR.

der henviser til, at europæiske, kinesiske og andre våbeneksportører giver næring til væbnede konflikter i Afrika og således i alvorlig grad undergraver udviklingen; der henviser til, at medlemsstaterne endnu ikke er juridisk bundet af EU's adfærdskodeks for våbeneksport og ikke fører tilstrækkelig kontrol med ulovlige våben, der eksporteres til eller transporteres via Afrika,

| AS. | der henviser til, at Kina har et særligt ansvar som en af verdens store våbeneksportører og som fast medlem af FN's Sikkerhedsråd, |
| --- | --- |

AS.

der henviser til, at Kina har et særligt ansvar som en af verdens store våbeneksportører og som fast medlem af FN's Sikkerhedsråd,

| AT. | der henviser til, at der mangler gennemsigtighed i forbindelse med Kinas eksport af konventionelle våben og håndvåben og lette våben; der henviser til, at Amnesty International for nylig har hængt Kina ud for at have en uforsvarlig eftergivende holdning til våbeneksport; der henviser til, at Kina er ansvarlig for en betydelig overførsel af våben til konfliktramte lande og endda overtræder FN's embargoer mod Darfur, Liberia og Den Demokratiske Republik Congo, |
| --- | --- |

AT.

der henviser til, at der mangler gennemsigtighed i forbindelse med Kinas eksport af konventionelle våben og håndvåben og lette våben; der henviser til, at Amnesty International for nylig har hængt Kina ud for at have en uforsvarlig eftergivende holdning til våbeneksport; der henviser til, at Kina er ansvarlig for en betydelig overførsel af våben til konfliktramte lande og endda overtræder FN's embargoer mod Darfur, Liberia og Den Demokratiske Republik Congo,

| AU. | der henviser til, at Kina skal have ros for af de faste medlemmer af Sikkerhedsrådet at være den næststørste leverandør af fredsbevarende styrker og allerede har mere end 3 000 soldater i fredsbevarende missioner i Afrika, |
| --- | --- |

AU.

der henviser til, at Kina skal have ros for af de faste medlemmer af Sikkerhedsrådet at være den næststørste leverandør af fredsbevarende styrker og allerede har mere end 3 000 soldater i fredsbevarende missioner i Afrika,

1.   understreger behovet for at styrke EU-politikkernes indvirkning i Afrika ved at sikre opfyldelsen af løfter og forpligtelser; understreger i denne forbindelse Lissabontraktatens betydning for en forbedring af effektiviteten af og sammenhængen i EU's forbindelser med tredjelande under behørig hensyntagen til udviklingsanliggender og -politikker;

2.   opfordrer EU til at udvikle en sammenhængende strategi til imødegåelse af de nye udfordringer, som de nye donorer i Afrika, f.eks. Kina, har skabt, herunder en koordinering af medlemsstaternes og EU-institutionernes strategi; understreger, at denne strategi ikke må være et forsøg på at efterligne Kinas metoder og mål, idet dette ikke nødvendigvis ville være foreneligt med EU's værdier, principper og langsigtede interesser; bemærker, at strategien bør inddrages i EU's dialog med AU og i EU's forbindelser med alle afrikanske partnere; understreger, at EU bør indgå i en udviklingspolitisk dialog med Kina for at drøfte metoder og mål, men at EU dog fortsat skal holde fast ved et værdiorienteret udviklingssamarbejde;

3.   opfordrer til, at EU også i konkurrencen med andre donorlande holder fast ved sine høje krav til fremme af god regeringsførelse og overholdelse af menneskerettighederne; opfordrer EU til i denne konkurrence at komme med kvalitativt bedre tilbud f.eks. opstilling af miljøvenlige produktionsanlæg til forarbejdning af råstoffer i oprindelseslandet og ansættelse og uddannelse af lokal arbejdskraft; bemærker, at udarbejdelsen af sådanne tilbud bør inddrages i EU's dialog med AU og i EU's forbindelser med alle afrikanske partnere, dvs. i forbindelse med gennemførelsen af den fælles strategi for EU og Afrika og handlingsplanen;

4.   glæder sig over, at Kina er rede til at indlede et praktisk samarbejde med de afrikanske lande uden at umyndiggøre dem; bemærker, at der er tale om et pragmatisk samarbejde; beklager i den henseende Kinas samarbejde med undertrykkende regimer i Afrika; påpeger, at det ville være ønskeligt, hvis der blev knyttet politiske betingelser til samarbejdet, og at menneskerettigheder og miljønormer bør spille en større rolle;

5.   opfordrer EU og Kina til, når som helst det er muligt, at drøfte, udvikle og formulere deres afrikanske strategier med henblik på et ansvarligt engagement, der sigter mod fremme af bæredygtig udvikling og opfyldelse af millenniumudviklingsmålene; understreger betydningen af, at der formuleres konstruktive dialoger inden for en multilateral ramme med alle relevante aktører på kontinentet, især AU og det nye partnerskab for Afrikas udvikling (NEPAD); opfordrer i den forbindelse EU til at sikre, at det afrikanske partnerskabsforum (APF) får deltagelse af alle store donorer og investorer, herunder Kina;

6.   opfordrer EU og Kina til i højere grad at bakke op om NEPAD som drivkraften for udviklingen af en bæredygtig udviklingsstrategi for Afrika og til at bakke op om den indsats, der ydes af de afrikanske regionale organisationer, AU, det panafrikanske parlament og de nationale parlamenter og regeringer i Afrika for at styrke deres forvaltning af og involvering i denne strategi; opfordrer EU til at bidrage til at styrke Afrikas muligheder for at sikre sammenhængende donor- og investortiltag og for at garantere, at udenlandske investeringer bidrager til at fremme en bæredygtig udvikling;

7.   understreger, at Europa-Parlamentet er parat til at indlede en dialog med Kinas nationale folkekongres, det panafrikanske parlament og nationale parlamenter i Afrika med henblik på at fremme en bæredygtig udvikling og forbedre deres kontrolkapacitet;

8.   opfordrer EU til at tilskynde Kina til at påtage sig sit ansvar som permanent medlem af FN's Sikkerhedsråd, herunder »ansvaret for beskyttelse« i anerkendelse af, at Kinas tilstedeværelse i Afrika i sig selv har en reel indvirkning i værtslandene, også politisk, uanset om Kinas politik er baseret på princippet om ikke-indblanding;

9.   opfordrer EU til at tage hensyn til de afrikanske landes og Den Afrikanske Unions synspunkter ved behandlingen af indvirkningen af Kinas tilstedeværelse i Afrika; understreger, at EU bør undgå generaliseringer vedrørende Kinas rolle, bør møde landet med en åben og konstruktiv holdning og ikke bør forsøge at påtvinge europæiske modeller og synspunkter;

Bæredygtig udvikling

10.   opfordrer EU til at indgå i en dialog med Afrika og Kina til fælles fordel og med udgangspunkt i afrikanske behov og de afrikanske landes og folks interesser med henblik på at styrke effektiviteten og sammenhængen i udviklingssamarbejdet, udforske konkrete samarbejdsmuligheder og fremme partnerskabet og undgå isolerede aktioner; foreslår, at EU, AU og Kina opretter en fast høringsinstans med det formål at gøre de forskellige aktiviteter i udviklingssamarbejdet sammenhængende og mere effektive; opfordrer EU, Kina og Afrika til at etablere en global ramme for konkrete operationelle projekter vedrørende fælles udfordringer som tilpasning til klimaforandringerne, vedvarende energier, landbrug, vand og sundhed;

11.   opfordrer EU og medlemsstaterne til at styrke forbindelserne med de afrikanske lande ved at opfylde deres bistandsforpligtelser og prioritere opfyldelsen af millenniumudviklingsmålene; glæder sig over stigningen på 6 % i EU-bistand og 2,9 % i bistand fra de 15 medlemsstater i 2006 sammenlignet med året i forvejen, men beklager, at den statslige udviklingsbistand (ODA) fra de 15 medlemsstater til alle regioner er faldende som en del af BNI fra 0,44 % ODA/BNI i 2005 til 0,43 % ODA/BNI i 2006; beklager ligeledes, at fire medlemsstater ikke har nået deres individuelle mål på 0,33 % af BNI i 2006, og at dette kunne have været tilfældet for flere, hvis gældslettelse og andre poster, som ikke kan betragtes som disponible midler for udviklingslandene, blev trukket fra ODA-tallene;

12.   henviser til, at det ultimative mål for alle udviklingspolitikker, uanset om de føres af EU eller Kina, bør være fattigdomsbekæmpelse og -udryddelse;

13.   opfordrer EU til at øge forpligtelserne til ubunden bistand og tilskynde Kina til at yde ubunden bistand til afrikanske partnere og sikre, at de økonomiske betingelser for international støtte eller långivning ikke underminerer en bæredygtig udvikling; opfordrer i denne forbindelse indtrængende EU til at forpligte Kina til at udbygge det afrikanske arbejdsmarked i stedet for at indføre tusinder af kinesiske arbejdstagere;

14.   opfordrer EU til at tilskynde Kina til at bruge sine erfaringer på sundhedsområdet til at støtte initiativer til forbedring af de offentlige sundhedssystemer i Afrika for at sikre bæredygtig udvikling og til at fremme initiativer til bekæmpelse af de fattigdomsrelaterede pandemier, som hærger Afrika, dvs. hiv/aids, malaria og tuberkulose;

15.   opfordrer EU til inden for rammerne af OECD's Komité for Udviklingsbistand (DAC) at indgå i en konstruktiv dialog med nye donorer, der ikke er medlem af DAC, herunder Kina, med henblik på at tilskynde dem til at vedtage DAC-retningslinjer og -standarder eller tilsvarende kodekser og overholde principperne i Pariserklæringen om bistandseffektivitet;

16.   opfordrer indtrængende EU til at tilskynde Kina til at oprette en specialiseret bistandsinstitution, der skal øge den kinesiske bistands ekspertise og uafhængighed, og til at forpligte sig til at aflægge gennemsigtige rapporter om budgetteringen af bistanden; opfordrer EU til, hvis der anmodes om det, at hjælpe Kina med at udvikle denne ekspertise;

17.   opfordrer EU og de afrikanske lande til at indbyde kinesiske repræsentanter til at deltage i bilaterale og multilaterale donorkoordineringsmøder;

18.   opfordrer EU til at tilskynde Kina til at være med til at tage udfordringerne i forbindelse med den demografiske situation i Afrika op; understreger i denne sammenhæng, at befolkningstilvæksten er højere end den økonomiske vækst i mange dele af Afrika, og at foranstaltninger til at ændre dette forhold omfatter en forbedring af den seksuelle og reproduktive sundhed som nævnt i FN's rapport fra den internationale konference om befolkning og udvikling i 1994;

19.   understreger, at globale partnerskaber for udvikling skal tage udgangspunkt i mennesker, da det kun er muligt at sikre en bæredygtig udvikling, hvis civilsamfundet styrkes; understreger i denne forbindelse, at der navnlig skal fokuseres på kvinder, mindretal og andre sårbare grupper i anerkendelse af, at de er af afgørende betydning for udviklingen, og at foreningsfriheden og frie og pluralistiske medier er væsentlige forudsætninger for udvikling, og at de skal understøttes af disse partnerskaber;

20.   opfordrer EU og medlemsstaterne at skabe mere offentlighed i Afrika og EU gennem tilstedeværelse og besøg af og dialoger med højtstående europæiske regeringsrepræsentanter;

Energi og naturressourcer

21.   mener, at EU på baggrund af Kinas engagement i Afrika bør opprioritere et samarbejde med Afrika om energi- og udenrigspolitiske spørgsmål; ønsker et aktivt energipolitisk samarbejde mellem Afrika og EU;

22.   anerkender betydningen af en gennemsigtig naturressourceforvaltning for indtægtsgenereringen, der er af afgørende betydning for udvikling og fattigdomsbekæmpelse, og af at sikre et stabilt udbud og forhindre ressourcerelaterede konflikter og ustabilitet i ressourcerige lande; opfordrer EU til at tilskynde afrikanske ressourcerige lande til at deltage i initiativet til sikring af gennemsigtighed inden for råstofudvinding (EITI) ved at yde bedre politisk, finansiel og teknisk bistand til EITI med henblik på at gøre det muligt for civilsamfundet at deltage frit og virkningsfuldt i EITI; opfordrer EU til at gå aktivt ind i et samarbejde med Kinas regering og kinesiske virksomheder med henblik på at tilskynde dem til at støtte EITI; opfordrer EU til at arbejde for en udvidelse af EITI's anvendelsesområde, således at initiativet kommer til at omfatte andre naturressourcer som f.eks. tømmer samt indtægtsstrømme til regeringer hidrørende fra ressourcebaserede lån;

23.   mener, at det er af allerstørste betydning, at EU opfordrer alle politiske magter og internationale investorer, som driver virksomhed i Afrika, til strengt at overholde de sociale og miljømæssige beskyttelsesklausuler, som Verdensbanken fastlagde i 2002 for udvindingsindustrierne;

24.   opfordrer EU til aktivt at fremme gennemsigtigheden, ikke kun med hensyn til indtægtsopkrævning, men også for så vidt angår anvendelsen af indtægter fra udnyttelsen af naturressourcer, ved at støtte initiativer, der har til formål at øge budgetgennemsigtigheden i de afrikanske lande; opfordrer EU til at fremme en ansvarlig donorudlåning ved at kræve, at ressourcerige modtagerlande, der tidligere har været præget af dårlig regeringsførelse og korruption, træffer konkrete foranstaltninger for at skabe større gennemsigtighed i indtægtsforvaltningen forud for modtagelsen af ikke-humanitær bistand; opfordrer EU til mere konsekvent at bringe artikel 96 og 97 i Cotonou-aftalen i anvendelse over for ressourcerige lande, og samtidig indgå i en dialog med Kina og andre donorer for gennem en afstemt strategi at øge virkningen af de pågældende foranstaltninger; understreger, at EU bør foregå med et godt eksempel ved at gøre sine egne udviklingsprogrammer og -projekter til en model for gennemsigtighed og god regeringsførelse;

25.   opfordrer indtrængende EU til at arbejde for strammere international kontrol af den ulovlige handel med tømmer og elfenben; opfordrer EU til at arbejde for de principper, der er skitseret i EU-handlingsplanen for retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet (FLEGT) og anspore Kina til også at vedtage lignende principper i sin import af tømmer fra Afrika med henblik på at stoppe handel med ulovligt tømmer og fremme den bæredygtige forvaltning af skove; opfordrer Kommissionen til hurtigt at fremsætte forslag om forbud mod import til EU af alt tømmer og alle tømmerprodukter fra ulovlige kilder for at hindre Kina i ulovligt at bruge afrikansk tømmer til sine møbler; opfordrer Kommissionen til at udvide sine forhandlinger med tredjelande om frivillige partnerskabsaftaler; opfordrer EU til at støtte styrkelsen af lignende initiativer, f.eks. afrikanske og asiatiske FLEGTs;

26.   opfordrer EU til at slå til lyd for indgåelsen af internationale konventioner om udvinding eller udnyttelse af energiressourcer, der omfatter bestemmelser om gennemsigtighed i licensordninger og om fastlæggelse af de skatteindtægter, der tilflyder regeringerne, og en klausul om investering af en procentdel af overskuddet i udvikling af lokalsamfundet;

27.   opfordrer EU og Kina til at tage fat på problemet med ulovlig handel med naturressourcer i en fælles aktion, som bør omfatte en aftalt definition af, hvad »konfliktressourcer« er, og udnævnelse af en international ekspertgruppe, som skal udvikle multilaterale strategier til løsning af problemet;

28.   opfordrer EU og Kina til at investere mere i vedvarende energikilder som en måde at tackle miljøforringelsen og klimaforandringerne på og en måde til forhindring af konflikter i forbindelse med knaphed på ressourcer som f.eks. olie;

Handel, investeringer og infrastrukturer

29.   påpeger, at en diversificering af handelen generelt er en afgørende faktor for Afrika, hvis der skal opnås en stabil økonomisk vækst i alle afrikanske stater; understreger, at den kinesiske eksport af produkter til Afrika ikke bør hindre udviklingen af afrikanske industrier eller ødelægge disse industriers konkurrenceevne;

30.   opfordrer EU til og appellerer til Kina om at tilbyde Afrika en vej ud af »råvarefælden« og at støtte, at Afrika ændres fra at være en region, som leverer varer, til en region, som forarbejder varer og udvikler tjenester; opfordrer i denne forbindelse EU til at tilskynde alle berørte aktører, dvs. medlemsstaterne og nye donorer som f.eks. Kina, til at diversificere deres handel og investeringer, overføre teknologi til de afrikanske lande, styrke internationale regler om fair handel, udvide den globale markedsadgang for afrikanske produkter, sænke afgifterne på forarbejdede produkter fra Afrika, fremme udviklingen af den private sektor og dens adgang til finansiering, fremme handelslettelse, fremme regional integration i Afrika og gøre det nemmere for afrikanere at foretage pengeoverførsler;

31.   opfordrer EU til at øge sin økonomiske indflydelse på Afrikas udvikling gennem en reform af den fælles landbrugspolitik og en lettelse af adgangen for afrikanske produkter til EU-markedet; opfordrer EU til og appellerer til Kina om ved reformer af deres egen landbrugspolitik at tage større hensyn til den afrikanske landbrugssektors udviklingsmuligheder, at gøre det lettere at importere landbrugsprodukter fra Afrika og i forbindelse med landbrugseksport at være meget opmærksomme på ikke at bringe udbygningen af ernærings- og beskæftigelsesfremmende landbrugsproduktion i Afrika i fare;

32.   opfordrer EU til og appellerer til Kina om i forøget omfang at arbejde for fair verdenshandel med det formål at opnå sammenhæng i handels- og udviklingspolitikkerne, klart øge producenternes og de beskæftigedes andel af udbyttet af den globale varehandel, udvide afrikanske varers adgang til verdensmarkederne og sænke importtolden på færdigvarer fra Afrika; appellerer til Folkerepublikken Kinas regering og EU om at udvikle en eksportstrategi, som ikke forhindrer produktion af varer i Afrika på økologiske og socialt bæredygtige betingelser;

33.   opfordrer Kina til i forbindelse med långivning at tage hensyn til de forhold, der har ført til mange udviklingslandes gældskrise, og ikke gentage de fejl, som långivere tidligere har begået;

34.   glæder sig over det skridt, som Kina har taget hen imod en forbedring af den sociale lovgivning og arbejdstagernes rettigheder fra den 1. januar 2008 efter pres fra WTO og den internationale opinion, og understreger, at mere bindende sociale love i Kina ville have en positiv indvirkning på de kinesiske forretningsmetoder i Afrika;

35.   understreger, at det er vigtigt for Afrika, at det selv udvikler en strategi for Kina; henviser til, at en sådan strategi er af stor betydning, idet den skaber større gensidighed i handelsforbindelserne mellem Kina og Afrika; understreger, at denne strategi skal lægge større vægt på en bredere deltagelse af afrikanske arbejdstagere i kinesiske projekter i Afrika, øget villighed fra Kinas side til at overdrage teknologi samt bedre adgang for typiske afrikanske eksportprodukter, som f.eks. kaffe, kakao og lædervarer, til det kinesiske marked;

36.   henstiller til Kommissionen, at den inden for rammerne af de løbende forhandlinger med Kina kræver, at der indføjes et nyt kapitel om handel i partnerskabs- og samarbejdsaftalen om anvendelse af bindende udtryk i forbindelse med ILO's grundlæggende arbejdsnormer, virksomhedernes sociale og miljømæssige ansvar, foranstaltninger mod social og miljømæssig dumping, ILO's henstillinger om anstændigt arbejde og opretholdelse af de krav, der hidrører fra de internationale menneskerettighedskonventioner;

37.   understreger betydningen af, at der anvendes lokal arbejdskraft på rimelige økonomiske vilkår i forbindelse med gennemførelsen af investeringer i infrastrukturer og nye fabrikker; opfordrer til et øget engagement i uddannelsen af arbejdstagere gennem stipendier og cirkulær migration; opfordrer til en stærkere inddragelse af det til dels højt kvalificerede afrikanske indvandrersamfund samt lettere pengeoverførsler til Afrika fra afrikanere, der bor i udlandet;

38.   noterer sig den særdeles vigtige rolle, som informations- og kommunikationsteknologien (IKT) spiller generelt med hensyn til støtte til vækst, konkurrenceevne og jobskabelse; henstiller, at Kommissionen tilpasser de eksisterende afrikanske og europæiske programmer og lægger større vægt på at opbygge informations- og kommunikationsteknologikapaciteten for smv'er via offentlig-private partnerskaber for at sikre, at der opbygges institutioner og udarbejdes politikker, som fremmer investering, innovation og teknologioverførsel;

39.   opfordrer EU og Kina til at støtte AU og NEPAD i forbindelse med vurderingen af miljøindvirkningen og den potentielle vækst til fordel for fattige forbundet med investeringsprojekter i Afrika, navnlig investeringer i energi og infrastruktur, samt med sikringen af større gennemsigtighed ved tildelingen af kontrakter og i det offentlige forbrug; understreger betydningen af en langsigtet planlægning af det offentlige forbrug i de afrikanske lande baseret på indtægter hidrørende fra den senere tids råvareprisstigninger, udnyttelsen af energi og udenlandske investeringsstrømme og opfordrer EU og Kina til med henblik herpå målrettet at støtte opbygningen af tilsvarende forvaltningskompetencer;

40.   opfordrer EU til at indgå i fælles projekter med Kina i Afrika, især inden for energiefterforskning samt transport og infrastrukturer, med det formål sammen med AU og NEPAD at udarbejde et fælles regelsæt for engagement og investering;

41.   opfordrer EU og Kina til at investere i uddannelse og videreuddannelse i Afrika, da kvalificerede arbejdstagere udgør grundlaget for en mere uafhængig udvikling;

42.   opfordrer EU til at gå videre end det nuværende EU-Afrika-erhvervsforum og udarbejde en sammenhængende handlingsplan med henblik på at stimulere og diversificere europæiske investeringer i Afrika;

43.   erkender, at der er tale om en konkurrencemæssige ulempe for de europæiske økonomiske investeringer i Afrika som følge af åben eller skjult subventionering af kinesiske produkter og tilbud fra den kinesiske regerings side (eller fra fuldstændigt statsejede virksomheder), og som følge af højere omkostninger på grund af de sociale og økonomiske normer, som de kinesiske konkurrenter ikke anvender, og bunden kinesisk støtte, der hindrer de europæiske virksomheder i at deltage i projekter, som finansieres via kinesisk støtte, samt begrænset adgang til finansieringsinstrumenter og instrumenter til dækning af investeringsrisici for europæiske virksomheder;

Miljø

44.   tager de økologiske følger af Kinas tilstedeværelse i Afrika til efterretning; opfordrer indtrængende Kina til at påtage sig et ansvar i forbindelse med forvaltningen af miljøet, både i Kina og i Afrika;

45.   opfordrer EU til at tilskynde kinesiske eksportkreditagenturer, herunder eksport-import-banken, til at gennemføre systematiske miljøvurderinger i forbindelse med infrastrukturprojekter i Afrika som f.eks. dæmninger, veje og miner;

46.   glæder sig over Kommissionen initiativ til at iværksætte en global alliance vedrørende klimaforandringer med de mindst udviklede lande og små østater, der er udviklingslande, som specifikt øger samarbejdet i forbindelse med tilpasning til klimaforandringerne; opfordrer i betragtning af Kinas position som en stor donor og investor i Afrika, ofte med investeringer i store infrastrukturprojekter, som har en tendens til at være meget sårbare over for klimaforandringer, EU til at indbyde Kina til at deltage i nøgleområder af alliancens arbejdsplan, f.eks. dialogen om reduktion af katastroferisici og klimasikring af udviklingen, som er afgørende samarbejdsområder;

47.   opfordrer til, at der ydes øgede bevillinger til tilpasning til klimaforandringerne efter et system, hvor forpligtelsen til at bidrage afhænger af såvel tidligere emissioner som økonomisk kapacitet, og hvor midlerne ikke tages fra eksisterende støttebudgetter; opfordrer i denne forbindelse indtrængende EU til at arbejde for flere koordinerede og supplerende internationale foranstaltninger med henblik på fremskaffelse af finansielle ressourcer og investeringer til fremme af forebyggelses- og tilpasningsaktioner i Afrika, især i form af forbedret adgang til passende, forudsigelige og bæredygtige finansielle ressourcer, finansiel og teknisk støtte til kapacitetsopbygning i forbindelse med evaluering af udgifterne til tilpasning for dermed at gøre det lettere at fastsætte de finansielle behov samt tilvejebringelse af nye og supplerende ressourcer, herunder statslig finansiering og finansiering på lempelige vilkår; opfordrer indtrængende til, at der skal være adgang til al finansiel bistand med så lidt bureaukrati som muligt; insisterer på, at der skal iværksættes en effektiv overvågning af resultaterne;

48.   opfordrer EU til at indlede multilaterale drøftelser med AU-medlemsstaterne og Kina samt civilsamfundet om de globale trusler såsom forringelsen af miljøet og klimaændringer og til at fremskynde forpligtelserne i forbindelse med Bali-handlingsplanen, der blev undertegnet på FN's 13. klimakonference (COP-13) på Bali den 15. december 2007 om en post-2012-ramme;

49.   opfordrer EU til at føre an, for så vidt angår begrænsning af virkningerne af klimaforandringerne, og iværksætte et intensivt program med omfattende finansiel bistand ud over de eksisterende bistandsbudgetposter til udvikling og anvendelse af grønne energiteknologier i såvel nye økonomier som udviklingslande, idet der dog skal tages hensyn til deres forskellige behov; opfordrer især EU til at stille midler til rådighed, så det bliver muligt at overføre billige grønne teknologier til afrikanske lande; er klar over, at øgede midler til teknologioverførsel er et afgørende skridt med henblik på senest i 2009 at nå til enighed om en global post-2012-klimaforandringsramme;

50.   opfordrer indtrængende EU og Kina til i tråd med aftalen om Bali-handlingsplanen at sørge for, at projekterne i Afrika, især energiudvinding, er miljømæssigt bæredygtige og forenelige med Bali-handlingsplanen;

51.   er klar over, at handlen og forbruget i den vestlige verden bærer en del af ansvaret for den stigende kinesiske efterspørgsel efter naturressourcer i Afrika og for øgede CO2-emissioner i udviklingslandene som et resultat af »udflytningen« af forurenende virksomheder; opfordrer EU til at rejse spørgsmålet om retfærdighed i forbindelse med handel og klima som en del af dagsordenen for det tresidede samarbejde med Kina og Afrika; opfordrer ligeledes EU til at styrke foranstaltningerne til fremme af et socialt ansvarligt og miljøvenligt forbrug (herunder produktmærkning, der viser et produkts miljøindvirkning i hele produktets livscyklus fra udvinding af naturressourcer til produktion og transport);

52.   opfordrer indtrængende EU til at arbejde for øget internationalt samarbejde, især med Kina, med henblik på at støtte en hastende gennemførelse af tilpasningsaktioner gennem sårbarhedsvurderinger, prioritering af aktioner, vurdering af finansielle behov, kapacitetsopbygning og svarstrategier, integrering af tilpasningsaktioner i sektorplanlægning og national planlægning, specifikke projekter og programmer, midler til ansporing af gennemførelsen af tilpasningsaktioner og andre metoder til at gøre en klimafleksibel udvikling mulig under hensyntagen til de presserende og umiddelbare behov i udviklingslande, der er sårbare over for de negative virkninger af klimaforandringerne, f.eks. de lande i Afrika, som i særlig grad er ramt af tørke, ørkendannelse og oversvømmelser;

53.   opfordrer EU til at styrke dialogen med Afrika og Kina og udvikle fælles strategier for globale miljøproblemer som ødelæggelse af skovene, ørkendannelse og opsplitning, forringelse eller tab af biodiversitet og jordens frugtbarhed samt vand- og luftforurening; opfordrer EU til at fremme energieffektivitet, grønne teknologier, risikoforvaltning og kapacitet til tidlig varsling samt ansvarlig industrialisering og forbrug;

God regeringsførelse og menneskerettigheder

54.   opfordrer indtrængende de kinesiske myndigheder til at respektere principperne om demokrati, god regeringsførelse og menneskerettigheder i deres forbindelser med Afrika;

55.   opfordrer EU til at handle i overensstemmelse med sine egne værdier, principper og forpligtelser under Cotonouaftalen i forhold til de afrikanske lande, der hindrer demokratiet og krænker menneskerettighederne, ved at undlade at give dem kontrol over støttemidler, budgetstøtte og investeringer; opfordrer på det kraftigste EU til at sikre, at den humanitære bistand og anden bistand i så fald ydes gennem lokale civilsamfundsorganisationer, og at den medvirker til at styrke disse organisationers kapacitet; opfordrer EU til at tilskynde andre store donorer som f.eks. Kina, der er bundet af FN's internationale menneskerettighedskonventioner, pagter og instrumenter, til at gøre det samme;

56.   understreger, at Kinas »betingelsesløse« investeringer i afrikanske lande med dårlig regeringsførelse og undertrykkende regimer på trods af betydningen af principper som suverænitet, ejerskab og justering bidrager til at fastholde krænkelser af menneskerettighederne og forsinker en demokratisk proces yderligere samt hindrer anerkendelse af god regeringsførelse, herunder retssikkerhed og kontrol med korruption; understreger i denne forbindelse betydningen af en større opbakning fra EU til regeringer, institutioner og civilsamfundsaktører, der fremmer god regeringsførelse og respekten for menneskerettighederne i Afrika, herunder nationale parlamenter, flerpartisystemer, udviklings- og menneskerettighedsorganisationer, frie medier og antikorruptionsorganer;

57.   opfordrer EU til at anmode alle donor- og modtagerlande om at respektere de retningslinjer og gennemsigtighedsstandarder, der er blevet fastsat af de internationale finansieringsinstitutioner; opfordrer EU til at overtale de kinesiske myndigheder til at tilskynde nationale banker til at anvende »Ækvatorprincipperne« for sociale og miljømæssige standarder;

58.   opfordrer EU til at tilskynde Kina til frivilligt at indføre bestemmelserne i OECD-konventionen om bekæmpelse af bestikkelse og sikre dens gennemførelse, ikke kun i Kina, men også i forhold til de afrikanske lande;

59.   opfordrer EU til at tilskynde medlemsstaterne og Kina til at deltage i eksisterende globale initiativer med henblik på at gøre det lettere at sende værdier tilbage i henhold til sektion V i FN's konvention mod korruption, herunder det fælles »Stolen Asset Recovery Initiative (StAR)« (initiativ til tilbagesendelse af stjålne værdier), som Verdensbanken og FN's Kontor for Bekæmpelse af Narkotika og Kriminalitet (UNODC) lancerede for nyligt;

60.   opfordrer EU til at tilskynde Kina til at ratificere de ILO-konventioner, landet endnu ikke har tiltrådt, og sørge for, at de bliver gennemført i de udviklingslande i Afrika, hvor kinesiske investeringer, virksomheder, eksperter eller arbejdstagere er involveret;

61.   opfordrer EU til at tilskynde til udvikling af internationale og juridisk bindende adfærdskodekser for god regeringsførelse, sikre og lige arbejdsbetingelser, virksomhedernes sociale ansvar og miljøbeskyttelsespraksis samt til at støtte virksomhedskontrol;

Fred og sikkerhed

62.   opfordrer EU til at gøre EU-adfærdskodeksen for våbeneksport til et retligt bindende instrument;

63.   opfordrer EU til at tilskynde Kina til at øge gennemsigtigheden i den nationale ordning for kontrol med våbeneksport ved at sikre, at enhver eksport af våben indberettes til FN's register over konventionelle våben, og ved at styrke de nationale bestemmelser om våbeneksportkontrol med henblik på at standse overførslen af våben til lande og regioner, navnlig i Afrika, hvor de internationale menneskerettigheder og folkeretten systematisk overtrædes;

64.   opfordrer EU til at fastholde sin våbenembargo over for Kina, så længe Kina fortsat eksporterer våben til væbnede styrker og væbnede grupper i lande, heriblandt mange afrikanske lande, der fremmer og fastholder konflikter og krænker menneskerettighederne groft;

65.   opfordrer EU og Kina til at suspendere våbenhandelsaftaler med regeringer, der har forbrudt sig mod menneskerettighederne, er involveret i konflikter, eller som er tæt på krig som f.eks. regeringerne i Kenya, Zimbabwe, Sudan, Tchad, Den Demokratiske Republik Congo, Etiopien, Eritrea og Somalia; opfordrer EU og Kina til at standse, forhindre og forbyde overførsel af våben til bevæbnede ikke-statslige aktører, som truer menneskerettighederne, den politiske stabilitet og en bæredygtig udvikling på det afrikanske kontinent;

66.   opfordrer EU til fortsat at slå til lyd for en retligt bindende international våbenhandelstraktat i FN-regi, der dækker alle konventionelle våben;

67.   opfordrer EU og Kina til at støtte afrikansk ledede initiativer som f.eks. en beredskabsstyrke og regionale organisationer som sikkerhedsstøtter;

68.   opfordrer EU til at tilskynde Kina til fortsat at øge sin deltagelse i fredsbevarende missioner i Afrika i FN- og AU-regi og til at øge denne deltagelse gennem levering af kampstyrker i nødvendigt omfang og på grundlag af FN-mandater;

69.   opfordrer EU til at inddrage Kina i udviklingen af fælles strategier vedrørende menneskers sikkerhed, navnlig på områderne konventionel nedrustning, afvæbning, demobilisering og reintegration, opsporing af våben, minerydning og reform af sikkerhedssektoren; opfordrer indtrængende til deltagelse på utraditionelle sikkerhedsområder som forebyggelse af naturkatastrofer, klimaflygtninge eller økonomiske flygtninge, fordrevne eller migranter, narkotika og smitsomme sygdomme;

*

- *

70.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen og Rådet samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter, regeringen i Folkerepublikken Kina og Kinas nationale folkekongres, Den Afrikanske Union, NEPAD, det panafrikanske parlament og FOCAC.

---

(1)  EFT C 200 af 30.6.1997, s. 158.

(2)  Beijing, oktober 2003, http://www.china-un.ch/eng/xwdt/t88637.htm.

(3)  Beijing, 12. januar 2006, http://www.gov.cn/misc/2006-01/12/content_156490.htm.

(4)  Rådet for Den Europæiske Union. 2678. møde, Luxembourg, 3. oktober 2005.

(5)  FN-dokument A/Conf. 192/ 15, juli 2001, http://disarmament.un.org/cab/poa.html.

(6)  EUT C 46 af 24.2.2006, s. 1.

(7)  EUT C 305 E af 14.12.2006, s. 219.

(8)  http://ec.europa.eu/external_relations/china/csp/index.htm.

(9)  Partnerskabsaftale mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (EFT L 317 af 15.12.2000, s. 3). Aftalen er senest ændret ved afgørelse nr. 1/2006 truffet af AVS-EF-Ministerrådet (EUT L 247 af 9.9.2006, s. 22).

---

Torsdag, den 24. april 2008

| 29.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 259/56 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 259/56

---

Kommissionens politikstrategi for 2009

P6_TA(2008)0174

Europa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om Kommissionens årlige politikstrategi for 2009

(2009/C 259 E/09)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen om den årlige politikstrategi for 2009 (KOM(2008)0072), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen om den årlige politikstrategi for 2009 (KOM(2008)0072),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om sit lovgivnings- og arbejdsprogram for 2008 (KOM(2007)0640), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om sit lovgivnings- og arbejdsprogram for 2008 (KOM(2007)0640),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Parlamentets strukturerede dialog med Kommissionen er et vigtigt interinstitutionelt skridt, både for gennemførelsen af det lovgivnings- og arbejdsprogrammet for 2008 og for udarbejdelsen og formuleringen af lovgivnings- og arbejdsprogrammet for 2009, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Parlamentets strukturerede dialog med Kommissionen er et vigtigt interinstitutionelt skridt, både for gennemførelsen af det lovgivnings- og arbejdsprogrammet for 2008 og for udarbejdelsen og formuleringen af lovgivnings- og arbejdsprogrammet for 2009,

| B. | der henviser til, at det derfor er afgørende, at den strukturerede dialog gennemføres i god tid, således at arbejdet kan fokusere på at fastlægge Den Europæiske Unions vigtigste strategiske mål for 2009, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det derfor er afgørende, at den strukturerede dialog gennemføres i god tid, således at arbejdet kan fokusere på at fastlægge Den Europæiske Unions vigtigste strategiske mål for 2009,

Vækst og jobskabelse

1.   påpeger endnu en gang, hvor vigtigt det er at gennemføre Lissabonstrategien til fulde, og understreger den indbyrdes sammenhæng mellem økonomiske, sociale og miljømæssige fremskridt med henblik på etablering af en dynamisk og innovativ bæredygtig økonomi;

2.   glæder sig over, at der omsider vil blive ydet støtte til små og mellemstore virksomheder (SMV) på basis af den kommende EU-lovgivning om små virksomheder (»Small Business Act«); mener, at denne EU-lovgivning er et meget vigtigt tiltag til støtte for SMV; konstaterer desuden, at der er behov for retsakter og en finansramme for at kunne støtte SMV på den mest hensigtsmæssige måde; advarer imidlertid mod misbrug af disse instrumenter til at lukke nationale markeder og dermed mindske den europæiske konkurrenceevne og forbrugernes valgmuligheder; tilskynder igen Kommissionen til at forelægge et lovgivningsforslag om statutten for det europæiske private selskab;

3.   bifalder ønsket om at foretage en mere systematisk og integreret overvågning af de vigtigste markeder for varer og tjenesteydelse med henblik på at afdække eksisterende problemer; bemærker, at dette også kunne omfatte undersøgelser i konkurrencesektoren, og at det ikke skulle skade SMV eller de mange varer og tjenesteydelser i det indre marked; fastslår, at det er Kommissionens hensigt at bringe den sektorspecifikke lovgivning inden for det indre marked for varer i overensstemmelse med de nye lovgivningsrammer, men gentager sin opfordring til Kommissionen om at overvåge medlemsstaternes gennemførelse og håndhævelse af den sektorspecifikke lovgivning og gør opmærksom på, at der er behov for en generel analyse sammen med en gennemgang af direktiv 2001/95/EF (1) om generel produktsikkerhed; opfordrer til, at opmærksomheden fortsat rettes mod omsættelse i national ret af nøgledirektiver i det indre marked, navnlig direktiv 2006/123/EF (2) om tjenesteydelser i det indre marked, og mod videreudvikling af instrumenterne for det indre marked;

4.   glæder sig over opfølgningen af evalueringen af det indre marked i 2007 med initiativet til samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne med henblik på at gennemføre og håndhæve lovgivningen om det indre marked; bemærker forslagene om at ændre flere direktiver efter den ny metode med det formål at modernisere det indre marked for varer; opfordrer Kommissionen til fortsat at bestræbe sig på at forbedre samarbejdet med medlemsstaterne på dette område; beklager imidlertid manglen på konkret harmonisering af lovgivningsmæssige forslag vedrørende det indre marked; understreger betydningen af gensidig anerkendelse kombineret med målrettet harmonisering inden for det indre marked med henblik på at fuldende det indre marked for varer og tjenesteydelser;

5.   mener, at der for at nå Lissabonstrategiens ambitiøse mål kræves en ny tilgang til at udvikle og fremme forskning; anmoder om, at der foretages en første evaluering af gennemførelsen af det syvende forskningsrammeprogram (FP7) inden midtvejsevalueringen og en evaluering af det arbejde, Det Europæiske Forskningsråd har udført indtil nu;

6.   gør opmærksom på, hvor afgørende vigtigt det er at beskytte finansmarkedernes stabilitet og berolige forbrugerne i lyset af den nuværende finanskrise; konstaterer, at den nuværende krise tydeligt viser nødvendigheden af, at Den Europæiske Union udformer overvågningsmekanismer med sigte på at øge gennemsigtigheden omkring investorerne, etablere bedre evalueringsstandarder, forbedre tilsynsforskrifterne og styrke rating-virksomhedernes rolle; opfordrer Kommissionen til at samarbejde med Parlamentet i fuldt partnerskab om udformning af den køreplan, Økofin-Rådet enedes om i december 2007, for at for at forbedre Lamfalussy-processen — retsforskrifter om finansielle tjenesteydelser, omsættelse og gennemførelse; mener, at den bebudede målrettede revision af direktiv 2006/48/EF (3) om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut og direktiv 2006/49/EF (4) om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag bør forbedre finansinstitutionernes tilsynsforskrifter og risikostyring og derved øge markedsaktørernes tillid; gentager, at det er af afgørende betydning med en bedre fælles repræsentation af EU i internationale finansinstitutioner, og beklager manglen på et forslag herom;

7.   glæder sig desuden over, at Kommissionen er besluttet på at fortsætte arbejdet med finansielle tjenesteydelser i detailleddet, da dette område stadig kun er integreret minimalt i lovgivningen, og det er nødvendigt at forbedre konkurrencen på nogle områder for at skabe konkrete fordele for forbrugerne; opfordrer Kommissionen til nøje at følge gennemførelsen af direktiv 2008/48/EF om forbrugerkreditaftaler;

8.   bemærker Kommissionens bestræbelser på at opfylde Lissabonstrategiens mål for beskæftigelsesgraden; opfordrer Kommissionen til at fortsætte udviklingen af en fælles strategi for overgangen til flexicurity, som bør fremme større fleksibilitet på arbejdsmarkedet på den ene side og sikkerhed for arbejdstagerne på den anden side, ledsaget af en afbalanceret gennemførelse af de fire flexicuritysøjler, hvilket kan være nødvendigt for at opnå bedre økonomiske resultater;

9.   påpeger, at Parlamentet vil undersøge konsekvenserne af De Europæiske Fællesskabers Domstols nylige domme i sagerne C-438/05 (5), C-341/05 (6) og C-346/06 (7), Rüffertbegyndende med en debat på plenarmødet efterfulgt af Parlamentets betænkning om udfordringerne for det kollektive overenskomstsystem;

10.   beklager, at Kommissionen prioriterer kulturelle spørgsmål og uddannelse så lavt i den årlige politikstrategi for 2009; opfordrer Kommissionen til at konsolidere det europæiske uddannelsesområde for alle, navnlig ved at forbedre kvaliteten og effektiviteten af og adgangen til EU's uddannelsessystemer; understreger, at der bør lægges særlig vægt på livslang læring ved at sikre mobilitet for studerende, sprogfærdigheder og voksenuddannelse; understreger betydningen af den kulturelle mangfoldighed, navnlig med hensyn til digitalt indhold;

11.   glæder sig over Kommissionen har til hensigt at forelægge en meddelelse om dialogen mellem universiteterne og erhvervslivet for at bidrage til at sikre, at de europæiske universiteter bliver i stand til at konkurrere med de bedste universiteter i verden; støtter Kommissionens initiativ til udarbejdelse af en grønbog om kulturindustrien og de kreative industrier og understreger, at der er behov for yderligere at udvikle EU's foranstaltninger på dette område, der i høj grad bidrager til jobskabelse og vækst; påpeger, at EU's foranstaltninger også bør have til formål at styrke den kulturelle identitet og mangfoldighed;

12.   understreger, at spørgsmålet om passagerers rettigheder skal placeres mere centralt, særlig beskyttelse af passagerer, som rejser over lange afstande med bus, samt passagerer, der rejser med tog og skib; understreger betydningen af en vellykket udvikling af trafikstyringssystemer og opfordrer Kommissionen til at fortsætte arbejdet med udviklingen af et trafikstyringssystem for luftfarten i det fælles europæiske luftrum (SESAR) og det europæiske trafikstyringssystem for jernbaner (ERTMS);

Klimaændringer og et bæredygtigt Europa

13.   støtter kraftigt Kommissionen i dens bestræbelser på at videreudvikle energipolitikken for Europa for at fremme uafhængigheden på energiområdet og styrke solidariteten mellem medlemsstaterne; forpligter sig til at samarbejde snævert med Rådet og Kommissionen om hurtigst muligt at opnå en effektiv og gennemførlig aftale om klimaændringerne og om energipakken; opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at tilvejebringe den bedste og mest objektive analyse af de mulige økonomiske og sociale konsekvenser af stigende energipriser med henblik på at vejlede beslutningstagerne i Parlamentets og Rådets lovgivningsproces bedst muligt; bemærker også, at Den Europæiske Union fortsætter med at vise, at økonomisk vækst og udvikling kan forenes med en økonomi med lave CO2-emissioner; erindrer desuden om behovet for at sikre, at miljø- og klimaændringsmålsætninger inddrages i alle EU-politikker og finansielle programmer;

14.   er opmærksom på, at et heldigt udfald af denne strategi også vil afhænge af EU's evne til at overtale partnerne på verdensplan, og navnlig de større partnere, til at følge samme strategi; understeger derfor, at EU bør tale med én stemme og udvise solidaritet på dette område; noterer sig den nyligt udsendte tekst fra den højtstående repræsentant og Kommission til Det Europæiske Råd om klimaændringer og international sikkerhed (8) og understreger, at der er behov for en fælles tilgang til spørgsmål, der vedrører energi, klimaændringer og udenrigsanliggender; beklager manglen på årsplaner og flerårige planer for en ekstern EU-energipolitik;

15.   glæder sig over, at Kommissionen ønsker at nedbringe emissioner, der opstår i forbindelse med varetransport, og opfordrer Kommissionen til at forelægge et lovgivningsforslag om medtagelse af søtransport og transport ad indre vandveje i ordningen for handel med emissioner; glæder sig i denne forbindelse også over udviklingen af en ny havpolitik og hensigten om at fremsætte forslag om reform af den fælles markedsordning for fiskeri- og akvakulturprodukter, men opfordrer indtrængende Kommissionen til at gøre rede for, hvordan den agter at omplacere 6 mio. EUR inden for fiskeripolitikken; anmoder Kommissionen om til de nøgleaktioner, der er planlagt for 2009 under »Et bæredygtigt Europa« at føje et nyt kapitel om reform af den fælles markedsordning for fiskeri og akvakulturprodukter;

