# Euroopa Liidu C 15E/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.CE2010.015.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 15E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide21. jaanuar 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.CE2010.015.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 15E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide21. jaanuar 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | Euroopa Parlament2008–2009 ISTUNGJÄRK21.–23. oktoober 2008 istungidVASTUVÕETUD TEKSTIDIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 3 E, 8.1.2009. |
| | |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 21. oktoober 2008 |
| 2010/C 015E/01 | Ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomineEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta resolutsioon ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomise kohta Euroopa Liidu ja kliimamuutustest enim mõjutatud vaeste arengumaade vahel (2008/2131(INI)) | 1 |
| 2010/C 015E/02 | Valitsemistavad ja partnerlussuhted riiklikul ja piirkondlikul tasandil ning regionaalpoliitika projektide lähtepunktidEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta resolutsioon valitsemistavade ja partnerlussuhete kohta riiklikul ja piirkondlikul tasandil ning regionaalpoliitika projektide lähtepunktide kohta (2008/2064(INI)) | 10 |
| 2010/C 015E/03 | Parem õigusloome 2006Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta resolutsioon Parema õigusloome 2006 kohta vastavalt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli artiklile 9 (2008/2045(