16.   mener, at samhørighedspolitikken bør forblive en fællesskabspolitik i overensstemmelse med traktaten og solidaritetsprincippet, og afviser derfor alle forsøg på at renationalisere denne politik; er af den opfattelse, at der i fremtiden bør afsættes de nødvendige finansielle midler til samhørighedspolitikken for at kunne klare de ventede nye udfordringer, der vil få store territoriale konsekvenser; bemærker, at det ud over udfordringerne i forbindelse med den økonomiske og sociale samhørighed også er nødvendigt at tackle de udfordringer, der skyldes de demografiske ændringer, koncentrationen i byerne, den sociale udstødelse, opsplitningen, migrantstrømmene, den nødvendige tilpasning til globaliseringen, klimaændringerne, nødvendigheden af at sikre energiforsyningen og den langsomme udviklingsproces i landdistrikterne;

17.   konstaterer, at der i 2009 vil blive gennemført lovgivningsmæssige ændringer, som der blev opnået enighed om i forbindelse med det »sundhedstjek«, den fælles landbrugspolitik gennemgik, og forventer, at Parlamentets holdning vil blive respekteret fuldt ud; glæder sig over Kommissionens meddelelse om, at der i 2009 vil blive stillet en række forslag med sigte på at mindske bureaukratiet, og håber, at dette også vil omfatte landbrugerne, navnlig for så vidt angår krydsoverensstemmelse; glæder sig over Kommissionens hensigt om at fremme kvalitetsproduktion inden for landbruget og forventer selv at komme til at spille en aktiv rolle i forbindelse med formuleringen af konkrete forslag; beklager, at Kommissionens årlige politikstrategi for 2009 ikke tager hensyn de voksende bekymringer for fødevaresikkerheden;

Realisering af den fælles indvandringspolitik

18.   finder det glædeligt, at Kommissionen forpligter sig til at udvikle en fælles indvandringspolitik, og understreger, at en »europæisk pagt om indvandringspolitik« bør dække spørgsmål, der både vedrører håndtering af ulovlig indvandring og forvaltning af lovlig indvandring, og en mere ambitiøs integrationspolitik underlagt EU's kompetence samt et initiativ til en europæisk asylpolitik på grundlag af forslag, der forelægges af Kommissionen inden årets udgang; mener, at det skal prioriteres højt, at forordning (EF) nr. 343/2003 (9) om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning, der er indgivet af en tredjelandsstatsborger i en af medlemsstaterne (Dublin II-forordningen) tages op på ny;

19.   betoner, at spørgsmålet om grænsebeskyttelse også har høj prioritet, og agter i den forbindelse at analysere de seneste forslag om en EU-passagerlisteordning, en EU-grænsekontrolordning, et indrejse- og udrejsesystem og evaluering af Frontex, samtidig med at der lægges vægt på overholdelse af stramme regler for databeskyttelse;

20.   understreger, at det er af største vigtighed at fremskynde den fuldstændige gennemførelse af Schengeninformationssystemet (SIS II) og visuminformationssystemet (VIS); understreger også, at det er nødvendigt at udbygge Frontex-agenturet, som er afhængigt af, at medlemsstaterne stiller personel og udstyr til rådighed;

Borgerne i første række

21.   gentager sin anmodning om en revision af de otte sektordirektiver, der oprindeligt skulle analyseres som led i revisionen af forbrugerbeskyttelsesreglerne og arbejdet med de horisontale retsakter til fastlæggelse af principperne for det indre marked, med henblik på at fuldende det indre marked; understreger det fortsatte behov for konkret lovgivning om CE-mærkning og sikkerhedsmærker; tilskynder Kommissionen til at fremme sikring og håndhævelse af produktsikkerhedsregler for forbrugerne;

22.   ønsker flere initiativer, når det gælder retfærdighed for borgerne, med det formål at udvikle en harmonisk lovgivningsramme, som vil give borgerne sikkerhed og adgang til domstolene; slår til lyd for, at den fælles referenceramme udvikles yderligere som et af det mest betydningsfulde lovgivningsforberedende tiltag, og fremhæver betydningen af et tæt samarbejde mellem Parlamentet, Rådet og Kommissionen om dette projekt;

23.   mener ikke, at det giver nogen mening at erklære forskelsbehandling ulovlig på et område og samtidig tillade denne praksis på et andet område; afventer Kommissionens forslag til et generelt direktiv om bekæmpelse af forskelsbehandling i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 13, som det blev bebudet i Kommissionens arbejdsprogram for 2008, idet det dog skal understreges, at medlemsstaternes kompetence på dette område skal respekteres;

24.   afventer Kommissionens forslag til et direktiv om sundhedsydelser på tværs af grænserne, idet det dog skal understreges, at medlemsstaternes kompetence på dette område skal respekteres; ser frem til pagten om mental sundhed og gentager også ønsket om forbedret sundhedspleje i Europa, herunder støtte til en EU-strategi mod kræft, hjertekarsygdomme og andre udbredte alvorlige sygdomme samt sjældne sygdomme;

25.   beklager den kendsgerning, at politikstrategien fortsat er vag, for så vidt angår folkesundhed; opfordrer Kommissionen til at øge sine bestræbelser på at tackle de sundhedsmæssige uligheder, der skyldes sociale, økonomiske og miljømæssige faktorer, fremme en sund levevis og forbedre oplysningen på sundhedsområdet samt øge kapaciteten til koordinering og hurtig indgriben i forbindelse med globale sundhedstrusler; gør med hensyn til forordning (EF) nr. 1907/2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) (10) Kommissionen opmærksom på, at korrekt gennemførelse af lovgivningen er afgørende for et godt resultat; anmoder Kommissionen om at træffe hensigtsmæssige forberedende foranstaltninger med henblik på dens fremtidige opgaver under REACH;

26.   kræver en øget indsats mod organiseret kriminalitet, navnlig cyber-kriminalitet og opfordrer indtrængende Kommissionen til at intensivere bestræbelserne på at bekæmpe menneskehandelens uvæsen; kræver omfattende anti-terror-politikker og opfordrer indtrængende Kommissionen til at forelægge et forslag, der sikrer og fremmer terrorofrenes interesser, og til at udarbejde forslag, der sikrer en højere grad af beredskab mod biologiske farer;

27.   opfordrer Kommissionen til at overveje, hvilke overgangsordninger der bør iværksættes med henblik på indførelse af lovgivning vedrørende retlige og indre anliggende i afventning af Lissabontraktatens ikrafttrædelse; understreger, at Lissabontraktaten i 2009 vil give Parlamentet en ny rolle i forbindelse med politikken for et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed og i forbindelse med indgåelse af internationale aftaler på dette område; understreger, at dette vil kræve større ændringer af lovgivningen vedørende den eksisterende søjlestruktur samt en ændring af Europols og Eurojusts status;

28.   glæder sig over Kommissionens forslag om børns rettigheder og beskyttelse heraf; bemærker, at Kommissionens strategi vedrørende behandling af ligestillingsaspektet er af meget generel karakter; forventer, at Kommissionen derfor hurtigt vil oplyse enkeltheder om, hvilke initiativer der vil blive iværksat i 2009; opfordrer Kommissionen til at sikre, at Daphne III træder i kraft til tiden;

Europa som partner på verdensplan

29.   glæder sig over, at der i den årlige politikstrategi lægges vægt på at forberede ikrafttrædelsen af Lissabontraktaten; bemærker, at det er nødvendigt, at forberedelserne foregår både internt i Kommissionen og i Kommissionens samarbejde med Parlamentet og Rådet; understreger, at det er vigtigt, at Lissabontraktatens ikrafttrædelse forberedes behørigt, hvilket navnlig gælder oprettelsen af EU's udenrigstjeneste i samarbejde med Parlamentet;

30.   understreger vigtigheden af, at menneskerettighederne og retsstaten forsvares og fremmes i hele verden og især i de mange lande, hvor menneskerettighederne ikke overholdes;

31.   betoner, at det er vigtigt, at tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien afsluttes så hurtigt som muligt, også som et signal til den øvrige del af det vestlige Balkan om, at regionens fremtid ligger i EU under forudsætning af, at de nødvendige krav opfyldes;

32.   opfordrer kraftigt Kommissionen til at bidrage fuldt ud til revisionen af den europæiske sikkerhedsstrategi;

33.   opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge, at betingelserne i den samlede statusplan for Kosovo opfyldes fuldt ud, og til at insistere på grundlaget for et multietnisk Kosovo; opfordrer indtrængende Kommissionen til i fællesskab med Rådet at gennemføre de nødvendige koordinationsforanstaltninger, således at de forskellige EU-aktører i Kosovo taler med én stemme; opfordrer Kommissionen til ved hjælp af stabiliserings- og associeringsprocessen at støtte og fastholde Vestbalkanlandenes kurs i retning af medlemskab af EU;

34.   understreger behovet for en EU-strategi for Østersøområdet, der vil kunne øge samarbejdet med og integrationen af landene i dette område, og opfordrer Kommissionen til at forelægge en plan for gennemførelse af synergi i Sortehavsregionen;

35.   ønsker, at der iværksættes yderligere foranstaltninger for at styrke den europæiske naboskabspolitik og gøre den mere relevant for de berørte lande; understreger, at Den Europæiske Union må fastholde sit engagement med hensyn til demokratiske værdier og retsstatslige principper, når det gælder disse lande; opfordrer Kommissionen til at støtte etableringen af en parlamentarisk dimension i naboskabspolitikken mod Øst gennem oprettelse af en parlamentarisk forsamling, hvor medlemmer af Europa-Parlamentet og medlemmer af de nationale parlamenter i nabolandene mod Øst kan mødes;

36.   beklager, at Kommissionen ikke har fremsat specifikke forslag om nye veje til gennemførelse af milleniumudviklingsmålene med henblik på at indfri de givne løfter inden 2015; opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at EU's humanitære bistand, navnlig fødevarehjælpen i udviklingslandene, opretholdes og om muligt udvides i 2009; mener, at en vellykket Doha-udviklingsdagsorden fortsat er EU's vigtigste handelsprioritet, men beklager, at man i politikstrategien endnu ikke er begyndt at gøre sig overvejelser om WTO's dagsorden efter Doha; mener, at et ambitiøst kapitel om bæredygtig udvikling bør udgøre en væsentlig del af enhver frihandelsaftale (inklusive ratificering og gennemførelse af de vigtigste ILO-konventioner samt væsentlige miljøstandarder);

Gennemførelse, forvaltning og bedre regulering

37.   mener, at uafhængig konsekvensvurdering, korrekt anvendelse og overvågning af samt rapportering om fællesskabsretten bør være en prioritet i forbindelse med bedre lovgivning; mener imidlertid, at Kommissionen har en vigtig opgave med at bistå medlemsstaterne med at nå dette mål; understreger, at Europa-Parlamentet bør inddrages tættere i overvågningen af anvendelsen af fællesskabsretten, og understreger behovet for et tættere interinstitutionelt samarbejde, for så vidt angår komitologiprocedurerne;

38.   støtter Kommissionens forslag med sigte på at mindske de administrative byrder; gentager, at det er fast besluttet på at nå og støtte målet om at reducere de administrative byrder med 25 % inden udgangen af 2012, og kræver konkrete resultater, hellere før end senere; anser dette for at være et af de højest prioriterede områder, navnlig for SMV'er, og for at udgøre et væsentligt bidrag til at nå Lissabonstrategimålene; minder om, at al lovgivning skal sigte mod dette mål; påpeger, at forenkling, kodifikation og omarbejdning af den gældende fællesskabsret dog ikke bør ske på bekostning af de politiske mål;

39.   fremhæver, at politiske prioriteter bør understøttes med nye budgetmæssige prioriteter, for at EU kan spille en konkret rolle;

40.   forventer, at Kommissionen arbejder på at forbedre kvaliteten af de nationale erklæringer (26 medlemsstater har, som fastlagt i punkt 44 i den interinstitutionelle aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (11) og i artikel 53b i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (12), forelagt en oversigt over anvendelsen af EU-midler), således at disse kan anvendes af Revisionsretten, og forventer meget snart en beretning om kvaliteten af disse oversigter og forslag om, hvorledes kvaliteten kan forbedres; understreger betydningen af at gennemføre beslutningerne om decharge for det almindelige budget for 2006, navnlig handlingsplanen for strukturfondene og opfølgningen af anvendelsen af EU-midler til eksterne foranstaltninger;

Formidling af EU

41.   anmoder Kommissionen om at sætte borgerne i centrum for det europæiske projekt; tilskynder endvidere Kommissionen til at øge bestræbelserne på at udvikle en effektiv kommunikationspolitik for at give borgerne de nødvendige forudsætninger for at forstå EU bedre, især i et år, hvor der er valg til Europa-Parlamentet; understreger, at det er vigtigt, at initiativretten for borgerne som fastsat i Lissabontraktaten gennemføres hurtigt; minder Kommissionen om, at den i lyset af forslaget til forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1049/2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (13) har påtaget sig at skabe større åbenhed og øget aktindsigt;

*

- *

42.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EFT L 11 af 15.1.2002, s. 4.

(2)  EUT L 376 af 27.12.2006, s. 36.

(3)  EUT L 177 af 30.6.2006, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2008/24/EF (EUT L 81 af 20.3.2008, s. 38).

(4)  EUT L 177 af 30.6.2006, s. 201. Senest ændret ved direktiv 2008/23/EF (EUT L 76 af 19.3.2008, s. 54).

(5)  »Viking« (International Transport Workers' Federation and Finnish Seamen's Union), dom af 11. december 2007.

(6)  Laval, dom af 18. december 2007.

(7)  Rüffert, dom af 3. april 2008.

(8)  S133/08.

(9)  EUT L 50 af 25.2.2003, s. 1.

(10)  EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1.

(11)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2008/29/EF (EUT L 6 af 10.1.2008, s. 7).

(12)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1525/2007 (EUT L 343 af 27.12.2007, s. 9).

(13)  EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.

---

| 29.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 259/61 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 259/61

---

Bulkcarrieren New Flames forlis og følgerne heraf for Algecirasbugten

P6_TA(2008)0176

Europa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om New Flames forlis og følgerne heraf for Algecirasbugten

(2009/C 259 E/10)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 71, 80 og 251, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 71, 80 og 251,

| — | der henviser til sine tidligere behandlinger af pakker om sikkerheden til søs og sine beslutninger om sikkerheden til søs, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere behandlinger af pakker om sikkerheden til søs og sine beslutninger om sikkerheden til søs,

| — | der henviser til sin beslutning af 12. juli 2007 om en fremtidig havpolitik for EU: en europæisk vision for havene (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. juli 2007 om en fremtidig havpolitik for EU: en europæisk vision for havene (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4,

| A. | der henviser til, at en af prioriteterne i EU's lovgivning er opretholdelsen af et sikkert og forureningsfrit miljø for oceaner og have med særlig hensyntagen til Middelhavet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at en af prioriteterne i EU's lovgivning er opretholdelsen af et sikkert og forureningsfrit miljø for oceaner og have med særlig hensyntagen til Middelhavet,

| B. | der henviser til, at der den 12. august 2007 nær Gibraltars kyst skete en kollision mellem en dobbeltskroget olietanker og bulkcarrieren New Flame, der medførte, at sidstnævnte sank, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der den 12. august 2007 nær Gibraltars kyst skete en kollision mellem en dobbeltskroget olietanker og bulkcarrieren New Flame, der medførte, at sidstnævnte sank,

| C. | der henviser til, at denne form for ulykker ikke har den samme indvirkning på miljøet som kollisioner mellem tankskibe, men at de stadig giver anledning til bekymring i samfundet, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at denne form for ulykker ikke har den samme indvirkning på miljøet som kollisioner mellem tankskibe, men at de stadig giver anledning til bekymring i samfundet,

| D. | der henviser til, at de spanske myndigheder og Det Forenede Kongeriges myndigheder såvel som regeringen i Gibraltar i forbindelse med New Flame har givet Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed (EMSA) oplysninger om ulykken, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de spanske myndigheder og Det Forenede Kongeriges myndigheder såvel som regeringen i Gibraltar i forbindelse med New Flame har givet Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed (EMSA) oplysninger om ulykken,

| E. | der henviser til, at Spanien siden 13. august 2007 har haft et fartøj til bekæmpelse af forurening, Don India, placeret i bugten, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Spanien siden 13. august 2007 har haft et fartøj til bekæmpelse af forurening, Don India, placeret i bugten,

| F. | der henviser til, at bunkring i kystområder ikke i sig selv er en overtrædelse af EU's miljølovgivning og kun medfører forurening, hvis den gennemføres uprofessionelt uden hensyntagen til beskyttelse af miljøet eller under dårlige vejr- eller havforhold, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at bunkring i kystområder ikke i sig selv er en overtrædelse af EU's miljølovgivning og kun medfører forurening, hvis den gennemføres uprofessionelt uden hensyntagen til beskyttelse af miljøet eller under dårlige vejr- eller havforhold,

| G. | der henviser til, at bunkringsaktiviteter reguleres under de respektive nationale love, som finder anvendelse i området, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at bunkringsaktiviteter reguleres under de respektive nationale love, som finder anvendelse i området,

| H. | der henviser til, at når fartøjet brækker over, kommer det sandsynligvis ikke alene til at forurene havbunden og havet, men også til at påføre de nærtliggende fiskebanker og turismen på kysten skader, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at når fartøjet brækker over, kommer det sandsynligvis ikke alene til at forurene havbunden og havet, men også til at påføre de nærtliggende fiskebanker og turismen på kysten skader,

| I. | der henviser til, at New Flame nu ligger på havbunden og indeholder 42 000 ton fragt og mindst 27 000 ton skrot, der, uden at offentligheden har kendskab hertil, kan påvirke vandkvaliteten og øge koncentrationen af tungmetaller af en uvis karakter i området, og at det er derfor vanskeligt at vurdere den samlede indvirkning på miljøet, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at New Flame nu ligger på havbunden og indeholder 42 000 ton fragt og mindst 27 000 ton skrot, der, uden at offentligheden har kendskab hertil, kan påvirke vandkvaliteten og øge koncentrationen af tungmetaller af en uvis karakter i området, og at det er derfor vanskeligt at vurdere den samlede indvirkning på miljøet,

| J. | der henviser til, at der ikke har været tale om ofre og ikke er opdaget nogen større forurening efter kollisionen mellem de to skibe; der henviser til, at der imidlertid stadig kan være en miljøtrussel, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der ikke har været tale om ofre og ikke er opdaget nogen større forurening efter kollisionen mellem de to skibe; der henviser til, at der imidlertid stadig kan være en miljøtrussel,

| K. | der henviser til, at området omkring Gibraltar-strædet er beskyttet af Natura 2000-nettet som f.eks. lokaliteten af fællesskabsbetydning ES 6120012, der er kendt som Frente Litoral del Estrecho de Gibraltar, der dagligt er udsat for de alvorlige følger af den bunkring, som foretages i området, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at området omkring Gibraltar-strædet er beskyttet af Natura 2000-nettet som f.eks. lokaliteten af fællesskabsbetydning ES 6120012, der er kendt som Frente Litoral del Estrecho de Gibraltar, der dagligt er udsat for de alvorlige følger af den bunkring, som foretages i området,

| L. | der henviser til, at Europa-Parlamentet for lang tid siden vedtog sine ændringsforslag ved førstebehandlingen af den tredje pakke om sikkerhed til søs, der indeholdt syv forslag til lovgivning, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Europa-Parlamentet for lang tid siden vedtog sine ændringsforslag ved førstebehandlingen af den tredje pakke om sikkerhed til søs, der indeholdt syv forslag til lovgivning,

1.   anmoder Kommissionen om at give Europa-Parlamentet alle oplysninger fra de relevante kompetente nationale og regionale myndigheder om New Flame-sagen, og navnlig oplysninger om anmodningen om yderligere ressourcer, som f.eks. fartøjer til bekæmpelse af forurening via Fællesskabets civilbeskyttelsesordning, som er indført ved Rådets beslutning 2007/779/EF, Euratom af 8. november 2007 (2), der også dækker utilsigtet havforurening, og som har til formål at stille anti-kontamineringsskibe fra EMSA til rådighed for medlemsstaterne, når den stat, der er berørt af forliset, anmoder herom;

2.   glæder sig over, at de andalusiske regionale og lokale myndigheder har deltaget i dette i overensstemmelse med Europa-Parlamentets henstillinger i forbindelse med EU's søfartspolitik om de lokale og regionale myndigheders deltagelse;

3.   bemærker, at regeringen i Gibraltar og de spanske og Det Forenede Kongeriges myndigheder har udtrykt deres vilje til at samarbejde i dialogforummet vedrørende Gibraltar så effektivt som muligt om at håndtere ulykken og dens konsekvenser for hav- og kystmiljøet;

4.   understreger den hurtige og effektive måde, hvorpå EMSA reagerede på anmodningen om bistand fra de spanske myndigheder øjeblikkelig efter ulykken; understreger, at Europa-Parlamentet vedvarende har været fortaler for øgede operationelle og finansielle ressourcer til EMSA, og at der vil være flere fartøjer til rådighed for at yde bistand i EU's forskellige havområder; opfordrer Kommissionen og EMSA til at gøre deres yderste for at støtte beskyttelsen af miljøet i dette truede område i henhold til de miljømål, der er fastsat i EF's lovgivning og de relevante internationale instrumenter;

5.   opfordrer Kommissionen i sin egenskab traktaternes vogter til at undersøge, hvorvidt de kompetente myndigheder overholdt deres forpligtelser i henhold til EF-traktatens artikel 2, 3, 6, 10, 80, stk. 2, 174, stk. 1, 174, stk. 2, og 175, stk. 4, for at hindre katastrofen og til, såfremt det er nødvendigt, at træffe de nødvendige retlige foranstaltninger, som denne indsats måtte medføre;

6.   støtter alle aktiviteter og foranstaltninger, der kan gennemføres af de spanske og Det Forenede Kongeriges myndigheder, regeringen i Gibraltar, havnemyndighederne i Algeciras og Gibraltar og alle relevante aktører med sigte på at gennemføre alle de aktiviteter, der gennemføres i bugten, så ansvarligt som muligt;

7.   understreger efter forureningen, hvis kilde endnu ikke er fundet, at alle relevante myndigheder, der deltager i forvaltning af bugten og kysten og i foranstaltningerne med sigte på bjærgning af New Flame, må være yderst vagtsomme over for opportunistisk og ulovlig tømning af brændstof- og balasttanke;

8.   understreger, at den tredje søfartspakke, som stadig er under førstebehandling i Rådet, mens Europa-Parlamentet har vedtaget sin holdning for mere end et år siden og derfor er klar til at gå videre og afslutte de syv lovgivningsmæssige procedurer, vil kunne give EU nogle instrumenter til at forebygge ulykker til søs og til at forvalte følgerne af ulykker, herunder navnlig bestemmelser om overvågning af trafikken til søs og om undersøgelse af ulykker; insisterer på behovet for at sikre effektivt samarbejde mellem nabohavne;

9.   anmoder Kommissionen om at kræve, at de kompetente myndigheder forelægger oplysninger om indholdet af lasten og om, hvilke planer og hvilken tidsramme de har for at fjerne skibet fra bugten og for tilsynet med risikoen for den forurening, der kan forårsages af lasten, og at disse oplysninger gives til Parlamentet;

10.   opfordrer indtrængende Kommissionen til at pålægge de medlemsstater, der endnu ikke har gjort det, snarest muligt at ratificere den internationale konvention af 2001 om civilretligt ansvar for forureningsskader forårsaget af bunkerolie, og sikre, at EU's lovgivning herom håndhæves;

11.   gentager sin opfordring til Kommissionen om snarest mulig at forelægge Parlamentet og Rådet et forslag med henblik på at sikre, at bunkerolie, der er beregnet til motorbrændstof i nye skibe, opbevares i sikre, dobbeltskrogede tanke;

12.   gentager sin anmodning om et EU-direktiv om forbedring af kvaliteten af skibsbrændstof; glæder sig over den seneste aftale i Den Internationale Søfartsorganisation om forelæggelse af lovgivningsforslag herom inden 1. januar 2010;

13.   opfordrer Kommissionen til at foreslå forbedringer af lovgivningen om beskyttelse af grænseoverskridende miljømæssigt følsomme havområder, herunder styrket (satellit)overvågning og kontrol af skibe;

14.   tilskynder Kommissionen til at rette henvendelse til de kompetente nationale og regionale myndigheder med henblik på, at de vedtager en offentlig gennemførelsesprotokol vedrørende området omkring Gibraltarstrædet og især Algecirasbugten i lighed med de gældende bilaterale og regionale aftaler, der er indgået mellem de kyststater, som vil kunne yde gensidig bistand i tilfælde af havforurening;

15.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt de berørte regionale myndigheder.

---

(1)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0343.

(2)  EUT L 314 af 1.12.2007, s. 9.

---

| 29.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 259/64 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 259/64

---

Topmøde Latinamerika og Caribien/Den Europæiske Union

P6_TA(2008)0177

Europa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om det 5. topmøde Latinamerika/Den Europæiske Union og Caraibien i Lima

(2009/C 259 E/11)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til erklæringerne fra de fire topmøder mellem stats- og regeringscheferne fra Latinamerika og Caribien og EU, der til dato er blevet afholdt i henholdsvis Rio de Janeiro (28.-29. juni 1999), Madrid (17.-18. maj 2002), Guadalajara (28.-29. maj 2004) og Wien (12.-13. maj 2006), |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra de fire topmøder mellem stats- og regeringscheferne fra Latinamerika og Caribien og EU, der til dato er blevet afholdt i henholdsvis Rio de Janeiro (28.-29. juni 1999), Madrid (17.-18. maj 2002), Guadalajara (28.-29. maj 2004) og Wien (12.-13. maj 2006),

| — | der henviser til det fælles kommuniké fra det 13. ministermøde mellem Rio-Gruppen og EU, der blev afholdt i Santo Domingo, Den Dominikanske Republik, den 20. april 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til det fælles kommuniké fra det 13. ministermøde mellem Rio-Gruppen og EU, der blev afholdt i Santo Domingo, Den Dominikanske Republik, den 20. april 2007,

| — | der henviser til det fælles kommuniké fra ministerkonferencen under San José-dialogen mellem EU-trojkaen og ministrene fra Centralamerika, der blev afholdt i Santo Domingo, Den Dominikanske Republik, den 19. april 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til det fælles kommuniké fra ministerkonferencen under San José-dialogen mellem EU-trojkaen og ministrene fra Centralamerika, der blev afholdt i Santo Domingo, Den Dominikanske Republik, den 19. april 2007,

| — | der henviser til slutakten fra den 17. interparlamentariske konference EU-Latinamerika, der afholdtes i Lima den 14.-16. juni 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til slutakten fra den 17. interparlamentariske konference EU-Latinamerika, der afholdtes i Lima den 14.-16. juni 2005,

| — | der henviser til sine beslutninger af henholdsvis 15. november 2001 om et globalt partnerskab og en fælles strategi for forbindelserne mellem Den Europæiske Union og Latinamerika (1), og 27. april 2006 om et styrket partnerskab mellem Den Europæiske Union og Latinamerika (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af henholdsvis 15. november 2001 om et globalt partnerskab og en fælles strategi for forbindelserne mellem Den Europæiske Union og Latinamerika (1), og 27. april 2006 om et styrket partnerskab mellem Den Europæiske Union og Latinamerika (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 29. november 2007 om handel og klimaændringer (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 29. november 2007 om handel og klimaændringer (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. oktober 2007 om kvindedrabene i Mexico og Mellemamerika og Den Europæiske Unions rolle i bekæmpelsen af dette fænomen (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. oktober 2007 om kvindedrabene i Mexico og Mellemamerika og Den Europæiske Unions rolle i bekæmpelsen af dette fænomen (4),

| — | der henviser til beslutningerne af 20. december 2007 fra Den Euro-Latinamerikanske Parlamentariske Forsamling, |
| --- | --- |

—

der henviser til beslutningerne af 20. december 2007 fra Den Euro-Latinamerikanske Parlamentariske Forsamling,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 2,

| A. | der henviser til, at det nu mere end nogensinde er nødvendigt at fortsætte udviklingen af det biregionale strategiske partnerskab, der er proklameret på de fire foregående topmøder mellem stats- og regeringscheferne fra Latinamerika og Caribien (LAC) og EU, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det nu mere end nogensinde er nødvendigt at fortsætte udviklingen af det biregionale strategiske partnerskab, der er proklameret på de fire foregående topmøder mellem stats- og regeringscheferne fra Latinamerika og Caribien (LAC) og EU,

| B. | der påpeger, at selv om der er gjort væsentlige fremskridt, henstår der fortsat et stort arbejde, såvel med hensyn til de politiske og sikkerhedspolitiske aspekter som med hensyn til de sociale, handelsmæssige og budgetmæssige aspekter af dette strategiske partnerskab, |
| --- | --- |

B.

der påpeger, at selv om der er gjort væsentlige fremskridt, henstår der fortsat et stort arbejde, såvel med hensyn til de politiske og sikkerhedspolitiske aspekter som med hensyn til de sociale, handelsmæssige og budgetmæssige aspekter af dette strategiske partnerskab,

| C. | der finder, at det strategiske partnerskab bør medvirke til at bringe samfundene tættere på hinanden, øge deres udviklingsniveauer og bidrage afgørende til en drastisk nedbringelse af fattigdommen og den sociale ulighed i LAC, hvilket bl.a. skal opnås ved at udnytte den økonomiske vækst, der har karakteriseret regionen i de seneste år, og via forskellige former for udveksling og støtte samt overførsel af de erfaringer inden for social samhørighed, som EU kan bidrage med, |
| --- | --- |

C.

der finder, at det strategiske partnerskab bør medvirke til at bringe samfundene tættere på hinanden, øge deres udviklingsniveauer og bidrage afgørende til en drastisk nedbringelse af fattigdommen og den sociale ulighed i LAC, hvilket bl.a. skal opnås ved at udnytte den økonomiske vækst, der har karakteriseret regionen i de seneste år, og via forskellige former for udveksling og støtte samt overførsel af de erfaringer inden for social samhørighed, som EU kan bidrage med,

1.   bekræfter sit tilsagn om at støtte det arbejde, der gøres i de forskellige organer for regional integration i EU og LAC, samt gøre alt, hvad der står i dets magt for at sikre, at Lima-topmødet, der afholdes den 16.-17. maj 2008, kommer til at udgøre et reelt fremskridt hen imod det strategiske partnerskab; takker topmødets fælles peruansk-slovenske formandskab, EU's slovenske formandskab, Kommissionen og Rådet for den målrettede indsats, de har gjort i denne henseende;

Principper og prioriteringer for det biregionale strategiske partnerskab

2.   bekræfter sin støtte til den biregionale indfaldsvinkel og prioriteringen af det biregionale strategiske partnerskab som den bedste metode til at hævde de principper, værdier og interesser, som partnerne på begge sider af Atlanten er fælles om;

3.   bekræfter derfor den fortsatte gyldighed af den politiske erklæring om værdier og holdninger, fælles for de to regioner, (Madriderklæringen) vedtaget den 17. maj 2002 i anledning af Madridtopmødet (2002) samt de fælles målsætninger om multilateralisme, regional integration og social samhørighed, som blev bekræftet på topmøderne i Guadalajara (2004) og Wien (2006);

4.   foreslår en strategisk helhedsvision for det strategiske partnerskab, der ikke skal være begrænset til enkeltstående forslag eller tiltag, men have som sit endelige mål at oprette et interregionalt globalt euro-latinamerikansk associeringsområde omkring år 2012, omfattende et egentligt strategisk partnerskab på det politiske, økonomiske, social og kulturelle område og fælles bestræbelser for opnåelse af en bæredygtig udvikling;

5.   henstiller, at det strategiske partnerskabs politiske og sikkerhedsmæssige aspekter baseres på en regelmæssig, sektorinddelt og effektiv politisk dialog og på et euro-latinamerikansk charter for fred og sikkerhed, som skal være baseret på FN-pagten og gøre det muligt at udarbejde politiske, strategiske og sikkerhedspolitiske forslag i fællesskab;

6.   understreger, at det for at sikre, at de handelsmæssige og økonomiske forbindelser mellem partnerne kommer begge til gode, er nødvendigt, at:

| — | de bidrager til diversificeringen og moderniseringen af de latinamerikanske landes produktionsapparater — som stadig er meget afhængige af nogle få eksportprodukter, hvoraf mange er råstoffer eller halvfabrikata — med teknologiske alternativer, som kan indvirke effektivt og positivt på jobskabelsen og forøgelsen af husstandsindkomsterne |
| --- | --- |

—

de bidrager til diversificeringen og moderniseringen af de latinamerikanske landes produktionsapparater — som stadig er meget afhængige af nogle få eksportprodukter, hvoraf mange er råstoffer eller halvfabrikata — med teknologiske alternativer, som kan indvirke effektivt og positivt på jobskabelsen og forøgelsen af husstandsindkomsterne

| — | de ikke kun omfatter de strengt handelsmæssige, men også de økonomiske aspekter under hensyntagen til de økonomiske asymmetrier mellem de to regioner og det nødvendige hensyn til de sociale og miljømæssige spørgsmål, omfattende bl.a. planer for overførsel og kapacitetsopbygning inden for økologiske og vedvarende teknologier via biregionale blandede investeringer og fælles produktionssystemer |
| --- | --- |

—

de ikke kun omfatter de strengt handelsmæssige, men også de økonomiske aspekter under hensyntagen til de økonomiske asymmetrier mellem de to regioner og det nødvendige hensyn til de sociale og miljømæssige spørgsmål, omfattende bl.a. planer for overførsel og kapacitetsopbygning inden for økologiske og vedvarende teknologier via biregionale blandede investeringer og fælles produktionssystemer

| — | der lægges vægt på nødvendigheden af at opretholde retssikkerhedsprincippet samt på nødvendigheden af at skabe et hensigtsmæssig og gunstigt grundlag for investeringer |
| --- | --- |

—

der lægges vægt på nødvendigheden af at opretholde retssikkerhedsprincippet samt på nødvendigheden af at skabe et hensigtsmæssig og gunstigt grundlag for investeringer

| — | der tages hensyn til de forskellige udviklingsniveauer, hvilket bør ske ved, at EU indfører regler for differentieret særbehandling, navnlig af lande med et lavere økonomisk og socialt udviklingsniveau |
| --- | --- |

—

der tages hensyn til de forskellige udviklingsniveauer, hvilket bør ske ved, at EU indfører regler for differentieret særbehandling, navnlig af lande med et lavere økonomisk og socialt udviklingsniveau

| — | den latinamerikanske integration fremmes; |
| --- | --- |

—

den latinamerikanske integration fremmes;

7.   støtter den foreslåede dagsorden for Lima-topmødet og dens forskellige punkter under to overordnede temaer: dels spørgsmålene vedrørende fattigdom, ulighed og inklusion, dels bæredygtig udvikling og de hertil knyttede spørgsmål om miljø, klimaændringer og energi;

8.   påpeger, at den hurtige iværksættelse af Den Euro-Latinamerikanske Parlamentariske Forsamling (EuroLat) efter det seneste topmøde i Wien som parlamentarisk institution for det strategiske partnerskab udgør en væsentlig styrkelse af partnerskabets demokratiske legitimitet og institutionelle grundlag, og at denne forsamling fremover vil udøve de funktioner med hensyn til debat, kontrol og opfølgning af det strategiske partnerskabs forskellige aspekter, der tilkommer den;

9.   henstiller, at man på topmødet i Lima bekræfter EU- og LAC-landenes engagement i det pluralistiske og repræsentative demokratis principper og værdier, ytrings- og pressefrihed, respekt for menneskerettighederne og afvisning af alle former for diktatoriske eller autoritære styreformer;

Fælles tiltag med henblik på at opnå en effektiv multilateralisme

10.   fremhæver de fordele, som den fælles satsning på multilateralisme kan få for de europæiske og latinamerikanske partnere, som tilsammen repræsenterer mere end en milliard mennesker, en tredjedel af FN's medlemsstater og over en fjerdedel af verdenshandelen;

11.   foreslår, at det strategiske partnerskab baseres på realistiske målsætninger om fælles programmer med udgangspunkt i den fælles satsning på multilateralisme (Kyoto-protokollen, Den Internationale Straffedomstol, bekæmpelse af dødsstraf og af terrorisme, FN-systemets fundamentale rolle, etc.);

12.   henstiller, at partnere iværksætter fælles aktioner på alle de områder og i alle de fora, hvor der er et klart sammenfald mellem deres principper, værdier og interesser, herunder FN's politiske system for fremme af fred og sikkerhed, beskyttelsen af menneskerettighederne, miljø- og udviklingspolitikkerne, civilsamfundets deltagelse i processen for styringen af verdenssamfundet og reformen af det internationale finansielle og handelsmæssige system og dets institutioner (Verdensbankgruppen, IMF og Verdenshandelsorganisationen (WTO));

13.   understreger, at den multilaterale tilgang er den mest egnede til at håndtere de fælles udfordringer, som de europæiske og latinamerikanske partnere står over for, herunder kampen mod terrorisme, ulovlig narkotikahandel, organiseret kriminalitet, korruption og hvidvaskning af penge og menneskehandel — herunder de mafiaer, der udnytter og drager fordel af den ulovlige indvandring — samt kampen mod klimaændringer og spørgsmålene om energisikkerhed;

14.   bekræfter sin overbevisning om, at kampen mod terrorisme skal føres under streng overholdelse af menneskerettigheder, borgerrettigheder og retsstatsprincipper; kræver øjeblikkelig frigivelse af alle gidsler i Colombia, i første række dem, der er syge; finder, at denne frigivelse bør ske ved en ensidig beslutning truffet af FARC eller enhver anden organisation, som har taget gidsler, eller i mangel heraf via en aftale om humanitær udveksling, som bør indgås hurtigst muligt;

15.   støtter de gentagne resolutioner og beslutninger, som er vedtaget i FN, på EU-LAC-topmøderne og i Europa-Parlamentet, og hvor man afviser alle former for tvangsforanstaltninger, herunder bestemmelser i lovene om ekstraterritorialitet, som i kraft af deres unilaterale og ekstraterritoriale karakter strider mod folkeretten, forvrider samhandelen mellem de europæiske og latinamerikanske partnere og undergraver deres fælles satsning på multilateralisme;

Målrettet indsats for regional integration og associeringsaftaler

16.   anser indgåelse og effektiv anvendelse af komplette, ambitiøse og afbalancerede EU-LAC-associeringsaftaler, som kan bidrage til respekten for befolkningens menneskerettigheder samt økonomiske og sociale rettigheder, til en fælles bæredygtig udvikling og til en reduktion af den sociale ulighed som supplement til WTO's multilateralisme for at være et strategisk mål i en verden karakteriseret af stadig større indbyrdes afhængighed, økonomisk vækst, fremkomst af nye økonomisk magter og voksende globale udfordringer, men også fremkomsten af alvorlige og omfattende økonomiske kriser, som regional integration i betydelig grad kunne medvirke til at afbøde eller løse;

17.   foreslår derfor, at der på det økonomiske og handelsmæssige felt oprettes et interregionalt globalt euro-latinamerikansk associeringsområde baseret på en model, der er forenelig med WTO og med regional integration og som skal iværksættes i to faser:

| a) | en første fase kendetegnet ved afslutning af forhandlingerne om interregionale associeringsaftaler EU-Mercosur, EU-Det Andinske Fælleskab og EU-Centralamerika inden for et så kort tidsrum som muligt samt ved en udbygning af de allerede eksisterende associeringsaftaler EU-Mexico og EU-Chile |
| --- | --- |

a)

en første fase kendetegnet ved afslutning af forhandlingerne om interregionale associeringsaftaler EU-Mercosur, EU-Det Andinske Fælleskab og EU-Centralamerika inden for et så kort tidsrum som muligt samt ved en udbygning af de allerede eksisterende associeringsaftaler EU-Mexico og EU-Chile

| b) | en anden fase, som skal udløbe i 2012 og sigte på opnåelse af en global interregional associeringsaftale, som kan tilvejebringe det juridiske og institutionelle grundlag og sikre den fuldstændige geografiske dækning for det strategiske partnerskabs forskellige aspekter samt omfatte fri bevægelighed for personer og varer på biregionalt plan, dels via en udbygning af de nuværende LAC- integrationsaftaler, dels via processen med oprettelse af partnerskaber mellem EU og alle lande og regionale grupper; |
| --- | --- |

b)

en anden fase, som skal udløbe i 2012 og sigte på opnåelse af en global interregional associeringsaftale, som kan tilvejebringe det juridiske og institutionelle grundlag og sikre den fuldstændige geografiske dækning for det strategiske partnerskabs forskellige aspekter samt omfatte fri bevægelighed for personer og varer på biregionalt plan, dels via en udbygning af de nuværende LAC- integrationsaftaler, dels via processen med oprettelse af partnerskaber mellem EU og alle lande og regionale grupper;

18.   foreslår, at man på topmødet i Lima bestiller en undersøgelse af den miljømæssige og sociale gennemførlighed og bæredygtighed af den globale interregionale associeringsaftale med henblik på oprettelsen af en euro-latinamerikansk zone for interregional associering;

Lima-dagsordenens punkter vedrørende bekæmpelse af fattigdom, ulighed og eksklusion

19.   anmoder om, at dagsordenen for Lima-topmødet også kommer til at omfatte vedtagelse af en begrænset række af klare, konkrete og verificerbare tilsagn omkring alle disse spørgsmål, som i sig selv vil kunne give det strategiske partnerskab en ny fremdrift og medføre en væsentlig forbedring af levevilkårene for borgerne på begge sider af Atlanten; henstiller, at man især fokuserer på nedbringelse af den sociale ulighed og på integration af de grupper, som på nuværende tidspunkt befinder sig i samfundets yderkant og savner muligheder, herunder i første række de oprindelige befolkninger;

20.   opfordrer indtrængende deltagerne i topmødet LAC-EU til systematisk at inkorporere FN's erklæring af 13. september 2007 om oprindelige folks rettigheder i de biregionale aftaler;

21.   finder det afgørende, at de to regioner på permanent, sammenhængende og praktisk vis inddrager målsætningen om social samhørighed i alle deres fælles initiativer og programmer; påpeger, at de europæiske og latinamerikanske partnere er fælles om et solidarisk projekt, hvor markedsøkonomi og social samhørighed ikke bør udelukke, men tværtimod supplere hinanden;

22.   henstiller, at Lima-dagsordenens punkter vedrørende bekæmpelse af fattigdom, ulighed og eksklusion kommer til at omfatte konkrete tiltag såsom:

| — | fælles aktioner med sigte på at opfylde millennium-udviklingsmålene for 2015, herunder kønsaspektet for at styrke kvinderne og forsvare deres rettigheder, |
| --- | --- |

—

fælles aktioner med sigte på at opfylde millennium-udviklingsmålene for 2015, herunder kønsaspektet for at styrke kvinderne og forsvare deres rettigheder,

| — | anvendelse af EU's instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (5), som skal være tilpasset til de faktiske behov på lokalt plan, idet der overvejende er tale om vækst- og mellemindkomstlande, for hvem samarbejdet omkring teknologi, højere uddannelse og innovation samt på det økonomiske område er af særlig vigtighed |
| --- | --- |

—

anvendelse af EU's instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (5), som skal være tilpasset til de faktiske behov på lokalt plan, idet der overvejende er tale om vækst- og mellemindkomstlande, for hvem samarbejdet omkring teknologi, højere uddannelse og innovation samt på det økonomiske område er af særlig vigtighed

| — | anvendelse af midler fra EU's finansieringsinstrument til fremme af demokrati og menneskerettigheder på verdensplan (6) til støtte for programmer, der skal forbedre styreformerne, de demokratiske institutioner og menneskerettighedssituationen i Latinamerika og Caribien |
| --- | --- |

—

anvendelse af midler fra EU's finansieringsinstrument til fremme af demokrati og menneskerettigheder på verdensplan (6) til støtte for programmer, der skal forbedre styreformerne, de demokratiske institutioner og menneskerettighedssituationen i Latinamerika og Caribien

| — | åbning af EU's programmer inden for faglig og almen uddannelse, videnskabeligt og teknisk samarbejde, kultur, sundhed og migration for de latinamerikanske lande |
| --- | --- |

—

åbning af EU's programmer inden for faglig og almen uddannelse, videnskabeligt og teknisk samarbejde, kultur, sundhed og migration for de latinamerikanske lande

| — | støtte til programmer for institutionelle og skattemæssige reformer |
| --- | --- |

—

støtte til programmer for institutionelle og skattemæssige reformer

| — | oprettelse af en biregional solidaritetsfond |
| --- | --- |

—

oprettelse af en biregional solidaritetsfond

| — | forøgelse af budgetmidlerne, så de kommer til at stå mål med de erklærede ambitiøse målsætninger; |
| --- | --- |

—

forøgelse af budgetmidlerne, så de kommer til at stå mål med de erklærede ambitiøse målsætninger;

23.   anmoder partnerne om at fastlægge solide og effektive politikker vedrørende demokratiske styreformer, sociale anliggender samt offentlige finanser og beskatning med henblik på at forøge den sociale samhørighed og nedbringe fattigdommen, den sociale ulighed og udstødelsen;

24.   finder, at uddannelse og investering i menneskelig kapital udgør grundlaget for den sociale samhørighed, den økonomiske og sociale udvikling og den sociale mobilitet; bekræfter sin stærke støtte til tanken om oprettelse af et »fælles EU-LAC-område for højere uddannelse«; understreger, at staten i såvel LAC som EU bør garantere adgangen til uddannelse samt til andre offentlige goder (sundhed, vand og sikkerhed);

25.   mener, at det er absolut nødvendigt at puste nyt liv i EU's udviklingssamarbejdspolitik over for LAC, således at der, stadig med kampen mod fattigdom og social ulighed som overordnet målsætning, indføres en differentieret indfaldsvinkel, der tager hensyn til de forskelle med hensyn til økonomiske og sociale forhold samt udviklingsgrad, der kendetegner LAC-landene;

26.   finder det af samme grund uomgængeligt, at man sætter sig ud over den rent bistandsorienterede indfaldsvinkel til udviklingssamarbejdet med LAC og i stedet fokuserer på samarbejdet inden for teknologi, højere uddannelse og innovation, og at man gør brug af de midler, der er afsat til dette formål inden for rammerne af det syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (7);

Udvikling af modeller for samarbejdet inden for migrationspolitik

27.   foreslår, at der på topmødet indledes en systematisk biregional dialog omkring migration, der kan sikre beskyttelsen af vandrende arbejdstageres menneskerettigheder, uanset hvilken situation de befinder sig i, samt udvikle og udbygge samarbejdet omkring den frie bevægelighed for personer med de latinamerikanske oprindelses- og transitlande ud fra de samme globale og afbalancerede kriterier, som man indtil nu har anvendt over for landene i Afrika og Midelhavsområdet samt EU's østlige og sydøstlige nabolande;

28.   anmoder om, at spørgsmålene om ulovlig indvandring og mulighederne for lovlig indvandring prioriteres højt i denne dialog, navnlig i forhold til de lande, som de ulovlige indvandrere stammer fra eller rejser igennem;

29.   foreslår, at man med sigte på 2012-horisonten overvejer indførelse af fælles generelle bestemmelser og regler, der kan lette den frie bevægelighed for ikke blot varer, tjenesteydelser og kapital, men også for personer, med henblik på gradvis at skabe et så bredt partnerskab som muligt til fordel for alle parter og for den globale indfaldsvinkel, som FN anbefaler på migrationsområdet;

30.   gentager, at det er nødvendigt at nedbringe de alt for høje omkostninger i forbindelse med vandrende arbejdstageres pengeoverførsler, og at yde støtte til dem, der ønsker at vende hjem, via programmer, der tilgodeser deres ret til menneskelig værdighed og livskvalitet;

31.   anmoder Kommissionen om at fremlægge en meddelelse om udvidelse af prioriteringerne, instrumenterne og bestemmelserne i den samlede migrationsstrategi, der blev opstillet i formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd den 15.-16. december 2005 og efterfølgende suppleret af formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd den 14.-15. december 2006, således at de også kommer til at gælde for landene i Latinamerika og Caribien;

Lima-dagsordenens punkter vedrørende bæredygtig udvikling, herunder navnlig miljø, klimaændringer og energi

32.   henstiller, at EU og LAC sætter samarbejdet omkring klimaændringer og politikkerne for forebyggelse af den globale opvarmning højt på deres fælles politiske dagsorden; påpeger, at de første ofre for klimaændringer og miljøforringelser er de fattigste, herunder første og fremmest de oprindelige befolkninger;

33.   påpeger, at alliancen mellem EU og LAC på dette område er så meget desto mere relevant, når man betænker, at begge parter har interesse i at fremme den bæredygtige udvikling og den økologiske balance, og opfordrer derfor parterne til at støtte hinandens respektive miljørelaterede initiativer på internationalt plan;

34.   opfordrer de latinamerikanske partnere til i de tilfælde, hvor der er divergerende meninger om detaljerne i foranstaltningerne til bekæmpelse af klimaændringer (f.eks. med hensyn til flytrafikken), at udvise en konstruktiv holdning og under ingen omstændigheder blokere for initiativer;

35.   henstiller til partnerne i EU og LAC, at de sammen arbejder på at få de lande, der udleder store CO2-mængder og endnu ikke har tilsluttet sig Kyoto-protokollen, til at gøre det, samt at styrke og koordinere deres holdninger i forhandlingerne om de internationale instrumenter vedrørende den globale opvarmning og samtidig gøre en stor indsats for at fremme handelen med emissionsrettigheder mellem de to regioner;

36.   finder det uomgængeligt, at økonomisk udvikling og bæredygtig udvikling kædes sammen; støtter i den henseende de dårligst stillede landes bestræbelser for på en gang at nedbringe de forurenende emissioner og fremme deres udvikling og sociale velfærd;

37.   går ind for oprettelse af fælles mekanismer og for samarbejde inden for de internationale organer i Latinamerika og Caribien (såsom Amazonas-landenes samarbejdsorganisation OCTA) med henblik på at fastlægge og finansiere beskyttelse og bæredygtig udvikling af planetens store naturreserver som f.eks. Amazonas-regionen, der dækker flere latinamerikanske staters område;

38.   anmoder Kommissionen om at medvirke til at fremme miljøpolitikkerne i LAC-landene; mener, at man bør fremme samarbejdet og højne niveauet for bedste praksis, og at dette også bør afspejle sig i EU's finansiering og i udviklingsbistandspolitikken;

39.   anmoder om, at man på topmødet i Lima udarbejder fælles initiativer på bl.a. områderne klimaændringer, ørkendannelse, energi (navnlig vedvarende energi og biobrændstoffer), vand, biodiversitet, skove og forvaltningen af kemiske produkter på grundlag af den køreplan, der blev vedtaget den 15. december 2007 i anledning af FN's 13. konference om klimaændringer, der blev afholdt på Bali;

40.   anmoder om, at man på topmødet i Lima behandler spørgsmålet om den globale fødevarekrise med henblik på at foreslå mulige løsninger;

Styrkelse af de institutionelle mekanismer for fremme og forebyggelse

41.   henstiller endvidere, at

| a) | der oprettes en euro-latinamerikansk fond for fremme af dialogen mellem partnerne, civilsamfundet, som skal være af offentlig-privat karakter og svare til dem, der allerede findes i andre geografiske områder såsom Asien og Middelhavsområdet; anmoder Kommissionen om at fremlægge et forslag herom |
| --- | --- |

a)

der oprettes en euro-latinamerikansk fond for fremme af dialogen mellem partnerne, civilsamfundet, som skal være af offentlig-privat karakter og svare til dem, der allerede findes i andre geografiske områder såsom Asien og Middelhavsområdet; anmoder Kommissionen om at fremlægge et forslag herom

| b) | der oprettes et biregionalt center for konfliktforebyggelse, der skal søge at identificere kilder til potentielle voldelige og væbnede konflikter, inden de opstår, og identificere de bedste metoder til at forebygge dem og forhindre en eventuel optrapning |
| --- | --- |

b)

der oprettes et biregionalt center for konfliktforebyggelse, der skal søge at identificere kilder til potentielle voldelige og væbnede konflikter, inden de opstår, og identificere de bedste metoder til at forebygge dem og forhindre en eventuel optrapning

| c) | der oprettes et observationsorgan for migration, som til stadighed og i alle detaljer skal følge alle aspekter af migrationsstrømmene i det euro-latinamerikanske område; |
| --- | --- |

c)

der oprettes et observationsorgan for migration, som til stadighed og i alle detaljer skal følge alle aspekter af migrationsstrømmene i det euro-latinamerikanske område;

42.   finder det uomgængeligt, at det strategiske partnerskabs parlamentariske dimension styrkes, og støtter den latinamerikanske anmodning, i henhold til hvilken det passende antal medlemmer af Den Euro-Latinamerikanske Forsamling skønnes at være 150 for at gøre det lettere at inkorporere det nyligt oprettede Mercosur-Parlament i denne forsamling;

*

- *

43.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til formandskabet for det 5. LAC-EU-topmøde, Rådet og Kommissionen samt regeringer og parlamenter i medlemsstaterne og samtlige lande i Latinamerika og Caribien, Den Euro-Latinamerikanske Parlamentariske Forsamling, Det Latinamerikanske Parlament, Det Centralamerikanske Parlament, Det Andinske Parlament og Mercosur-Parlamentet.

---

(1)  EFT C 140 E af 13.6.2002, s. 569.

(2)  EUT C 296 E af 6.12.2006, s. 123.

(3)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0576.

(4)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0431.

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (EUT L 378 af 27.12.2006, s. 41).

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1889/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af et finansieringsinstrument til fremme af demokrati og menneskerettigheder på verdensplan (EUT L 386 af 29.12.2006, s. 1).

(7)  EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1.

---

| 29.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 259/70 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 259/70

---

Situationen i Burma

P6_TA(2008)0178

Europa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om situationen i Burma

(2009/C 259 E/12)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger af 14. december 2006 om situationen i Burma (1) og af 21. juni 2007 om Burma (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger af 14. december 2006 om situationen i Burma (1) og af 21. juni 2007 om Burma (2),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 19. november 2007, hvor der vedtoges skærpede og yderligere restriktive foranstaltninger over for Burma (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 19. november 2007, hvor der vedtoges skærpede og yderligere restriktive foranstaltninger over for Burma (3),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 194/2008 af 25. februar 2008 om forlængelse og styrkelse af de restriktive foranstaltninger over for Burma/Myanmar og ophævelse af forordning (EF) nr. 817/2006 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 194/2008 af 25. februar 2008 om forlængelse og styrkelse af de restriktive foranstaltninger over for Burma/Myanmar og ophævelse af forordning (EF) nr. 817/2006 (4),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4,

| A. | der henviser til, at det burmesiske nationale råd for fred og udvikling (det nationale råd), har meddelt, at der vil blive afholdt folkeafstemning om en ny forfatning den 10. maj 2008, som vil blive fulgt op af flerpartivalg i 2010, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det burmesiske nationale råd for fred og udvikling (det nationale råd), har meddelt, at der vil blive afholdt folkeafstemning om en ny forfatning den 10. maj 2008, som vil blive fulgt op af flerpartivalg i 2010,

| B. | der henviser til, at det nationale råd fortsat udsætter det burmesiske folk for forfærdende menneskerettighedskrænkelser såsom tvangsarbejde, forfølgelse af dissidenter, indkaldelse af børn til militærtjeneste og tvangsflytninger, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det nationale råd fortsat udsætter det burmesiske folk for forfærdende menneskerettighedskrænkelser såsom tvangsarbejde, forfølgelse af dissidenter, indkaldelse af børn til militærtjeneste og tvangsflytninger,

| C. | der henviser til, at den burmesiske regering har afvist forslag fremsat af FN's særlige udsending, Ibrahim Gambari, med henblik på at sikre afholdelse af en fri og retfærdig folkeafstemning under overvågning af internationale observatører, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den burmesiske regering har afvist forslag fremsat af FN's særlige udsending, Ibrahim Gambari, med henblik på at sikre afholdelse af en fri og retfærdig folkeafstemning under overvågning af internationale observatører,

| D. | der henviser til, at den burmesiske regering har indført bestemmelser i forfatningsudkastet, hvorefter en fjerdedel af mandaterne i begge parlamentets kamre reserveres til militærofficerer, landets militærleder gives ret til når som helst at sætte forfatningen ud af kraft, kandidater udelukkes fra at opstille til præsidentvalget, hvis de har en udenlandsk ægtefælle eller et udenlandsk barn (som f.eks. den tilbageholdte oppositionsleder af Nationalforbundet for Demokrati (NLD) og modtager af Nobels fredspris og Sakharov-prisen Aung San Suu Kyi); der henviser til, at forfatningsudkastet også indrømmer statsansatte straffrihed for handlinger i embeds medfør, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den burmesiske regering har indført bestemmelser i forfatningsudkastet, hvorefter en fjerdedel af mandaterne i begge parlamentets kamre reserveres til militærofficerer, landets militærleder gives ret til når som helst at sætte forfatningen ud af kraft, kandidater udelukkes fra at opstille til præsidentvalget, hvis de har en udenlandsk ægtefælle eller et udenlandsk barn (som f.eks. den tilbageholdte oppositionsleder af Nationalforbundet for Demokrati (NLD) og modtager af Nobels fredspris og Sakharov-prisen Aung San Suu Kyi); der henviser til, at forfatningsudkastet også indrømmer statsansatte straffrihed for handlinger i embeds medfør,

| E. | der henviser til, at regeringen, siden annonceringen af folkeafstemningen, har udstedt lov nr. 1/2008, som fratager medlemmer af religiøse ordener retten til at stemme, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at regeringen, siden annonceringen af folkeafstemningen, har udstedt lov nr. 1/2008, som fratager medlemmer af religiøse ordener retten til at stemme,

| F. | der henviser til, at den demokratiske opposition ikke har været inddraget i forfatningsprocessen, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den demokratiske opposition ikke har været inddraget i forfatningsprocessen,

| G. | der henviser til, at hovedparten af den burmesiske opposition har vedtaget at stemme nej ved folkeafstemningen, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at hovedparten af den burmesiske opposition har vedtaget at stemme nej ved folkeafstemningen,

| H. | der henviser til, at der stadig findes omkring 1 800 politiske fanger i Burma, herunder Aung San Suu Kyi, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der stadig findes omkring 1 800 politiske fanger i Burma, herunder Aung San Suu Kyi,

| I. | der henviser til, at regeringen i Burma har undladt på en meningsfuld måde at tage fat på spørgsmålet om den fortsatte rekruttering og anvendelse af børn i væbnede konflikter, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at regeringen i Burma har undladt på en meningsfuld måde at tage fat på spørgsmålet om den fortsatte rekruttering og anvendelse af børn i væbnede konflikter,

| J. | der henviser til, at de sanktioner, EU har iværksat over for den burmesiske regering, hidtil har været ineffektive, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at de sanktioner, EU har iværksat over for den burmesiske regering, hidtil har været ineffektive,

| K. | der henviser til, at den burmesiske regering fortsat opretholder nære politiske og økonomiske forbindelser med nabolandene og med ASEAN, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at den burmesiske regering fortsat opretholder nære politiske og økonomiske forbindelser med nabolandene og med ASEAN,

| L. | der henviser til, at 30 % af den burmesiske befolkning, dvs. ca. 15 mio. mennesker, lever under fattigdomsgrænsen, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at 30 % af den burmesiske befolkning, dvs. ca. 15 mio. mennesker, lever under fattigdomsgrænsen,

1.   beklager, at hele processen omkring folkeafstemningen om forfatningen er blottet for enhver form for legitimitet, eftersom de burmesiske borgere er frataget alle grundlæggende demokratiske rettigheder, som ville give dem mulighed for at føre en åben debat om forfatningsteksten, ændre denne og efterfølgende frit give udtryk for deres holdning ved en folkeafstemning;

2.   fordømmer den burmesiske regerings afvisning af forslagene fra FN's særlige udsending, Ibrahim Gambari, som skulle sikre en åben kampagne for alle forud for folkeafstemningen om forfatningen; opfordrer den burmesiske regering til at handle i god tro og samarbejde konstruktivt med FN's særlige udsending;

3.   støtter den demokratiske omstilling gennem en national forsoningsproces for alle og en trepartsdialog mellem regimet, NLD og repræsentanter for etniske grupper af befolkningen;

4.   forsøger at opnå garantier fra den burmesiske regering om, at den vil indkalde en uafhængig valgkommission, opstille korrekte valglister, ophæve de langvarige begrænsninger, som medierne har været underkastet, sikre forenings-, ytrings- og forsamlingsfrihed i Burma, ophæve nyligt udstedte forordninger, som kriminaliserer en legitim debat om folkeafstemningen, og tillade internationale observatørers tilstedeværelse;

5.   kræver øjeblikkelig og betingelsesløs frigivelse af de politiske modstandere af regimet og mere end 1 800 politiske fanger, herunder Aung San Suu Kyi, lederne af Generation 88-Studenterne og lederne af Shan-nationaliteternes Liga for Demokrati, der blev arresteret i 2005;

6.   opfordrer regimet til at gøre rede for alle ofre og forsvundne personer i forbindelse med, at der i september sidste år blev slået hårdt ned mod protestaktionerne indledt af buddhistiske munke og forkæmpere for demokrati, og for, hvad der er sket med forsvundne munke og nonner;

7.   henstiller indtrængende til Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne at benytte enhver lejlighed på den internationale scene til at tage afstand fra den fortsatte og vedvarende krænkelse af børn i Burma, især anvendelse af børnesoldater; fordømmer på det kraftigste rekrutteringen af børnesoldater i Burma og opfordrer FN's Sikkerhedsråd til at foretage en tilbundsgående undersøgelse af situationen i Burma på dette område;

8.   bemærker, at Kina for nylig ratificerede FN's valgfri protokol til konventionen om barnets rettigheder vedrørende inddragelse af børn i væbnede konflikter, og henleder opmærksomheden på de forkastelige krænkelser, der i den forbindelse udøves af militærjuntaen i Burma, samt opfordrer indtrængende Kina til at gøre en indsats i den forbindelse;

9.   støtter FN's generalsekretærs mellemkomst og Ibrahim Gambaris bestræbelser på at forhandle med de burmesiske myndigheder; opfordrer EU og medlemsstaterne til at arbejde tæt sammen med FN's særlige udsending for at sikre konsekvens i det internationale samfunds engagement i Burma;

10.   støtter de bestræbelser, som EU's særlige udsending om Burma, Piero Fassino, udfolder for at fremme dialogen med ASEAN-landene; opfordrer indtrængende ASEAN til at lægge et omfattende pres på det burmesiske styre for at opnå demokratiske forandringer;

11.   henstiller indtrængende til Rådet at forny sine målrettede sanktioner og udvide disse ved at rette fokus mod begrænsninger i adgangen til internationale banktjenester for militært ejede virksomheder, koncerner og foretagender, som er tæt knyttet til militæret, eller hvis indtægter kommer militæret til gode, og begrænset adgang for udvalgte generaler og deres nærmeste familiemedlemmer til personlige forretningsmuligheder, sundhedstjenester, indkøb og uddannelse i udlandet for deres børn; opfordrer endvidere Rådet til i udstrakt og udtrykkelig grad at forbyde udvalgte enkeltpersoner og organer at foretage finansielle transaktioner via clearingcentraler eller på anden måde gøre brug af finansielle tjenester inden for EU's jurisdiktion;

12.   anmoder Rådet om at drage omsorg for, at de målrettede sanktioner bringes i anvendelse på effektiv vis, i tilstrækkeligt omfang at undersøge, hvem der bør iværksættes sanktioner mod, at åbne mulighed for at ændre de afgørelser, der er truffet, og foretage løbende kontrol samt sikre, at de vedtagne foranstaltninger gennemføres;

13.   opfordrer Rådet til løbende at vurdere sanktionerne i forhold til specifikke benchmarks vedrørende menneskerettigheder, som bør omfatte: løsladelse af politiske fanger og alle andre personer, som på vilkårlig vis holdes tilbage for at have udøvet deres grundlæggende ret til ytrings-, organisations- og forsamlingsfrihed; en præcis officiel redegørelse for antallet af samt opholdssted og vilkår for personer, som er blevet dræbt, anholdt og/eller tilbageholdt af sikkerhedsstyrkerne, bl.a. i forbindelse med de nylige tilfælde af brutal nedkæmpelse; indstilling af militærets overgreb mod civilbefolkningen og overgang til demokrati; opfordrer ligeledes Rådet til at overveje yderligere målrettede sanktioner, såsom et totalt forbud mod nye investeringer, mod ydelse af forsikringstjenester i forbindelse med investering i Burma og en embargo mod vigtige varer, som giver militærregeringen betydelige indtægter;

14.   opfordrer samtidig EU og det bredere internationale samfund til at tilskynde til reform for dermed at skabe balance mellem trusler og/eller iværksættelse af sanktioner og give den militære ledelse en positiv motivation for at foretage forandringer;

15.   bemærker, at EU's forbud mod eksport af våben til Burma er ineffektiv, da militærregeringen køber sit militære materiel i Kina, Rusland og Indien; opfordrer derfor indtrængende EU til aktivt at arbejde for en verdensomspændende embargo af våbeneksport mod Burma;

16.   opfordrer det internationale samfund, de vestlige landes regeringer og kampagnegrupper til at udbygge deres humanitære arbejde, især gennem allerede eksisterende programmer inden for sundhedssektoren, indlede nye og mere omfattende programmer for at støtte grundlæggende uddannelse, nå ud til internt fordrevne og andre, som er blevet fanget i konfliktområder, hovedsagelig langs grænsen til Thailand; opfordrer i den forbindelse Kommissionen til at øge sit budget for humanitær bistand til Burma under instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde (som på nuværende tidspunkt beløber sig til 32 mio. EUR for perioden 2007-2010) samt investere mere i grænseoverskridende humanitær bistand til internt fordrevne;

17.   opfordrer Kommissionen til at oprette og udvide bistandsprogrammer, der har til formål at styrke grupper, herunder kvinder og etniske og religiøse mindretal, der har fået frataget stemmeretten, og mindske politiske, etniske, religiøse og andre opsplitninger;

18.   anmoder Kommissionen om at forhøje støtten til burmesere, som lever uden for landets grænser, via det program for hjemstedsfordrevne, der henhører under instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde samt at undersøge andre støttemåder;

19.   understreger, at den ydede støtte bør kædes sammen med benchmarks og tidsplaner med henblik på en mere effektiv bekæmpelse af korruptionsrisici;

20.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, ASEAN-landenes regeringer og parlamenter, Nationalforbundet for Demokrati i Burma, det burmesiske nationale råd for fred og udvikling, Folkerepublikken Kinas regering, Indiens regering og parlament, Ruslands regering og FN's generalsekretær.

---

(1)  EUT C 317 E af 23.12.2006, s. 902.

(2)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0290.

(3)  Se Rådets fælles holdning 2007/750/FUSP af 19. november 2007 om ændring af fælles holdning 2006/318/FUSP om forlængelse af de restriktive foranstaltninger over for Burma/Myanmar (EUT L 308 af 24.11.2007, s. 1).

(4)  EUT L 66 af 10.3.2008, s. 1.

---

| 29.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 259/73 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 259/73

---

Biologisk mangfoldighed og biosikkerhed

P6_TA(2008)0179

Europa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om forberedelserne til COP-MOP-møderne om biodiversitet og biosikkerhed i Bonn, Tyskland

(2009/C 259 E/13)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til den niende partskonference (COP9) under De Forenede Nationers konvention om den biologiske mangfoldighed (CBD), der skal finde sted den 19.-30. maj 2008 i Bonn, Tyskland, |
| --- | --- |

—

der henviser til den niende partskonference (COP9) under De Forenede Nationers konvention om den biologiske mangfoldighed (CBD), der skal finde sted den 19.-30. maj 2008 i Bonn, Tyskland,

| — | der henviser til det fjerde partsmøde (MOP4) under Cartagena-protokollen om biosikkerhed (BSP), der skal finde sted den 12.-16. maj 2008 i Bonn, Tyskland, |
| --- | --- |

—

der henviser til det fjerde partsmøde (MOP4) under Cartagena-protokollen om biosikkerhed (BSP), der skal finde sted den 12.-16. maj 2008 i Bonn, Tyskland,

| — | der henviser til sin beslutning af 22. maj 2007 om stop for tab af biodiversitet inden 2010 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. maj 2007 om stop for tab af biodiversitet inden 2010 (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 5,

| A. | der henviser til, at CBD er den mest omfattende globale aftale om beskyttelse af biodiversitet, der omhandler bevarelse og en bæredygtig udnyttelse af biodiversitet og en rimelig og retfærdig fordeling af de fordele, anvendelsen af genetiske ressourcer resulterer i, og at den er blevet undertegnet af 190 parter, herunder de 27 medlemsstater samt Det Europæiske Fællesskab, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at CBD er den mest omfattende globale aftale om beskyttelse af biodiversitet, der omhandler bevarelse og en bæredygtig udnyttelse af biodiversitet og en rimelig og retfærdig fordeling af de fordele, anvendelsen af genetiske ressourcer resulterer i, og at den er blevet undertegnet af 190 parter, herunder de 27 medlemsstater samt Det Europæiske Fællesskab,

| B. | der henviser til, at parterne i CBD har forpligtet sig til i betydelig grad at reducere biodiversitettabet inden 2010 og etablere et globalt netværk af beskyttede landområder inden 2010 og havområder inden 2012, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at parterne i CBD har forpligtet sig til i betydelig grad at reducere biodiversitettabet inden 2010 og etablere et globalt netværk af beskyttede landområder inden 2010 og havområder inden 2012,

| C. | der henviser til, at CBD's troværdighed vil afhænge af dens evne til at opfylde disse mål, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at CBD's troværdighed vil afhænge af dens evne til at opfylde disse mål,

| D. | der henviser til, at Den Europæiske Unions troværdighed i CBD-sammenhæng skades af den mangelfulde gennemførelse af den interne lovgivning og politik om biodiversitet som f.eks. fugle (2)- og habitat (3)-direktiverne, det utilstrækkelige praktiske arbejde med henblik på at opfylde forpligtelsen til at standse tab af biodiversitet inden 2010 inden for EU's område, dens modvillighed mod at gå ind i tekstbaserede forhandlinger om en retligt bindende aftale om adgang og fordeling af fordele og dens modvilje mod at give ny ekstra målrettet støtte til gennemførelsen af CBD i udviklingslandene, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Den Europæiske Unions troværdighed i CBD-sammenhæng skades af den mangelfulde gennemførelse af den interne lovgivning og politik om biodiversitet som f.eks. fugle (2)- og habitat (3)-direktiverne, det utilstrækkelige praktiske arbejde med henblik på at opfylde forpligtelsen til at standse tab af biodiversitet inden 2010 inden for EU's område, dens modvillighed mod at gå ind i tekstbaserede forhandlinger om en retligt bindende aftale om adgang og fordeling af fordele og dens modvilje mod at give ny ekstra målrettet støtte til gennemførelsen af CBD i udviklingslandene,

| E. | der henviser til, at tabet af skovbiodiversitet, afskovning og klimakrisen er af et sådant omfang, at man ikke kan vente til efter 2012 med at tage vigtige skridt med henblik på at afværge afskovningen og skovødelæggelsen, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at tabet af skovbiodiversitet, afskovning og klimakrisen er af et sådant omfang, at man ikke kan vente til efter 2012 med at tage vigtige skridt med henblik på at afværge afskovningen og skovødelæggelsen,

| F. | der henviser til, at betydelige mangler i forbindelse med gennemførelsen af CBD's arbejdsprogrammer bør afhjælpes, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at betydelige mangler i forbindelse med gennemførelsen af CBD's arbejdsprogrammer bør afhjælpes,

| G. | der henviser til, at man på det seneste CBD COP-møde gjorde fremskridt hen imod at styrke den rolle, som repræsentanterne for de indfødte befolkninger og lokale samfund spiller i de videre forhandlinger om adgang og fordeling af fordelene og disses ret til at fastlægge prioriteterne på deres territorier som fastlagt i FN's 2007-erklæring om de indfødte befolkningers rettigheder, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at man på det seneste CBD COP-møde gjorde fremskridt hen imod at styrke den rolle, som repræsentanterne for de indfødte befolkninger og lokale samfund spiller i de videre forhandlinger om adgang og fordeling af fordelene og disses ret til at fastlægge prioriteterne på deres territorier som fastlagt i FN's 2007-erklæring om de indfødte befolkningers rettigheder,

| H. | der henviser til, at man på det seneste CBD COP-møde opfordrede parterne til at styrke deres indsats for at forbedre håndhævelsen af skovbrugslovgivningen og tage fat på den dertil hørende handel, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at man på det seneste CBD COP-møde opfordrede parterne til at styrke deres indsats for at forbedre håndhævelsen af skovbrugslovgivningen og tage fat på den dertil hørende handel,

| I. | der henviser til, at man på det seneste CBD COP-møde bekræftede anvendelsen af den forsigtige tilgang til anvendelsen af Genetic Use Restriction-teknologi og henstillede, at feltforsøg og kommerciel anvendelse ikke burde godkendes, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at man på det seneste CBD COP-møde bekræftede anvendelsen af den forsigtige tilgang til anvendelsen af Genetic Use Restriction-teknologi og henstillede, at feltforsøg og kommerciel anvendelse ikke burde godkendes,

| J. | der henviser til, at klimaændringen yderligere vil forværre situationen, for så vidt angår den globale biodiversitet, hvilket vil føre til ødelæggelse af økosystemer og udryddelse af arter samt få store virkninger for menneskers udvikling og udryddelse af fattigdom, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at klimaændringen yderligere vil forværre situationen, for så vidt angår den globale biodiversitet, hvilket vil føre til ødelæggelse af økosystemer og udryddelse af arter samt få store virkninger for menneskers udvikling og udryddelse af fattigdom,

| K. | der henviser til, at det anslås, at ca. 20 % af verdens CO2-emissioner skyldes afskovning og skovødelæggelse, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det anslås, at ca. 20 % af verdens CO2-emissioner skyldes afskovning og skovødelæggelse,

| L. | der henviser til, at CBD og De Forenede Nationers havretskonvention udgør den internationale retlige ramme for beskyttelsen af havmiljøet som helhed; der henviser til, at der stadig ikke er nogen overordnet retligt bindende aftale, der kan sikre, at de eksisterende forpligtelser anvendes konsekvent på alle områder vedrørende havmiljøet, herunder de internationale farvande i åbent hav, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at CBD og De Forenede Nationers havretskonvention udgør den internationale retlige ramme for beskyttelsen af havmiljøet som helhed; der henviser til, at der stadig ikke er nogen overordnet retligt bindende aftale, der kan sikre, at de eksisterende forpligtelser anvendes konsekvent på alle områder vedrørende havmiljøet, herunder de internationale farvande i åbent hav,

| M. | der henviser til, at CBD spiller en vigtig rolle med hensyn til at støtte FN's Generalforsamlings arbejde med hensyn til beskyttede havområder ud over den nationale jurisdiktion ved at skaffe videnskabelige, og om nødvendigt, tekniske oplysninger og rådgivning vedrørende biodiversiteten i havene, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at CBD spiller en vigtig rolle med hensyn til at støtte FN's Generalforsamlings arbejde med hensyn til beskyttede havområder ud over den nationale jurisdiktion ved at skaffe videnskabelige, og om nødvendigt, tekniske oplysninger og rådgivning vedrørende biodiversiteten i havene,

1.   er dybt foruroliget over det fortsatte tab af biodiversitet og over EU's stadig større økologiske fodaftryk, som har konsekvenser for biodiversiteten langt ud over EU's grænser;

2.   opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at føre an ved at tilslutte sig og fremme konkrete foranstaltninger til beskyttelse af biodiversiteten, både internt og internationalt;

3.   opfordrer medlemsstaterne, Kommissionen og de andre CBD-parter til at nedsætte et internationalt videnskabeligt panel om biodiversitet for at rådgive konventionen og udarbejde en samlet global oversigt over områder med høj bevarelsesværdi;

4.   erkender, at det europæiske Natura 2000-net af beskyttede områder udgør et vigtigt bidrag til EU's indsats for at opfylde den internationale og interne forpligtelser vedrørende biodiversitet samt et væsentligt bidrag til det globale net af beskyttede områder; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre fuld gennemførelse af fugle- og habitat-direktiverne og går kraftigt imod ethvert forsøg på at svække den beskyttelse, disse direktiver giver;

5.   mener, at drøftelsen i De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændring (UNFCCC) om reduktion af drivhusgasemissioner på grund af afskovning og skovødelæggelse i udviklingslandene bør underrettes af CBD og bør sikre overensstemmelse med CBD's mål og målet om at bevare biodiversiteten i skovene;

6.   efterlyser tillige en større indsats for at forbedre synergien mellem CBD, FN's konvention om bekæmpelse af ørkendannelse og UNFCCC inden for området forebyggelse af klimaændringer og tilpasning;

7.   opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at

| — | sikre, at COP9-afgørelserne er indrettet på at gennemføre CBD-programmet om beskyttede områder og sikre opfyldelse af målene for 2010, især med henblik på CBD's program om arbejdet vedrørende biodiversitet i skove |
| --- | --- |

—

sikre, at COP9-afgørelserne er indrettet på at gennemføre CBD-programmet om beskyttede områder og sikre opfyldelse af målene for 2010, især med henblik på CBD's program om arbejdet vedrørende biodiversitet i skove

| — | finansielt at støtte Life Web-initiativet, der sigter imod at sammenstille frivillige forpligtelser fra parterne til udpegelse og forvaltning af beskyttede områder med frivillige forpligtelser fra givere af specifik finansiering og samfinansiering |
| --- | --- |

—

finansielt at støtte Life Web-initiativet, der sigter imod at sammenstille frivillige forpligtelser fra parterne til udpegelse og forvaltning af beskyttede områder med frivillige forpligtelser fra givere af specifik finansiering og samfinansiering

| — | spille en førende rolle i forhandlingerne om at vedtage en retfærdig og rimelig, retligt bindende international ordning om adgang til og fordeling af fordele ved udnyttelsen af genetiske ressourcer; anser det for vigtigt, at COP9 gør fremskridt med henblik på at finde frem til hovedelementerne i en sådan international ordning og garantere fuld overholdelse af den nationale lovgivning i giverlandene for at sikre effektive foranstaltninger mod biopirateri |
| --- | --- |

—

spille en førende rolle i forhandlingerne om at vedtage en retfærdig og rimelig, retligt bindende international ordning om adgang til og fordeling af fordele ved udnyttelsen af genetiske ressourcer; anser det for vigtigt, at COP9 gør fremskridt med henblik på at finde frem til hovedelementerne i en sådan international ordning og garantere fuld overholdelse af den nationale lovgivning i giverlandene for at sikre effektive foranstaltninger mod biopirateri

| — | styrke synergien og forbindelserne mellem UNFCCC og CBD med det formål at maksimere de fælles fordele med hensyn til forebyggelse af klimaændringer, biodiversitetsbeskyttelse og en bæredygtig menneskelig udvikling |
| --- | --- |

—

styrke synergien og forbindelserne mellem UNFCCC og CBD med det formål at maksimere de fælles fordele med hensyn til forebyggelse af klimaændringer, biodiversitetsbeskyttelse og en bæredygtig menneskelig udvikling

| — | tage hensyn til, at beskyttelse og en bæredygtig anvendelse af biodiversitet bør være blandt de vigtigste prioriteringer for COP9 |
| --- | --- |

—

tage hensyn til, at beskyttelse og en bæredygtig anvendelse af biodiversitet bør være blandt de vigtigste prioriteringer for COP9

| — | sørge for anerkendelse af, at en effektiv forvaltning og finansiering af beskyttede områder og disses netværk er af afgørende betydning, samt for vedtagelse af innovative og permanente finansielle mekanismer, da de bidrager til beskyttelsen og en bæredygtig anvendelse af biodiversiteten |
| --- | --- |

—

sørge for anerkendelse af, at en effektiv forvaltning og finansiering af beskyttede områder og disses netværk er af afgørende betydning, samt for vedtagelse af innovative og permanente finansielle mekanismer, da de bidrager til beskyttelsen og en bæredygtig anvendelse af biodiversiteten

| — | foretage en EU-miljøindvirkningsvurdering vedrørende tørker og vandknaphed som følge af klimaændringer og virkningerne deraf for levestederne for vilde dyr og planter, idet der sættes fokus på de områder, hvor vandrefugle yngler, og befordrer det internationale samarbejde med henblik på at beskytte vandrefugle og de årstidsbetingede vådområder, som skaffer dem vand og foder |
| --- | --- |

—

foretage en EU-miljøindvirkningsvurdering vedrørende tørker og vandknaphed som følge af klimaændringer og virkningerne deraf for levestederne for vilde dyr og planter, idet der sættes fokus på de områder, hvor vandrefugle yngler, og befordrer det internationale samarbejde med henblik på at beskytte vandrefugle og de årstidsbetingede vådområder, som skaffer dem vand og foder

| — | sikre, at COP9 opfordrer parterne til at indlede en drøftelse og vedtage fælles principper og kriterier for god skovforvaltning, idet man bygger på de fremskridt, der allerede er sket i forbindelse med forskellige regionale processer omkring retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet (FLEG/T) og Amazonastraktaten |
| --- | --- |

—

sikre, at COP9 opfordrer parterne til at indlede en drøftelse og vedtage fælles principper og kriterier for god skovforvaltning, idet man bygger på de fremskridt, der allerede er sket i forbindelse med forskellige regionale processer omkring retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet (FLEG/T) og Amazonastraktaten

| — | sørge for, at COP9 tilslutter sig, at parterne indleder drøftelser med henblik på at enes om en global ordning til at regulere tømmerhugst og tømmerhandel med henblik på at bekæmpe ulovlig skovfældning og fremme en bæredygtig anvendelse af skovressourcerne, og at COP9 opfordrer parterne til at vedtage national lovgivning om forbud mod salg af træ og træprodukter, der fremkommer ved ulovlig og destruktiv skovning |
| --- | --- |

—

sørge for, at COP9 tilslutter sig, at parterne indleder drøftelser med henblik på at enes om en global ordning til at regulere tømmerhugst og tømmerhandel med henblik på at bekæmpe ulovlig skovfældning og fremme en bæredygtig anvendelse af skovressourcerne, og at COP9 opfordrer parterne til at vedtage national lovgivning om forbud mod salg af træ og træprodukter, der fremkommer ved ulovlig og destruktiv skovning

| — | sørge for, at COP9 anbefaler, at parterne yderligere integrerer virkningerne af klimaændringen for skovenes biodiversitet og aktiviteter til bekæmpelse deraf i de nationale biodiversitetsstrategier og handlingsplaner og i de nationale skovprogrammer og andre skovrelaterede strategier samt støtter forskning for bedre at forstå indvirkningerne af klimaændringen for skovenes biodiversitet |
| --- | --- |

—

sørge for, at COP9 anbefaler, at parterne yderligere integrerer virkningerne af klimaændringen for skovenes biodiversitet og aktiviteter til bekæmpelse deraf i de nationale biodiversitetsstrategier og handlingsplaner og i de nationale skovprogrammer og andre skovrelaterede strategier samt støtter forskning for bedre at forstå indvirkningerne af klimaændringen for skovenes biodiversitet

| — | sørge for en hurtigere gennemførelse af de eksisterende forpligtelser vedrørende bedre beskyttelse og en bæredygtig forvaltning af biodiversiteten i havet med henblik på at beskytte biodiversiteten i havet mod ødelæggende metoder |
| --- | --- |

—

sørge for en hurtigere gennemførelse af de eksisterende forpligtelser vedrørende bedre beskyttelse og en bæredygtig forvaltning af biodiversiteten i havet med henblik på at beskytte biodiversiteten i havet mod ødelæggende metoder

| — | sikre, at COP9 vedtager de foreslåede videnskabelige kriterier for identificering af de havområder, der skal beskyttes, og for de repræsentative net af beskyttede havområder som anbefalet af ekspertworkshoppen vedrørende økologiske kriterier og biogeografiske klassificeringssystemer for havområder, der behøver beskyttelse (Expert Workshop on Ecological Criteria and Biogeographic Classification Systems for Marine Areas in Need of Protection) |
| --- | --- |

—

sikre, at COP9 vedtager de foreslåede videnskabelige kriterier for identificering af de havområder, der skal beskyttes, og for de repræsentative net af beskyttede havområder som anbefalet af ekspertworkshoppen vedrørende økologiske kriterier og biogeografiske klassificeringssystemer for havområder, der behøver beskyttelse (Expert Workshop on Ecological Criteria and Biogeographic Classification Systems for Marine Areas in Need of Protection)

| — | sikre, at COP9 anbefaler, at parterne arbejder på at indføre en integreret strategi for forvaltning af den marine biodiversitet i områder, der ligger uden for de nationale jurisdiktioner, for at gøre det muligt at anvende de vedtagne kriterier og udvidede nationale og regionale net af beskyttede havområder på internationale farvande, der ligger uden for de nationale jurisdiktioner |
| --- | --- |

—

sikre, at COP9 anbefaler, at parterne arbejder på at indføre en integreret strategi for forvaltning af den marine biodiversitet i områder, der ligger uden for de nationale jurisdiktioner, for at gøre det muligt at anvende de vedtagne kriterier og udvidede nationale og regionale net af beskyttede havområder på internationale farvande, der ligger uden for de nationale jurisdiktioner

| — | tilskynder staterne til at indlede forhandlinger om en FN-havretskonference for at iværksætte aftaler om beskyttelse af den marine biodiversitet i områder, der ligger uden for de nationale jurisdiktioner, for at sikre en langsigtet integreret forvaltning |
| --- | --- |

—

tilskynder staterne til at indlede forhandlinger om en FN-havretskonference for at iværksætte aftaler om beskyttelse af den marine biodiversitet i områder, der ligger uden for de nationale jurisdiktioner, for at sikre en langsigtet integreret forvaltning

| — | sikre, at COP9 træffer en endelig beslutning om at forbyde alle terminatorteknologier og vedtager et foreløbigt forbud mod kommerciel brug af genetisk modificerede træer og udsætning af disse i miljøet, inkl. feltforsøg |
| --- | --- |

—

sikre, at COP9 træffer en endelig beslutning om at forbyde alle terminatorteknologier og vedtager et foreløbigt forbud mod kommerciel brug af genetisk modificerede træer og udsætning af disse i miljøet, inkl. feltforsøg

| — | sikre, at COP9 forelægger henstillingerne om biodiversitet i hav- og kystområder fra ovennævnte ekspertworkshop til FN's generalforsamlings Ad Hoc Open-Ended Informal Working Group |
| --- | --- |

—

sikre, at COP9 forelægger henstillingerne om biodiversitet i hav- og kystområder fra ovennævnte ekspertworkshop til FN's generalforsamlings Ad Hoc Open-Ended Informal Working Group

| — | spille en ledende rolle i partsmødet under Cartagena-protokollen for at sikre et retligt bindende ansvarssystem med et bredt virkefelt |
| --- | --- |

—

spille en ledende rolle i partsmødet under Cartagena-protokollen for at sikre et retligt bindende ansvarssystem med et bredt virkefelt

| — | sikre, at COP9 hurtigst muligt behandler de negative virkninger af fremstilling af biomasse til energianvendelse, især fremstilling af agrobrændstoffer, for biodiversiteten og indfødte og lokale samfund med henblik på at forhindre eventuelle negative indvirkninger forbundet med en øget produktion af agrobrændstoffer |
| --- | --- |

—

sikre, at COP9 hurtigst muligt behandler de negative virkninger af fremstilling af biomasse til energianvendelse, især fremstilling af agrobrændstoffer, for biodiversiteten og indfødte og lokale samfund med henblik på at forhindre eventuelle negative indvirkninger forbundet med en øget produktion af agrobrændstoffer

| — | fremme fuld gennemførelse af CBD's vejledende principper om invasive fremmede arter og i denne forbindelse vedtage EU-lovgivning for at sikre, at de trusler, der kommer fra invasive fremmede arter mod EU's leveområder og arter, behandles i detaljer |
| --- | --- |

—

fremme fuld gennemførelse af CBD's vejledende principper om invasive fremmede arter og i denne forbindelse vedtage EU-lovgivning for at sikre, at de trusler, der kommer fra invasive fremmede arter mod EU's leveområder og arter, behandles i detaljer

| — | fremme gennemførelsen af arbejdsprogrammet om beskyttede områder især med hensyn til dets mål 2.2, som stræber efter at øge og sikre deltagelse af indfødte og lokale samfund og relevante berørte parter i udpegelsen og forvaltningen af beskyttede områder, herunder befordring af kendskabet til beskyttelses- og tilpasningsaktiviteter og udvidelse af samarbejdet mellem myndighederne og jordejerne |
| --- | --- |

—

fremme gennemførelsen af arbejdsprogrammet om beskyttede områder især med hensyn til dets mål 2.2, som stræber efter at øge og sikre deltagelse af indfødte og lokale samfund og relevante berørte parter i udpegelsen og forvaltningen af beskyttede områder, herunder befordring af kendskabet til beskyttelses- og tilpasningsaktiviteter og udvidelse af samarbejdet mellem myndighederne og jordejerne

| — | fremme og større certificeringsordninger vedrørende bæredygtigt skovbrug og andre afgrøder, herunder biobrændstof og plantning af træer i kvægavlsområder; |
| --- | --- |

—

fremme og større certificeringsordninger vedrørende bæredygtigt skovbrug og andre afgrøder, herunder biobrændstof og plantning af træer i kvægavlsområder;

8.   udtrykker tilfredshed med det initiativ, der er taget på COP9, til at indkalde til en dialog på højt plan med parlamentsmedlemmer og udtrykker sin støtte til at inddrage parlamentsmedlemmer som en større gruppe i den reelle gennemførelse af konventionens tre mål;

9.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til parternes regeringer og parlamenter i konventionen om den biologiske mangfoldighed.

---

(1)  EUT C 102 E af 24.4.2008, s. 117.

(2)  EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2006/105/EF (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 368).

(3)  EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. Senest ændret ved direktiv 2006/105/EF.

---

| 29.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 259/77 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 259/77

---

Mod en reform af Verdenshandelsorganisationenen

P6_TA(2008)0180

Europa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om »Mod en reformeret Verdenshandelsorganisation« (2007/2184(INI))

(2009/C 259 E/14)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine beslutninger af 15. december 1999 om Verdenshandelsorganisationens tredje ministerkonference i Seattle (1), af 25. oktober 2001 om åbenhed og demokrati inden for international handel (2), af 13. december 2001 om WTO-mødet i Qatar (3), af 25. september 2003 om den femte WTO-ministerkonference i Cancún (4), af 12. maj 2005 om evaluering af Doha-runden efter WTO's afgørelse af 1. august 2004 (5), af 1. december 2005 om forberedelserne til WTO's sjette ministermøde i Hongkong (6) og af 4. april 2006 om evaluering af Doha-runden efter WTO's ministerkonference i Hongkong (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 15. december 1999 om Verdenshandelsorganisationens tredje ministerkonference i Seattle (1), af 25. oktober 2001 om åbenhed og demokrati inden for international handel (2), af 13. december 2001 om WTO-mødet i Qatar (3), af 25. september 2003 om den femte WTO-ministerkonference i Cancún (4), af 12. maj 2005 om evaluering af Doha-runden efter WTO's afgørelse af 1. august 2004 (5), af 1. december 2005 om forberedelserne til WTO's sjette ministermøde i Hongkong (6) og af 4. april 2006 om evaluering af Doha-runden efter WTO's ministerkonference i Hongkong (7),

| — | der henviser til sluterklæringerne fra den parlamentariske konference om Verdenshandelsorganisationen (WTO), der blev vedtaget i Genève den 18. februar 2003, i Cancún den 12. september 2003, i Bruxelles den 26. november 2004, i Hongkong den 15. december 2005 og i Genève den 2. december 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til sluterklæringerne fra den parlamentariske konference om Verdenshandelsorganisationen (WTO), der blev vedtaget i Genève den 18. februar 2003, i Cancún den 12. september 2003, i Bruxelles den 26. november 2004, i Hongkong den 15. december 2005 og i Genève den 2. december 2006,

| — | der henviser til Marrakesh-aftalen om oprettelse af Verdenshandelsorganisationen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Marrakesh-aftalen om oprettelse af Verdenshandelsorganisationen,

| — | der henviser til de erklæringer fra WTO's ministermøde, der blev vedtaget i Doha den 14. november 2001 og i Hongkong den 18. december 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til de erklæringer fra WTO's ministermøde, der blev vedtaget i Doha den 14. november 2001 og i Hongkong den 18. december 2005,

| — | der henviser til rapporten af januar 2005 fra det rådgivende råd under forsæde af Peter Sutherland om WTO's fremtid (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af januar 2005 fra det rådgivende råd under forsæde af Peter Sutherland om WTO's fremtid (8),

| — | der henviser til WTO's rapport om verdenshandlen fra 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til WTO's rapport om verdenshandlen fra 2004,

| — | der henviser til punkt 56 i Hongkongerklæringen om de nødvendige tiltag med henblik på at sikre, at centrale FN-agenturer, herunder Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO), fuldt ud inddrages og deltager i WTO's aktiviteter og de aktuelle forhandlinger, |
| --- | --- |

—

der henviser til punkt 56 i Hongkongerklæringen om de nødvendige tiltag med henblik på at sikre, at centrale FN-agenturer, herunder Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO), fuldt ud inddrages og deltager i WTO's aktiviteter og de aktuelle forhandlinger,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Økonomi- og Valutaudvalget (A6-0104/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Økonomi- og Valutaudvalget (A6-0104/2008),

| A. | der henviser til, at WTO spiller en afgørende rolle blandt de multilaterale organisationer, som deltager i reguleringen af den internationale økonomi, bedre forvaltning af globaliseringen og en mere retfærdig fordeling af de dermed forbundne fordele, og de skal sammen bestræbe sig på at nå millenniummålene om bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at WTO spiller en afgørende rolle blandt de multilaterale organisationer, som deltager i reguleringen af den internationale økonomi, bedre forvaltning af globaliseringen og en mere retfærdig fordeling af de dermed forbundne fordele, og de skal sammen bestræbe sig på at nå millenniummålene om bæredygtig udvikling,

| B. | der henviser til, at da den nuværende WTO-runde blev indledt i Doha, Qatar, i 2001, blev den officielt benævnt Doha-udviklingsdagsordenen, idet det blev prioriteret at hjælpe udviklingslande og fattige lande med at få større udbytte af handelsliberaliseringen, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at da den nuværende WTO-runde blev indledt i Doha, Qatar, i 2001, blev den officielt benævnt Doha-udviklingsdagsordenen, idet det blev prioriteret at hjælpe udviklingslande og fattige lande med at få større udbytte af handelsliberaliseringen,

| C. | der henviser til, at EU tillægger opretholdelsen af de opnåede resultater inden for det multilaterale handelssystem stor vægt og fortsat er stærkt engageret i bestræbelserne på, at Doha-runden afsluttes med et positivt resultat, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU tillægger opretholdelsen af de opnåede resultater inden for det multilaterale handelssystem stor vægt og fortsat er stærkt engageret i bestræbelserne på, at Doha-runden afsluttes med et positivt resultat,

| D. | der henviser til, at bestræbelserne på at afslutte runden positivt videreføres til trods for vanskeligheder i forbindelse med forhandlingerne, og at de må støttes, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at bestræbelserne på at afslutte runden positivt videreføres til trods for vanskeligheder i forbindelse med forhandlingerne, og at de må støttes,

| E. | der henviser til, at de forskellige bilaterale og regionale handelsforhandlinger, som EU i den seneste tid har iværksat med forskellige partnere i hele verden, skal supplere og ikke være et alternativ til afslutningen af Doha-runden, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de forskellige bilaterale og regionale handelsforhandlinger, som EU i den seneste tid har iværksat med forskellige partnere i hele verden, skal supplere og ikke være et alternativ til afslutningen af Doha-runden,

| F. | der henviser til, at det bortset fra den umiddelbare bekymring angående rundens afslutning og kritikken af de forskellige holdninger til en række af de temaer, der behandles, nu er påkrævet at forberede tiden efter Doha, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det bortset fra den umiddelbare bekymring angående rundens afslutning og kritikken af de forskellige holdninger til en række af de temaer, der behandles, nu er påkrævet at forberede tiden efter Doha,

| G. | der henviser til, at det rådgivende råd under forsæde af Peter Sutherland allerede i 2004 foretog en omfattende analyse af WTO's fremtid og de institutionelle udfordringer, som organisationen står over for; der henviser til, at der imidlertid ikke er fulgt konkret op på den rapport, som det rådgivende råd forelagde for WTO's generaldirektør i januar 2005, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det rådgivende råd under forsæde af Peter Sutherland allerede i 2004 foretog en omfattende analyse af WTO's fremtid og de institutionelle udfordringer, som organisationen står over for; der henviser til, at der imidlertid ikke er fulgt konkret op på den rapport, som det rådgivende råd forelagde for WTO's generaldirektør i januar 2005,

| H. | der henviser til, at det nu haster med at videreføre denne debat på baggrund af den seneste udvikling og med at foretage en grundig gennemgang af den måde, WTO fungerer på, for både at øge organisationens effektivitet og dens legitimitet, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det nu haster med at videreføre denne debat på baggrund af den seneste udvikling og med at foretage en grundig gennemgang af den måde, WTO fungerer på, for både at øge organisationens effektivitet og dens legitimitet,

| I. | der henviser til, at den institutionelle debat i WTO, som Europa-Parlamentet ønskede, på ingen måde er uforenelig med fortsættelsen og en eventuel afslutning af Doha-runden, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den institutionelle debat i WTO, som Europa-Parlamentet ønskede, på ingen måde er uforenelig med fortsættelsen og en eventuel afslutning af Doha-runden,

1.   gentager sin appel til alle de berørte parter, navnlig de nye vækstøkonomier, om at udvise fleksibilitet i bestræbelserne på at fortsætte Doha-runden og nå frem til en aftale, som er fuldstændig og afbalanceret, og som gør det muligt på ny at stimulere den internationale samhandel og den globale vækst samt udviklingen i de mindst udviklede lande i verden;

2.   mener desuden, at det mere end nogensinde er nødvendigt at genoptage debatten om WTO's beslutningsproces, mandat og fremtid samt om, hvordan organisationen skal fungere, med henblik på en eventuel reform af denne;

3.   anmoder Kommissionen om hurtigst muligt i Genève at præsentere et stærkt initiativ med henblik på en genoptagelse af denne debat; opfordrer Kommissionen til at rette uformel henvendelse herom til de af WTO's øvrige medlemmer, som kan tænkes at støtte et sådant initiativ, samt til organisationens generaldirektør og inden udgangen af 2008 at orientere ham om resultatet af disse konsultationer;

4.   hilser en omfattende reform af WTO velkommen og understreger, at handel er vigtig som et effektivt instrument for udvikling og fattigdomsbekæmpelse; understreger betydningen af multilateralisme som en mekanisme til fremme af fri og fair handel og opnåelse af De Forenede Nationers millenniumudviklingsmål;

5.   mener, at en stærk WTO med et retfærdigt internationalt handelssystem baseret på regler giver udviklingslande muligheder for at udrydde fattigdom; finder det beklageligt, at begrænsede ressourcer stiller udviklingslandene dårligere i forhandlinger; understreger, at EU bør støtte et styrket WTO-sekretariat og flere ressourcer til teknisk bistand, navnlig til WTO-medlemmer i udvikling, med henblik på at sætte dem i stand til at tage fat på deres særlige problemer;

6.   påpeger, at WTO er den eneste globale organisation med regelfastsættende funktioner, som ikke indgår i gruppen af FN-organisationer, og at WTO's regelfastsættelse er begrænset til det rent handelspolitiske område; opfordrer Kommissionen til at sætte dette strukturelle dilemma højt på dagsordenen for en reform af WTO;

7.   mener, at det foreslåede initiativ i første række bør dreje sig om selve sigtet med det multilaterale handelssystem ud fra ønsket om gensidigt samarbejde og sammenhæng med den indsats, som udføres af de øvrige internationale organisationer; mener ligeledes, det i særlig grad er nødvendigt, at styrke samordningen mellem WTO's aktiviteter og aktiviteter inden for rammerne af ILO, De Forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO), De Forenede Nationers Miljøprogram (UNEP), De Forenede Nationers Udviklingsprogram (UNDP), Verdenssundhedsorganisationen (WHO), De Forenede Nationers Konference om Handel og Udvikling (UNCTAD) og Kyotoprotokollen om vedvarende energi for at sikre større kohærens i disse organisationers beslutningsprocesser; mener i den forbindelse desuden, at ILO skal tildeles observatørstatus i WHO, samt at der skal nedsættes en komité for handel og anstændig beskæftigelse i stil med Komitéen for Handel og Miljø;

8.   opfordrer til grundig overvejelse af spørgsmålet om, hvordan man bedre kan tilgodese ikke-handelsrelaterede anliggender inden for rammerne af WTO's regler med henblik på at give medlemmerne mulighed for at efterstræbe legitime politiske mål og samtidig bevare markedsadgangen; understreger i den forbindelse, at EU i vid udstrækning bør støtte indsatsen for at få vedtaget internationale standarder, og at udviklingslandene bør gives den hjælp, der er nødvendig for, at de kan overholde sådanne standarder;

9.   anmoder om, at FN sammen med WTO overvejer de nye bånd, der skal knyttes mellem de multilaterale organisationer, med henblik på at sikre sammenhæng i deres tiltag og i de forskellige internationale aftaler og konventioner til fremme af bæredygtig udvikling og udryddelse af fattigdom;

10.   er af den opfattelse, at den største udfordring i forbindelse med kravet om sammenhæng mellem FN-systemet og WTO er, at sidstnævnte skal sikre, at handelsreglerne fuldt ud overholder menneskerettighedslovgivningen samt sociale og miljømæssige standarder;

11.   støtter en incitamentbaseret tilgang til WTO-medlemmernes overholdelse af sociale og miljømæssige standarder, men opfordrer ligeledes til, at WTO-forenelige foranstaltninger mod social og miljømæssig dumping undersøges;

12.   støtter en analyse af sociale, kønsrelaterede og miljømæssige spørgsmål, herunder beskæftigelse, arbejdstagernes rettigheder og tilhørende bestemmelser, i forbindelse med den kommende undersøgelse af WTO-medlemmer inden for rammerne af ordningen for eksamination af handelspolitik;

13.   opfordrer deltagerne i debatten til at gøre sig overvejelser om begrænsningerne af handelsforhandlinger i længevarende runder, der involverer samtlige WTO-medlemmer i drøftelser om et stort antal emner på grundlag af princippet om en pakkeløsning; anerkender de fordele, der historisk er opnået med denne fremgangsmåde ved indførelsen og udviklingen af det multilaterale handelssystem samt i forbindelse med at skabe muligheder for gradvis liberalisering og gensidige og gensidigt fordelagtige forpligtelser; finder imidlertid, at der inden for de områder, hvor der er gjort tilstrækkelige fremskridt (som det for øjeblikket er tilfældet med lettelsen af samhandlen), for fremtiden kan anvendes andre, mere fleksible og effektive fremgangsmåder;

14.   er af den opfattelse, at WTO's institutionelle struktur vil kunne forbedres gennem en klarere skelnen mellem forhandlinger om nye regler og nye forpligtelser og aktiviteter i forbindelse med gennemførelsen af de eksisterende aftaler; understreger betydningen af sidstnævnte type af aktiviteter, som under ingen omstændigheder må ofres med hensyn til ressourcetildeling og politisk opmærksomhed fra WTO-medlemmerne;

15.   foreslår, at relevansen og anvendeligheden af de gældende multilaterale handelsbestemmelser regelmæssigt tages op til overvejelse med henblik på eventuelt at tilpasse dem;

16.   opfordrer til en nydefinering af ministerkonferencernes rolle og format; konstaterer, at der allerede nu er en tendens til, at WTO-medlemmerne foretrækker mere uformelle fremgangsmåder for koordinering og beslutningstagning på dette niveau, og bemærker, at der i 2007 ikke blev indkaldt til et eneste møde i ministerkonferencen, selv om Marrakesh-aftalen udtrykkeligt indeholder bestemmelser om hyppigheden af disse møder; opfordrer WTO-medlemmerne til at tage ved lære af denne udvikling;

17.   fremhæver betydningen af WTO's parlamentariske dimension med henblik på en styrkelse af den demokratiske legitimitet og gennemsigtigheden i forhandlingerne i WTO; understreger betydningen af det arbejde, der er foregået i den parlamentariske konference om WTO organiseret af Europa-Parlamentet og Den Interparlamentariske Union (IPU) i fællesskab, og mener, at dens aktivitetsniveau kan øges;

18.   minder om, at parlamentsmedlemmer som valgte borgerrepræsentanter skal spille en væsentlig rolle i handelsforhandlinger og navnlig i forhandlingerne i WTO;

19.   understreger behovet for, at der oprettes en parlamentarisk forsamling under WTO med rådgivende beføjelser i betragtning af WTO's manglende demokratiske ansvar og legitimitet, og hilser enhver reform, som vil styrke parlamentarikernes tilknytning til WTO, velkommen;

20.   opfordrer WTO-medlemmerne til at støtte deres parlamentsmedlemmers deltagelse i udviklingen af WTO's parlamentariske dimension; opfordrer indtrængende Kommissionen til at tage initiativer i denne retning i WTO; understreger, at WTO's parlamentariske dimension, indtil WTO påtager sig sit ansvar, vil bestå af den parlamentariske konference om WTO, der afholdes af Europa-Parlamentet og IPU i fællesskab;

21.   opfordrer til, at der indføres et mere demokratisk beslutningssystem i WTO, der tager hensyn til holdningerne hos alle medlemmer, herunder lande på forskellige udviklingsniveauer;

22.   anser det hverken for at være realistisk eller ønskværdigt at sætte spørgsmålstegn ved konsensusprincippet i WTO's beslutningsproces, som i modsætning til flertalsafstemning (eller vægtet afstemning) sætter alle medlemmer på lige fod; vurderer dog, at der kan overvejes forskellige løsninger for i de enkelte spørgsmål at gøre det lettere at nå frem til en sådan konsensus;

23.   anerkender forslagene i den ovennævnte Sutherlandrapport om en plurilateral strategi med opt-in- eller opt-out-aftaler i de tilfælde, hvor der ikke kan opnås enighed, men genbekræfter sit tilsagn om multilateralisme og advarer om, at plurilateralisme ikke nødvendigvis vil være til fordel for udviklingslandene og måske vil uddybe kløften mellem industri- og udviklingslande;

24.   konstaterer, at der i WTO er opstået et betydeligt antal uformelle grupper, som omfatter et større eller mindre antal WTO-medlemmer med visse fælles, sektorbestemte eller regionale interesser, og at disse grupper ofte spiller en positiv rolle, når der skal opnås enighed og indgås kompromiser; henstiller til WTO-medlemmerne at overveje muligheden for at skabe bedre rammer for dannelsen af og arbejdet i disse grupper for at sikre åbenhed og effektivitet og at stille de midler til rådighed, som er nødvendige for deres aktiviteter;

25.   understreger, at alle medlemmers lige og effektive deltagelse, herunder de mindst udviklede lande (LDC-lande), skal prioriteres passende i forbindelse med en hvilken som helst reform af det multilaterale handelssystem;

26.   mener, det er yderst vigtigt at styrke udviklingslandenes aktive deltagelse på en sådan måde, at de føler sig fuldt repræsenterede i forhandlingsprocessen og er i stand til at identificere, udtrykke og forsvare deres egne handelsinteresser, for eksempel ved at indføre et system, hvor repræsentation foregår på koalitionsbasis snarere end på basis af bestemte landegrupper, og ved øremærkning af tilstrækkelige midler til udvikling af disse landes viden og tekniske formåen; understreger, at udviklingslandene endvidere har behov for tilstrækkelige midler, så de effektivt kan gennemføre WTO's regler, tilpasse sig reformer og dermed bedre indgå i verdenshandelssystemet;

27.   opfordrer indtrængende til, at der gøres en indsats for at forbedre udviklingslandenes deltagelse og repræsentation i eksekutivrådene og styrke deres interne rapporteringssystemer, gennemsigtighed og gode regeringsførelse;

28.   glæder sig over forslaget i Sutherlandrapporten om, at der skal medtages støtteordninger for teknisk bistand som en aftalemæssig ret for LDC-lande, således at de kan deltage meningsfuldt i det multilaterale handelssystem; understreger, at kapacitetsopbygningen er af afgørende betydning for udviklingslandene, hvis de skal forbedre deres evner til at forhandle og præcisere deres behov og strategier samt opfylde deres forpligtelser over for WTO;

29.   mener, at det stadigt tilbagevendende spørgsmål om indførelse af en form for særligt råd eller styringsudvalg for WTO, der skal forberede og lette afgørelser, der træffes med enstemmighed af Det Almindelige Råd, bør analyseres grundigere; er imidlertid i tvivl om, hvordan repræsentation kan opnås fra sag til sag, og pointerer, at der er et udpræget behov for, at et sådant organ står til ansvar over for samtlige WTO-medlemmer, og at det er præget af intern åbenhed;

30.   understreger, at WTO's sekretariat spiller en afgørende rolle, og mener, at det er vigtigt, at der i sekretariatet er en proportional repræsentation af tjenestemænd fra industri- og udviklingslandene, således at det kan varetage sit mandat mere effektivt;

31.   ser gerne, at spørgsmålet om den rolle, som WTO's Sekretariat og organisationens generaldirektør spiller, analyseres omhyggeligt; tvivler på, at det er hensigtsmæssigt med en alt for rigoristisk anvendelse af princippet om, at WTO-medlemmernes regeringer forvalter systemet (begrebet en medlemsdrevet organisation); finder det nødvendigt at styrke WTO's sekretariats finansielle og menneskelige midler og ressourcer; bemærker imidlertid, at tildelingen af initiativbeføjelser til WTO's organer med henblik på at fremme kollektive interesser rejser spørgsmål om demokratisk legitimitet, ansvar og gennemsigtighed;

32.   foreslår, at der f.eks. indrømmes WTO's sekretariat en vis frihed til at vedtage initiativer af institutionel relevans, til at foreslå kompromisløsninger i tilfælde af et dødvande eller ligefrem til at føre forsædet under arbejdet i visse organer for at sikre kontinuitet og upartiskhed; fremhæver behovet for jævnsides med disse forslag grundigt at overveje fremgangsmåderne for ansættelse af sekretariatets medlemmer og en tilpasning af ressourcerne til de opgaver, som det pålægges;

33.   er overbevist om, at fraværet af tilstrækkelig skelnen mellem udviklingslandene til trods for de store forskelle mellem graden af deres økonomiske udvikling og deres særlige behov kan udgøre en hindring for, at der kan vedtages effektive foranstaltninger til gavn for disse lande i overensstemmelse med de mål, der blev opstillet i forbindelse med Doha-runden, og er til skade for udviklingslandende, som er de lande, der har størst behov; opfordrer indtrængende de avancerede udviklingslande til at påtage sig deres del af ansvaret allerede under den nuværende runde og til at yde bidrag, der står mål med deres udviklingsniveau og (sektorspecifikke) konkurrenceevne;

34.   mener, at en reform af den særlige og differentierede behandling (SDT) er afgørende for WTO's betydning set ud fra et udviklingsmæssigt perspektiv; mener endvidere, at en sådan reform bør omfatte en ny inddeling af udviklingslandene inden for WTO og en SDT-strategi, der er baseret på de enkelte landes udviklingsbehov frem for grupper af landes behov; henstiller, at der anvendes effektive kriterier ved inddelingen, og at der ikke kun tages hensyn til væksten i BNI, men også til indikatorer, såsom det økonomiske sårbarhedsindeks og handels- og udviklingsindekset;

35.   finder, at spørgsmålet om inddeling og underinddeling, ikke blot af udviklingslandene, men også af alle de øvrige WTO-medlemmer i henhold til objektive kriterier, der ikke udelukkende baseres på deres bruttonationalprodukt, med henblik på en differentieret anvendelse af de eksisterende aftaler eller aftaler, som der forhandles om, bør analyseres grundigt;

36.   mener, at gennemsigtighed i forbindelse med udarbejdelsen og efterlevelsen af handelspolitikker er et legitimt krav fra samfundets, borgernes og parlamentsmedlemmernes side; glæder sig over de fremskridt, som WTO vitterlig har gennemført med hensyn til åbenhed udadtil siden oprettelsen i 1995, i lighed med organisationens effektive kommunikationspolitik; betoner, at det er vigtigt for erhvervslivet og for alle relevante aktører i civilsamfundet at have permanent adgang til information af høj kvalitet om de multilaterale handelsbestemmelser, deres faktiske anvendelse og om, hvorvidt WTO-medlemmerne har fået indført nogen form for dispensationer;

37.   støtter det ønske, som WTO's generaldirektør har fremsat om en styrkelse af mekanismerne for såkaldt »aktiv gennemsigtighed« og om opfølgning af og effektiv kontrol med anvendelsen af reglerne og de tilsagn, som WTO-medlemmerne har afgivet om en effektiv og fuldstændig gennemførelse heraf; opfordrer WTO til at fortsætte sine bestræbelser på dette område og medlemmerne til at bevilge den de midler, der er nødvendige hertil;

38.   henviser til, at tvistbilæggelsesforståelsen siden 1997 har været genstand for forhandlinger med henblik på at skabe afklaring om nogle af reglerne og at forbedre deres anvendelse; beklager, at der igennem længere tid ikke er opnået resultater med disse forhandlinger; støtter EU's forslag om at øge tvistbilæggelsesinstansernes selvstændighed;

39.   anbefaler, at de omfattende møder med parterne, de særlige grupper og appelinstansen under tvistbilæggelsesproceduren i lyset af sagernes retlige beskaffenhed for fremtiden afholdes offentligt, som det er almindeligt i retssager, og at de relevante dokumenter, især skrivelser fra parter eller eksperter bortset fra i sjældne og behørigt begrundede tilfælde er offentligt tilgængelige;

40.   finder, at WTO's tvistbilæggelsesordning i det store og hele hidtil har fungeret godt, men at der kan være behov for en række justeringer, især når det gælder gennemførelsen af henstillingerne eller af de afgørelser, der er truffet af tvistbilæggelsesorganet; støtter retliggørelsen af tvistbilæggelsesordningen, idet denne har forbedret troværdigheden af forpligtelser over for WTO og sat WTO's medlemmer på mere lige fod;

41.   understreger behovet for at sikre, at tvistbilæggelsesorganet fortolker WTO-reglerne på en sådan måde, at der tages behørigt hensyn til gældende international miljø- og sociallovgivning, og opfordrer Kommissionen og alle WTO-medlemmer som helhed til om nødvendigt at ændre WTO's regler i denne henseende;

42.   overvejer muligheden af at indføre sanktioner over for de lande, der nægter at bringe deres lovgivning eller foranstaltninger i overensstemmelse med deres forpligtelser til fordel for de lande, der lider skade som følge af en sådan lovgivning eller sådanne foranstaltninger, navnlig når der er tale om mindre økonomier, som ikke har effektiv adgang til at gennemføre gengældelsesforanstaltninger;

43.   opfordrer WTO-medlemmerne til at benytte lejligheden til at afholde en mere omfattende drøftelse om en eventuel reform af organisationen for at fortsætte og afslutte revisionen af tvistbilæggelsesforståelsen;

44.   mener, at den positive integration blandt WTO's medlemmer ligeledes bør fremmes samtidig med reduktionen eller afskaffelsen af handelsbarriererne (negativ integration);

45.   mener, at også spørgsmålet om tiltrædelse bør optræde på programmet for denne drøftelse; beklager, at nogle forhandlinger om tiltrædelse af WTO undertiden trækker i langdrag langt ud over det forsvarlige på grund af, at et enkelt eller ganske få WTO-medlemmer blokerer for dem;

46.   opfordrer WTO-medlemmerne til at overveje tanken om en særlig førtiltrædelsesstatus for de kandidatlande, der, selv om de endnu ikke har afsluttet de bilaterale forhandlinger om markedsadgang med deres vigtigste partnere i organisationen, forpligter sig til omgående at overholde alle de forpligtelser, der følger med gennemførelsen af de eksisterende regler; betoner, at afgørelsen om, hvorvidt et nyt medlemsland kan tiltræde WTO, altid bør træffes på grundlag af rent handelsrelaterede hensyn;

47.   mener, at EU's initiativ »alt undtagen våben« er et godt eksempel på markedsadgang for LDC-lande;

48.   minder om den endnu ikke gennemførte artikel XXXVIII, stk. 2, litra a), i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT-1994), hvori det fastslås, at alle WTO-medlemmer er forpligtet til at stabilisere og forbedre markedsvilkårene for råvarer, der er af særlig interesse for udviklingslande, som er medlemmer af WTO, og anser afgørende foranstaltninger i forbindelse med denne artikel for at være en væsentlig del af en reformeret WTO;

49.   understreger, at drøftelsen om en reform af WTO bør være af overvejende politisk karakter, og at den for at kunne føre til et positivt resultat forudsætter, at medlemmerne udviser et betydeligt engagement og beslutsomhed; mener, at det skal være op til medlemslandene at afgøre, hvilket WTO-organ dette arbejde bør foregå i, og hvilken rolle generaldirektøren skal spille; kræver desuden, at WTO-medlemmernes parlamenter inddrages i arbejdet i form af et bidrag fra den parlamentariske konference om WTO;

50.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, til regeringerne og parlamenterne i medlemsstaterne og kandidatlandene samt til regeringerne og parlamenterne for de øvrige WTO-medlemmer og til WTO.

---

(1)  EFT C 296 af 18.10.2000, s. 121.

(2)  EFT C 112 E af 9.5.2002, s. 326.

(3)  EFT C 177 E af 25.7.2002, s. 290.

(4)  EUT C 77 E af 26.3.2004, s. 393.

(5)  EUT C 92 E af 20.4.2006, s. 397.

(6)  EUT C 285 E af 22.11.2006, s. 126.

(7)  EUT C 293 E af 2.12.2006, s. 155.

(8)  »The Future of the WTO — Adressing Institutional Challenges in the New Millenium«, rapport af det rådgivende råd til generaldirektør Supachai Panitchpakdi (WTO, januar 2005).

---

| 29.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 259/83 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 259/83

---

Frihandelsaftale med Golfstaternes Samarbejdsråd

P6_TA(2008)0181

Europa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om frihandelsaftalen mellem EF og Golfstaternes Samarbejdsråd

(2009/C 259 E/15)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 13. juli 1990 om betydningen af den frihandelsaftale, der skal indgås mellem EØF og Samarbejdsrådet for Golfstaterne (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. juli 1990 om betydningen af den frihandelsaftale, der skal indgås mellem EØF og Samarbejdsrådet for Golfstaterne (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. maj 2007 om et globalt Europa — eksterne aspekter af konkurrenceevnen (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. maj 2007 om et globalt Europa — eksterne aspekter af konkurrenceevnen (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. maj 2007 om fremme af anstændigt arbejde for alle (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. maj 2007 om fremme af anstændigt arbejde for alle (3),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »Det globale Europa: I konkurrencen på verdensmarkedet. Et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse« (KOM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »Det globale Europa: I konkurrencen på verdensmarkedet. Et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse« (KOM(2006)0567),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en fælles europæisk tilgang til statsejede investeringsfonde (KOM(2008)0115), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en fælles europæisk tilgang til statsejede investeringsfonde (KOM(2008)0115),

| — | der henviser til den økonomiske aftale mellem medlemmerne af Golfstaternes Samarbejdsråd, der vedtoges den 31. december 2001 i Muscat i Sultanatet Oman, og til Doha-erklæringen fra Golfstaternes Samarbejdsråd om iværksættelsen af en toldunion for Golfstaternes Samarbejdsråd af 21. december 2002, |
| --- | --- |

—

der henviser til den økonomiske aftale mellem medlemmerne af Golfstaternes Samarbejdsråd, der vedtoges den 31. december 2001 i Muscat i Sultanatet Oman, og til Doha-erklæringen fra Golfstaternes Samarbejdsråd om iværksættelsen af en toldunion for Golfstaternes Samarbejdsråd af 21. december 2002,

| — | der henviser til artikel 188 C og 188 N, stk. 6, litra a), nr. v), i Lissabontraktaten, ifølge hvilke Rådet skal anmode om Europa-Parlamentets godkendelse forud for indgåelsen af enhver international aftale, der dækker områder, hvor den almindelige lovgivningsprocedure finder anvendelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 188 C og 188 N, stk. 6, litra a), nr. v), i Lissabontraktaten, ifølge hvilke Rådet skal anmode om Europa-Parlamentets godkendelse forud for indgåelsen af enhver international aftale, der dækker områder, hvor den almindelige lovgivningsprocedure finder anvendelse,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets årlige betænkninger om menneskerettighederne, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets årlige betænkninger om menneskerettighederne,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 5,

| A. | der henviser til, at EU fortsat bør prioritere et multilateralt handelssystem baseret på regler og oprettet af Verdenshandelsorganisationen (WTO), som er det bedste forum for fair og rimelige internationale handelsregler og til sikring af overholdelsen heraf, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU fortsat bør prioritere et multilateralt handelssystem baseret på regler og oprettet af Verdenshandelsorganisationen (WTO), som er det bedste forum for fair og rimelige internationale handelsregler og til sikring af overholdelsen heraf,

| B. | der henviser til, at respekt for og fremme af menneskerettighederne er afgørende for indgåelsen af enhver aftale mellem EU og et hvilket som helst land, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at respekt for og fremme af menneskerettighederne er afgørende for indgåelsen af enhver aftale mellem EU og et hvilket som helst land,

| C. | der henviser til, at Golfstaternes Samarbejdsråd (GCC) er EU's sjettestørste eksportmarked, og at EU er GCC's vigtigste handelspartner; der henviser til, at EU's eksport til GCC er alsidig og overvejende består af maskiner og transportudstyr (56 % i 2006), mens EU's import fra GCC hovedsagelig består af brændstoffer og derivater, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Golfstaternes Samarbejdsråd (GCC) er EU's sjettestørste eksportmarked, og at EU er GCC's vigtigste handelspartner; der henviser til, at EU's eksport til GCC er alsidig og overvejende består af maskiner og transportudstyr (56 % i 2006), mens EU's import fra GCC hovedsagelig består af brændstoffer og derivater,

| D. | der henviser til, at GCC-staterne har præferenceadgang til EU's marked i henhold til EU's generelle præferencearrangement (GSP), |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at GCC-staterne har præferenceadgang til EU's marked i henhold til EU's generelle præferencearrangement (GSP),

| E. | der henviser til, at virksomheder i EU stadig står over for alvorlige hindringer i samhandelen med GCC-staterne og til, at navnlig loftet på 50 % for aktieposter i lokale virksomheder afholder mange virksomheder i EU fra at investere i disse lande, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at virksomheder i EU stadig står over for alvorlige hindringer i samhandelen med GCC-staterne og til, at navnlig loftet på 50 % for aktieposter i lokale virksomheder afholder mange virksomheder i EU fra at investere i disse lande,

1.   mener, at en handelsaftale med GCC er et nyttigt supplement til det multilaterale WTO-system, forudsat den omfatter væsentlig mere end toldnedsættelser og omhandler kvalitative betingelser i forbindelse med handel, herunder effektive bestemmelser om menneskerettigheder og sociale og miljømæssige standarder;

2.   mener i betragtning af behovet for mere bæredygtige handelsmønstre med henblik på bekæmpelse af klimaændringer, at adgang til energiressourcer er et spørgsmål om en multilateral fastlæggelse af regler, der ikke må undergraves af bilaterale handelsaftaler, hvor der konkurreres om de gunstigste adgangsbetingelser;

3.   er bekymret over forsinkelserne i forhandlingsprocessen, men konstaterer med interesse, at der er gjort betydelige fremskridt siden 2007; opfordrer begge parter til at gøre væsentlige fremskridt inden for de områder, der stadig ikke er færdigbehandlet, forud for ministermødet mellem EU og GCC den 26. maj 2008;

4.   anmoder EU-institutionerne og GCC om at udbygge deres politiske og sociale dialog samtidig med, at de etablerer og udbygger harmoniske økonomiske relationer;

Gensidig markedsadgang

5.   betoner, at adgangen til markedet, ud over nedsættelse eller ophævelse af kvoter og toldsatser og liberalisering af ikke-toldmæssige hindringer, er af afgørende betydning;

6.   opfordrer Kommissionen til omhyggeligt at fastlægge foranstaltninger vedrørende produktstandarder (støtte til kapacitetsopbygning og udveksling af menneskelige ressourcer); minder om, at det egentlige sigte med de vedtagne standarder er, at de gennemføres, hvilket forudsætter at de omfattes af tvistbilæggelsesordningen;

7.   lægger stor vægt på en effektiv håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder; opfordrer til, at der indgås en frihandelsaftale, hvor videnskabeligt og teknisk samarbejde og intellektuel ejendomsret er et vigtige elementer i aftalen;

8.   er bekymret over den konkurrenceforvridning, der eventuelt kan opstå i flere GCC-stater som følge af offentlige subsidier eller andre fordele i forbindelse med adgangen til råstoffer til lavere priser end de verdensmarkedspriser, der betales af virksomheder i EU, og mener, at de gældende WTO-regler om subsidier og udligningsforanstaltninger bør bekræftes i frihandelsaftalen;

9.   er bekymret over den asymmetriske udvikling i de grænseoverskridende investeringer, idet EU's investeringer i GCC-området er faldet, mens Golfstaternes investeringer i EU er steget; foreslår derfor, at samarbejdet i forbindelse med konkurrencepolitikken forbedres;

10.   understreger, at alle eksportsubsidier på kort sigt bør ophæves; mener, at der også bør ske en prioritering af de kvantitative restriktioner;

Spørgsmål inden for enkelte sektorer

11.   understreger betydningen af, at der som et led i aftalen i højere grad gennemføres en liberalisering af tjenesteydelser og investeringer og af offentlige indkøb samtidig med, at behovet for at sikre almene, tilgængelige og bæredygtige offentlige tjenesteydelser til rimelige priser og med høje kvalitetsnormer for alle respekteres;

12.   mener, at det med aftalen bør tilstræbes at forbedre gennemsigtigheden og ansvaret i forbindelse med investeringer foretaget af statsejede investeringsfonde;

13.   er bekymret over de ikke-toldmæssige hindringer, som f.eks. restriktioner for erhvervsorienterede tjenesteydelser, hvor en mindskelse af urimelige begrænsninger kunne indebære, at virksomheder fra GCC-staterne får adgang til billigere og mere effektive bank- og forsikringstjenesteydelser samt juridiske tjenesteydelser;

14.   glæder sig over Kommissionens ovennævnte meddelelse om en fælles europæisk tilgang til statsejede investeringsfonde, navnlig forslaget om en adfærdskodeks for investeringsaktiviteterne; fremhæver betydningen af, at der foretages en evaluering af disse fondes rolle inden for de følsomme sektorer i Europa;

15.   kræver indførelse af en bestemmelse om, at producenterne inden for den petrokemiske industri i GCC-staterne skal anvende internationale priser for dens råstoffer; mener, at adgang til råstoffer til lave priser bør betragtes som subsidier, der begrænser den fair konkurrence, og dermed behandles som dumping i henhold til WTO;

16.   opfordrer Kommissionen til fremover at fremme anvendelsen af euroen i samhandelen mellem medlemsstaterne og GCC-staterne;

Bæredygtig udvikling

17.   betoner, at menneskerettighedsklausuler, der lader sig håndhæve, er en væsentlig del af en frihandelsaftale med et hvilket som helst land eller område og bør indgå i aftalen som en suspensionsklausul;

18.   mener, at et ambitiøst kapitel om en bæredygtig udvikling er en væsentlig del af aftalen, og minder om, at det endelige mål er en gennemførelsen af vedtagne normer; mener, at dette kræver, at tvistbilæggelsesordningen finder anvendelse for dette kapitel;

19.   mener, at ratificeringen og den fuldstændige gennemførelse i landene i Golfstaternes Samarbejdsråd af den ramme, som er fastlagt i De Forenede Nationers konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet, De Forenede Nationers konvention mod korruption og den internationale konvention om beskyttelse af vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder bør spille en væsentlig rolle for at sikre, at frihandelsaftalen ledsages af normer for bekæmpelse af korruption, for gennemsigtighed og sociale normer;

20.   fastholder, at respekt for de demokratiske principper og de grundlæggende rettigheder som fastlagt i FN's verdenserklæring af 10. december 1948 om menneskerettigheder bør være inspirationskilde for parternes interne og eksterne politik; støtter de bestræbelser, som GCC-staterne har truffet for at håndtere forskelsbehandlingen af kvinder, især på arbejdsmarkedet;

21.   forventer, at parterne med aftalen forpligtes til at ratificere de vigtigste konventioner fra Den Internationale Arbejdsorganisation og sikre en effektiv gennemførelse heraf; opfordrer indtrængende Kommissionen til at overveje, hvordan landene kan tilskyndes til at forbedre deres arbejdsstandarder, især i forbindelse med vandrende arbejdstagere, som udgør hovedparten af arbejdsstyrken i de fleste GCC-stater;

22.   foreslår, at der oprettes en mekanisme, hvorved anerkendte menneskerettighedsorganisationer og arbejdstager- og arbejdsgiverorganisationer kan forelægge anmodninger om aktioner, som ville blive behandlet inden for et nærmere fastlagt tidsrum, og som kunne resultere i bestemmelser om fortsat opfølgning og revision for at opretholde presset mod krænkelser af arbejdstagernes rettigheder;

23.   anmoder Kommissionen om at forelægge en ajourført bæredygtighedsvurdering, navnlig for så vidt angår foranstaltninger, der kan være nødvendige for at begrænse de negative virkninger for bestemte grupper eller sektorer;

24.   opfordrer Kommissionen til at overveje en ændring af handelsmønstrene som følge af den gensidige liberalisering og især virkningerne i form af forringet indtjening fra GSP, med henblik på at fastlægge de størst mulige toldnedsættelser;

25.   fremhæver, at ud over frihandelsaftalen bør samarbejdet mellem EU og GCC fremmes, navnlig på områder som bæredygtig udvikling, klimaændringer og energieffektivitet, herunder bestemmelser om vedvarende energi og Galileo-programmet;

26.   henstiller til begge parter at verificere områder med et udvidet samarbejde som led i det eksisterende Euro-Middelhavspartnerskab og især inden for direkte udenlandske investeringer;

Europa-Parlamentets rolle

27.   forventer, at Lissabontraktaten vil træde i kraft, inden forhandlingerne afsluttes, således at Parlamentet skal godkende en sådan aftale; anmoder Kommissionen om at stille forhandlingsmandatet fra 2001 til rådighed for Parlamentet;

*

- *

28.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og regeringerne og parlamenterne i medlemsstaterne og i GCC-staterne samt til GCC's generalsekretær.

---

(1)  EFT C 231 af 17.9.1990, s. 216.

(2)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0196.

(3)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0206.

---

| 29.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 259/86 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 259/86

---

Grønbog om markedsbaserede instrumenter til miljøpolitiske formål

P6_TA(2008)0182

Europa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om grønbog om markedsbaserede instrumenter til miljøpolitiske og andre beslægtede politiske formål (2007/2203(INI))

(2009/C 259 E/16)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til grønbogen om markedsbaserede instrumenter til miljøpolitiske og andre beslægtede politiske formål (KOM(2007)0140), |
| --- | --- |

—

der henviser til grønbogen om markedsbaserede instrumenter til miljøpolitiske og andre beslægtede politiske formål (KOM(2007)0140),

| — | der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Bruxelles (den 8.-9. marts 2007), herunder »En energipolitik for Europa« i bilag I, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Bruxelles (den 8.-9. marts 2007), herunder »En energipolitik for Europa« i bilag I,

| — | der henviser til rapporten fra Det Europæiske Miljøagentur »Using the market for cost-effective environmental policy« (nr. 1/2006), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Det Europæiske Miljøagentur »Using the market for cost-effective environmental policy« (nr. 1/2006),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 2 og 6, hvori det er fastsat, at miljøbeskyttelseskrav skal integreres i de forskellige områder af fællesskabspolitikken med henblik på at fremme en bæredygtig udvikling af den økonomiske virksomhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 2 og 6, hvori det er fastsat, at miljøbeskyttelseskrav skal integreres i de forskellige områder af fællesskabspolitikken med henblik på at fremme en bæredygtig udvikling af den økonomiske virksomhed,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 175, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 175,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 2179/98/EF af 24. september 1998 om revision af Det Europæiske Fællesskabs program for politik og handling i forbindelse med miljøet og bæredygtig udvikling »Mod en bæredygtig udvikling« (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 2179/98/EF af 24. september 1998 om revision af Det Europæiske Fællesskabs program for politik og handling i forbindelse med miljøet og bæredygtig udvikling »Mod en bæredygtig udvikling« (1),

| — | der henviser til revisionen af EU's strategi for bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til revisionen af EU's strategi for bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til det sjette miljøhandlingsprogram, |
| --- | --- |

—

der henviser til det sjette miljøhandlingsprogram,

| — | der henviser til sine beslutninger om temastrategier for bymiljøet (2), for genanvendelse af affald (3), bæredygtig udnyttelse af naturressourcer (4), og for bæredygtig anvendelse af pesticider (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger om temastrategier for bymiljøet (2), for genanvendelse af affald (3), bæredygtig udnyttelse af naturressourcer (4), og for bæredygtig anvendelse af pesticider (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. november 2007 om begrænsning af den globale opvarmning til 2° C — Bali-konferencen om klimaændringer og fremtidsudsigterne (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. november 2007 om begrænsning af den globale opvarmning til 2° C — Bali-konferencen om klimaændringer og fremtidsudsigterne (6),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelser fra Økonomi- og Valutaudvalget og Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6-0040/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelser fra Økonomi- og Valutaudvalget og Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6-0040/2008),

| A. | der henviser til, at det af dataene vedrørende klimaændringer fremgår, at der er behov for strenge foranstaltninger for at begrænse virkningerne heraf, og til, at Det Europæiske Råd har fastsat mindstemål for reduktion af CO2-emissionerne på 20 % senest i 2020 og 60 % senest i 2050, samt til, at Det Europæiske Råd også har opstillet et mål om, at vedvarende energikilder senest i 2020 skal dække 20 % af energiforbruget, ligesom der skal være sket en forbedring af energieffektiviteten på 20 % senest i 2020, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det af dataene vedrørende klimaændringer fremgår, at der er behov for strenge foranstaltninger for at begrænse virkningerne heraf, og til, at Det Europæiske Råd har fastsat mindstemål for reduktion af CO2-emissionerne på 20 % senest i 2020 og 60 % senest i 2050, samt til, at Det Europæiske Råd også har opstillet et mål om, at vedvarende energikilder senest i 2020 skal dække 20 % af energiforbruget, ligesom der skal være sket en forbedring af energieffektiviteten på 20 % senest i 2020,

| B. | der henviser til, at Parlamentet i ovennævnte beslutning af 15. november 2007 understreger, at industrilandene må forpligte sig til at reducere deres emissioner med mindst 30 % inden 2020 og 60-80 % inden 2050 i forhold til 1990-niveauet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Parlamentet i ovennævnte beslutning af 15. november 2007 understreger, at industrilandene må forpligte sig til at reducere deres emissioner med mindst 30 % inden 2020 og 60-80 % inden 2050 i forhold til 1990-niveauet;

| C. | der henviser til, at der er forskellige former for forurening, og at der er risiko for, at naturressourcerne vil slippe op, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der er forskellige former for forurening, og at der er risiko for, at naturressourcerne vil slippe op,

| D. | der henviser til den høje risiko for, at en lang række dyre- og plantearter vil uddø, og til, at EU har sat sig som mål at standse tabet af biodiversitet senest i 2010, |
| --- | --- |

D.

der henviser til den høje risiko for, at en lang række dyre- og plantearter vil uddø, og til, at EU har sat sig som mål at standse tabet af biodiversitet senest i 2010,

| E. | der henviser til, at der i EU er en støt stigende trafik, navnlig i forbindelse med transport af varer, og at der er et heraf følgende stigende energiforbrug, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der i EU er en støt stigende trafik, navnlig i forbindelse med transport af varer, og at der er et heraf følgende stigende energiforbrug,

| F. | der henviser til, at markedsbaserede instrumenter (MBI) er vigtige redskaber i bestræbelserne på at gennemføre »forureneren betaler«-princippet og, mere generelt, på at få medregnet de skjulte omkostninger for folkesundheden og miljøet i forbindelse med produktion og forbrug på en omkostningseffektiv måde, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at markedsbaserede instrumenter (MBI) er vigtige redskaber i bestræbelserne på at gennemføre »forureneren betaler«-princippet og, mere generelt, på at få medregnet de skjulte omkostninger for folkesundheden og miljøet i forbindelse med produktion og forbrug på en omkostningseffektiv måde,

| G. | der henviser til de store forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til både miljøafgifter (som udgør mellem 2 og 5 % af BNP) og anvendelsen af MBI, og til, at miljøafgifternes andel i medlemsstaternes BNP har været faldende i de seneste fem år, |
| --- | --- |

G.

der henviser til de store forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til både miljøafgifter (som udgør mellem 2 og 5 % af BNP) og anvendelsen af MBI, og til, at miljøafgifternes andel i medlemsstaternes BNP har været faldende i de seneste fem år,

| H. | der henviser til, at energiafgifter i gennemsnit udgør 76 % af miljøafgifterne og afgifterne på transport 21 %, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at energiafgifter i gennemsnit udgør 76 % af miljøafgifterne og afgifterne på transport 21 %,

| I. | der henviser til, at husholdningerne bærer langt størstedelen af miljøafgiftsbyrden, selv om andre økonomiske sektorer er de største forbrugere af energi, vand og transport, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at husholdningerne bærer langt størstedelen af miljøafgiftsbyrden, selv om andre økonomiske sektorer er de største forbrugere af energi, vand og transport,

| J. | der henviser til, at reformen af miljøskadelige støtteordninger kan bidrage til bekæmpelse af klimaændringer, fremme bæredygtig udvikling og bevare EU's internationale konkurrenceevne, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at reformen af miljøskadelige støtteordninger kan bidrage til bekæmpelse af klimaændringer, fremme bæredygtig udvikling og bevare EU's internationale konkurrenceevne,

| K. | der henviser til, at der som reaktion på klimaændringernes forudsete globale indvirkning bør ske ikke blot en afkobling af vækst fra produktions- og forbrugsmønstre, men også en ændring af vor socioøkonomiske udviklingsmodel, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der som reaktion på klimaændringernes forudsete globale indvirkning bør ske ikke blot en afkobling af vækst fra produktions- og forbrugsmønstre, men også en ændring af vor socioøkonomiske udviklingsmodel,

| L. | der henviser til, at de nuværende økonomiske indikatorer for BNP ikke længere er tilstrækkelige til at give et korrekt billede af den sociale, økonomiske og miljømæssige situation, og til, at de ikke tager hensyn til de miljømæssige konsekvenser af menneskelige aktiviteter, som bør indgå heri, og til, at det derfor bør overvejes at tage nye miljøindikatorer i brug ved beregningen af økonomisk vækst for i højere grad at tage hensyn til disse ændringer, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at de nuværende økonomiske indikatorer for BNP ikke længere er tilstrækkelige til at give et korrekt billede af den sociale, økonomiske og miljømæssige situation, og til, at de ikke tager hensyn til de miljømæssige konsekvenser af menneskelige aktiviteter, som bør indgå heri, og til, at det derfor bør overvejes at tage nye miljøindikatorer i brug ved beregningen af økonomisk vækst for i højere grad at tage hensyn til disse ændringer,

Kritik af grønbogen

1.   glæder sig over henvisningen til »forureneren betaler«-princippet, men beklager, at forbindelsesleddet hertil er svagt eller ikkeeksisterende, når det drejer sig om udformningen af miljøpolitiske instrumenter og justeringen af sådanne allerede eksisterende instrumenter; understreger, at »forureneren betaler«-princippet gør det muligt at fastsætte en reel pris ved i produktprisen at medregne udgifterne til rensningsprocesser efter forurening og til afhjælpning af produktionsrelaterede skader; påpeger, at forurenende produktion eller forurenende produkter reelt i sidste instans er dyrere, hvis alle eksterne faktorer medregnes i prisen, da forebyggelse er billigere end genopretning eller sanering;

2.   beklager manglen på en tilbundsgående analyse af fordelene ved at sondre mellem MBI, der har forbrugerne som målgruppe, og MBI, der har producenterne som målgruppe;

3.   understreger, at »forureneren betaler«-princippet ikke udelukkende må gå ud på at lade den endelige forbruger, navnlig husholdningerne, betale;

4.   beklager, at grønbogen overvejende beskæftiger sig med luftforurening og global opvarmning og i det store og hele ignorerer de øvrige negative virkninger af produktions- og distributionsprocesser og forbrugsmønstre;

5.   deler Kommissionens opfattelse med hensyn til MBI's forskelligartethed og sondringen mellem skatter og afgifter på den ene side og gebyrer på den anden, idet sidstnævnte normalt er en betaling for en klart identificeret tjeneste eller omkostning; understreger, at det er nødvendigt at råde over såvel incitamenter som afskrækkende midler for at nå de mål, der er sat inden for miljø- og sundhedsbeskyttelse og i forbindelse med strategien for bæredygtig udvikling;

6.   beklager, at den internationale dimension ikke er behandlet grundigt nok, og at der stadig ikke er indført foranstaltninger med henblik på at reducere konkurrenceforvridningen mellem regioner og mellem industrisektorer mest muligt;

Foranstaltninger

7.   glæder sig over grønbogen; opfordrer indtrængende Kommissionen til at fastlægge en klar strategi for anvendelsen af MBI, omfattende skatter og afgifter, revision af EU's emissionshandelsordning (ETS) samt handels- og teknologipolitik, med henblik på at prissætte miljøskader og korrigere hermed forbundne markedssvigt;

8.   opfordrer Kommissionen til i forbindelse med udformningen af sin strategi for gennemførelsen af MBI at undersøge og derefter udarbejde en omfattende rapport om effektiviteten af de lovgivningsmæssige instrumenter, som EU i øjeblikket anvender på miljøområdet, med henblik på at fastslå, på hvilke områder det vil være hensigtsmæssigt at erstatte gældende lovgivning med MBI;

9.   opfordrer Kommissionen til at gøre brug af en sammenlignende undersøgelse af eksisterende MBI til at vurdere deres effektivitet og fremme udvekslingen af god praksis mellem medlemsstaterne;

10.   opfordrer EU til at skelne mellem den økonomiske bruttovelstand pr. indbygger og den økonomiske, sociale og miljømæssige nettovelstand, som er den sande indikator for bæredygtig økonomisk vækst (True Progress Indicator (TPI)); opfordrer følgelig Kommissionen og medlemsstaterne til at foretage en grundigere undersøgelse af muligheden for at måle europæisk vækst ved hjælp af »grønne« indikatorer (7), der indregner tab af velstand forårsaget af miljøskader som en faktor,

11.   erkender, at fuld internalisering af miljøomkostninger er en vigtig forudsætning for at skabe retfærdig konkurrence mellem forskellige virksomheder og for at øge de økonomiske incitamenter til renere produktion og forbrug og stimulere innovation inden for renere teknologier;

12.   erkender, at manglende internalisering af miljøomkostninger er ensbetydende med subsidiering af miljøskadelig virksomhed;

13.   påpeger, at eksistensen af en lang række miljøskadelige støtteordninger i EU-medlemsstaterne forværrer forureningen og undergraver »forureneren betaler«-princippet i alvorlig grad;

Principper

14.   påpeger, at »forureneren betaler«-princippet er en af hjørnestenene i EU's miljøpolitik, hvilket betyder, at eksterne omkostninger internaliseres i markedspriserne for at sikre, at disse afspejler de reelle produktionsomkostninger eller de reelle omkostninger i forbindelse med forårsagede miljø- og helbredsskader; konstaterer, at gennemførelsen af »forureneren betaler«-princippet lader meget tilbage at ønske i de fleste medlemsstater;

15.   bemærker, at MBI omfatter en lang række instrumenter, som er skabt til at opfylde specifikke formål, f.eks. omsættelige tilladelser, der har til formål at mindske forureningen (f. eks. CO2-emissioner), miljøafgifter, der ændrer priserne og dermed producenters og forbrugeres adfærd, miljøgebyrer, der dækker omkostningerne ved miljøtjenester, og miljøsubsidier, der støtter udviklingen af renere teknologier osv.;

16.   erkender, at MBI til miljøformål er et af de mest effektive midler til at nå miljømål til en rimelig pris; pointerer imidlertid, at sådanne instrumenter må suppleres med andre foranstaltninger såsom effektivitetsstandarder, emissionsmål osv.;

17.   bemærker, at MBI vil komme til at spille en vigtig rolle i forbindelse med opnåelse af EU's mål på 20 % for vedvarende energikilders andel af det samlede energiforbrug inden 2020;

18.   mener, at overgangen til en bæredygtig udvikling og en kulstoffri økonomi kræver en kombination af afskrækkende instrumenter (f.eks. skatter og afgifter samt gebyrer) og incitamenter (f.eks. emissionshandelsordninger);

19.   understreger, at udviklingen af instrumentkombinationer vil hjælpe med til at optimere anvendelsen af MBI; mener i denne forbindelse, at MBI i høj grad kan bidrage til at nå Lissabondagsordenens mål;

20.   er af den opfattelse, at de energi- og klimapolitiske foranstaltninger, der vedtages som led i et samlet koncept på såvel EU-plan som nationalt plan, skal bringes i overensstemmelse med de mål, der blev fastsat i Lissabon og Göteborg;

21.   mener, at MBI er et velegnet og effektivt middel til internalisering af eksterne virkninger, der bør anvendes oftere, og som kan supplere, men ikke erstatte administrative instrumenter;

22.   understreger, at anvendelsen af MBI til imødegåelse af forurening og negative indvirkninger på miljøet skal være baseret på princippet om miljøeffektivitet; mener, at der bør kompenseres for de sociale følger af anvendelsen af MBI ved hjælp af specifikke politiske foranstaltninger såsom subsidier osv. til fordel for lavindkomsthusholdninger; finder det endvidere nødvendigt at vedtage foranstaltninger, der straffer overdrevent forbrug;

23.   minder om, at beskatning i henhold til Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (energibeskatningsdirektivet) (8) på visse betingelser helt eller delvis kan erstattes med alternative MBI, herunder navnlig EU's emissionshandelsordning;

24.   fremhæver den vigtige rolle, som miljøafgifter spiller for opfyldelsen af miljømålsætninger;

25.   mener ikke, at markedsbaserede foranstaltninger kan begrænses til ordninger for handel med emissionsrettigheder eller -kvoter, men at andre mulige ordninger skal overvejes, herunder f.eks. indførelse af en CO2-afgift samt reduktion af støtten til fossile brændstoffer;

26.   understreger, at miljøafgifter ikke først og fremmest bør betragtes som et middel til at øge skatteprovenuet, men snarere som et middel til at undgå skadelig forurening og miljøforringelse — og dermed øge velfærden i samfundet — til en rimelig pris; understreger, at indførelse af afgifter på negative faktorer såsom forurening bør opvejes af en nedsættelse af afgifterne på positive faktorer såsom arbejde;

27.   påpeger, at traktaterne, selv om de kræver enstemmighed på beskatningsområdet, rummer mulighed for et tættere samarbejde, og henleder opmærksomheden på eksistensen af den åbne koordinationsmetode; opfordrer derfor medlemsstaterne til at gøre fremskridt med hensyn til miljøafgifter på europæisk niveau for at forhindre enhver form for skattedumping;

28.   bemærker, at øget EU-samordning af miljøafgifter og udveksling af bedste praksis vil fremme en reform; støtter navnlig forslag om at give medlemsstaterne tilladelse til at sænke momssatserne eller tilbyde skatte- og afgiftsbegunstigelser for energieffektive produkter og energibesparende materialer; understreger imidlertid, at medlemsstaterne selv bør afgøre, hvilken fremgangsmåde der er mest hensigtsmæssig for deres egne skatte- og afgiftssystemer;

29.   noterer sig fordelene ved miljøafgiftsreformer; opfordrer medlemsstaterne til at iværksætte sådanne reformer for at afhjælpe bl.a. energifattigdom og støtte teknologier med lave CO2-emissioner, energibesparelser, energieffektivitet og vedvarende teknologier;

30.   støtter en nedsættelse af skatten på arbejde på nationalt plan, men understreger, at en sådan ikke kun er forbundet med en reform af miljøafgifterne;

31.   mener, at prismodulation er ét middel til at påvirke produktions- og forbrugsmønstre og til at anspore forbrugerne til at vælge hensigtsmæssige og mere miljøvenlige transportformer (f.eks. ved at sænke priserne inden for offentlig transport); mener, at enhver prisforhøjelse som følge af anvendelsen af MBI skal kunne forudsiges og om nødvendigt tage hensyn til de omstændigheder, der gør sig gældende i de enkelte medlemsstater; pointerer dog, at prisforanstaltninger kan have begrænset virkning som følge af den beskedne elasticitet i visse sektorer og visse forbrugerkategorier;

32.   understreger, at det er vigtigt at indhente præcise oplysninger om de miljømæssige og sociale omkostninger for så vidt angår hele varers og tjenesteydelsers livscyklus; opfordrer Kommissionen til at forelægge en metodologi til vurdering af disse omkostninger;

33.   glæder sig over den nyligt afholdte konference »Beyond GDP«, som var arrangeret af Kommissionen, Europa-Parlamentet, OECD, WWF og Rom-klubben, og over de vigtigste konklusioner derfra; understreger betydningen af at supplere BNP med andre indikatorer for at vurdere samfundets velfærd og fremskridt på en mere afbalanceret måde, navnlig for så vidt angår den økonomiske væksts indvirkning på atmosfæren og økosystemerne;

34.   mener, at MBI kan være med til at fremme forskning og økoinnovation, eftersom beskatning af ikkemiljøvenlige produkter og tjenesteydelser eller anvendelse af miljøstandarder kan tilskynde producenterne til at investere i forskning i mere energieffektive produkter og tjenesteydelser;

Hvilke instrumenter til hvilke sektorer?

35.   erkender, at EU's emissionshandelsordning i sin nuværende udformning har et for snævert anvendelsesområde i betragtning af det store antal berørte drivhusgaskilder og sektorer, og at Kommissionen og medlemsstaterne i projektets tredje fase, som tager sin begyndelse i 2013, må foretage de forbedringer, der er nødvendige for at optimere emissionshandelsordningen;

36.   opfordrer indtrængende Kommissionen til at styrke EU's emissionshandelsordning ved at indføre en gradvis stramning af loftet og udvide det til at gælde for alle de største emissionslande som det væsentligste middel til at nå 2020-målene for reduktion af drivhusgasemissionerne;

37.   understreger derfor, at det haster med at revidere EU's emissionshandelsordning, således at der kan ske en effektiv afhjælpning af de i forsøgsperioden konstaterede mangler, herunder visse virksomheders (f.eks. store elselskabers) uventede kæmpefortjenester som følge af aktiver erhvervet ved tildelingen af gratis CO2-kvoter; pointerer, at den kraftige støtte af »forureneren betaler«-princippet i EU's strategi for bæredygtig udvikling betyder, at EU's emissionshandelsordning fortrinsvis bør baseres på auktionering af emissionstilladelser og på fastsættelse af et samlet emissionsloft, som er i overensstemmelse med EU's reduktionsmål for 2020 på 30 %, herunder kvantitative begrænsninger og kvalitative krav for anvendelsen af projektkreditter fra mekanismen for bæredygtig udvikling/fælles gennemførelse (CDM/JI);

38.   fremhæver i denne henseende betydningen af at fremme udviklingen af det globale CO2-marked for at nå frem til de fornødne omfattende emissionsreduktioner på omkostningseffektiv vis;

39.   mener, at øget anvendelse af MBI i transportsektoren har særlig betydning for fuld internalisering af de miljømæssige og sociale omkostninger ved alle transportformer; mener navnlig, at den lave internaliseringsgrad inden for landevejstransport har en negativ indvirkning på andre transportformers — f.eks. jernbanetransports -konkurrenceevne og på fremme af men effektive og renere teknologier;

40.   glæder sig over Kommissionens forslag om også at lade flytransport omfatte af EU's emissionshandelsordning, men mener, at parallelle og supplerende foranstaltninger såsom afgifter på kerosen og NOX-emissioner er nødvendige for at begrænse flysektorens indvirkning på klimaændringerne;

41.   opfordrer indtrængende Kommissionen til senest i 2009 at forelægge et lovgivningsmæssigt forslag om reduktion af drivhusgasemissioner inden for søtransport, da denne sektor ikke i øjeblikket er omfattet af nogen fællesskabslovgivning eller international lovgivning på dette område;

42.   mener, at energibeskatning bør forblive et sekundært og supplerende værktøj til reduktion af drivhusgasemissioner og kun anvendes for emissioner, der hverken direkte eller indirekte kan påvirkes af EU's emissionshandelsordning;

43.   påpeger, at transport- og byggesektorerne tegner sig for en stor del af det energiforbrug og de CO2-emissioner, der ikke er omfattet af EU's emissionshandelsordning;

44.   mener, at revisionen af energibeskatningsdirektivet bør gennemføres hurtigt og parallelt med revisionen af direktivet om lastvogne (9) (eurovignetdirektivet) for at undgå overlapning mellem foranstaltninger med samme formål og for at ændre miljøbeskatningen med henblik på hurtigt at gøre adfærden i de forskellige økonomiske sektorer mere miljøbevidst, navnlig gennem internalisering af de eksterne omkostninger;

45.   er af den opfattelse, at anvendelsen af eurovignetdirektivet bør gøres obligatorisk i samtlige medlemsstater, og at det bør tilpasses for at muliggøre internalisering af eksterne omkostninger gennem opkrævning af afgifter for brug af infrastruktur, navnlig inden for vejtransport; mener, at eurovignetdirektivets anvendelsesområde bør udvides til at omfatte hele vejnettet for at hindre overførsel af trafik til veje, der ikke i øjeblikket er omfattet af direktivet;

46.   understreger, at det er nødvendigt at gøre brug af bedre reguleringsprincipper i forbindelse med anvendelsen af MBI og undgå overlappende og komplekse instrumenter; støtter en sådan ændring af energibeskatningsdirektivet som ville sikre, at deltagere i EU's emissionshandelsordning ikke betaler dobbelt for deres emissioner via både handel og beskatning;

47.   mener, at der som led i revisionen af lovgivningen om afgifter på energiprodukter bør ske en forhøjelse af minimumafgifterne på industriel og kommerciel transport; støtter skattedifferentiering, hvorved der ved beskatningen skelnes mellem energielementer og miljøelementer på grundlag af CO2-emissionernes omfang;

48.   opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at evaluere de i energibeskatningsdirektivet indeholdte undtagelser og fritagelser og til at overveje, hvilke fossile energikilder der i fremtiden bør fritages for afgifter samtidig med, at anvendelsesområdet for og ånden i direktivet respekteres, og operatørerne ikke dobbeltbelastes som følge af andre beskatnings- eller handelsordninger;

49.   kræver øget anvendelse af MBI for at sætte de enkelte medlemsstater og EU i stand til at nå de generelle miljøpolitiske mål, navnlig målet om internalisering af eksterne omkostninger; mener dog i denne forbindelse, at det bør sikres, at medlemsstaternes suverænitet med hensyn til skattelovgivning ikke medfører konkurrenceforvridning; foreslår at anvende stærkt markedsbaserede instrumenter til, f. eks. fremme af energieffektivitet og varmeisolering i bygninger;

50.   opfordrer medlemsstaterne til at styrke deres politik med incitamenter til byggesektoren for at fremme en reduktion af energiefterspørgslen og af CO2-emissionerne; understreger betydningen af støtte til udviklingen af passivhuse, som er energineutrale;

51.   foreslår, at der via kompensationsordninger, som skal baseres på Kyoto-protokollens mekanismer og indeholde finansielle incitamenter, ydes støtte til forbedringer af energieffektiviteten i boligsektoren og af CO2-regnskabet for bytrafik;

Særlige instrumenter og sektorer

52.   mener ikke, at en reform af miljøskadelige støtteordninger bør begrænses til den fælles landbrugspolitik; er af den opfattelse, at der på dette område er brug for en særlig målrettet indsats i transportsektoren, navnlig hvad angår vejtransport; opfordrer Kommissionen til snarligt at foreslå en køreplan for en gradvis, men hurtig afskaffelse af miljøskadelige støtteordninger i overensstemmelse med Det Europæiske Råds afgørelse om en revision af strategien for bæredygtig udvikling;

53.   er enig med Kommissionen i, at afskaffelse af miljøskadelige støtteordninger udgør en væsentlig supplerende foranstaltning til sikring af bæredygtig udvikling og navnlig til opfyldelse af de målsætninger, som er godkendt af EU's stats- og regeringschefer for så vidt angår den integrerede dagsorden for klimaændringer og energi;

54.   forventer, at Kommissionen ved sin revision af Fællesskabets retningslinjer for statsstøtte til miljøbeskyttelse tager behørigt hensyn til behovet for at påvirke produktions-, trafik-, transport- og forbrugsmønstrene og begrænse affaldsmængden;

55.   minder om Fællesskabets lovgivning om affald, men beklager, at den ikke berører spørgsmålet om affaldsmængden i EU; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre sig overvejelser om fastlæggelse af en lovgivningsramme for affaldsbeskatning for at forhindre produktion af affald og på mellemlang sigt reducere den mængde affald, der produceres i EU;

56.   glæder sig over fokuseringen på MBI til gennemførelse af vandrammedirektivet (10) og finder det yderst vigtigt at internalisere omkostningerne ved grundvandsudvinding, forringet vandkvalitet og vandværker i vandprisen; understreger, at vandrammedirektivet kan tjene som referencegrundlag ved fastsættelse af MBI for miljøet; opfordrer indtrængende Kommissionen til at undersøge direktivets gennemførelse i medlemsstaterne og til at anvende den fælles gennemførelsesstrategi for vandrammedirektivet og forsøgsoplande for vandløb til at udforske og fremme bedste praksis; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at styrke deres bestræbelser på at gennemføre vandrammedirektivet korrekt og særlig til at sikre, at vandforbrug underlægges en økonomisk vurdering, der omfatter omkostningerne ved brug af denne ressource og den miljømæssige omkostning, hvor disse kriterier særlig skal anvendes ved beregningen af vandafgifter;

57.   opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indføre en ordning med skatter og afgifter eller gebyrer med henblik på at reducere den mængde pesticider, der anvendes, og fremme brugen af pesticider, der er mindre giftige og mindre skadelige for miljøet og sundheden;

58.   mener, at indførelsen af en lavere momssats for miljøvenlige produkter skal underlægges strenge regler for at sikre, at en sådan sats reelt kommer forbrugerne til gode, og skal ledsages af supplerende ordninger, f.eks. miljømærkning, således at der skabes en ordning, som gør det let at sammenligne produkterne;

59.   erkender vanskelighederne ved at indføre MBI med det formål at øge eller bevare biodiversitet og økosystemtjenester og imødegå miljøproblemer af lokal art; opfordrer Kommissionen til at fortsætte sine overvejelser vedrørende evaluering af omkostningerne ved tab af biodiversitet og den mulige anvendelse af MBI, idet den må sikre sig ikke at glemme, at beskyttelse eller forbedring af biodiversitet i ét område ikke må føre til tab af biodiversitet i et andet som følge af de lokale konsekvenser dette ville få;

60.   noterer sig i denne forbindelse med interesse de NOX- og SO2-emissionshandelsordninger, som visse medlemsstater har indført, da sådanne ordninger gør det muligt at løse de problemer, som denne type luftforurenende stoffer skaber, på så omkostningseffektiv vis som muligt; understreger, at der i forbindelse med enhver indførelse af NOX- og SO2-emissionshandelsordninger må tages hensyn til de lokale forhold, hvorunder sådanne emissioner finder sted, og at sådanne ordninger skal begrænses til præcist afgrænsede geografiske områder;

61.   opfordrer Kommissionen til i sine initiativer at inkludere opretholdelse af de mekanismer, som medlemsstaterne i øjeblikket benytter for at fremme udviklingen af bæredygtige energikilder; understreger, at der, inden der gives økonomiske incitamenter til biobrændstoffer, må foretages yderligere evalueringer til bestemmelse af, om disse produceres på miljømæssigt bæredygtig vis;

62.   understreger, at MBI bør udformes således, at de ikke får negativ indvirkning på konkurrenceevnen i de brancher, der er udsat for international konkurrence, såsom energiintensive brancher, med henblik på at undgå faldende salg som følge af import (»leakage«) og eventuel udflytning af produktionen, og dermed også af de miljømæssige virkninger, til områder uden for EU;

63.   opfordrer Kommissionen til at gennemføre en feasibility-undersøgelse af indførelsen af et »CO2-kort« til personer og små og mellemstore virksomheder, hvorpå deres energiforbrug og drivhusgasemissioner registreres;

64.   glæder sig over, at der ud over beskatning og emissionshandelsordninger kommer nye finansielle instrumenter til, navnlig flere og flere grønne/etiske investeringer, f.eks. grønne obligationer, der bidrager til øget opmærksomhed og skaber et markedsvalg for investorer;

65.   anerkender den støttefunktion, som risikovillig kapital og private kapitalselskaber har for investeringer i teknologi med lavt CO2-udslip;

Den internationale dimension

66.   bemærker, at de europæiske økonomier tegner sig for over 35 % af verdensmarkedet for handel med miljøvarer, og at europæiske virksomheder derfor er godt placeret til at drage fordel af en global grøn økonomi, og at dette opvejer i det mindste en del af indvirkningen på BNP;

67.   går ind for at overveje en ordning med tilpasninger ved grænserne, bl.a. for at undgå eventuelle kulstoflækager, der kunne undergrave forpligtelsen til at reducere CO2-emissionerne, og for at bevare EU's økonomiske konkurrenceevne; opfordrer Kommissionen til at benytte de undersøgelser, der er gennemført i en række medlemsstater, som basis for udarbejdelsen af en rapport til Europa-Parlamentet om en eventuel indførelse af en sådan ordning; understreger imidlertid, at der kun bør gennemføres tilpasningsforanstaltninger ved grænserne, når og hvis bestræbelserne på at nå til enighed om obligatoriske CO2-reduktioner på internationalt niveau slår fejl;

68.   mener, at en sådan ordning for at kunne vinde international accept bør udformes under hensyntagen til den bedste tilgængelige teknik og være gunstig for tredjelande, navnlig udviklingslandene;

69.   erkender, at bindende internationale referencepunkter og forpligtelser for alle sektorer, der er sårbare over for konkurrence, ville være at foretrække frem for en eventuel indførelse af afgiftstilpasning ved grænserne som modvægt mod konkurrenceforvridning blandt handelspartnere;

*

- *

70.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EFT L 275 af 10.10.1998, s. 1.

(2)  Europa-Parlamentets beslutning af 26.9.2006 om en temastrategi for bymiljøet (EUT C 306 E af 15.12.2006, s. 182).

(3)  Europa-Parlamentets beslutning af 13.2.2007 om en temastrategi for genanvendelse af affald (EUT C 287 E af 29.11.2007, s. 168).

(4)  Europa-Parlamentets beslutning af 25.4.2007 om en temastrategi for bæredygtig udnyttelse af naturressourcer (EUT C 74 E af 20.3.2008, s. 660).

(5)  Europa-Parlamentets beslutning af 24.10.2007 om en temastrategi for bæredygtig anvendelse af pesticider (»Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0467).

(6)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0537.

(7)  Miljøindikatorer eller indikatorer, der tager hensyn til miljøet, f.eks. IBED (Indicateur du bien-être durable), ISEW (Indicator of Sustainable Economic Welfare) eller TPI.

(8)  EUT L 283 af 31.10.2003, s. 51.

(9)  Rådets direktiv 93/89/EØF af 25.10.1993 om opkrævning i medlemsstaterne af afgifter på visse køretøjer, der anvendes til vejgodstransport, samt af vejafgifter og brugsafgifter for benyttelse af visse infrastrukturer (EFT L 279 af 12.11.1993, s. 32).

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23.10.2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1).

---

| 29.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 259/94 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 259/94

---

Internationale regnskabsstandarder og styring af International Accounting Standards Board

P6_TA(2008)0183

Europa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om Internationale regnskabsstandarder (IFRS) og styring af International Accounting Standards Board (IASB) (2006/2248(INI))

(2009/C 259 E/17)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 af 19. juli 2002 om anvendelse af internationale regnskabsstandarder (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 af 19. juli 2002 om anvendelse af internationale regnskabsstandarder (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 4. juli 2006 om den seneste udvikling og udsigter i relation til selskabsret (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. juli 2006 om den seneste udvikling og udsigter i relation til selskabsret (2),

| — | der henviser til Kommissionens første rapport til Det Europæiske Værdipapirudvalg (ESC) og Europa-Parlamentet om konvergensen mellem IFRS og tredjelandes nationale »Generally Accepted Accounting Principles« (GAAP), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens første rapport til Det Europæiske Værdipapirudvalg (ESC) og Europa-Parlamentet om konvergensen mellem IFRS og tredjelandes nationale »Generally Accepted Accounting Principles« (GAAP),

| — | der henviser til Kommissionens arbejdsdokument fra juli 2007 om udviklingen i styring og finansiering af IASB (International Accounting Standards Board) og IASCF (International Accounting Standards Committee Foundation), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument fra juli 2007 om udviklingen i styring og finansiering af IASB (International Accounting Standards Board) og IASCF (International Accounting Standards Committee Foundation),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 10. juli 2007 om ledelse og finansiering af IASB og af 11. juli 2006 om finansiering af International Accounting Standards Board, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 10. juli 2007 om ledelse og finansiering af IASB og af 11. juli 2006 om finansiering af International Accounting Standards Board,

| — | der henviser til Den Europæiske Centralbanks beretning af 19. december 2006 om vurderingen af internationale regnskabsstandarder med hensyn til finansiel stabilitet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Centralbanks beretning af 19. december 2006 om vurderingen af internationale regnskabsstandarder med hensyn til finansiel stabilitet,

| — | der henviser til skrivelse fra Den Europæiske Rådgivningsgruppe på Regnskabsområdet (EFRAG) til IASB om International Financial Reporting Standard for små og mellemstore virksomheder (IFRS for SMV), |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Den Europæiske Rådgivningsgruppe på Regnskabsområdet (EFRAG) til IASB om International Financial Reporting Standard for små og mellemstore virksomheder (IFRS for SMV),

| — | der henviser til skrivelse af 3. oktober 2007 til formanden for Økonomi- og Valutaudvalget under Kommissionen som reaktion på høringen af US Securities and Exchange Commission (SEC) og til formændene for de tilsvarende udvalg i USA's Kongres, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 3. oktober 2007 til formanden for Økonomi- og Valutaudvalget under Kommissionen som reaktion på høringen af US Securities and Exchange Commission (SEC) og til formændene for de tilsvarende udvalg i USA's Kongres,

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen, Japans Financial Services Authority, Den Internationale Børstilsynsorganisation (IOSCO) og USA's SEC om styrkelse af IASCF's styring af 7. november 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen, Japans Financial Services Authority, Den Internationale Børstilsynsorganisation (IOSCO) og USA's SEC om styrkelse af IASCF's styring af 7. november 2007,

| — | der henviser til SEC's afgørelse om IFRS for udenlandske udstedere af 21. december 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til SEC's afgørelse om IFRS for udenlandske udstedere af 21. december 2007,

| — | der henviser til Rådets fjerde direktiv 78/660/EØF af 25. juli 1978 på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om årsregnskaberne for visse selskabsformer (3) og Rådets syvende direktiv 83/349/EØF af 13. juni 1983 på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om konsoliderede regnskaber (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fjerde direktiv 78/660/EØF af 25. juli 1978 på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om årsregnskaberne for visse selskabsformer (3) og Rådets syvende direktiv 83/349/EØF af 13. juni 1983 på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om konsoliderede regnskaber (4),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A6-0032/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A6-0032/2008),

| A. | der henviser til, at IFRS blev indført med det formål at indføre virkeligt, globale finansielle indberetningsstandarder på internationalt plan for børsnoterede selskaber, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at IFRS blev indført med det formål at indføre virkeligt, globale finansielle indberetningsstandarder på internationalt plan for børsnoterede selskaber,

| B. | der henviser til, at børsnoterede selskaber i EU har været forpligtet til at anvende internationale regnskabsstandarder i forbindelse med deres koncernregnskaber siden januar 2005, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at børsnoterede selskaber i EU har været forpligtet til at anvende internationale regnskabsstandarder i forbindelse med deres koncernregnskaber siden januar 2005,

| C. | der henviser til, at IASCF/IASB ved forordning (EF) nr. 1606/2002 fik status som lovgivningsorgan, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at IASCF/IASB ved forordning (EF) nr. 1606/2002 fik status som lovgivningsorgan,

| D. | der gentager sin holdning som anført i punkt 37 til 39 i ovennævnte beslutning af 4. juli 2006 om den seneste udvikling og udsigter i relation til selskabsret, |
| --- | --- |

D.

der gentager sin holdning som anført i punkt 37 til 39 i ovennævnte beslutning af 4. juli 2006 om den seneste udvikling og udsigter i relation til selskabsret,

| E. | der henviser til, at EU siden indførelsen af IFRS har fået en indsigt og ekspertise, der skal udnyttes under drøftelserne om en yderligere udvikling af IASCF/IASB; der henviser til, at retsområder, der ikke har givet afkald på deres egne regnskabsstandarder, men simpelthen er gået ind i konvergensprocessen, måske ikke har samme ekspertise og erfaring, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU siden indførelsen af IFRS har fået en indsigt og ekspertise, der skal udnyttes under drøftelserne om en yderligere udvikling af IASCF/IASB; der henviser til, at retsområder, der ikke har givet afkald på deres egne regnskabsstandarder, men simpelthen er gået ind i konvergensprocessen, måske ikke har samme ekspertise og erfaring,

| F. | der henviser til, at de 17 måneder, der er gået, uden at der er blevet udnævnt en ny formand for IASCF, bevirker, at der bliver stillet spørgsmålstegn ved, om den aktuelle udvælgelses- og udnævnelsesproces for medlemmer af dette organ er effektiv, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de 17 måneder, der er gået, uden at der er blevet udnævnt en ny formand for IASCF, bevirker, at der bliver stillet spørgsmålstegn ved, om den aktuelle udvælgelses- og udnævnelsesproces for medlemmer af dette organ er effektiv,

| G. | der henviser til, at EU i forhold til IASCF/IASB skal skifte fra en reaktiv holdning til en proaktiv, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU i forhold til IASCF/IASB skal skifte fra en reaktiv holdning til en proaktiv,

| H. | der henviser til, at »subprime«-krisen i sommeren 2007 på ny har understreget regnskabsstandardernes betydning, navnlig begreberne »fair value« og »market to market«, for så vidt angår den finansielle stabilitet, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at »subprime«-krisen i sommeren 2007 på ny har understreget regnskabsstandardernes betydning, navnlig begreberne »fair value« og »market to market«, for så vidt angår den finansielle stabilitet,

Gennemsigtige og ansvarlige internationale organisationer

1.   er overbevist om, at målet må være at udvikle globale regnskabsstandarder af høj kvalitet;

2.   bemærker, at IASCF er et privat, selvregulerende organ, der er blevet til et lovgivningsorgan for Den Europæiske Union i kraft af Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002; erkender, at der hersker en vis bekymring over, at IASCF/IASB muligvis mangler åbenhed og ansvarlighed, fordi disse organer ikke er underlagt kontrol fra nogen demokratisk valgt regering, og fordi EU-institutionerne ikke har fastlagt de ledsageprocedurer og den praksis for høring og demokratiske beslutninger, der er normal for EU's egne lovgivningsprocedurer; glæder sig over, at IASCF og IASB har forsøgt at afhjælpe disse mangler, f.eks. gennem halvårlige møder, hvor IASCF kontrollerer IASB's arbejde, gennem konsekvensvurderinger for nye standarder og indførelse af et formaliseret feedbacksystem på kommentarer, som modtages i en offentlig høring;

3.   mener, at man i mangel af tilfredsstillende løsninger på organisation af og kontrol med IASCF/IASB må gøre sig overvejelser om, hvorledes IASCF/IASB skal integreres i den internationale styring, f.eks. Den Internationale Valutafond, Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling, Verdensbanken;

4.   understreger behovet for flere repræsentanter med europæisk baggrund i de internationale organer, der fastsætter standarderne, med henblik på at legitimere en reel international tilgang og imødekomme behovet for, at der i rimeligt omfang tages hensyn til Den Europæiske Unions vægt, da dette udgør langt det største økonomiske område og det område med flest organisationer, der anvender IFRS; mener, at medlemmerne af IASCF/IASB bør komme fra lande, der har undertegnet IFRS eller agter at gøre det; støtter indføjelsen af en bestemmelse i IASCF's vedtægter om et minimum af geografisk balance som foreslået af medlemmerne (trustees);

5.   bemærker den stigende teoretiske dimension af IASB's projekter, hvis karakter er så kompleks og teoretisk, at især små og mellemstore virksomheder (SMV'erne) ikke altid kan følge dem;

6.   bemærker, at visse praktiske erhvervsmæssige forhold ikke i tilstrækkelig udstrækning afspejles af IASB; mener, at det set fra en brugers synspunkt er vigtigt, at det årsregnskab, der skal opstilles i forbindelse med regnskabsaflæggelsen, kan anvendes til andre formål, f.eks. til at give investorerne finansielle oplysninger, overvågning af resultater eller økonomisk forvaltning;

7.   støtter en åben og løbende debat om regnskabsstandarder; mener med henblik herpå, at IASB bør styrke sine procedurer over for de involverede parter, således at der tages hensyn til synspunkter fra IFRS' brugere og investorer;

8.   mener imidlertid, at forvaltning og regnskabspligt kunne forbedres gennem følgende foranstaltninger:

| a) | oprettelse af et offentligt kontrolpanel, hvor alle IASCF- og IASB-interessegrupper deltager bl.a. lovgivere og tilsynsmyndigheder, og oprettelse af et organ, der giver repræsentative markedsdeltagere, herunder regnskabsaflæggende og brugere fra retsområder, som har gjort de internationale regnskabsstandarder obligatoriske, mulighed for at aflægge årlige beretninger til IASCF/IASB's styrende organer om de internationale regnskabsstandarders funktion; |
| --- | --- |

a)

oprettelse af et offentligt kontrolpanel, hvor alle IASCF- og IASB-interessegrupper deltager bl.a. lovgivere og tilsynsmyndigheder, og oprettelse af et organ, der giver repræsentative markedsdeltagere, herunder regnskabsaflæggende og brugere fra retsområder, som har gjort de internationale regnskabsstandarder obligatoriske, mulighed for at aflægge årlige beretninger til IASCF/IASB's styrende organer om de internationale regnskabsstandarders funktion;

| b) | et sådant panel kunne være ansvarligt for udvælgelse og udnævnelse af medlemmerne efter en gennemskuelig udvælgelsesprocedure, der sikrer kandidaternes kompetence og en afbalanceret geografisk repræsentation af alle de forskellige aktører; dette ville give større gennemsigtighed i udnævnelsesproceduren og forbedre medlemmernes legitimitet betydeligt; |
| --- | --- |

b)

et sådant panel kunne være ansvarligt for udvælgelse og udnævnelse af medlemmerne efter en gennemskuelig udvælgelsesprocedure, der sikrer kandidaternes kompetence og en afbalanceret geografisk repræsentation af alle de forskellige aktører; dette ville give større gennemsigtighed i udnævnelsesproceduren og forbedre medlemmernes legitimitet betydeligt;

| c) | sikre, at sammensætningen af IASB, Standards Advisory Council (SAC) og International Financial Reporting Interpretation Committee forbedres, og at udnævnelsesproceduren er gennemsigtig, og at der tages rimeligt hensyn til de forskellige interessegruppers interesser; |
| --- | --- |

c)

sikre, at sammensætningen af IASB, Standards Advisory Council (SAC) og International Financial Reporting Interpretation Committee forbedres, og at udnævnelsesproceduren er gennemsigtig, og at der tages rimeligt hensyn til de forskellige interessegruppers interesser;

| d) | større inddragelse af medlemmerne i kontrollen med IASB og dets arbejdsplan, især med hensyn til den måde, arbejdsplanen udarbejdes på, og mandaterne til IASB bliver meddelt; |
| --- | --- |

d)

større inddragelse af medlemmerne i kontrollen med IASB og dets arbejdsplan, især med hensyn til den måde, arbejdsplanen udarbejdes på, og mandaterne til IASB bliver meddelt;

| e) | sikring i IASCF's vedtægter af, at IASB udvikler regnskabsløsninger, som ikke kun er fagligt korrekte, men som også afspejler, hvad der set fra samtlige brugeres (investorer, tilsynsmyndigheder) og de regnskabsaflæggendes side er nødvendigt og muligt; |
| --- | --- |

e)

sikring i IASCF's vedtægter af, at IASB udvikler regnskabsløsninger, som ikke kun er fagligt korrekte, men som også afspejler, hvad der set fra samtlige brugeres (investorer, tilsynsmyndigheder) og de regnskabsaflæggendes side er nødvendigt og muligt;

| f) | konsekvensvurderinger for alle projekter for at efterprøve omkostninger og fordele (for bl.a. brugervirksomhederne) af udkast og navnlig for at understrege konsekvenserne for den finansielle stabilitet; |
| --- | --- |

f)

konsekvensvurderinger for alle projekter for at efterprøve omkostninger og fordele (for bl.a. brugervirksomhederne) af udkast og navnlig for at understrege konsekvenserne for den finansielle stabilitet;

9.   konstaterer, at Kommissionen i ovennævnte meddelelse af 7. november 2007 — som det var tilfældet i april 2006, da man aftale en køreplan med de amerikanske myndigheder — søger at foregribe løsninger på områder, hvor effektivitet og legitimitet tilsiger en åben høringsprocedure og debat, som nærværende beslutning kunne bidrage til;

10.   henstiller til, at forbedringer af IASCF's og IASB's ansvarlighed og styring ikke må skabe overdrevent bureaukrati, men skal sikre, at der ikke i unødvendig grad går politik i rent tekniske spørgsmål;

11.   mener, at IASB, inden man går ind i udarbejdelsen af en standard, skal tage højde for de behov og relevante oplysninger, brugerne (revisorer, investorer, tilsynsmyndigheder) mener at have brug for;

12.   opfordrer IASB til inden vedtagelsen af en ny standard at foretage en konsekvensanalyse blandt alle berørte parter under hensyntagen til den geografiske spredning og markedsstrukturerne; glæder sig over, at medlemmerne af IASCF har bebudet, at de vil henvise til gennemførelsesoversigter og feedbackerklæringer i deres årlige beretning for 2007;

13.   kræver, at der kun skal udarbejdes og ændres i en regnskabsstandard, hvis det er sikret, at der er et tydeligt og nyttigt behov herfor og efter en egentlig forudgående høringsproces;

14.   mener, at Kommissionens initiativret på dette område skal kombineres med en passende proces med forudgående høringer;

15.   er enigt med Rådet i, at det for at forbedre ledelsesstrukturen i IASB er nødvendigt at gennemføre vedtagne foranstaltninger med en egnet arbejdsplan; er af den opfattelse, at det samme gælder for de foranstaltninger, som Parlamentet har foreslået;

16.   mener, at Europa-Parlamentet rettidigt bør høres indgående om arbejdsplanen og prioriteringerne og retningen for det nye standardiseringsprojekt; opfordrer i den forbindelse til en tidlig høring af Europa-Parlamentet;

17.   mener, at IASCF's og IASB's finansieringsstruktur, som i dag i vid udstrækning er baseret på frivillige bidrag fra f.eks. virksomheder og revisionsselskaber, giver anledning til spørgsmål; opfordrer IASB og IASCF til at undersøge, hvordan finansieringsordningen kan ændres, således at for det første samtlige brugergrupper deltager på passende vis i finansieringen, og det for det andet sikres, at der ikke optræder interessekonflikter mellem finansierende og brugere, og for det tredje at der bliver almen adgang til regnskabsstandarder; opfordrer Kommissionen til at undersøge, om og på hvilke betingelser den kunne overveje at bidrage til finansieringen;

18.   mener, at en gennemsigtig og stabil finansiering af IASCF/IASB er af afgørende betydning; opfordrer Kommissionen til at
  overveje, om og hvordan der kan skabes
  en ensartet finansieringsmåde
  for EU
  ;

Gennemførelse af IFRS i Den Europæiske Union

19.   anser det for væsentligt, at Fællesskabet udtaler sig mere sammenhængende for at sikre maksimal indflydelse under hele proceduren for udarbejdelse, fortolkning og gennemførelse af regnskabsstandarder;

20.   bemærker det bidrag, IFRS har ydet ved at gøre det nemmere at sammenligne finansielle oplysninger på tværs af landegrænser, konkurrerende parter inden for samme branche og på tværs af brancher;

21.   bemærker fordelene ved IFRS, som ikke blot vedrører tekniske regnskabsaspekter, men også er til gavn for kapitalmarkederne og Den Europæiske Union som førende i verden;

22.   konstaterer, at de rundbordssamtaler om en konsekvent anvendelse af IFRS i EU (5), Kommissionen i 2004 havde taget initiativet til i i den nuværende mandatperiodes begyndelse, ikke har levet op til forventningerne, for så vidt angår mulighederne for at synliggøre repræsentationen af synspunkter og EU's interesser;

23.   understreger, at konsekvens ved vedtagelsen og gennemførelsen er vigtig for IFRS' succes, men erindrer om, at der er tale om principbaserede standarder, og at der ikke bør tilstræbes konsekvens på bekostning af en professionel vurdering;

24.   er enig med Rådet i, at der i betydeligt større omfang skal tages hensyn til konklusionerne fra ovennævnte rundbordssamtale i forbindelse med IASB's arbejde med standarderne;

25.   konstaterer, at der er rigtig mange aktører involveret i Fællesskabets godkendelsesprocedure; peger særligt på, at Kommissionen modtager input fra aktører, hvis kompetencer helt tydeligt overlapper hinanden; peger på, at denne overlapning giver mulighed øget effektivitet og gennemsigtighed;

26.   mener ikke, at de værktøjer, Fællesskabet råder over (ARC, EFRAG) for at gøre sig gældende, stiller det på lige fod med lande, der er struktureret omkring lovgivnings- og tilsynsmyndighedernes centrale beføjelser (FASB og SEC for USA og FSA for Japan);

27.   mener, at etablering af en mere strømlinet EU-struktur, der tager hensyn til nationale strukturer for regnskabsspørgsmål, kunne bidrage til forenkling, navnlig hvis eksisterende organer, hvor dette er relevant, blev ophævet, og dermed også kunne styrke den rolle, som EU globalt burde indtage; opfordrer Kommissionen til at udarbejde og fremlægge et forslag i samråd med Parlamentet, medlemsstaterne og CESR om oprettelse af en EU-struktur, der kunne udgøre en legitim international samtalepartner, der kan sikre en ensartet fortolkning og anvendelse af standarderne;

28.   glæder sig over den måde, hvorpå det har udøvet sine beføjelser på dette område og peger på, at Parlamentet inden for rammerne af den reviderede komitologiprocedure vil være endnu stærkere involveret i udarbejdelse og godkendelse af internationale regnskabsstandarder; konstaterer dog i denne forbindelse, at Parlamentet formelt kun er involveret i sidste fase af godkendelsesproceduren; kræver af tidsbesparende grunde, at det sikres, at det høres indgående, allerede når IASB's arbejdsprogram udarbejdes, og et nyt projekt for en regnskabsstandard skal behandles, med henblik på at undgå en EU-version af IFRS eller behov for efterfølgende ændringer;

29.   mener, det ville være til skade for børsnoterede selskaber i EU, såfremt der anvendes varianter af IFRS, bort set fra i særlige undtagelsestilfælde;

30.   mener, at man bør være særlig opmærksom på følgende aspekter:

| a) | IASB-rammekoncept (idémæssigt grundlag for IASB's aktiviteter): peger i denne forbindelse på, at der ikke kun udarbejdes regnskaber for investorer på kapitalmarkederne, men også for en lang række andre aktører, f.eks. kreditorer, arbejdstagere, myndigheder, ejere, kunder, mm. |
| --- | --- |

a)

IASB-rammekoncept (idémæssigt grundlag for IASB's aktiviteter): peger i denne forbindelse på, at der ikke kun udarbejdes regnskaber for investorer på kapitalmarkederne, men også for en lang række andre aktører, f.eks. kreditorer, arbejdstagere, myndigheder, ejere, kunder, mm.

| b) | IAS/IFRS-branding (præsentation af regnskaberne); peger i denne forbindelse på, at IASB bør levere løsninger, som tager hensyn til behovene inden for de forskellige retsområder, som obligatorisk anvender IFRS; |
| --- | --- |

b)

IAS/IFRS-branding (præsentation af regnskaberne); peger i denne forbindelse på, at IASB bør levere løsninger, som tager hensyn til behovene inden for de forskellige retsområder, som obligatorisk anvender IFRS;

| c) | IAS 23 og IAS 39: opfordrer i den forbindelse IASB til at integrere en definition på egenkapital i IAS 32, der gør det muligt for alle selskabsformer, herunder navnlig andelsselskaber og personselskaber at opføre kapital, andelshaverne har stillet til rådighed, som egenkapital i balancen, samt sikre en løsning for hedge accounting, der bygger på kreditinstitutternes faktiske risikostyring; |
| --- | --- |

c)

IAS 23 og IAS 39: opfordrer i den forbindelse IASB til at integrere en definition på egenkapital i IAS 32, der gør det muligt for alle selskabsformer, herunder navnlig andelsselskaber og personselskaber at opføre kapital, andelshaverne har stillet til rådighed, som egenkapital i balancen, samt sikre en løsning for hedge accounting, der bygger på kreditinstitutternes faktiske risikostyring;

| d) | virksomhedssammenslutninger (opførelse af overtagelser): peger i denne forbindelse på, at IASB bør udarbejde løsninger for, i hvilket omfang dagsværdiprincippet skal anvendes; |
| --- | --- |

d)

virksomhedssammenslutninger (opførelse af overtagelser): peger i denne forbindelse på, at IASB bør udarbejde løsninger for, i hvilket omfang dagsværdiprincippet skal anvendes;

| e) | dagsværdimåling: mener, at IASB bør træffe sin afgørelse på grundlag af resultaterne af høringerne og som følge af de betydelige virkninger heraf begrænse anvendelsen af dagsværdiprincippet; |
| --- | --- |

e)

dagsværdimåling: mener, at IASB bør træffe sin afgørelse på grundlag af resultaterne af høringerne og som følge af de betydelige virkninger heraf begrænse anvendelsen af dagsværdiprincippet;

| f) | tjenesteydelseskoncessioner (aftaler, hvor en virksomhed (licenstager) gennem en aftale med en licensgiver (normalt en regering) får ret og pligt til at levere offentlige tjenesteydelser): peger i denne forbindelse på, at der skal findes afbalancerede løsninger, samt |
| --- | --- |

f)

tjenesteydelseskoncessioner (aftaler, hvor en virksomhed (licenstager) gennem en aftale med en licensgiver (normalt en regering) får ret og pligt til at levere offentlige tjenesteydelser): peger i denne forbindelse på, at der skal findes afbalancerede løsninger, samt

| g) | performance reporting (identificering og præsentation af alle konstaterede ændringer i aktiver og passiver som følge af forretningsdriften og andre begivenheder, som ikke skyldes transaktioner med ejere): peger i denne forbindelse på, at der skal findes afbalancerede løsninger. |
| --- | --- |

g)

performance reporting (identificering og præsentation af alle konstaterede ændringer i aktiver og passiver som følge af forretningsdriften og andre begivenheder, som ikke skyldes transaktioner med ejere): peger i denne forbindelse på, at der skal findes afbalancerede løsninger.

31.   mener, at anvendelsen af dagsværdiprincippet kan være meget risikabelt for selskaber og kan medføre urealistiske vurderinger. f.eks. kan en vurdering i mangel af reelle markeder, være mindre indikativ for virksomheders reelle værdi; mener desuden, at der skal tages hensyn til, at anvendelse af dagsværdiprincippet på finansielle aktiver og passiver ikke altid giver realistiske vurderinger;

32.   mener, at i betragtning af de potentielle forbindelser mellem IFRS og skatteområdet kunne vilkårene for deres udarbejdelse, ikrafttrædelse og fortolkning få meget gennemgribende virkninger for medlemsstaterne;

33.   glæder sig over den praksis, Økonomi- og Valutaudvalget har udviklet siden mandatperiodens begyndelse, hvor man en gang om året har afholdt en høring af formanden for IASB og uformelle drøftelser med medlemmerne af IASCF og anmoder om, at formanden for IASB og formanden for IASCF aflægger en årlig beretning til Europa-Parlamentet om alle spørgsmål af interesse for Parlamentet (herunder arbejdsprogram, personaleafgørelser, finansiering og kontroversielle standarder);

34.   støtter IASB's plan om at forbedre de eksisterende standarder, men udtrykker samtidig bekymring for, at kontinuerlige tilpasninger og selv små ændringer kan være dyre og føre til kostbare ændringer for store selskaber; mener, at ændringer kun bør finde sted, hvis de anses for at være nødvendige på grundlag af en costbenefitanalyse.

IFRS for SMV'er

35.   bemærker, at IASB gennemfører en bred høring og undersøgelser i marken vedrørende udkast til standard for IFRS for SMV; kræver, at resultaterne fra sådanne høringer og undersøgelser i marken indgår mere seriøst i udarbejdelsen af endelige standarder, end det var tilfældet med dette udkast til standard; understreger, at dette er nødvendigt, hvis EU nogensinde skulle begynde at overveje at tage hensyn til IFRS for SMV eller vedtage EU-standarder for SMV med det formål at tilpasse sig IFRS for SMV;

36.   mener, at det er en vidt udbredt opfattelse blandt SMV'er, at den IFRS-standard for SMV'er, som IASB har foreslået, er alt for kompliceret og endvidere på flere steder henviser til de samlede IFRS-standarder (»full IFRS«); finder at forpligtelsen, for så vidt angår bilag, er omfattende og uforholdsmæssig arbejdskrævende i forhold til oplysningspligten; er bekymret over, at udkastet blev udformet med forholdsvis store SMV'er i tankerne (med over 50 ansatte), og fastslår, at de fleste SMV'er er mindre; konstaterer, at SMV'erne desuden er bekymrede over, at IASB har i sinde at ændre standarderne hvert andet år; bemærker dog, at det kunne være en nyttig frivillig overgangsordning for store, ekspanderende SMV'er, men understreger, at dette ikke skal være en mellemstation for en fuldstændig harmonisering;

37.   mener, at støtte til frivillig anvendelse af IFRS (eller opmuntring hertil) ikke er risikofrit; mener, at hvis nogle medlemsstater skulle beslutte at anvende den endelige IFRS-standard for SMV'er i den af IASB vedtagne form, ville det føre til en splittelse af det indre marked, og det kunne endda være skadeligt for SMV'ernes regnskabsaflæggelse i hele EU;

38.   understreger, at IASB ikke er blevet tildelt noget politisk mandat til at udvikle IFRS for SMV'er; konstaterer, at godkendelsesproceduren kun gælder for internationale regnskabsstandarder og fortolkninger, som skal bruges af børsnoterede selskaber; konstaterer endvidere, at godkendelsesproceduren ikke må anvendes til anerkendelse af IFRS-standarden for SMV'er;

39.   foreslår, at det først vurderes, hvorvidt SMV'er i Den Europæiske Union vil have gavn af en standard, der er udviklet af IASB; bemærker, at IASB normalt anser sig selv som standardsætter til gavn for investorer på kapitalmarkedet; anerkender, at IASB i sin Basis for conclusions bekræfter, at kravene til SMV'erne er meget forskellige fra kravene til kapitalmarkedsinvestorer; sætter spørgsmålstegn ved, om balancen i forhold til SMV er tilstrækkelig i IASB; anerkender dog, at der fra andre dele af verden kan komme en anmodning om at udvikle en standard for SMV'er, og foreslår, at der foretages en mere præcis evaluering af dette behov; understreger, at dette ikke kan foregribe en EU-godkendelse af en efterfølgende standard;

40.   henviser til, at der i det fjerde og syvende selskabsdirektiv fastsættes retlige rammer for årsregnskabet for SMV'er i Den Europæiske Union, og at det stadigt skal afklares, i hvilket forhold den af IASB foreslåede IFRS-standard for SMV'er står til det fjerde og syvende selskabsdirektiv; mener, at fjerde og syvende selskabsdirektiv kunne danne grundlag for regnskabskrav til SMV i EU, herunder personselskaber;

41.   mener, at Den Europæiske Union nøje bør vurdere den respektive nytteværdi af at tilslutte sig en IFRS-standard for SMV eller udvikle sin egen uafhængige og omfattende løsning for SMV'er; mener desuden, at en sådan EU-løsning bør tilpasse sig IFRS' begrebsramme uden at tvinge SMV'erne til at anvende alle IFRS-standarder;

42.   mener, at et regnskabskrav til SMV'er i Den Euroæiske Union skal være skræddersyet til brugernes behov; foreslår på denne baggrund, at brugernes behov analyseres endnu en gang;

43.   tilskynder i betragtning af ovenstående Kommissionen til at fortsætte sine aktiviteter vedrørende forenkling af selskabsretten og regnskabs- og revisionstiltag for SMV'er gennem de relevante retsakter, især det fjerde og syvende selskabsretsdirektiv;

44.   henviser til, at regler for regnskabsaflæggelse har en stor indflydelse på den samlede erhvervsret, og at en ny IFRS for SM'er vil have vidtrækkende betydning og f.eks. have stor indvirkning på national ret, for så vidt angår virksomhedsbeskatning; henviser til, at en IFRS for SMV'er på grundlag af dagsværdiprincippet står over for kapitalbevarelsesprincippet, der er fremherskende i andre retsområder, og ikke altid er i SMV'ernes (skattemæssige) interesse;

45.   mener, at en standard for IFRS for SMV'er skal tage hensyn til, at der findes forskellige selskabsformer i EU (f.eks. interessentskaber og kooperativer); mener derfor, at en IFRS skal indeholde en klar definition af egenkapitalen, som tager hensyn til SMV'ernes særlige behov;

46.   beklager, at udkastet til IFRS for SMV'er ikke i tilstrækkelig udstrækning tager højde for, at modtagerne af SMV'ers regnskaber hovedsageligt er personlige aktionærer, kreditorer, forretningspartnere og ansatte og ikke anonyme investorer, som det er tilfældet med aktieselskaber, og at modtagerne snarere er interesserede i et langsigtet forretningsforhold end en kortfristet investering;

47.   opfordrer Kommissionen til at sikre en egentlig høringsprocedure omkring en EU-regnskabsramme for SMV i lighed med normale retsaktsforslag og trække sin forpligtelse til at gennemføre og vedtage en IFRS for SMV'er tilbage samt hindre en sideløbende anvendelse i Den Europæiske Union, så længe den interne EU-proces ikke er afsluttet; tilskynder Kommissionen til at overveje mulighederne for at reducere den administrative byrde for SMV på regnskabs- og revisionsområdet;

48.   erkender dog, at der er et generelt behov for en forenkling af regnskabs- og revisionstiltagene for SMV'er, men henviser samtidig til, at SMV'er er en kilde til beskæftigelse og en motor for den økonomiske vækst;

Køreplan for konvergens og ækvivalens

49.   minder om, at samtlige internationale aktørers endemål må være en uforbeholden vedtagelse af IFRS; erkender spændingerne mellem ønsket om at sikre størst mulig konvergens og ønsket om at bevare Den Europæiske Unions uforbeholdne beføjelse til at afvige fra den globalt mulige konsensus; understreger, at afvigelser fra globale standarder bør begrænses til det absolut nødvendige både i Den Europæiske Union og andre dele af verden; er af den opfattelse, at tredjelande bør kunne behandle Den Europæiske Union som en helhed og ikke behandle 27 forskellige medlemsstater uensartet, og at den påbegyndte konvergensproces i forhold til allerede eksisterende systemer kun må betragtes som indledende etaper;

50.   mener, at etableringen af globale standarder og konvergens er vigtig og ønskelig, og erkender, at det går stadig hurtigere med at skabe konvergens mellem regnskabsstandarder i verden;

51.   støtter idéen om konvergens og ækvivalens; understreger imidlertid, at konvergens med visse tredjelandes normer skal baseres på en forudgående vurdering af de fordele og følger, sådanne ændringer vil have for dem, der i EU udarbejder og anvender årsregnskaber, især for SMV'erne, og opfordrer IASB til at tage hensyn til dette i deres arbejde;

52.   konstaterer, at konvergensarbejdet går fremad, og anser det for farligt, at der først og fremmest tages hensyn til økonomiske og samfundsretlige rammebetingelser i store tredjelande, og at EU-rammer ikke i samme grad tages med i betragtning;

53.   konstaterer, at SEC den 20. juni 2007 fremsatte et forslag om at godkende udsendte regnskaber fra udenlandske udstedere uden krav om afstemning, hvis de er blevet udarbejdet på grundlag af den engelske udgave af IFRS, der er vedtaget af IASB; understreger, at målet er, at IFRS, der er indarbejdet i EU's gældende ret, skal anerkendes af SEC;

54.   glæder sig over fremskridtene i EU-USA-regnskabskøreplanen og den seneste meddelelse fra SEC om, at udenlandske, private udstedere kan indgive årsregnskaber efter IFRS uden overholdelse af de amerikanske GAAP; støtter den tilgang, Kommissionen skitserede i sin skrivelse til SEC af 26. september 2007;

55.   minder om, at Den Europæiske Unions beslutning om fra 2005 at forpligte alle kapitalmarkedsorienterede selskaber til at anvende IFRS ved opstillingen af deres koncernregnskaber i høj grad har bidraget til den øgede interesse for IFRS på verdensplan;

56.   minder om, at USA's præsident, formanden for Det Europæiske Råd og formanden for Kommissionen den 30. april 2007 underskrev en fælles erklæring efter det årlige topmøde, der, hvad angår regnskabsaflæggelse, indeholder følgende passage: »Finansielle markeder. Foranstaltninger til at skabe forudsætningerne for anerkendelse af USA's Generally Accepted Accounting Principles og International Financial Reporting Standards i begge økonomiske områder uden krav om afstemning senest i 2009.«

57.   erindrer om det endnu uafklarede spørgsmål om kompetencen mellem forskellige retsområder, der anvender IFRS for så vidt angår den endelige fortolkning af heraf, hvilket indebærer risiko for modstridende fortolkninger; henviser til, at det kun er europæiske myndigheder og domstole, der kan foretage den endelige fortolkning af EU-specifikke IFRS, og opfordrer Kommissionen til at sikre, at det bliver ved med at være tilfældet; Kommissionen skal i samarbejde med medlemsstaterne og Parlamentet udvikle et system, der sikrer, at IFRS bliver fortolket og anvendt ensartet inden for Den Europæiske Union.

*

- *

58.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Det Europæiske Værdipapirtilsynsudvalg. International Accounting Standards Committee Foundation og International Accounting Standards Board.

---

(1)  EFT L 243 af 11.9.2002, s. 1.

(2)  EUT C 303 E af 13.12.2006, s. 114.

(3)  EFT L 222 af 14.8.1978, s. 11.

(4)  EFT L 193 af 18.7.1983, s. 1.

(5)  Ved »det runde bord« er interessenter fra IASB, Det Europæiske Værdipapirtilsynsudvalg, ERFRAG, Fédération des Experts Comptables Européens (FEE), UNICE revisionsvirksomheder og Kommissionen repræsenteret; det er et diskussionsforum for centrale spørgsmål uden på nogen måde at fortolke gældende standarder.

---

| 29.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 259/101 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 259/101

---

Zimbabwe

P6_TA(2008)0184

Europa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om Zimbabwe

(2009/C 259 E/18)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Zimbabwe af 16. december 2004 (1), 7. juli 2005 (2), 7. september 2006 (3) og 26. april 2007 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Zimbabwe af 16. december 2004 (1), 7. juli 2005 (2), 7. september 2006 (3) og 26. april 2007 (4),

| — | der henviser til Rådets fælles holdning 2008/135/FUSP af 18. februar 2008 (5) om forlængelse indtil den 20. februar 2009 af de restriktive foranstaltninger, der blev indført over for Zimbabwe ved Rådet fælles holdning 2004/161/FUSP, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning 2008/135/FUSP af 18. februar 2008 (5) om forlængelse indtil den 20. februar 2009 af de restriktive foranstaltninger, der blev indført over for Zimbabwe ved Rådet fælles holdning 2004/161/FUSP,

| — | der henviser til krisetopmødet i Det Sydlige Afrikas Udviklingsfællesskabs (SADC), der blev afholdt den 12. april 2008 i Lusaka, |
| --- | --- |

—

der henviser til krisetopmødet i Det Sydlige Afrikas Udviklingsfællesskabs (SADC), der blev afholdt den 12. april 2008 i Lusaka,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5,

| A. | der henviser til, at valgene til Zimbabwes parlament, senat, præsidentpost og de lokale regeringsorganer fandt sted den 29. marts 2008, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at valgene til Zimbabwes parlament, senat, præsidentpost og de lokale regeringsorganer fandt sted den 29. marts 2008,

| B. | der henviser til, at resultatet af præsidentvalget endnu ikke er blevet offentliggjort, og at resultaterne af parlamentsvalget i Zimbabwe endnu ikke er fremlagt i fuldt omfang, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at resultatet af præsidentvalget endnu ikke er blevet offentliggjort, og at resultaterne af parlamentsvalget i Zimbabwe endnu ikke er fremlagt i fuldt omfang,

| C. | der henviser til, at Zimbabwes højesteret den 14. april 2008 afslog en hasteanmodning fra oppositionsgruppen, Bevægelsen for Demokratisk Forandring, hvorefter Zimbabwes valgkommission skulle offentliggøre resultatet af præsidentvalget, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Zimbabwes højesteret den 14. april 2008 afslog en hasteanmodning fra oppositionsgruppen, Bevægelsen for Demokratisk Forandring, hvorefter Zimbabwes valgkommission skulle offentliggøre resultatet af præsidentvalget,

| D. | der henviser til, at Zimbabwes valgkommission den 12. april 2008 meddelte, at den ville omtælle stemmer til præsidentvalget i 23 valgkredse, hvor resultatet var blevet anfægtet af det regerende parti, Zanu-PF, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Zimbabwes valgkommission den 12. april 2008 meddelte, at den ville omtælle stemmer til præsidentvalget i 23 valgkredse, hvor resultatet var blevet anfægtet af det regerende parti, Zanu-PF,

| E. | der henviser til, at FN's generalsekretær Ban Ki-moon i forbindelse med det ovennævnte SADC-topmøde i Lusaka opfordrede til, at resultaterne af præsidentvalget blev offentliggjort så hurtigt som muligt, og advarede om, at selve demokratibegrebet var truet i Afrika, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at FN's generalsekretær Ban Ki-moon i forbindelse med det ovennævnte SADC-topmøde i Lusaka opfordrede til, at resultaterne af præsidentvalget blev offentliggjort så hurtigt som muligt, og advarede om, at selve demokratibegrebet var truet i Afrika,

| F. | der henviser til, at SADC har anmodet om en hurtig kontrol og offentliggørelse af valgresultaterne i overensstemmelse med den gældende ret, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at SADC har anmodet om en hurtig kontrol og offentliggørelse af valgresultaterne i overensstemmelse med den gældende ret,

| G. | der henviser til, at styret igen har reageret med vold mod oppositionen, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at styret igen har reageret med vold mod oppositionen,

1.   insisterer på, at det zimbabwiske folks demokratiske ønsker bliver respekteret; opfordrer indtrængende alle dem, der ønsker at deltage i Zimbabwes fremtid, til at samarbejde med kræfterne for demokratisk forandring;

2.   opfordrer den zimbabwiske valgkommission til øjeblikkelig at offentliggøre alle de oprindelige valgresultater, da forsinkelsen nu forårsager bekymring og spekulationer, hvilket skader freden, den politiske stabilitet og Zimbabwes demokratiske fremtidsudsigter;

3.   glæder sig over det meget store arbejde, som den ikke-statslige organisation Zimbabwe Election Support Network har udført ved at udsende tusinder af observatører til hele landet og offentliggøre deres valgprognoser;

4.   opfordrer kraftigt regeringen i Zimbabwe til at opfylde sine forpligtelser i forhold til de demokratiske principper, menneskerettighederne og retsstatsprincippet som medunderskriver af SADC-traktaten og de dertil knyttede protokoller, akten om oprettelse af Den Afrikanske Union og Den Afrikanske Unions charter om menneskerettigheder og folkets rettigheder og det nye partnerskab for Afrikas udvikling,

5.   glæder sig over, at SADC indkaldte til sit krisetopmøde den 12. april 2008, og glæder sig over den erklæring, der blev afgivet af lederne på topmødet, hvori de opfordrede til en hurtig offentliggørelse af resultaterne af præsidentvalget;

6.   glæder sig over, at Sydafrikas regerende parti, Den Afrikanske Nationalkongres, for nylig har anerkendt, at Zimbabwe nu er i en krisesituation, og forventer, at dette vil føre til positive foranstaltninger;

7.   opfordrer indtrængende Den Afrikanske Union til at anvende sin gode indflydelse på at hjælpe med at komme frem til en hurtig og positiv løsning på Zimbabwe-krisen;

8.   fordømmer kraftigt den politiske vold og menneskerettighedskrænkelser, der efter valgene er blevet begået mod tilhængere af oppositionen;

9.   beklager, at næsten et dusin udenlandske journalister er blevet arresteret i de seneste uger, anmoder om en øjeblikkelig ophævelse af alle begrænsninger i presse- og forsamlingsfriheden samt en uhindret adgang til Zimbabwe for udenlandske presseagenturer; anmoder derudover om den øjeblikkelige løsladelse af 36 borgere, der blev arresteret under en fredelig protest mod den forsinkede offentliggørelse af valgresultaterne;

10.   takker de sydafrikanske havnearbejdere, der nægtede at losse et kinesisk fragtskib, An Yue Jiang, med våbenleverancer til Zimbabwes sikkerhedsstyrker; opfordrer alle SADC-lande til at nægte at modtage An Yue Jiangs last i deres havne;

11.   opfordrer den kinesiske regering til standse våbeneksport til Zimbabwe og beordre An Yue Jiang til øjeblikkeligt at sejle tilbage til kinesiske farvande;

12.   opfordrer Rådet til at sikre, at alle medlemsstater strengt håndhæver de gældende restriktive foranstaltninger;

13.   opfordrer Rådet og Kommissionen til at fremskynde forberedelsen af den pakke af foranstaltninger, herunder økonomisk nødhjælp, der vil blive iværksat så snart den demokratiske forandring i Zimbabwe har fundet sted, og koordinere sådanne foranstaltninger med det bredere internationale samfund;

14.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, G8-landenes regeringer, Zimbabwes regering og parlament, Sydafrikas regering og parlament, Commonwealth's generalsekretær, FN's generalsekretær, formændene for henholdsvis Kommissionen og Eksekutivrådet under Den Afrikanske Union, Det Panafrikanske Parlament og Det Sydlige Afrikas Udviklingsfællesskabs generalsekretær og medlemsregeringer.

---

(1)  EUT C 226 E af 15.9.2005, s. 358.

(2)  EUT C 157 E af 6.7.2006, s. 491.

(3)  EUT C 305 E af 14.12.2006, s. 263.

(4)  EUT C 74 E af 20.3.2008, s. 791.

(5)  EUT L 43 af 19.2.2008, s. 39.

---

| 29.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 259/103 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 259/103

---

Kvinders rettigheder i Iran

P6_TA(2008)0185

Europa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om kvinders rettigheder i Iran

(2009/C 259 E/19)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets erklæring af 25. februar 2008 om lovforslaget om reform af straffelovgivningen i Iran, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets erklæring af 25. februar 2008 om lovforslaget om reform af straffelovgivningen i Iran,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Iran, bl.a. beslutningerne om menneskerettighederne og især beslutningerne af 25. oktober 2007 (1) og 31. januar 2008 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Iran, bl.a. beslutningerne om menneskerettighederne og især beslutningerne af 25. oktober 2007 (1) og 31. januar 2008 (2),

| — | der henviser til betænkning (3) fra Udenrigsudvalget om årsberetningen om menneskerettighederne i verden 2007 og EU's menneskerettighedspolitik, |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning (3) fra Udenrigsudvalget om årsberetningen om menneskerettighederne i verden 2007 og EU's menneskerettighedspolitik,

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolutioner, særlig resolution 62/168 af 18. december 2007 om menneskerettighedssituationen i Den Islamiske Republik Iran og resolution 62/149 af 18. december 2007 om et moratorium for dødsstraf, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolutioner, særlig resolution 62/168 af 18. december 2007 om menneskerettighedssituationen i Den Islamiske Republik Iran og resolution 62/149 af 18. december 2007 om et moratorium for dødsstraf,

| — | der henviser til FN's verdenserklæring om menneskerettigheder, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, den internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination og konventionen om barnets rettigheder, som Iran alle er kontraherende part i, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's verdenserklæring om menneskerettigheder, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, den internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination og konventionen om barnets rettigheder, som Iran alle er kontraherende part i,

| — | der henviser til det andet interparlamentariske møde mellem Europa-Parlamentet og Den Islamiske Republik Irans parlament (Majlis), afholdt i Teheran den 7.-9. december 2007 og til beretningen fra mødet, |
| --- | --- |

—

der henviser til det andet interparlamentariske møde mellem Europa-Parlamentet og Den Islamiske Republik Irans parlament (Majlis), afholdt i Teheran den 7.-9. december 2007 og til beretningen fra mødet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5,

| A. | der gør opmærksom på, at over 70 aktivister er blevet anholdt ellers forfølges på anden måde for deres fredelige indsats for lovændringer, siden der den 27. august 2006 blev indledt en kampagne for en million underskrifter, som kræver lighed for loven for mænd og kvinder i Iran; der tilføjer, at kampagnens websted er blevet blokeret ved mange lejligheder af de iranske myndigheder, |
| --- | --- |

A.

der gør opmærksom på, at over 70 aktivister er blevet anholdt ellers forfølges på anden måde for deres fredelige indsats for lovændringer, siden der den 27. august 2006 blev indledt en kampagne for en million underskrifter, som kræver lighed for loven for mænd og kvinder i Iran; der tilføjer, at kampagnens websted er blevet blokeret ved mange lejligheder af de iranske myndigheder,

| B. | der understreger, at kvinderetsforkæmperne i Iran i stigende grad udsættes for repression, og at over hundrede er blevet anholdt, afhørt eller dømt i de seneste to år samtidig med, at regeringen har opkrævet over 1 million EUR i kaution; der påpeger, at aviser, blade og elektroniske medier, der forsvarer kvindernes rettigheder, er blevet lukket, som det skete den 28. januar 2008 for det mest kendte tidsskrift til forsvar af kvinders rettigheder, Zanan, der havde eksisteret i over 17 år, |
| --- | --- |

B.

der understreger, at kvinderetsforkæmperne i Iran i stigende grad udsættes for repression, og at over hundrede er blevet anholdt, afhørt eller dømt i de seneste to år samtidig med, at regeringen har opkrævet over 1 million EUR i kaution; der påpeger, at aviser, blade og elektroniske medier, der forsvarer kvindernes rettigheder, er blevet lukket, som det skete den 28. januar 2008 for det mest kendte tidsskrift til forsvar af kvinders rettigheder, Zanan, der havde eksisteret i over 17 år,

| C. | der anfører, at et prominent medlem af kampagnen, kvinde- og miljøaktivisten Khadijeh Moghaddam, blev anholdt den 8. april 2008 og først er blevet løsladt for nylig efter at have betalt en høj kaution på 1 milliard IRR (omkring 50 000 EUR), |
| --- | --- |

C.

der anfører, at et prominent medlem af kampagnen, kvinde- og miljøaktivisten Khadijeh Moghaddam, blev anholdt den 8. april 2008 og først er blevet løsladt for nylig efter at have betalt en høj kaution på 1 milliard IRR (omkring 50 000 EUR),

| D. | der minder om, at den generelle menneskerettighedssituation i Iran løbende er blevet forværret siden 2005, og at alene antallet af henrettelser næsten blev fordoblet i 2007, hvilket har gjort Iran til det land i verden, der har flest fuldbyrdede henrettelser pr. indbygger efter Saudi-Arabien sammen med Iran, hvortil kommer at disse to lande sammen med Yemen udgør de eneste tre lande i verden, hvor der foretages henrettelser for forbrydelser, der er begået af unge under 18 år, |
| --- | --- |

D.

der minder om, at den generelle menneskerettighedssituation i Iran løbende er blevet forværret siden 2005, og at alene antallet af henrettelser næsten blev fordoblet i 2007, hvilket har gjort Iran til det land i verden, der har flest fuldbyrdede henrettelser pr. indbygger efter Saudi-Arabien sammen med Iran, hvortil kommer at disse to lande sammen med Yemen udgør de eneste tre lande i verden, hvor der foretages henrettelser for forbrydelser, der er begået af unge under 18 år,

| E. | der gør opmærksom på, at mindst ti kvinder — Iran, Khayrieh, Kobra N., Fatemeh, Ashraf Kalhori, Shamameh Ghorbani, Leyla Ghomi, Hajar og søstrene Zohreh og Azar Kabiriniat — stadig risikerer at blive stenet til døde i lighed med to mænd: Abdollah Farivar og en unavngiven afghansk statsborger, |
| --- | --- |

E.

der gør opmærksom på, at mindst ti kvinder — Iran, Khayrieh, Kobra N., Fatemeh, Ashraf Kalhori, Shamameh Ghorbani, Leyla Ghomi, Hajar og søstrene Zohreh og Azar Kabiriniat — stadig risikerer at blive stenet til døde i lighed med to mænd: Abdollah Farivar og en unavngiven afghansk statsborger,

| F. | der påpeger, at Mokarrameh Ebrahimi er blevet dømt til døden ved stening sammen med hendes partner og faderen til hendes børn alene af den grund, at hun har haft et forhold uden for ægteskabet — en adfærd, som ikke udgør en forbrydelse i henhold til internationale retsnormer; der fremhæver, at Mokarrameh Ebrahimi blev benådet af den øverste leder, Ayatollah Ali Khamenei, efter elleve års fængsling og løsladt den 17. marts 2008 sammen med hendes fem år gamle yngste søn, men tragisk nok først efter at hendes partner, Ja'Far Kiani, var blevet stenet til døde i juli 2007, |
| --- | --- |

F.

der påpeger, at Mokarrameh Ebrahimi er blevet dømt til døden ved stening sammen med hendes partner og faderen til hendes børn alene af den grund, at hun har haft et forhold uden for ægteskabet — en adfærd, som ikke udgør en forbrydelse i henhold til internationale retsnormer; der fremhæver, at Mokarrameh Ebrahimi blev benådet af den øverste leder, Ayatollah Ali Khamenei, efter elleve års fængsling og løsladt den 17. marts 2008 sammen med hendes fem år gamle yngste søn, men tragisk nok først efter at hendes partner, Ja'Far Kiani, var blevet stenet til døde i juli 2007,

| G. | der minder om, at lederen af domstolene, Ayatollah Seyyed Mahmoud Hashemi Shahroudi, ved en spektakulær aktion for nylig omstødte morddommen mod Shahla Jahed, en kvinde i et såkaldt »midlertidigt ægteskab«, efter at have fundet »procedurefejl« i den oprindelige retssag, hvor hun var blevet kendt skyldig i at have myrdet sin »midlertidige« mands faste hustru, |
| --- | --- |

G.

der minder om, at lederen af domstolene, Ayatollah Seyyed Mahmoud Hashemi Shahroudi, ved en spektakulær aktion for nylig omstødte morddommen mod Shahla Jahed, en kvinde i et såkaldt »midlertidigt ægteskab«, efter at have fundet »procedurefejl« i den oprindelige retssag, hvor hun var blevet kendt skyldig i at have myrdet sin »midlertidige« mands faste hustru,

| H. | der fastslår, at der er sket flere forbedringer af kvindernes rettigheder i de seneste år, og at minimumsalderen for pigers giftermål således er hævet fra 9 til 13 år, skilte mødre kan få forældremyndigheden over deres sønner op til syvårsalderen (tidligere kun indtil toårsalderen), og kvinder kan blive juridiske rådgivere, søge skilsmisse og nægte deres ægtefælle at tage endnu en hustru, |
| --- | --- |

H.

der fastslår, at der er sket flere forbedringer af kvindernes rettigheder i de seneste år, og at minimumsalderen for pigers giftermål således er hævet fra 9 til 13 år, skilte mødre kan få forældremyndigheden over deres sønner op til syvårsalderen (tidligere kun indtil toårsalderen), og kvinder kan blive juridiske rådgivere, søge skilsmisse og nægte deres ægtefælle at tage endnu en hustru,

| I. | der imidlertid også konstaterer, at der for nylig er indgivet et lovforslag om »beskyttelse af familien« i Irans parlament, Majlis, i et forsøg på yderligere at legitimere polygami, midlertidigt ægteskab og mænds eneret til skilsmisse efter forgodtbefindende og til forældremyndigheden, |
| --- | --- |

I.

der imidlertid også konstaterer, at der for nylig er indgivet et lovforslag om »beskyttelse af familien« i Irans parlament, Majlis, i et forsøg på yderligere at legitimere polygami, midlertidigt ægteskab og mænds eneret til skilsmisse efter forgodtbefindende og til forældremyndigheden,

| J. | der påpeger, at Iran stadig ikke er kontraherende part i konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination af kvinder, |
| --- | --- |

J.

der påpeger, at Iran stadig ikke er kontraherende part i konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination af kvinder,

1.   finder det glædeligt, at Khadijeh Moghaddam og Mokarrameh Ebrahimi er blevet løsladt, og noterer sig den rolle, som den øverste iranske leder og lederen af domstolene har spillet i disse sager; anmoder de iranske myndigheder om at løslade Shahla Jahed;

2.   fordømmer kraftigt undertrykkelsen af borgerretsbevægelserne i Iran, herunder kvinderetsforkæmpere som deltager i kampagnen for en million underskrifter; opfordrer kraftigt de iranske myndigheder til at sætte en stopper for chikane, intimidering og forfølgelse af borgere, der fredeligt udøver deres ytrings-, forenings- og forsamlingsfrihed, og til omgående at løslade alle samvittighedsfanger betingelsesløst; minder om sine ovennævnte beslutninger af 25. oktober 2007 og 31. januar 2008;

3.   anerkender den aktive og vigtige rolle, kvinderne spiller i det iranske samfund trods store og vedvarende uligheder med hensyn til deres rettigheder, og fremhæver, at dette kan være en kilde til inspiration og håb for kvinder i andre lande i regionen;

4.   opfordrer Irans parlament og regering til at ændre den diskriminerende iranske lovgivning, som bl.a. udelukker kvinder fra de højeste offentlige embeder og dommerhvervet, nægter dem samme rettigheder som mænd i ægteskabet, skilsmisse, forældremyndigheden og retten til at arve og bestemmer, at ethvert vidnesbyrd, de afgiver for en domstol, kun har halv så megen vægt som mænds vidneudsagn; er af den opfattelse, at denne ulighed under visse omstændigheder kan bevæge kvinder til at begå voldshandlinger;

5.   gentager sin kraftige fordømmelse af dødsstraf generelt, kræver et øjeblikkeligt moratorium for henrettelser i Iran; er bestyrtet over, at Iran fortsat gennemfører det højeste antal henrettelser af lovovertrædende børn i verden, og at moratoriet for stening stadig ikke er gennemført fuldt ud;

6.   noterer sig, at lederen af domstolene, Sharoudi, for nylig har udstedt direktiver om forbud mod offentlige henrettelser uden forudgående samtykke og mod tilbageholdelse i lange perioder uden sigtelse;

7.   anmoder medlemmerne af det nyvalgte Majlis om, at de hurtigt vedtager lovforslaget om reform af den iranske straffelov, navnlig med det formål at afskaffe stening og henrettelser af lovovertrædende børn, og at de forbereder et moratorium for dødsstraf, bringer den iranske lovgivning i overensstemmelse med de internationale forpligtelser på menneskerettighedsområdet og ratificerer konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination af kvinder;

8.   anmoder Rådet og Kommissionen om nøje at overvåge menneskerettighedssituationen i Iran, rejse konkrete sager om krænkelse af menneskerettighederne over for myndighederne i landet og i andet halvår af 2008 forelægge Parlamentet en omfattende rapport om situationen med forslag til projekter, der kunne finansieres inden for rammerne af EU's finansieringsinstrument til fremme af demokrati og menneskerettigheder på verdensplan (4);

9.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's generalsekretær, FN's Sikkerhedsråd, FN's Menneskerettighedsråd, lederen af Irans domstole og Den Islamiske Republik Irans regering og parlament.

---

(1)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0488.

(2)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0031.

(3)  A6-0153/2008.

(4)  EUT L 386 af 29.12.2006, s. 1.

---

| 29.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 259/106 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 259/106

---

Tchad

P6_TA(2008)0186

Europa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om situationen i Tchad

(2009/C 259 E/20)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 27. september 2007 om ESFP-operationen i Tchad og Den Centralafrikanske Republik (1) og af 13. december 2007 om det østlige Tchad (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 27. september 2007 om ESFP-operationen i Tchad og Den Centralafrikanske Republik (1) og af 13. december 2007 om det østlige Tchad (2),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2008/101/FUSP af 28. januar 2008 om iværksættelse af Den Europæiske Unions militæroperation i Republikken Tchad og Den Centralafrikanske Republik (EUFOR Tchad/RCA) (3) |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2008/101/FUSP af 28. januar 2008 om iværksættelse af Den Europæiske Unions militæroperation i Republikken Tchad og Den Centralafrikanske Republik (EUFOR Tchad/RCA) (3)

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1778(2007) af 25. september 2007 om udstationering af en flerdimensioneret international tilstedeværelse i det østlige Tchad og i den nordøstlige del af Den Centralafrikanske Republik (RCA), herunder ESFP-missionen EUFOR Tchad/RCA, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1778(2007) af 25. september 2007 om udstationering af en flerdimensioneret international tilstedeværelse i det østlige Tchad og i den nordøstlige del af Den Centralafrikanske Republik (RCA), herunder ESFP-missionen EUFOR Tchad/RCA,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1769(2007) af 31. juli 2007 om oprettelse af Den Afrikanske Unions og De Forenede Nationers hybridmission i Darfur (UNAMID), indledningsvis for en periode på 12 måneder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1769(2007) af 31. juli 2007 om oprettelse af Den Afrikanske Unions og De Forenede Nationers hybridmission i Darfur (UNAMID), indledningsvis for en periode på 12 måneder,

| — | der henviser til den politiske aftale, der den 13. august 2007 blev indgået mellem Tchads præsident og den ikke væbnede opposition i N'Djamena om en styrkelse af den demokratiske proces i Tchad med deltagelse af alle vigtige tchadiske politiske partier tilhørende flertallet og oppositionen og om forberedelse af det planlagte parlamentsvalg i 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til den politiske aftale, der den 13. august 2007 blev indgået mellem Tchads præsident og den ikke væbnede opposition i N'Djamena om en styrkelse af den demokratiske proces i Tchad med deltagelse af alle vigtige tchadiske politiske partier tilhørende flertallet og oppositionen og om forberedelse af det planlagte parlamentsvalg i 2009,

| — | der henviser til den ikkeangrebspagt, der den 13. marts 2008 blev undertegnet i Dakar mellem Tchads og Sudans statsoverhoveder i forbindelse med topmødet i Den Islamiske Konference med deltagelse af præsident Abdoulaye Wade (Senegal) og præsident Omar Bongo (Gabon), |
| --- | --- |

—

der henviser til den ikkeangrebspagt, der den 13. marts 2008 blev undertegnet i Dakar mellem Tchads og Sudans statsoverhoveder i forbindelse med topmødet i Den Islamiske Konference med deltagelse af præsident Abdoulaye Wade (Senegal) og præsident Omar Bongo (Gabon),

| — | der henviser til Cotonou-AVS-EU-partnerskabsaftalen (4) og navnlig kapitlet om humanitær bistand og katastrofebistand, |
| --- | --- |

—

der henviser til Cotonou-AVS-EU-partnerskabsaftalen (4) og navnlig kapitlet om humanitær bistand og katastrofebistand,

| — | der henviser til de internationale menneskerettighedskonventioner og -instrumenter, |
| --- | --- |

—

der henviser til de internationale menneskerettighedskonventioner og -instrumenter,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5,

| A. | der er foruroliget over, at der ikke siden den 3. februar 2008 er fremkommet oplysninger om Ibni Oumar Mahamat Saleh, som er talsmand for koalitionen af partier til forsvar for forfatningen, eller om andre politiske fanger, |
| --- | --- |

A.

der er foruroliget over, at der ikke siden den 3. februar 2008 er fremkommet oplysninger om Ibni Oumar Mahamat Saleh, som er talsmand for koalitionen af partier til forsvar for forfatningen, eller om andre politiske fanger,

| B. | der er foruroliget over arrestationen af medlemmer og ledere af oppositionspartierne efter oprørernes forsøg på at styrte præsident Idriss Déby i februar 2008, |
| --- | --- |

B.

der er foruroliget over arrestationen af medlemmer og ledere af oppositionspartierne efter oprørernes forsøg på at styrte præsident Idriss Déby i februar 2008,

| C. | der henviser til, at præsident Déby har benyttet den nuværende konflikt med den væbnede opposition som et påskud til at arrestere fredelige civile ledere fra oppositionen, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at præsident Déby har benyttet den nuværende konflikt med den væbnede opposition som et påskud til at arrestere fredelige civile ledere fra oppositionen,

| D. | der henviser til, at Tchads sikkerhedsstyrker ustraffet har foretaget udenretlige drab, tortur og vilkårlige arrestationer, samtidig med at menneskerettighedsforkæmpere og journalister fortsat risikerer tilbageholdelse, uretfærdige retssager og fængslinger i strid med ytringsfriheden, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Tchads sikkerhedsstyrker ustraffet har foretaget udenretlige drab, tortur og vilkårlige arrestationer, samtidig med at menneskerettighedsforkæmpere og journalister fortsat risikerer tilbageholdelse, uretfærdige retssager og fængslinger i strid med ytringsfriheden,

| E. | der henviser til, at præsident Déby har benyttet undtagelsestilstanden til at beordre ophævelse af loven om pressefrihed fra 1994, og at udenlandske journalister har store problemer med at udøve deres arbejde, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at præsident Déby har benyttet undtagelsestilstanden til at beordre ophævelse af loven om pressefrihed fra 1994, og at udenlandske journalister har store problemer med at udøve deres arbejde,

| F. | der henviser til, at det ikke med præsidentens dekret om nedsættelse af et undersøgelsesudvalg om begivenhederne den 2. og 3. februar 2008 er garanteret, at dette udvalg er uafhængigt, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det ikke med præsidentens dekret om nedsættelse af et undersøgelsesudvalg om begivenhederne den 2. og 3. februar 2008 er garanteret, at dette udvalg er uafhængigt,

| G. | der er bekymret over sikkerhedssituationen i den østlige del af Tchad, der er forringet siden 2006 som følge af sammenstød mellem tchadiske sikkerhedsstyrker og tchadiske oprørere og indtrængen af Janjaweedmilitser og væbnede grupper fra Sudan, hvortil kommer bandekriminalitet og angreb på humanitære organisationer, |
| --- | --- |

G.

der er bekymret over sikkerhedssituationen i den østlige del af Tchad, der er forringet siden 2006 som følge af sammenstød mellem tchadiske sikkerhedsstyrker og tchadiske oprørere og indtrængen af Janjaweedmilitser og væbnede grupper fra Sudan, hvortil kommer bandekriminalitet og angreb på humanitære organisationer,

| H. | der henviser til, at en løsning af krisen forudsætter, at der tages fat på dens grundlæggende årsager som led i en omfattende politisk forsoningsproces med støtte fra befolkningen, for at der kan opnås fred, sikkerhed og udvikling, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at en løsning af krisen forudsætter, at der tages fat på dens grundlæggende årsager som led i en omfattende politisk forsoningsproces med støtte fra befolkningen, for at der kan opnås fred, sikkerhed og udvikling,

| I. | der henviser til, at den nye tchadiske premierminister Youssouf Saleh Abbas har erklæret, at han prioriterer gennemførelsen af den ovennævnte aftale af 13. august 2007, der blev støttet af Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den nye tchadiske premierminister Youssouf Saleh Abbas har erklæret, at han prioriterer gennemførelsen af den ovennævnte aftale af 13. august 2007, der blev støttet af Den Europæiske Union,

| J. | der henviser til, at koalitionen af oppositionspartier, har reageret positivt på ideen om en meget bred regering, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at koalitionen af oppositionspartier, har reageret positivt på ideen om en meget bred regering,

| K. | der henviser til de seneste sammenstød i begyndelsen af april 2008 mellem regeringstropperne og de væbnede oprørsstyrker i Adé-regionen, |
| --- | --- |

K.

der henviser til de seneste sammenstød i begyndelsen af april 2008 mellem regeringstropperne og de væbnede oprørsstyrker i Adé-regionen,

| L. | der henviser til, at de forhandlinger, der er blevet indledt i Tripoli mellem repræsentanter for regeringen og oprørerne, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at de forhandlinger, der er blevet indledt i Tripoli mellem repræsentanter for regeringen og oprørerne,

| M. | der henviser til, at der allerede er over 250 000 sudanske flygtninge i tolv lejre i det østlige Tchad; der henviser til, at der desuden er kommet mindst 12 000 flygtninge til i februar 2008, da situationen i Darfur blev yderligere forværret, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at der allerede er over 250 000 sudanske flygtninge i tolv lejre i det østlige Tchad; der henviser til, at der desuden er kommet mindst 12 000 flygtninge til i februar 2008, da situationen i Darfur blev yderligere forværret,

| N. | der henviser til, at der også er over 57 000 flygtninge fra Den Centralafrikanske Republik i Tchad, og at det store flertal af disse lever i fire lejre i den sydlige del af landet; der henviser til, at der desuden er omkring 180 000 internt fordrevne i det østlige Tchad, som bevæger sig rundt i landet og til stadighed er på flugt fra volden mellem forskellige etniske grupper; der henviser til, at stationeringen af EUFOR muligvis kan skabe betingelser for, at de internt fordrevne kan vende hjem, men at deres hjemvenden ikke må ske forhastet, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der også er over 57 000 flygtninge fra Den Centralafrikanske Republik i Tchad, og at det store flertal af disse lever i fire lejre i den sydlige del af landet; der henviser til, at der desuden er omkring 180 000 internt fordrevne i det østlige Tchad, som bevæger sig rundt i landet og til stadighed er på flugt fra volden mellem forskellige etniske grupper; der henviser til, at stationeringen af EUFOR muligvis kan skabe betingelser for, at de internt fordrevne kan vende hjem, men at deres hjemvenden ikke må ske forhastet,

| O. | der henviser til, at indsættelsen af den EUFOR-mission, som er godkendt af FN's Sikkerhedsråd, er blevet uomgængelig på grund af den nyværende humanitære situation og sikkerhedssituationen, ikke mindst fordi FN og EU er ansvarlige for at beskytte civile i områder med alle nødvendige midler og at yde humanitær bistand og etablere sikre forhold for nødhjælpsarbejderne, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at indsættelsen af den EUFOR-mission, som er godkendt af FN's Sikkerhedsråd, er blevet uomgængelig på grund af den nyværende humanitære situation og sikkerhedssituationen, ikke mindst fordi FN og EU er ansvarlige for at beskytte civile i områder med alle nødvendige midler og at yde humanitær bistand og etablere sikre forhold for nødhjælpsarbejderne,

| P. | der henviser til, at en række oprørsgrupper fortsat holder tchadisk territorium besat og befinder sig på begge sider af grænsen mellem Tchad og Sudan, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at en række oprørsgrupper fortsat holder tchadisk territorium besat og befinder sig på begge sider af grænsen mellem Tchad og Sudan,

| Q. | der henviser til, at Tchad har anklaget Sudan for at bryde ikkeangrebspagten ved at træne og bevæbne oprørere til at iværksætte nye angreb på Tchads regering; der henviser til, at Sudans regering benægter at have nogen forbindelse til oprørerne, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Tchad har anklaget Sudan for at bryde ikkeangrebspagten ved at træne og bevæbne oprørere til at iværksætte nye angreb på Tchads regering; der henviser til, at Sudans regering benægter at have nogen forbindelse til oprørerne,

| R. | der henviser til, at den kontaktgruppe, der nedsattes i henhold til fredsaftalen, som blev undertegnet af Den Islamiske Konference i Dakar den 13. marts 2008, allerede har været nødsaget til at mødes for at behandle de anklager, som den tchadiske regeringschef har fremført mod Sudans regering for at støtte de tchadiske oprørere, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at den kontaktgruppe, der nedsattes i henhold til fredsaftalen, som blev undertegnet af Den Islamiske Konference i Dakar den 13. marts 2008, allerede har været nødsaget til at mødes for at behandle de anklager, som den tchadiske regeringschef har fremført mod Sudans regering for at støtte de tchadiske oprørere,

| S. | der henviser til, EU er indstillet på at påtage sig en mæglerrolle i konflikten, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, EU er indstillet på at påtage sig en mæglerrolle i konflikten,

| T. | der henviser til, at over 4,5 mio. mennesker i Darfur og i det østlige Tchad nu er afhængige af humanitær bistand, og at de fortsatte kampe vanskeliggør Verdensfødevareprogrammets aktiviteter i det østlige Tchad, idet der ikke er adgang til nogle af flygtningene, mens leveringerne af fødevarer til andre lejre forsinkes, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at over 4,5 mio. mennesker i Darfur og i det østlige Tchad nu er afhængige af humanitær bistand, og at de fortsatte kampe vanskeliggør Verdensfødevareprogrammets aktiviteter i det østlige Tchad, idet der ikke er adgang til nogle af flygtningene, mens leveringerne af fødevarer til andre lejre forsinkes,

| U. | der henviser til, at konflikten i Sudan har bredt sig til Tchad, og at civile i Tchad har været udsat for overtrædelser af menneskerettighederne såsom afbrænding og plyndring af landsbyer og vold mod kvinder, bl.a. voldtægt, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at konflikten i Sudan har bredt sig til Tchad, og at civile i Tchad har været udsat for overtrædelser af menneskerettighederne såsom afbrænding og plyndring af landsbyer og vold mod kvinder, bl.a. voldtægt,

| V. | der henviser til, at den ustabile politiske situation og den væbnede konflikt i Tchad forværrer situationen for flygtningene fra Darfur, især efter den tchadiske regerings seneste trusler om at udvise alle yderligere flygtninge fra Darfur |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at den ustabile politiske situation og den væbnede konflikt i Tchad forværrer situationen for flygtningene fra Darfur, især efter den tchadiske regerings seneste trusler om at udvise alle yderligere flygtninge fra Darfur

| W. | der henviser til, at mindre end 20 % af de 290 mio. USD, der i 2008 er anmodet om som humanitær bistand til Tchad efter forslag fra otte af FN's underorganisationer og 14 ikke-statslige organisationer, hidtil er kommet til udbetaling, |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at mindre end 20 % af de 290 mio. USD, der i 2008 er anmodet om som humanitær bistand til Tchad efter forslag fra otte af FN's underorganisationer og 14 ikke-statslige organisationer, hidtil er kommet til udbetaling,

| X. | der henviser til, at Verdensfødevareprogrammet nu står over for den overvældende opgave at skulle oplagre fødevarer til seks måneder i lejrene for flygtninge og internt fordrevne, inden regntiden begynder, |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at Verdensfødevareprogrammet nu står over for den overvældende opgave at skulle oplagre fødevarer til seks måneder i lejrene for flygtninge og internt fordrevne, inden regntiden begynder,

| Y. | der henviser til, at den kraftige stigning i fødevarepriserne er en yderligere udfordring for Verdensfødevareprogrammet, hvad der indebærer, at organisationen i løbet af de kommende måneder til få brug for endnu mere støtte i de kommende måneder for at kunne imødekomme fødevarebehovet i regionen, |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at den kraftige stigning i fødevarepriserne er en yderligere udfordring for Verdensfødevareprogrammet, hvad der indebærer, at organisationen i løbet af de kommende måneder til få brug for endnu mere støtte i de kommende måneder for at kunne imødekomme fødevarebehovet i regionen,

| Z. | der henviser til, at beskyttelsen af børnene bør være en væsentlig prioritet, og at børnene i Tchad er udsat for alvorlige overtrædelser af menneskerettighederne, såsom hvervning og udnyttelse fra de væbnede styrkers og de bevæbnede gruppers side, bortførelser til flere forskellige formål, menneskehandel, voldtægt og anden form for seksuel vold, især over for piger, |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at beskyttelsen af børnene bør være en væsentlig prioritet, og at børnene i Tchad er udsat for alvorlige overtrædelser af menneskerettighederne, såsom hvervning og udnyttelse fra de væbnede styrkers og de bevæbnede gruppers side, bortførelser til flere forskellige formål, menneskehandel, voldtægt og anden form for seksuel vold, især over for piger,

| AA. | der henviser til, at kun 20 % af børnene i Tchad går i skole, mens det skønnes, at mellem 7 000 og 10 000 børn (under 18 år) menes at være børnesoldater, |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at kun 20 % af børnene i Tchad går i skole, mens det skønnes, at mellem 7 000 og 10 000 børn (under 18 år) menes at være børnesoldater,

1.   forsikrer det tchadiske folk og især ofrene for den nuværende konflikt om sin solidaritet;

2.   udtrykker dyb bekymring over, hvad der er tilstødt Ibni Oumar Mahamat Saleh, om hvem der ikke er fremkommet oplysninger siden hans arrestation den 3. februar 2008; holder de tchadiske myndigheder personligt ansvarlige for hans sundhedstilstand og opfordrer dem til at tage de nødvendige skridt til, at han omgående sættes på fri fod;

3.   fordømmer forfølgelsen og de vilkårlige arrestationer af oppositionspolitikere og journalister; opfordrer den tchadiske regering til at skabe klarhed om situationen for alle de oppositionspolitikere og journalister, der stadig tilbageholdes, at behandle deres sager i overensstemmelse med retsstatsprincipperne, at indstille alle vilkårlige arrestationer, at gøre en ende på straffriheden og at retsforfølge dem, der er ansvarlige for overtrædelser af menneskerettighederne;

4.   minder Tchads regering om, at den har en international forpligtelse til at oplyse de politiske fangers familier om, hvor de tilbageholdte befinder sig;

5.   opfordrer Tchads regering til at overholde alle de menneskerettighedsinstrumenter, som landet er signatar af;

6.   henviser til, at intet medlem af parlamentet kan fængsles, uden at den pågældendes immunitet er blevet ophævet;

7.   understreger, at det er nødvendigt, at det politiske liv i Tchad i højere grad afspejler de etniske og geografiske forhold; betoner, at krisen i Darfur ikke er årsagen til alle Tchads ulykker, idet der er tale om en humanitær situation, som først er opstået i løbet af de seneste seks år; betoner, at Tchad i mere end fire årtier har haft sine egne interne problemer; fordømmer ethvert forsøg fra den tchadiske regerings side på at benytte Sudan og Darfur som et røgslør for politiske modsætninger i selve Tchad og således forlænge den politiske uro i landet;

8.   opfordrer samtlige partier og især Tchads regering til at overholde deres tilsagn om at tilvejebringe grundlaget for de frie og retfærdige valg, der påtænkes afholdt i 2009, i overensstemmelse med de internationale standarder;

9.   understreger, at der ikke kan opnås en varig løsning uden en virkelig national forsoning og en omfattende dialog med inddragelse af samtlige aktører med henblik på at nå frem til en retfærdig og generel fred og et virkeligt demokrati; tager til efterretning, at den nye premierminister har givet udtryk for sin hensigt om at føre aftalerne af 13. august 2007 ud i livet;

10.   bekræfter på ny, at det er nødvendigt at indkalde til en omfattende intertchadisk dialog så hurtigt som muligt; understreger betydningen af at inddrage oprørsgrupperne i den politiske proces og opfordrer alle parter, herunder Tchads regering og EU, til at søge muligheder for forhandlinger med den væbnede opposition, så snart den fuldt og betingelsesløst har tilsluttet sig en våbenhvile;

11.   opfordrer Den Afrikanske Union til at fremme en omfattende dialog med henblik på en omfattende fredsproces og forberedelse af demokratiske valg;

12.   opfordrer EU til fortsat at forfølge gennemførelsen af aftalen af 13. august 2007 med henblik på omgående genoptagelse af en omfattende politisk forsoningsproces under overholdelse af demokratiske regler;

13.   bekræfter på ny sin principielle modstand mod ethvert forsøg på magtovertagelse ved hjælp af våben; fordømmer på det kraftigste oprørsgruppernes fortsatte bevæbnede aktiviteter i Tchad;

14.   anerkender nytten af ESFP-missionen EUFOR Tchad/RCA, som upartisk og med største neutralitet sørger for sikkerhed i lejrene for flygtninge og internt fordrevne samt medarbejdere fra humanitære organisationer; beklager, at EUFOR med hensyn til troppernes sammensætning ikke i tilstrækkelig grad afspejler Den Europæiske Unions mangfoldighed, og tilskynder de medlemsstater, der endnu ikke har bidraget, til at levere nødvendige tropper og materiel for at sikre missionens europæiske identitet; opfordrer medlemsstaterne og Rådet til at tage køns- og menneskerettighedsaspekter i betragtning, når missionen gennemføres;

15.   betoner, at disse styrker skal råde over og anvende alle nødvendige midler til beskyttelse af truede civile i fuld overensstemmelse med de internationale menneskerettigheder og folkeretten; opfordrer indtrængende alle de styrker, der er involveret i konflikter, til at overholde menneskerettighederne og folkeretten, at indstille alle overgreb på flygtninge, internt fordrevne og civile personer i de pågældende områder og give de humanitære organisationer mulighed for at komme den lidende civilbefolkning til undsætning;

16.   udtrykker på ny dyb bekymring over den stadig alvorligere humanitære situation og sikkerhedssituation i Tchad og opfordrer det internationale fællesskab til at øge dets bistand for at imødekomme den humanitære appel til støtte for Tchad (2008 Humanitarian Appeal for Chad); betoner, at der er øjeblikkeligt behov for donorbidrag for at sikre, at indkøbene afsluttes i de kommende måneder, således at fødevarerne når frem til det østlige Tchad i tide; understreger, at en sådan finansiering kræves mindst et år i forvejen for at imødekomme sådanne presserende behov;

17.   er dybt bekymret over denne humanitære krises negative indflydelse på den regionale stabilitet; foreslår, at der afholdes en international regionalkonference så snart som muligt for at behandle de komplicerede spørgsmål i forbindelse med forholdet mellem Tchad og dets naboer;

18.   opfordrer i denne forbindelse regeringerne i Tchad og Sudan til at overholde deres ikkeangrebsaftale af 13. marts 2008;

19.   opfordrer regeringerne i Tchad og Sudan til øjeblikkeligt at standse al støtte til de bevæbnede grupper i Darfur og det østlige Tchad, at overholde deres tilsagn om at forhindre bevæbnede grupper i at overskride den fælles grænse, at løse tvistigheder gennem politisk dialog og at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at stabilisere den nuværende situation;

20.   opfordrer til, at overtrædelser af menneskerettighederne, forbrydelser mod menneskeheden, seksuelle overgreb mod kvinder og børn og tvungen hvervning af mænd og børn i flygtningelejre og på opholdssteder for internt fordrevne personer identificeres, anmeldes, retsforfølges og straffes i henhold til de internationale menneskerettighedsbestemmelser;

21.   støtter FN's mission til Den Centralafrikanske Republik og Tchad (MINURCAT), som har til opgave at støtte de tchadiske domstole og fængselssystemer samt uddanne den tchadiske politistyrke (Chadian police for humanitarian protection), som er ansvarlig for opretholdelse af lov og orden i lejrene for flygtninge og internt fordrevne personer;

22.   understreger betydningen af en offentlig informationskampagne med klare budskaber, således at EUFOR kan orientere ikke kun den lokale befolkning, men også ngo'erne, om formålet med deres tilstedeværelse i regionen;

23.   udtrykker sin skuffelse over, at der ikke hidtil er blevet udsendt EUFOR-tropper til Guereda-området, som er en af de vanskeligere regioner med hensyn til etniske tvistigheder og tilstrømning af flygtninge; er bekymret over, at dette område stadig er noget udsat, og opfordrer indtrængende til, at der udsendes EUFOR-tropper så hurtigt som muligt for at skabe sikkerhed i dette farlige område;

24.   understreger, at løsninger på problemet om internt fordrevne personer i Tchad nødvendigvis må tage hensyn til både den lokale befolkning og regeringen; foreslår, at forsoningsprojekter bør omfatte både internt fordrevne personer og lokale befolkningsgrupper;

25.   udtrykker tilfredshed med, at der i den 10. Europæiske Udviklingsfond er sørget for genopbygning og rehabilitering af områder beregnet til ophold for fordrevne personer og flygtninge;

26.   understreger, at menneskerettighederne skal forankres i det tchadiske uddannelsessystem, og at der bør gennemføres handlingsplaner for undervisning i menneskerettigheder på grundskole- og gymnasieplan så hurtigt som muligt; konstaterer, at EUFOR kan gøre en indsats for at forhindre, at børn hverves af oprørsgrupper, ved at arbejde med samfundsledere og gøre dem opmærksom på den fare, deres børn udsættes for;

27.   anmoder om, at alle børn under 18 år hjemsendes fra den tchadiske hær (Chadian National Army), herunder selvforsvarsmilitser og alle andre paramilitære grupper, der modtager støtte fra Tchads regering, og overføres til deres familier eller til børnebeskyttelsesorganisationer;

28.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Den Afrikanske Union, FN's generalsekretær og medformændene for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU samt præsidenterne, regeringerne og parlamenterne i henholdsvis Tchad, Den Centralafrikanske Republik og Sudan.

---

(1)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0419.

(2)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0630.

(3)  EUT L 34 af 8.2.2008, s. 39.

(4)  EFT L 317 af 15.12.2000, s. 3.

---

III Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 22. april 2008

| 29.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 259/111 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 259/111

---

Terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet *

P6_TA(2008)0128

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2008 om Forbundsrepublikken Tysklands initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets afgørelse om gennemførelse af afgørelse 2008/.../RIA om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet (11563/2007 — 11045/1/2007 — C6-0409/2007 — 2007/0821(CNS))

(2009/C 259 E/21)

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Forbundsrepublikken Tysklands initiativ (11563/2007 og 11045/1/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til Forbundsrepublikken Tysklands initiativ (11563/2007 og 11045/1/2007),

| — | der henviser til EU-traktatens artikel 34, stk. 2, litra c), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-traktatens artikel 34, stk. 2, litra c),

| — | der henviser til EU-traktatens artikel 39, stk. 1, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0409/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-traktatens artikel 39, stk. 1, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0409/2007),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 93, artikel 51 og artikel 41, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 93, artikel 51 og artikel 41, stk. 4,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0099/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0099/2008),

1.   godkender Forbundsrepublikken Tysklands initiativ som ændret;

2.   opfordrer Rådet til at ændre teksten i overensstemmelse hermed;

3.   opfordrer Rådet og Kommissionen til efter Lissabontraktatens ikrafttræden at prioritere ethvert fremtidigt forslag om at ændre afgørelsen i overensstemmelse med erklæring nr. 50 ad artikel 10 i protokollen om overgangsbestemmelser, der knyttes som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab;

4.   er fast besluttet på at undersøge ethvert sådant fremtidigt forslag efter hasteproceduren i overensstemmelse med den i punkt 3 nævnte procedure og i tæt samarbejde med de nationale parlamenter;

5.   opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

6.   anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Forbundsrepublikken Tysklands initiativ i væsentlig grad;

7.   pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til Forbundsrepublikken Tysklands regering.

| FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLANDS INITIATIV | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1


  Forbundsrepublikken Tysklands initiativ


  Betragtning 3 a (ny) |
| | (3a) | Det er nødvendigt, at Rådet snarest muligt vedtager rammeafgørelsen om visse proceduremæssige rettigheder i straffesager i Den Europæiske Union for at fastlægge visse minimumsregler om adgang til juridisk bistand for enkeltpersoner i medlemsstaterne. |

FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLANDS INITIATIV

ÆNDRINGER

Ændring 1

Forbundsrepublikken Tysklands initiativ

Betragtning 3 a (ny)

(3a)

Ændring 2

Forbundsrepublikken Tysklands initiativ

Betragtning 3 b (ny)

| (3b) | De regler om databeskyttelse, der er fastsat i afgørelse 2008/.../RIA om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet, skal indføres, fordi der ikke findes nogen retsakt om databeskyttelse i tredje søjle. Når den afgørelse er vedtaget, bør dette generelle retlige instrument finde anvendelse på politisamarbejde og retligt samarbejde i straffesager generelt, forudsat at databeskyttelsesniveauet er fyldestgørende og under alle omstændigheder ikke ringere end den beskyttelse, der ydes i Europarådets konvention af 28. januar 1981 om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med automatisk behandling af personlige data og tillægsprotokol af 8. november 2001 om tilsynsmyndigheder og grænseoverskridende datastrømme. |
| --- | --- |

(3b)

Ændring 3

Forbundsrepublikken Tysklands initiativ

Betragtning 3 c (ny)

| (3c) | Særlige kategorier af oplysninger vedrørende racemæssig eller etnisk baggrund, politisk, religiøs eller filosofisk overbevisning, medlemskab af partier eller fagforeninger, seksuel orientering eller helbredsforhold må kun behandles, hvis dette er absolut nødvendigt og står i forhold til målet i en konkret sag og er i overensstemmelse med specifikke sikkerhedsforanstaltninger. |
| --- | --- |

(3c)

Ændring 4

Forbundsrepublikken Tysklands initiativ

Betragtning 3 d (ny)

| (3d) | For at sikre et effektivt politisamarbejde bør det være muligt at oprette fælles operationsstyrker hurtigt og ubureaukratisk. |
| --- | --- |

(3d)

Ændring 5

Forbundsrepublikken Tysklands initiativ

Betragtning 4 a (ny)

| (4a) | De foranstaltninger, der er nævnt i denne afgørelse, er forenelige med udtalelse af 19. december 2007 fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. |
| --- | --- |

(4a)

Ændring 6

Forbundsrepublikken Tysklands initiativ

Artikel 2 — litra – a (nyt)

| – a) | »Personoplysninger«: enhver form for information om en identificeret eller identificerbar fysisk person (»den registrerede«); ved identificerbar person forstås en person, der direkte eller indirekte kan identificeres, bl.a. ved et identifikationsnummer eller et eller flere elementer, der er særlige for denne persons fysiske, fysiologiske, psykiske, økonomiske, kulturelle eller sociale identitet; |
| --- | --- |

– a)

»Personoplysninger«: enhver form for information om en identificeret eller identificerbar fysisk person (»den registrerede«); ved identificerbar person forstås en person, der direkte eller indirekte kan identificeres, bl.a. ved et identifikationsnummer eller et eller flere elementer, der er særlige for denne persons fysiske, fysiologiske, psykiske, økonomiske, kulturelle eller sociale identitet;

Ændring 11

Forbundsrepublikken Tysklands initiativ

Artikel 2 — litra e

| e) | »Ikke-kodende del af dna«: kromosomområder, der ikke indeholder noget genetisk udtryk, dvs. at der ikke foreligger nogen oplysninger om, at de kan give oplysninger om
  en organismes funktionelle egenskaber
  ; |
| --- | --- |

e)

»Ikke-kodende del af dna«: kromosomområder, der ikke indeholder noget genetisk udtryk, dvs. at der ikke foreligger nogen oplysninger om, at de kan give oplysninger om
  en organismes funktionelle egenskaber
  ;

| e) | »Ikke-kodende del af dna«: kromosomområder, der ikke indeholder noget genetisk udtryk, dvs. at der ikke foreligger nogen oplysninger om, at de kan give oplysninger om
  specifikke arvelige karakteristika
  ;
  uanset eventuelle videnskabelige fremskridt afsløres der ikke flere oplysninger vedrørende den ikke-kodende del af dna; |
| --- | --- |

e)

»Ikke-kodende del af dna«: kromosomområder, der ikke indeholder noget genetisk udtryk, dvs. at der ikke foreligger nogen oplysninger om, at de kan give oplysninger om
  specifikke arvelige karakteristika
  ;
  uanset eventuelle videnskabelige fremskridt afsløres der ikke flere oplysninger vedrørende den ikke-kodende del af dna;

Ændring 18

Forbundsrepublikken Tysklands initiativ

Artikel 3 a (ny)

Artikel 3a

Anmodninger vedrørende frikendte eller løsladte personer

I henhold til kapitel 3 og 4 i denne afgørelse udveksles rapporter, der svarer til frikendte eller løsladte personers dna-profil eller fingeraftryksoplysninger, kun, hvis databasen er præcist afgrænset, og den kategori af oplysninger, som anmodningen vedrører, er klart defineret i national ret.

Ændring 19

Forbundsrepublikken Tysklands initiativ

Artikel 8 — stk. 1 — litra a

| a) | den anmodende medlemsstats medlemsstatskode |
| --- | --- |

a)

den anmodende medlemsstats medlemsstatskode

| a) | den anmodende medlemsstats medlemsstatskode
  og koden for den nationale myndighed, som foretager søgningen |
| --- | --- |

a)

den anmodende medlemsstats medlemsstatskode
  og koden for den nationale myndighed, som foretager søgningen

Ændring 20

Forbundsrepublikken Tysklands initiativ

Artikel 17 — stk. 3 — litra i

| i) | de beføjelser, som embedsmænd og andre myndighedspersoner fra de(n) udsendende medlemsstat(er) kan udøve i værtsmedlemsstaten under operationen |
| --- | --- |

i)

de beføjelser, som embedsmænd og andre myndighedspersoner fra de(n) udsendende medlemsstat(er) kan udøve i værtsmedlemsstaten under operationen

| i) | de beføjelser, som embedsmænd og andre myndighedspersoner fra de(n) udsendende medlemsstat(er) kan udøve i værtsmedlemsstaten under operationen;
  disse beføjelser skal navnlig omfatte retten til overvågning, forfølgelse, anholdelse og afhøring |
| --- | --- |

i)

de beføjelser, som embedsmænd og andre myndighedspersoner fra de(n) udsendende medlemsstat(er) kan udøve i værtsmedlemsstaten under operationen;
  disse beføjelser skal navnlig omfatte retten til overvågning, forfølgelse, anholdelse og afhøring

Ændring 21

Forbundsrepublikken Tysklands initiativ

Artikel 18 — stk. 1

1.   Der fastsættes yderligere enkeltheder vedrørende den tekniske og administrative gennemførelse af afgørelse 2007/.../RIA i bilaget til denne afgørelse. Bilaget kan ændres af Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal.

1.   Der fastsættes yderligere enkeltheder vedrørende den tekniske og administrative gennemførelse af afgørelse 2007/.../RIA i bilaget til denne afgørelse. Bilaget kan ændres af Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal
  efter høring af Europa-Parlamentet i overensstemmelse med artikel 34, stk. 2, litra c) og artikel 39, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union
  .

Ændring 22

Forbundsrepublikken Tysklands initiativ

Artikel 20 — stk. 1

1.   Rådet træffer afgørelse, som omhandlet i artikel 25, stk. 2, i afgørelse 2007/.../RIA, på grundlag af en evalueringsrapport, der baseres på et spørgeskema, jf. kapitel 4 i bilaget til denne afgørelse.

1.   Rådet træffer afgørelse, som omhandlet i artikel 25, stk. 2, i afgørelse 2008/.../RIA, på grundlag af en evalueringsrapport, der baseres på et spørgeskema, jf. kapitel IV i bilaget til denne afgørelse.
  De uafhængige databeskyttelsesmyndigheder i de berørte medlemsstater inddrages fuldt ud i den evalueringsprocedure, der er fastsat i kapitel 4 i bilaget til denne afgørelse.

Ændring 23

Forbundsrepublikken Tysklands initiativ

Artikel 21 — stk. 1

1.   Den administrative, tekniske og finansielle anvendelse af dataudvekslingen i henhold til kapitel 2 i afgørelse 2007/.../RIA evalueres hvert år. Evalueringen vedrører de medlemsstater, der allerede anvender afgørelse 2007/.../RIA på evalueringstidspunktet, og foretages for de kategorier af data, for hvilke dataudvekslingen er påbegyndt for de berørte medlemsstaters vedkommende. Evalueringen baseres på rapporter fra de respektive medlemsstater.

1.   Den administrative, tekniske og finansielle anvendelse af dataudvekslingen i henhold til kapitel 2 i afgørelse 2008/.../RIA evalueres hvert år.
  Denne evaluering indeholder en vurdering af konsekvenserne af forskelle i teknikker og kriterier for indsamling og lagring af dna-oplysninger i medlemsstaterne. Evalueringen indeholder desuden en vurdering af resultaterne i forbindelse med proportionaliteten og effektiviteten af den grænseoverskridende udveksling af de forskellige typer af dna-oplysninger.
  Evalueringen vedrører de medlemsstater, der allerede anvender afgørelse 2008/.../RIA på evalueringstidspunktet, og foretages for de kategorier af data, for hvilke dataudvekslingen er påbegyndt for de berørte medlemsstaters vedkommende. Evalueringen baseres på rapporter fra de respektive medlemsstater.

Ændring 24

Forbundsrepublikken Tysklands initiativ

Artikel 21 — stk. 2 a (nyt)

2a.
     
  Rådets Generalsekretariat meddeler regelmæssigt Europa-Parlamentet og Kommissionen resultaterne af evalueringen af dataudvekslingen i form af en rapport, som fastsat i kapitel 4, punkt 2, nr. 1), i bilaget til denne afgørelse.

Ændring 25

Forbundsrepublikken Tysklands initiativ

Tillæg til Initiativet — Kapitel 1 — punkt 1.1 — nr. 3

Inddragelsesbestemmelse

De dna-profiler, der er stillet til rådighed for eller fremsendt til de andre medlemsstater med henblik på søgning og sammenligning skal indeholde mindst 6 loci og
  kan
  afhængig af deres tilgængelighed indeholde
  andre
  loci eller nul-alleler (blanks). Reference-dna-profilerne skal indeholde mindst 6 af de 7 ESS/ISSOL loci. For at øge nøjagtigheden af overensstemmelser
  anbefales det, at
  alle tilgængelige alleler lagres i den indekserede
  datapool
  for dna-profiler.

Inddragelsesbestemmelse

De dna-profiler, der er stillet til rådighed for eller fremsendt til de andre medlemsstater med henblik på søgning og sammenligning skal mindst indeholde 6 loci og
  skal
  afhængig af deres tilgængelighed indeholde
  yderligere
  loci eller nul-alleler (blanks). Reference-dna-profilerne skal indeholde mindst 6 af de 7 ESS/ISSOL loci. For at øge nøjagtigheden af overensstemmelser
  skal
  alle tilgængelige alleler lagres i den indekserede
  database
  for dna-profiler
  og anvendes til søgning og sammenligning. Hver medlemsstat skal så hurtigt som muligt gennemføre enhver ny ESS, der vedtages af EU
  .

---

| 29.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 259/116 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 259/116

---

Ombudsmandens statut

P6_TA(2008)0129

Udkast til Europa-Parlamentets afgørelse vedtaget den 22. april 2008 om ændring af afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom af 9. marts 1994 vedrørende ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv (2006/2223(INI))

(2009/C 259 E/22)

Følgende udkast til afgørelse blev vedtaget (1) og fremsendt til Rådet og Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 195, stk. 4 og Euratom-traktatens artikel 107D, stk. 4:

---

(1)  Afstemning om forslag til beslutning (A6-0076/2008) blev udsat for at afvente afslutningen af proceduren i EF-traktatens artikel 195, stk. 4 og Euratom-traktatens artikel 107D, stk. 4.

---

Europa-Parlamentets afgørelse om ændring af afgørelse 94/262/EKSF/EF, Euratom af 9. marts 1994 vedrørende ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv

EUROPA-PARLAMENTET HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 195, stk. 4,

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 107D, stk. 4,

under henvisning til sin beslutning af ... om forslag til Europa-Parlamentets afgørelse om ændring af afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom af 9. marts 1994 vedrørende ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv,

under henvisning til udtalelse fra Kommissionen,

under henvisning til Rådets godkendelse, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (1) anerkendes Unionens borgeres ret til god forvaltning som en grundlæggende rettighed. |
| --- | --- |

(1)

I Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (1) anerkendes Unionens borgeres ret til god forvaltning som en grundlæggende rettighed.

| (2) | Borgernes tillid til Ombudsmandens evne til at foretage grundige og upartiske undersøgelser af påståede tilfælde af fejl og forsømmelser er af grundlæggende betydning for, at Ombudsmandens indsats kan blive vellykket. |
| --- | --- |

(2)

Borgernes tillid til Ombudsmandens evne til at foretage grundige og upartiske undersøgelser af påståede tilfælde af fejl og forsømmelser er af grundlæggende betydning for, at Ombudsmandens indsats kan blive vellykket.

| (3) | Det er ønskværdigt at tilpasse Ombudsmandens statut for at fjerne enhver eventuel usikkerhed vedrørende Ombudsmandens evne til at foretage grundige og upartiske undersøgelser af påståede tilfælde af fejl og forsømmelser. |
| --- | --- |

(3)

Det er ønskværdigt at tilpasse Ombudsmandens statut for at fjerne enhver eventuel usikkerhed vedrørende Ombudsmandens evne til at foretage grundige og upartiske undersøgelser af påståede tilfælde af fejl og forsømmelser.

| (4) | Det er ønskværdigt at tilpasse Ombudsmandens statut for at give mulighed for udvikling af de juridiske bestemmelser eller af retspraksis vedrørende Den Europæiske Unions organers, kontorers og agenturers indtræden i retstvister, der er indbragt for Domstolen. |
| --- | --- |

(4)

Det er ønskværdigt at tilpasse Ombudsmandens statut for at give mulighed for udvikling af de juridiske bestemmelser eller af retspraksis vedrørende Den Europæiske Unions organers, kontorers og agenturers indtræden i retstvister, der er indbragt for Domstolen.

| (5) | Det er ønskværdigt, at Ombudsmandens statut tilpasses for at tage højde for de ændringer, der er sket i de senere år inden for EU-institutionernes og organernes rolle med hensyn til bekæmpelse af svig mod Den Europæiske Unions økonomiske interesser, navnlig gennem oprettelsen af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), for at give Ombudsmanden mulighed for at underrette disse institutioner eller organer om enhver oplysning, der falder ind under deres ansvarsområde. |
| --- | --- |

(5)

Det er ønskværdigt, at Ombudsmandens statut tilpasses for at tage højde for de ændringer, der er sket i de senere år inden for EU-institutionernes og organernes rolle med hensyn til bekæmpelse af svig mod Den Europæiske Unions økonomiske interesser, navnlig gennem oprettelsen af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), for at give Ombudsmanden mulighed for at underrette disse institutioner eller organer om enhver oplysning, der falder ind under deres ansvarsområde.

| (6) | Det er ønskværdigt, at der træffes foranstaltninger, således at Ombudsmanden kan udvikle sit samarbejde med tilsvarende institutioner på nationalt og internationalt plan samt med nationale eller internationale institutioner, selv når disse beskæftiger sig med en bredere vifte af aktiviteter end Den Europæiske Ombudsmand — såsom beskyttelse af menneskerettighederne — idet et sådant samarbejde kan bidrage til at øge effektiviteten af Ombudsmandens indsats. |
| --- | --- |

(6)

Det er ønskværdigt, at der træffes foranstaltninger, således at Ombudsmanden kan udvikle sit samarbejde med tilsvarende institutioner på nationalt og internationalt plan samt med nationale eller internationale institutioner, selv når disse beskæftiger sig med en bredere vifte af aktiviteter end Den Europæiske Ombudsmand — såsom beskyttelse af menneskerettighederne — idet et sådant samarbejde kan bidrage til at øge effektiviteten af Ombudsmandens indsats.

| (7) | Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab udløb i 2002, |
| --- | --- |

(7)

Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab udløb i 2002,

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Henvisning 1, betragtning 3, artikel 1, stk. 1, første og femte afsnit i artikel 3, stk. 2, artikel 4 og artikel 5 i afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom ændres som følger:

| OMBUDSMANDENS STATUT | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1

  Henvisning 1 |
| Under henvisning til traktaterne om oprettelse af De Europæiske Fællesskaber, særlig artikel 195, stk. 4, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
  artikel 20 D, stk. 4, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab,
  og artikel 107 D, stk. 4, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, | Under henvisning til traktaterne om oprettelse af De Europæiske Fællesskaber, særlig artikel 195, stk. 4, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og artikel 107 D, stk. 4, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, |
| Ændring 2

  Betragtning 3 |
| ombudsmanden, som tillige kan handle på eget initiativ, skal have adgang til alle de elementer, der er nødvendige for udøvelsen af hans hverv; med henblik herpå er Fællesskabets institutioner og organer forpligtet til på anmodning at give ombudsmanden de oplysninger, han udbeder sig,
  medmindre de kan påberåbe sig en behørigt begrundet tavshedspligt,
  og uden at dette i øvrigt berører ombudsmandens pligt til ikke at videregive oplysningerne; medlemsstaternes myndigheder er forpligtet til at give ombudsmanden alle de nødvendige oplysninger, medmindre disse er omfattet af enten love eller administrative bestemmelser om tavshedspligt eller bestemmelser, som indebærer, at de ikke må videregives; får ombudsmanden ikke den ønskede bistand, underretter han Europa-Parlamentet, som det tilkommer at tage de nødvendige initiativer; | ombudsmanden, som tillige kan handle på eget initiativ, skal have adgang til alle de elementer, der er nødvendige for udøvelsen af hans hverv; med henblik herpå er Fællesskabets institutioner og organer forpligtet til på anmodning at give ombudsmanden de oplysninger, han udbeder sig, og uden at dette i øvrigt berører ombudsmandens pligt til ikke at videregive oplysningerne
  og til at behandle fortrolige oplysninger og fortrolige dokumenter i overensstemmelse med de regler, der nøje svarer til dem, der gælder i den pågældende institution eller det pågældende organ; institutioner eller organer, der leverer fortrolige oplysninger eller fortrolige dokumenter, skal underrette ombudsmanden om sådan fortrolighed; ombudsmanden og de pågældende institutioner og organer bør i fællesskab fastsætte de operationelle betingelser for levering af fortrolige oplysninger eller fortrolige dokumenter
  ; medlemsstaternes myndigheder er forpligtet til at give ombudsmanden alle de nødvendige oplysninger, medmindre disse er omfattet af enten love eller administrative bestemmelser om tavshedspligt eller bestemmelser, som indebærer, at de ikke må videregives; får ombudsmanden ikke den ønskede bistand, underretter han Europa-Parlamentet, som det tilkommer at tage de nødvendige initiativer; |
| Ændring 3

  Artikel 1, stk. 1 |
| 1. | Ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv fastsættes i denne afgørelse i henhold til artikel 195, stk. 4, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
  artikel 20 D, stk. 4, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab
  og artikel 107 D, stk. 4, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab. |

OMBUDSMANDENS STATUT

ÆNDRINGER

Ændring 1

Henvisning 1

Under henvisning til traktaterne om oprettelse af De Europæiske Fællesskaber, særlig artikel 195, stk. 4, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
  artikel 20 D, stk. 4, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab,
  og artikel 107 D, stk. 4, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

Under henvisning til traktaterne om oprettelse af De Europæiske Fællesskaber, særlig artikel 195, stk. 4, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og artikel 107 D, stk. 4, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

Ændring 2

Betragtning 3

ombudsmanden, som tillige kan handle på eget initiativ, skal have adgang til alle de elementer, der er nødvendige for udøvelsen af hans hverv; med henblik herpå er Fællesskabets institutioner og organer forpligtet til på anmodning at give ombudsmanden de oplysninger, han udbeder sig,
  medmindre de kan påberåbe sig en behørigt begrundet tavshedspligt,
  og uden at dette i øvrigt berører ombudsmandens pligt til ikke at videregive oplysningerne; medlemsstaternes myndigheder er forpligtet til at give ombudsmanden alle de nødvendige oplysninger, medmindre disse er omfattet af enten love eller administrative bestemmelser om tavshedspligt eller bestemmelser, som indebærer, at de ikke må videregives; får ombudsmanden ikke den ønskede bistand, underretter han Europa-Parlamentet, som det tilkommer at tage de nødvendige initiativer;

ombudsmanden, som tillige kan handle på eget initiativ, skal have adgang til alle de elementer, der er nødvendige for udøvelsen af hans hverv; med henblik herpå er Fællesskabets institutioner og organer forpligtet til på anmodning at give ombudsmanden de oplysninger, han udbeder sig, og uden at dette i øvrigt berører ombudsmandens pligt til ikke at videregive oplysningerne
  og til at behandle fortrolige oplysninger og fortrolige dokumenter i overensstemmelse med de regler, der nøje svarer til dem, der gælder i den pågældende institution eller det pågældende organ; institutioner eller organer, der leverer fortrolige oplysninger eller fortrolige dokumenter, skal underrette ombudsmanden om sådan fortrolighed; ombudsmanden og de pågældende institutioner og organer bør i fællesskab fastsætte de operationelle betingelser for levering af fortrolige oplysninger eller fortrolige dokumenter
  ; medlemsstaternes myndigheder er forpligtet til at give ombudsmanden alle de nødvendige oplysninger, medmindre disse er omfattet af enten love eller administrative bestemmelser om tavshedspligt eller bestemmelser, som indebærer, at de ikke må videregives; får ombudsmanden ikke den ønskede bistand, underretter han Europa-Parlamentet, som det tilkommer at tage de nødvendige initiativer;

Ændring 3

Artikel 1, stk. 1

1.

Ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv fastsættes i denne afgørelse i henhold til artikel 195, stk. 4, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
  artikel 20 D, stk. 4, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab
  og artikel 107 D, stk. 4, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab.

| 1. | Ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv fastsættes i denne afgørelse i henhold til artikel 195, stk. 4, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og artikel 107 D, stk. 4, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab. |
| --- | --- |

1.

Ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv fastsættes i denne afgørelse i henhold til artikel 195, stk. 4, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og artikel 107 D, stk. 4, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab.

Ændring 4

Artikel 3, stk. 2, afsnit 1

| 2. | Fællesskabets institutioner og organer er forpligtet til at give ombudsmanden de oplysninger, han anmoder om, og give ham adgang til de pågældende dokumenter.
  De kan kun modsætte sig dette under behørigt begrundet henvisning til deres tavshedspligt. |
| --- | --- |

2.

Fællesskabets institutioner og organer er forpligtet til at give ombudsmanden de oplysninger, han anmoder om, og give ham adgang til de pågældende dokumenter.
  De kan kun modsætte sig dette under behørigt begrundet henvisning til deres tavshedspligt.

| 2. | Fællesskabets institutioner og organer er forpligtet til at give ombudsmanden de oplysninger, han anmoder om, og give ham adgang til de pågældende dokumenter.
  Adgang til fortrolige oplysninger eller fortrolige dokumenter, navnlig følsomme dokumenter i henhold til artikel 9 i forordning (EF) nr. 1049/2001 (2),


  gives på betingelse af, at ombudsmanden overholder regler, der nøje svarer til dem, der gælder i den pågældende institution eller det pågældende organ.




  Institutioner eller organer, der leverer fortrolige oplysninger eller fortrolige dokumenter som omhandlet i første afsnit, underretter ombudsmanden om sådan fortrolighed.




  For så vidt angår gennemførelse af reglerne i første afsnit kan ombudsmanden sammen med institutionerne eller organerne fastsætte de operationelle betingelser for adgang til fortrolige oplysninger og andre oplysninger, der er omfattet af tavshedspligt. |
| --- | --- |

2.

Fællesskabets institutioner og organer er forpligtet til at give ombudsmanden de oplysninger, han anmoder om, og give ham adgang til de pågældende dokumenter.
  Adgang til fortrolige oplysninger eller fortrolige dokumenter, navnlig følsomme dokumenter i henhold til artikel 9 i forordning (EF) nr. 1049/2001 (2),


  gives på betingelse af, at ombudsmanden overholder regler, der nøje svarer til dem, der gælder i den pågældende institution eller det pågældende organ.

Institutioner eller organer, der leverer fortrolige oplysninger eller fortrolige dokumenter som omhandlet i første afsnit, underretter ombudsmanden om sådan fortrolighed.

For så vidt angår gennemførelse af reglerne i første afsnit kan ombudsmanden sammen med institutionerne eller organerne fastsætte de operationelle betingelser for adgang til fortrolige oplysninger og andre oplysninger, der er omfattet af tavshedspligt.

Ændring 5

Artikel 3, stk. 2, afsnit 5

Fællesskabets tjenestemænd og øvrige ansatte skal efter anmodning fra ombudsmanden aflægge vidneforklaring; de
  udtaler sig på vegne af og efter instrukser fra deres administrationer og har
  fortsat
  tavshedspligt
  .

Fællesskabets tjenestemænd og øvrige ansatte skal efter anmodning fra ombudsmanden aflægge vidneforklaring; de
  er
  fortsat
  omfattet af de relevante bestemmelser i tjenestemandsvedtægten, navnlig tavshedspligten
  .

Ændring 6

Artikel 4

| 1. | Ombudsmanden og hans personale, der er omfattet af artikel 287 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
  artikel 47, stk. 2, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab
  og artikel 194 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, er forpligtede til ikke at videregive oplysninger og materiale, som de er blevet bekendt med i medfør af deres hverv. De skal ligeledes
  udvise diskretion
  for så vidt angår enhver oplysning, som kan skade klageren eller enhver anden berørt person, jf. dog stk. 2. |
| --- | --- |

1.

Ombudsmanden og hans personale, der er omfattet af artikel 287 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
  artikel 47, stk. 2, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab
  og artikel 194 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, er forpligtede til ikke at videregive oplysninger og materiale, som de er blevet bekendt med i medfør af deres hverv. De skal ligeledes
  udvise diskretion
  for så vidt angår enhver oplysning, som kan skade klageren eller enhver anden berørt person, jf. dog stk. 2.

| 1. | Ombudsmanden og hans personale, der er omfattet af artikel 287 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og artikel 194 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, er forpligtede til ikke at videregive oplysninger og materiale, som de er blevet bekendt med i medfør af deres hverv. De skal ligeledes
  være forpligtede til ikke at videregive fortrolige oplysninger eller dokumenter, som ombudsmanden har modtaget som følsomme dokumenter i henhold til artikel 9 i forordning (EF) nr. 1049/2001 eller som dokumenter, der henhører under fællesskabslovgivningen, for så vidt angår beskyttelse af personoplysninger, og
  for så vidt angår enhver oplysning, som kan skade klageren eller enhver anden berørt person, jf. dog stk. 2.


  Ombudsmanden og hans ansatte behandler ansøgninger fra tredjeparter om adgang til dokumenter, som ombudsmanden har modtaget i forbindelse med sine undersøgelser, i overensstemmelse med betingelserne og begrænsningerne i forordning (EF) nr. 1049/2001, særlig artikel 4. |
| --- | --- |

1.

Ombudsmanden og hans personale, der er omfattet af artikel 287 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og artikel 194 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, er forpligtede til ikke at videregive oplysninger og materiale, som de er blevet bekendt med i medfør af deres hverv. De skal ligeledes
  være forpligtede til ikke at videregive fortrolige oplysninger eller dokumenter, som ombudsmanden har modtaget som følsomme dokumenter i henhold til artikel 9 i forordning (EF) nr. 1049/2001 eller som dokumenter, der henhører under fællesskabslovgivningen, for så vidt angår beskyttelse af personoplysninger, og
  for så vidt angår enhver oplysning, som kan skade klageren eller enhver anden berørt person, jf. dog stk. 2.

Ombudsmanden og hans ansatte behandler ansøgninger fra tredjeparter om adgang til dokumenter, som ombudsmanden har modtaget i forbindelse med sine undersøgelser, i overensstemmelse med betingelserne og begrænsningerne i forordning (EF) nr. 1049/2001, særlig artikel 4.

| 2. | Får ombudsmanden i forbindelse med sine undersøgelser kendskab til forhold, der efter hans opfattelse henhører under strafferetten, meddeler han omgående dette til de nationale kompetente myndigheder via medlemsstaternes faste repræsentationer ved De Europæiske Fællesskaber
  samt
  i givet fald
  til
  den fællesskabsinstitution, hvor den anklagede tjenestemand eller ansatte arbejder; institutionen kan eventuelt anvende artikel 18, stk. 2, i protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter. Ombudsmanden kan ligeledes underrette den berørte fællesskabsinstitution eller det berørte fællesskabsorgan om forhold, som ud fra et disciplinært synspunkt vedrører en af deres tjenestemænds eller ansattes adfærd. |
| --- | --- |

2.

Får ombudsmanden i forbindelse med sine undersøgelser kendskab til forhold, der efter hans opfattelse henhører under strafferetten, meddeler han omgående dette til de nationale kompetente myndigheder via medlemsstaternes faste repræsentationer ved De Europæiske Fællesskaber
  samt
  i givet fald
  til
  den fællesskabsinstitution, hvor den anklagede tjenestemand eller ansatte arbejder; institutionen kan eventuelt anvende artikel 18, stk. 2, i protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter. Ombudsmanden kan ligeledes underrette den berørte fællesskabsinstitution eller det berørte fællesskabsorgan om forhold, som ud fra et disciplinært synspunkt vedrører en af deres tjenestemænds eller ansattes adfærd.

| 2. | Får ombudsmanden i forbindelse med sine undersøgelser kendskab til forhold, der efter hans opfattelse henhører under strafferetten, meddeler han omgående dette til de nationale kompetente myndigheder via medlemsstaternes faste repræsentationer ved De Europæiske Fællesskaber
  eller den kompetente fællesskabsinstitution eller det kompetente fællesskabsorgan; ombudsmanden underretter
  i givet fald
  også
  den fællesskabsinstitution
  eller det fællesskabsorgan
  , hvor den pågældende tjenestemand eller ansatte arbejder, og institutionen kan eventuelt anvende artikel 18, stk. 2, i protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter. Ombudsmanden kan ligeledes underrette den berørte fællesskabsinstitution eller det berørte fællesskabsorgan om forhold, som ud fra et disciplinært synspunkt vedrører en af deres tjenestemænds eller ansattes adfærd. |
| --- | --- |

2.

Får ombudsmanden i forbindelse med sine undersøgelser kendskab til forhold, der efter hans opfattelse henhører under strafferetten, meddeler han omgående dette til de nationale kompetente myndigheder via medlemsstaternes faste repræsentationer ved De Europæiske Fællesskaber
  eller den kompetente fællesskabsinstitution eller det kompetente fællesskabsorgan; ombudsmanden underretter
  i givet fald
  også
  den fællesskabsinstitution
  eller det fællesskabsorgan
  , hvor den pågældende tjenestemand eller ansatte arbejder, og institutionen kan eventuelt anvende artikel 18, stk. 2, i protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter. Ombudsmanden kan ligeledes underrette den berørte fællesskabsinstitution eller det berørte fællesskabsorgan om forhold, som ud fra et disciplinært synspunkt vedrører en af deres tjenestemænds eller ansattes adfærd.

Ændring 7

Artikel 5

Ombudsmanden kan, i det omfang det kan bidrage til at øge effektiviteten af hans undersøgelser og yde en bedre beskyttelse af de personers rettigheder og interesser, der indgiver klager til ham, samarbejde med de myndigheder af samme type, der findes i visse medlemsstater, under overholdelse af den gældende nationale lovgivning på området. Ombudsmanden kan ikke ad denne vej kræve adgang til dokumenter, som han ikke ville have adgang til i medfør af artikel 3.

Ombudsmanden kan, i det omfang det kan bidrage til at øge effektiviteten af hans undersøgelser og yde en bedre beskyttelse af de personers rettigheder og interesser, der indgiver klager til ham, samarbejde med de myndigheder af samme type, der findes i visse medlemsstater, under overholdelse af den gældende nationale lovgivning på området. Ombudsmanden kan ikke ad denne vej kræve adgang til dokumenter, som han ikke ville have adgang til i medfør af artikel 3.
  Ombudsmanden kan på samme betingelser samarbejde med andre institutioner med henblik på fremme og beskyttelse af grundlæggende rettigheder.

Artikel 2

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

..., den

For Europa-Parlamentet

formanden

---

(1)  EUT C 303 af 14.12.2007, s. 1.

1

(2)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43).

2

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43).

---

Onsdag, den 23. april 2008

| 29.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 259/121 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 259/121

---

Protokol EF/Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien ***

P6_TA(2008)0164

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2008 om forslag til Rådets og Kommissionens afgørelse om indgåelse af protokollen til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien på den anden side for at tage hensyn til Republikken Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af Den Europæiske Union (16731/2007 — KOM(2007)0623 — C6-0093/2008 — 2007/0218(AVC))

(2009/C 259 E/23)

(Procedure med samstemmende udtalelse)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets og Kommissionens afgørelse (KOM(2007)0623 — 16731/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets og Kommissionens afgørelse (KOM(2007)0623 — 16731/2007),

| — | der henviser til Rådets anmodning om samstemmende udtalelse, jf. EF-traktatens artikel 300, stk. 3, andet afsnit, sammenholdt med artikel 300, stk. 1, andet punktum, og artikel 310 (C6-0093/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets anmodning om samstemmende udtalelse, jf. EF-traktatens artikel 300, stk. 3, andet afsnit, sammenholdt med artikel 300, stk. 1, andet punktum, og artikel 310 (C6-0093/2008),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 75, 83, stk. 7, og artikel 43, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 75, 83, stk. 7, og artikel 43, stk. 1,

| — | der henviser til henstilling fra Udenrigsudvalget (A6-0078/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udenrigsudvalget (A6-0078/2008),

1.   afgiver samstemmende udtalelse om indgåelsen af aftalen;

2.   pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens regeringer og parlamenter.

---

| 29.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 259/121 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 259/121

---

Samordnet praksis mellem linjerederier (Kodificeret udgave) *

P6_TA(2008)0165

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2008 om forslag til Rådets forordning om anvendelse af traktatens artikel 81, stk. 3, på visse kategorier af aftaler, vedtagelser og samordnet praksis mellem linjerederier (konsortier) (Kodificeret udgave) (KOM(2007)0753 — C6-0475/2007 — 2007/0265(CNS))

(2009/C 259 E/24)

(Høringsprocedure — kodifikation)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2007)0753), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2007)0753),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 83, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0475/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 83, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0475/2007),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 80 og 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 80 og 51,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0089/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0089/2008),

1.   godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen;

2.   pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT C 102 af 4.4.1996, s. 2.

---

| 29.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 259/122 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 259/122

---

Direktiv om visse aspekter af mægling på det civil- og handelsretlige område ***II

P6_TA(2008)0166

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om visse aspekter af mægling på det civil- og handelsretlige område (15003/5/2007 — C6-0132/2008 — 2004/0251(COD))

(2009/C 259 E/25)

(Fælles beslutningsprocedure: tredjebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning (15003/5/2007 — C6-0132/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning (15003/5/2007 — C6-0132/2008),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2004)0718), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2004)0718),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Retsudvalget (A6-0150/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Retsudvalget (A6-0150/2008),

1.   godkender den fælles holdning;

2.   konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med den fælles holdning;

3.   pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1;

4.   pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt overholdt, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

5.   pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 27 E af 31.1.2008, s. 129.

---

| 29.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 259/123 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 259/123

---

Egnos og Galileo ***I

P6_TA(2008)0167

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2008 om ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om den videre gennemførelse af de europæiske satellitnavigationsprogrammer (Egnos og Galileo) (KOM(2007)0535 — C6-0345/2007 — 2004/0156(COD))

(2009/C 259 E/26)

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling — fornyet forelæggelse)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens ændrede forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0535), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens ændrede forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0535),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2004)0477), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2004)0477),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling af 6. september 2005 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling af 6. september 2005 (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 156, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget på ny (C6-0345/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 156, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget på ny (C6-0345/2007),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. juni 2007 om finansieringen af det europæiske program for satellitbaseret radionavigation (Galileo) under den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 og den flerårige finansielle ramme 2007-2013 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. juni 2007 om finansieringen af det europæiske program for satellitbaseret radionavigation (Galileo) under den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 og den flerårige finansielle ramme 2007-2013 (2),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3), som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2008/29/EF af 18. december 2007 (4) for så vidt angår den flerårige finansielle ramme, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3), som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2008/29/EF af 18. december 2007 (4) for så vidt angår den flerårige finansielle ramme,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 55, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 55, stk. 1,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Budgetudvalget og Transport- og Turismeudvalget (A6-0144/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Budgetudvalget og Transport- og Turismeudvalget (A6-0144/2008),

1.   godkender Kommissionens forslag som ændret;

2.   finder, at den finansieringsramme, der er angivet i lovgivningsforslaget, er forenelig med loftet for udgiftsområde 1a i den flerårige finansielle ramme 2007-2013, som ændret ved afgørelse 2008/29/EF, og påpeger, at det årlige beløb vil blive fastlagt under den årlige budgetprocedure i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 37 i den interinstitutionelle aftale;

3.   godkender den vedføjede fælles erklæring, som vil blive offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende sammen med den endelige retsakt;

4.   henleder opmærksomheden på de vedføjede erklæringer fra Kommissionen;

5.   anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

6.   pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 193 E af 17.8.2006, s. 61.

(2)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0272.

(3)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(4)  EUT L 6 af 10.1.2008, s. 7.

---

P6_TC1-COD(2004)0156

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. april 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om den videre gennemførelse af de europæiske satellitbaserede radionavigationsprogrammer (Egnos og Galileo)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, forordning (EF) nr. 683/2008).

BILAG

FÆLLES ERKLÆRING FRA EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET OG KOMMISSIONEN OM DET INTERINSTITUTIONELLE GALILEOPANEL

1.   På baggrund af de europæiske GNSS-programmers betydning, unikke karakter og kompleksitet, Fællesskabets ejerskab af de systemer, der følge af programmerne, og den fulde finansiering af programmerne for perioden 2008-2013 over fællesskabsbudgettet erkender Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, at det er nødvendigt med et tæt samarbejde mellem de tre institutioner.

2.   Det Interinstitutionelle Galileopanel mødes for at bistå de enkelte fællesskabsinstitutioner med at varetage deres respektive beføjelser. Med henblik herpå etableres panelet for nøje at følge:

| a) | de fremskridt, der gøres med gennemførelsen af de europæiske GNSS-programmer, navnlig med hensyn til gennemførelse af indkøb og kontrakter, særlig i forbindelse med ESA |
| --- | --- |

a)

de fremskridt, der gøres med gennemførelsen af de europæiske GNSS-programmer, navnlig med hensyn til gennemførelse af indkøb og kontrakter, særlig i forbindelse med ESA

| b) | de internationale aftaler med tredjelande, jf. dog traktatens artikel 300 |
| --- | --- |

b)

de internationale aftaler med tredjelande, jf. dog traktatens artikel 300

| c) | forberedelsen af markederne for satellitnavigation |
| --- | --- |

c)

forberedelsen af markederne for satellitnavigation

| d) | styringsordningernes effektivitet og |
| --- | --- |

d)

styringsordningernes effektivitet og

| e) | den årlige revision af arbejdsprogrammet. |
| --- | --- |

e)

den årlige revision af arbejdsprogrammet.

3.   Panelet skal i overensstemmelse med de gældende regler overholde kravet om diskretion, navnlig i betragtning af oplysningers fortrolighed og visse datas følsomme karakter.

4.   Kommissionen skal tage hensyn til panelets synspunkter.

5.   Panelet består af syv repræsentanter, heraf

| — | 3 fra Rådet |
| --- | --- |

—

3 fra Rådet

| — | 3 fra Europa-Parlamentet |
| --- | --- |

—

3 fra Europa-Parlamentet

| — | 1 fra Kommissionen, |
| --- | --- |

—

1 fra Kommissionen,

og mødes regelmæssigt (i princippet fire gange om året).

Panelet berører ikke eksisterende ansvarsområder eller forhold mellem institutionerne.

Erklæring fra Kommissionen om det interinstitutionelle Galileopanels inddragelse i forbindelse med internationale aftaler

Kommissionen vil underrette Det Interinstitutionelle Galileopanel om internationale aftaler, så panelet kan følge sådanne aftaler med tredjelande nøje i overensstemmelse med rammeaftalen af 26. maj 2005 om forbindelserne mellem Kommissionen og Europa-Parlamentet og fremtidige aftaler i forbindelse hermed, jf. dog traktatens artikel 300.

Erklæring fra Kommissionen om iværksættelse af undersøgelser vedrørende driften af Galileosystemet

På baggrund af Rådets opfordring til i 2010 at fremlægge det forslag, der er omhandlet i forordningens artikel 4, stk. 3, om programmernes driftsfase, navnlig vedrørende finansieringen, prispolitikken og ordningen for fordeling af indtægterne, vil Kommissionen iværksætte de nødvendige indledende undersøgelser fra 2008 og frem igennem 2009 i overensstemmelse med konklusionerne fra samlingen i Rådet (transport) den 29.-30. november 2007.

Disse undersøgelser vil navnlig dreje sig om analyse af mulighederne for at inddrage den private sektor i styringen af programmernes driftsfase ud over 2013 samt de nærmere bestemmelser om denne potentielle inddragelse, navnlig om et offentligt-privat partnerskab.

Erklæring fra Kommissionen om nedsættelse af en sikkerhedsekspertgruppe (»GNSS-sikkerhedsorganet«)

For at gennemføre bestemmelserne i forordningens artikel 13, stk. 1, og for at undersøge sikkerhedsspørgsmål i forbindelse med systemerne er det Kommissionens hensigt at nedsætte en ekspertgruppe, som er sammensat af repræsentanter fra medlemsstaterne.

Kommissionen vil sikre, at denne ekspertgruppe:

| — | består af én repræsentant fra hver medlemsstat og én repræsentant fra Kommissionen |
| --- | --- |

—

består af én repræsentant fra hver medlemsstat og én repræsentant fra Kommissionen

| — | ledes af Kommissionens repræsentant |
| --- | --- |

—

ledes af Kommissionens repræsentant

| — | vedtager sin forretningsorden, hvoraf det bl.a. fremgår, at udtalelser vedtages ved konsensus, og at eksperterne kan rejse et hvilket som helst relevant spørgsmål i forbindelse med systemernes sikkerhed. |
| --- | --- |

—

vedtager sin forretningsorden, hvoraf det bl.a. fremgår, at udtalelser vedtages ved konsensus, og at eksperterne kan rejse et hvilket som helst relevant spørgsmål i forbindelse med systemernes sikkerhed.

Kommissionen vil under udøvelsen af sine forpligtelser i fuldt omfang tage hensyn til ekspertgruppens udtalelser og forpligter sig til bl.a. at høre gruppen inden fastsættelsen af de vigtigste sikkerhedsforskrifter i forbindelse med systemerne som omhandlet i forordningens artikel 13.

Herudover mener Kommissionen, at:

| — | repræsentanterne for tilsynsmyndigheden for det europæiske GNSS, Den Europæiske Rumorganisation og generalsekretæren/den højtstående repræsentant bør inddrages som observatører i ekspertgruppens arbejde på de vilkår, der fastsættes i gruppens forretningsorden |
| --- | --- |

—

repræsentanterne for tilsynsmyndigheden for det europæiske GNSS, Den Europæiske Rumorganisation og generalsekretæren/den højtstående repræsentant bør inddrages som observatører i ekspertgruppens arbejde på de vilkår, der fastsættes i gruppens forretningsorden

| — | aftaler, der indgås af Det Europæiske Fællesskab, kan åbne mulighed for, at repræsentanter for tredjelande kan deltage i ekspertgruppens arbejde på de vilkår, der fastsættes i gruppens forretningsorden. |
| --- | --- |

—

aftaler, der indgås af Det Europæiske Fællesskab, kan åbne mulighed for, at repræsentanter for tredjelande kan deltage i ekspertgruppens arbejde på de vilkår, der fastsættes i gruppens forretningsorden.

Erklæring fra Kommissionen om indkaldelse af et uafhængigt eksperthold

For at bestemmelserne i forordningens artikel 12, stk. 3, kan blive anvendt korrekt, agter Kommissionen at:

| — | indkalde et uafhængigt hold af eksperter i projektstyring |
| --- | --- |

—

indkalde et uafhængigt hold af eksperter i projektstyring

| — | give dette hold til opgave at gennemgå gennemførelsen af programmerne for at fremsætte passende anbefalinger, navnlig med hensyn til risikostyring |
| --- | --- |

—

give dette hold til opgave at gennemgå gennemførelsen af programmerne for at fremsætte passende anbefalinger, navnlig med hensyn til risikostyring

| — | løbende videresende disse anbefalinger til det udvalg, der er nedsat i henhold til forordningen. |
| --- | --- |

—

løbende videresende disse anbefalinger til det udvalg, der er nedsat i henhold til forordningen.

Erklæring fra Kommissionen om fortolkningen af artikel 17, stk. 3, litra c)

I artikel 17, stk. 3, litra c), fastsættes det princip, at mindst 40 % af den aggregerede værdi af aktiviteterne gives i underentreprise ved hjælp af konkurrencebaserede udbud på forskellige niveauer til andre virksomheder end dem, der tilhører grupper, hvoraf nogle enheder skal være hovedkontrahenter for en primær arbejdspakke.

Kommissionen vil i løbet af hele udbudsproceduren nøje overvåge og undersøge dette og underrette Det Interinstitutionelle Galileopanel og GNSS-Udvalget om opfyldelsen af dette krav og dets samlede virkninger for programmet.

Hvis prognoserne i løbet af denne procedure viser, at de 40 % ikke kan nås, træffer Kommissionen passende foranstaltninger efter proceduren i artikel 17, stk. 3, litra c).

---

| 29.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 259/126 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 259/126

---

Personer under international beskyttelse *

P6_TA(2008)0168

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2008 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/109/EF for at udvide dets anvendelsesområde til at omfatte personer under international beskyttelse (KOM(2007)0298 — C6-0196/2007 — 2007/0112(CNS))

(2009/C 259 E/27)

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2007)0298), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2007)0298),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 63, stk. 3 og 4, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0196/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 63, stk. 3 og 4, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0196/2007),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udenrigsudvalget (A6-0148/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udenrigsudvalget (A6-0148/2008),

1.   godkender Kommissionens forslag som ændret;

2.   opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

3.   opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

4.   anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

5.   pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1


  Forslag til direktiv — ændringsretsakt


  Betragtning 5 |
| (5) | I lyset af at personer under international beskyttelse har ret til at opholde sig i andre medlemsstater end den, der gav dem international beskyttelse, er det nødvendigt at sikre, at disse medlemsstater er informeret om baggrunden for beskyttelsen af de pågældende personer, således at de kan opfylde deres forpligtelser til at respektere »non-refoulement«-princippet. Med henblik herpå bør en EF-opholdstilladelse for fastboende udlændinge, der gives til personer under international beskyttelse, indeholde en bemærkning om, at en medlemsstat har givet indehaveren heraf international beskyttelse. Forudsat at den internationale beskyttelsesstatus ikke er blevet ophævet, bør denne bemærkning anføres i EF-opholdstilladelsen for fastboende udlændinge, der udstedes af en anden medlemsstat. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRINGER

Ændring 1

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Betragtning 5

(5)

I lyset af at personer under international beskyttelse har ret til at opholde sig i andre medlemsstater end den, der gav dem international beskyttelse, er det nødvendigt at sikre, at disse medlemsstater er informeret om baggrunden for beskyttelsen af de pågældende personer, således at de kan opfylde deres forpligtelser til at respektere »non-refoulement«-princippet. Med henblik herpå bør en EF-opholdstilladelse for fastboende udlændinge, der gives til personer under international beskyttelse, indeholde en bemærkning om, at en medlemsstat har givet indehaveren heraf international beskyttelse. Forudsat at den internationale beskyttelsesstatus ikke er blevet ophævet, bør denne bemærkning anføres i EF-opholdstilladelsen for fastboende udlændinge, der udstedes af en anden medlemsstat.

| (5) | I lyset af at personer under international beskyttelse har ret til at opholde sig i andre medlemsstater end den, der gav dem international beskyttelse, er det nødvendigt at sikre, at disse medlemsstater er informeret om baggrunden for beskyttelsen af de pågældende personer, således at de kan opfylde deres forpligtelser til at respektere »non-refoulement«-princippet. Med henblik herpå bør en EF-opholdstilladelse for fastboende udlændinge, der gives til personer under international beskyttelse, indeholde en bemærkning om, at en medlemsstat har givet indehaveren heraf international beskyttelse. Forudsat at den internationale beskyttelsesstatus ikke er blevet ophævet, bør denne bemærkning anføres i EF-opholdstilladelsen for fastboende udlændinge, der udstedes af en anden medlemsstat.
  Den anden medlemsstat må imidlertid hverken direkte eller indirekte udnytte denne bemærkning som begrundelse for at afslå at tildele status som fastboende udlænding på sit område. |
| --- | --- |

(5)

I lyset af at personer under international beskyttelse har ret til at opholde sig i andre medlemsstater end den, der gav dem international beskyttelse, er det nødvendigt at sikre, at disse medlemsstater er informeret om baggrunden for beskyttelsen af de pågældende personer, således at de kan opfylde deres forpligtelser til at respektere »non-refoulement«-princippet. Med henblik herpå bør en EF-opholdstilladelse for fastboende udlændinge, der gives til personer under international beskyttelse, indeholde en bemærkning om, at en medlemsstat har givet indehaveren heraf international beskyttelse. Forudsat at den internationale beskyttelsesstatus ikke er blevet ophævet, bør denne bemærkning anføres i EF-opholdstilladelsen for fastboende udlændinge, der udstedes af en anden medlemsstat.
  Den anden medlemsstat må imidlertid hverken direkte eller indirekte udnytte denne bemærkning som begrundelse for at afslå at tildele status som fastboende udlænding på sit område.

Ændring 2

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Betragtning 10 a (ny)

| (10a) | I henhold til dette direktiv bør tildeling af status som fastboende udlænding ikke medføre tilbagekaldelse eller tilbagetrækning af de rettigheder, som flygtninge eller personer, som er tildelt subsidiær beskyttelse, og deres familiemedlemmer har i medfør af direktiv 2004/83/EF. |
| --- | --- |

(10a)

Ændring 3

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 1

Direktiv 2003/109/EF

Artikel 2 — litra f

| 1. | Artikel 2,
  litra f), affattes således
  :








  (f) | »international beskyttelse«: international beskyttelse som defineret i artikel 2, litra a), i Rådets direktiv 2004/83/EF |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 2,
  litra f), affattes således
  :

(f)

»international beskyttelse«: international beskyttelse som defineret i artikel 2, litra a), i Rådets direktiv 2004/83/EF

| 1. | I
  artikel 2
  indsættes som litra fa)
  :








  (fa) | »international beskyttelse«: international beskyttelse som defineret i artikel 2, litra a), i Rådets direktiv 2004/83/EF |
| --- | --- | --- |

1.

I
  artikel 2
  indsættes som litra fa)
  :

(fa)

»international beskyttelse«: international beskyttelse som defineret i artikel 2, litra a), i Rådets direktiv 2004/83/EF

Ændring 4

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 3

Direktiv 2003/109/EF

Artikel 4 — stk. 2

For så vidt angår personer under international beskyttelse tages der ved beregningen af det i stk. 1 omhandlede tidsrum hensyn til tidsrummet mellem datoen for
  indgivelsen af ansøgningen
  om international beskyttelse og datoen for udstedelsen af den opholdstilladelse, der er omhandlet i artikel 24 i direktiv 2004/83/EF.

For så vidt angår personer under international beskyttelse tages der ved beregningen af det i stk. 1 omhandlede tidsrum hensyn til tidsrummet mellem datoen for
  den første indgivelse af en ansøgning
  om international beskyttelse,
  herunder når denne første ansøgning er en ansøgning om midlertidig beskyttelse, når denne går forud for adgangen til international beskyttelse,
  og datoen for udstedelsen af den opholdstilladelse, der er omhandlet i artikel 24 i direktiv 2004/83/EF.

Ændring 5

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 3 a (nyt)

Direktiv 2003/109/EF

Artikel 5 — stk. 1 — afsnit 1 a (nyt)

| 3a. | I artikel 5, stk. 1, tilføjes følgende afsnit:



  Dette krav gælder ikke for personer under international beskyttelse, som ikke har adgang til beskæftigelse. |
| --- | --- |

3a.

I artikel 5, stk. 1, tilføjes følgende afsnit:

Ændring 6

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 3 b (nyt)

Direktiv 2003/109/EF

Artikel 5 — stk. 2 — afsnit 1 a (nyt)

| 3b. | I artikel 5, stk. 2, tilføjes følgende afsnit:



  Personer under international beskyttelse kan først underlægges nationale integrationsbetingelser, efter at der er foretaget en individuel vurdering under hensyntagen til deres særlig sårbare situation, ved en begrundet beslutning og i overensstemmelse med artikel 33 i direktiv 2004/83/EF. |
| --- | --- |

3b.

I artikel 5, stk. 2, tilføjes følgende afsnit:

Ændring 7

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 6

Direktiv 2003/109/EF

Artikel 12 — stk. 3 a

3a.   Når en medlemsstat beslutter at udvise en fastboende udlænding, hvis EF-opholdstilladelse for fastboende udlændinge indeholder den bemærkning, der er omhandlet i artikel 8, stk. 4,
  konsulterer
  den den medlemsstat, der
  er nævnt i bemærkningen
  .

3a.   Når en medlemsstat beslutter at udvise en fastboende udlænding, hvis EF-opholdstilladelse for fastboende udlændinge indeholder den bemærkning, der er omhandlet i artikel 8, stk. 4,
  kontakter
  den den medlemsstat, der
  har bevilget den internationale beskyttelse, for at bekræfte den pågældendes status som fastboende udlænding
  .

Den medlemsstat, der har bevilget den internationale beskyttelse, svarer skriftligt den anmodende stat inden for en frist på højst en måned. Afgørelsen om udsendelse kan først træffes, efter at den medlemsstat, der har bevilget den internationale beskyttelse, har svaret.

Medmindre den internationale beskyttelsesstatus er blevet ophævet, udvises den fastboende udlænding til denne medlemsstat, som straks og uden formaliteter tager den fastboende udlænding og dennes familiemedlemmer tilbage.

Medmindre den internationale beskyttelsesstatus er blevet ophævet,
  kan
  den fastboende udlænding
  i henhold til »non-refoulement«-princippet kun
  udvises til denne medlemsstat, som straks og uden formaliteter tager den fastboende udlænding og dennes familiemedlemmer tilbage.

Ændring 8

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 8

Direktiv 2003/109/EF

Artikel 25 — afsnit 1 a (nyt)

Kommissionen opstiller en liste over kontaktpunkter, ajourfører den regelmæssigt og sender den til medlemsstaterne.

---

| 29.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 259/129 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 259/129

---

Den flerårige finansielle ramme

P6_TA(2008)0170

Europa-Parlamentets beslutning af 23. april 2008 om Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning for så vidt angår justering af den flerårige finansielle ramme (KOM(2008)0152 — C6-0148/2008 — 2008/2083(ACI))

(2009/C 259 E/28)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0152), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0152),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), særlig punkt 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), særlig punkt 48,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A6-0157/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A6-0157/2008),

1.   godkender aftalen, der er vedføjet denne beslutning som bilag;

2.   pålægger sin formand at undertegne afgørelsen sammen med formanden for Rådet og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

3.   pålægger sin formand at sende denne beslutning og det vedføjede bilag til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1. Aftale ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2008/29/EF (EUT L 6 af 10.1.2008, s. 7).

---

BILAG I

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE AF 29. APRIL 2008 OM ÆNDRING AF DEN INTERINSTITUTIONELLE AFTALE AF 17. MAJ 2006 OM BUDGETDISCIPLIN OG FORSVARLIG ØKONOMISK FORVALTNING FOR SÅ VIDT ANGÅR JUSTERING AF DEN FLERÅRIGE FINANSIELLE RAMME

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til den interinstitutionelle aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), særlig punkt 48,

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Som følge af forsinkelser i vedtagelsen af visse operationelle programmer under udgiftsområde 1b og 2 kunne der ikke indgås forpligtelser for 2 034 mio. EUR i løbende priser ud af de bevillinger, som var afsat til strukturfondene, Samhørighedsfonden, udvikling af landdistrikterne og Den Europæiske Fiskerifond, og beløbet kunne ikke overføres til 2008. I henhold til punkt 48 i den interinstitutionelle aftale skal dette beløb overføres til efterfølgende år ved at forhøje de tilsvarende udgiftslofter for forpligtelsesbevillinger. |
| --- | --- |

(1)

Som følge af forsinkelser i vedtagelsen af visse operationelle programmer under udgiftsområde 1b og 2 kunne der ikke indgås forpligtelser for 2 034 mio. EUR i løbende priser ud af de bevillinger, som var afsat til strukturfondene, Samhørighedsfonden, udvikling af landdistrikterne og Den Europæiske Fiskerifond, og beløbet kunne ikke overføres til 2008. I henhold til punkt 48 i den interinstitutionelle aftale skal dette beløb overføres til efterfølgende år ved at forhøje de tilsvarende udgiftslofter for forpligtelsesbevillinger.

| (2) | Bilag I til den interinstitutionelle aftale om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning bør derfor ændres i overensstemmelse hermed (2) — |
| --- | --- |

(2)

Bilag I til den interinstitutionelle aftale om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning bør derfor ændres i overensstemmelse hermed (2) —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Eneste artikel

Bilag I til den interinstitutionelle aftale om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk udvikling erstattes af bilaget til denne afgørelse.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. april 2008

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1. Aftale ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2008/29/EF (EUT L 6 af 10.1.2008, s. 7).

1

(2)  Til det formål omregnes tallene i løbende priser til 2004-priser.

2

---

BILAG II

FINANSIEL RAMME 2007-2013 I FASTE 2004-PRISER

| (mio. EUR i faste 2004-priser) |
| --- |
| FORPLIGTELSESBEVILLINGER | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | I alt 2007-2013 |
| 1. | Bæredygtig vækst |

(mio. EUR i faste 2004-priser)

FORPLIGTELSESBEVILLINGER

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

I alt 2007-2013

1.

50 865

53 262

54 071

54 860

55 400

56 866

58 256

383 580

| 1a | Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse |
| --- | --- |

1a

Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse

8 404

9 595

10 209

11 000

11 306

12 122

12 914

75 550

| 1b | Samhørighed for vækst og beskæftigelse |
| --- | --- |

1b

Samhørighed for vækst og beskæftigelse

42 461

43 667

43 862

43 860

44 094

44 744

45 342

308 030

| 2. | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer |
| --- | --- |

2.

51 962

54 685

54 017

53 379

52 528

51 901

51 284

369 756

heraf: markedsrelaterede udgifter og direkte betalinger

43 120

42 697

42 279

41 864

41 453

41 047

40 645

293 105

| 3. | Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

3.

1 199

1 258

1 380

1 503

1 645

1 797

1 988

10 770

| 3a | Frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

3a

Frihed, sikkerhed og retfærdighed

600

690

790

910

1 050

1 200

1 390

6 630

| 3b | Unionsborgerskab |
| --- | --- |

3b

Unionsborgerskab

599

568

590

593

595

597

598

4 140

| 4. | EU som global partner |
| --- | --- |

4.

6 199

6 469

6 739

7 009

7 339

7 679

8 029

49 463

| 5. | Administration
   (1) |
| --- | --- |

5.

6 633

6 818

6 973

7 111

7 255

7 400

7 610

49 800

| 6. | Kompensationer |
| --- | --- |

6.

419

191

190

800

FORPLIGTELSESBEVILLINGER I ALT

117 277

122 683

123 370

123 862

124 167

125 643

127 167

864 169

i procent af BNI

1,08 %

1,09 %

1,07 %

1,05 %

1,03 %

1,02 %

1,01 %

1,048 %

BETALINGSBEVILLINGER I ALT

115 142

119 805

112 182

118 549

116 178

119 659

119 161

820 676

i procent af BNI

1,06 %

1,06 %

0,97 %

1,00 %

0,97 %

0,97 %

0,95 %

1,00 %

Disponibel margen

0,18 %

0,18 %

0,27 %

0,24 %

0,27 %

0,27 %

0,29 %

0,24 %

Loft for egne indtægter i procent af BNI

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

---

(1)  De udgifter til pensioner, der er medtaget under loftet for dette udgiftsområde, er beregnet med fradrag af personalets bidrag til ordningen inden for en grænse af 500 mio. EUR i 2004-priser for perioden 2007-2013.

---

Torsdag, den 24. april 2008

| 29.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 259/132 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 259/132

---

Budgettet for 2009: Sektion III, Kommissionen: budgetramme og prioriteringer

P6_TA(2008)0175

Europa-Parlamentets beslutning af 24. april 2008 om budgetramme og prioriteringer for 2009 (2008/2024(BUD))

(2009/C 259 E/29)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens opdaterede finansielle programmering for perioden 2007-2013, som blev forelagt den 31. januar 2008, jf. punkt 46 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens opdaterede finansielle programmering for perioden 2007-2013, som blev forelagt den 31. januar 2008, jf. punkt 46 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om den årlige politikstrategi for 2009 (KOM(2008)0072), særlig del II, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om den årlige politikstrategi for 2009 (KOM(2008)0072), særlig del II,

| — | der henviser til ovennævnte interinstitutionelle aftale (IIA) af 17. maj 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til ovennævnte interinstitutionelle aftale (IIA) af 17. maj 2006,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 272 og Euratom-traktatens artikel 177, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 272 og Euratom-traktatens artikel 177,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 112, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 112, stk. 1,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A6-0084/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A6-0084/2008),

| A. | der henviser til, at 2008 er året for ratifikationen af Lissabontraktaten, som forventes at træde i kraft i 2009, hvilket vil betyde, at vigtige politikområder vil blive flyttet fra det mellemstatslige område over i fællesskabsregi, og at Den Europæiske Union vil få nye beføjelser, som alle vil få afgørende indvirkning på EU-budgettet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at 2008 er året for ratifikationen af Lissabontraktaten, som forventes at træde i kraft i 2009, hvilket vil betyde, at vigtige politikområder vil blive flyttet fra det mellemstatslige område over i fællesskabsregi, og at Den Europæiske Union vil få nye beføjelser, som alle vil få afgørende indvirkning på EU-budgettet,

| B. | der henviser til, at Lissabontraktaten, når den først er ratificeret, omsider vil stille Europa-Parlamentet på lige fod med Rådet på det lovgivnings- og budgetmæssige område, samt til, at opdelingen i obligatoriske og ikke-obligatoriske udgifter vil blive opgivet, og at den årlige budgetprocedure som helhed vil blive grundlæggende ændret som følge af bestemmelserne i den nye traktat, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Lissabontraktaten, når den først er ratificeret, omsider vil stille Europa-Parlamentet på lige fod med Rådet på det lovgivnings- og budgetmæssige område, samt til, at opdelingen i obligatoriske og ikke-obligatoriske udgifter vil blive opgivet, og at den årlige budgetprocedure som helhed vil blive grundlæggende ændret som følge af bestemmelserne i den nye traktat,

| C. | der henviser til, at 2009 vil give os et nyt Europa-Parlament og en ny Europa-Kommission, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at 2009 vil give os et nyt Europa-Parlament og en ny Europa-Kommission,

1.   understreger, at gennemførelsen af den nye traktat vil kræve, at Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen når til enighed om ændringerne af de relevante budgetmæssige og lovgivningsmæssige instrumenter samt om et nyt regelsæt, som kan sikre gnidningsløs afvikling af den nye budgetprocedure samtidig med, at den nye interinstitutionelle balance mellem de tre institutioner, som Lissabontraktaten foreskriver, respekteres; er overbevist om, at det er absolut nødvendigt at indlede forberedelserne hurtigst muligt parallelt med budgetproceduren for 2009 for at være forberedt til den nye procedure for 2010-budgettet;

2.   bemærker, at forberedelserne i 2008 til en fuldstændig og vidtrækkende gennemgang omfattende alle aspekter af EU's udgifter, herunder den fælles landbrugspolitik, og af indtægterne, herunder fradraget til fordel for Det Forenede Kongerige, samt toldafgifter opkrævet af medlemsstaterne på vegne af EU, skal intensiveres for at sætte Kommissionen i stand til at udarbejde en rapport inden udgangen af 2009; gør opmærksom på forpligtelsen i henhold til IIA af 17. maj 2006 til at inddrage Europa-Parlamentet i gennemgangen i alle faser og tage behørigt hensyn til dets holdning;

3.   understreger, at solidaritetsprincippet fortsat skal være et af de ledende principper for EU, og at solidariteten med regionerne anses for at være yderst vigtig, ligesom det er nødvendigt med ressourcer til at finansiere denne solidaritet; gentager, at det omhyggeligt vil følge de fremskridt, der sker i regionernes udvikling; påpeger, at udestående betalinger i denne forbindelse er meget bekymrende, da de vil kunne skabe budgetmæssige problemer i meget nær fremtid;

4.   er stadig overbevist om, at de store udfordringer, som EU og EU's borgere står over for i fremtiden, kræver fleksibilitet, og understreger behovet for gennemsigtighed og sammenhæng mellem de lovgivningsmæssige prioriteringer og de afgørelser, der træffes på budgetområdet; anmoder derfor Kommissionen om at udarbejde en mere detaljeret oversigt over ændringerne af den finansielle programmering, som sammenfattes i del II i dokumentet om den årlige politikstrategi, som viser de berørte budgetposter;

5.   konstaterer, at Kommissionen i sin meddelelse om den årlige politikstrategi for 2009 har fremlagt sine politiske prioriteringer med klart fokus på vækst og arbejdspladser, klimaændringer og et bæredygtigt Europa; understreger, at disse politiske prioriteringer bør understøttes af nye budgetprioriteringer med henblik på at sikre, at EU kan spille en konkret rolle; bemærker imidlertid med beklagelse, at den disponible margin under de forskellige udgiftslofter i den flerårige finansielle ramme (FFR) begrænser friheden til at finansiere nye prioriteringer som f.eks. dem, Kommissionen foreslår, uden at det går ud over de hidtidige prioriteringer; opfordrer Kommissionen til at tilvejebringe mere udtømmende oplysninger vedrørende ovennævnte finansielle vanskeligheder;

6.   mener, at den »lov om små virksomheder«, som Kommissionen er i færd med at udforme (jf. KOM(2007)0724), er et vigtigt led i strategien til støtte for små og mellemstore virksomheder; bemærker, at det også er nødvendigt med en finansiel ramme og retsakter for at kunne yde den mest hensigtsmæssige støtte til SMV'er;

7.   finder det dybt foruroligende, at Kommissionen allerede er gået i gang med at omprioritere bevillingerne for 2009, især under de udgiftsområder i FFR, hvor marginen er særlig snæver; erkender, at det kan blive umuligt at komme uden om en omprioritering af EU's aktiviteter baseret på en tilfredsstillende evaluering, eftersom det i en tid, hvor indtægterne er knappe, muligvis ikke kan lade sig gøre blot at tilføje nye prioriteringer uden yderligere bevillinger og en forudgående vurdering af de hidtidige prioriteringer; understreger dog, at enhver beslutning om omprioritering skal træffes af Parlamentet og Rådet og ikke må foregribes af Kommissionen;

8.   understreger, at Parlamentet vil bruge alle de muligheder, der er skabt grundlag for i IIA af 17. maj 2006, herunder bl.a. den lovgivningsmæssige fleksibilitet på 5 % i løbet af FFR-perioden 2007-2013, for at sikre, at dets politiske prioriteringer føres ud i livet; anmoder Kommissionen om under forberedelsen af det foreløbige budgetforslag (FBF) for 2009 at udarbejde en klar, konsekvent og forsvarlig aktivitetsrapport for hvert enkelt politikområde for at give alle Europa-Parlamentets relevante udvalg mulighed for nøje at analysere gennemførelsen af de forskellige EU-programmer og politikker og de forventede fremskridt i forbindelse hermed;

9.   fremhæver betydningen af princippet om »forsvarlig budgettering« og minder om, at det forsat er et mål at få valuta for pengene og opnå et resultatorienteret budget; anmoder Kommissionen om at opstille et FBF, som giver et realistisk billede af alle budgetbehov i 2009, særlig under udgiftsområde 4 i FFR, og om at underrette budgetmyndigheden om de forventede finansielle behov på længere sigt; gør opmærksom på, at fleksibilitetsinstrumentet er beregnet til finansiering af uforudsete politiske udfordringer og ikke bør misbruges under budgetproceduren til finansiering af EU-politikker og -aktiviteter, som allerede kan forudses på det tidspunkt;

10.   er fast besluttet på at udnytte de fulde beløb til pilotprojekter og forberedende foranstaltninger, jf. bilag II, del D i IIA af 17. maj 2006, hvis antallet og omfanget af de foreslåede projekter og foranstaltninger gør det muligt; betragter pilotprojekter og forberedende foranstaltninger som et uundværligt redskab for Parlamentet til at bane vej for nye politikker og aktiviteter, som er i de europæiske borgeres interesse; finder det afgørende at fremhæve støtten til projekter, som allerede er kommet godt fra start; understreger, at der skal være tilstrækkelige marginer til rådighed til, at Parlamentet kan udnytte dette redskab fuldt ud inden for rammerne af IIA af 17. maj 2006; agter at informere Kommissionen om sine planer hvad angår pilotprojekter og forberedende foranstaltninger inden Parlamentets sommerpause;

11.   anser en klar og gennemsigtig opstilling af EU's Budget for absolut nødvendig også med henblik på nødvendigheden af at orientere de europæiske borgere om, hvad EU's penge bruges til; er klar over, at formålet med aktivitetsbaseret budgettering er at skabe overensstemmelse mellem de finansielle og menneskelige ressourcer og de politiske målsætninger for de enkelte politikområder, som Kommissionens udgifter går til; er imidlertid bekymret over, at det er blevet stadig vanskeligere at skelne mellem Kommissionens operationelle og administrative udgifter, og at en betragtelig del af det, der i realiteten er administrative udgifter, finansieres over aktionsbevillingerne;

12.   finder det, hvad angår de menneskelige ressourcer, foruroligende, at Kommissionens øgede brug af outsourcing sammen med de seneste ændringer i tjenestemandsvedtægten har skabt en situation, hvor et stigende antal personer, der er ansat af EU, ikke er synlige i institutionernes stillingsfortegnelser som vedtaget af budgetmyndigheden og ikke betales under udgiftsområde 5 i FFR; beklager dybt denne mangel på gennemsigtighed; opfordrer til en offentlig og omfattende debat mellem alle interesserede parter om den fremtidige ledelsesskik i EU;

13.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Revisionsretten.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2008/29/EF (EUT L 6 af 10.1.2008, s. 7).

---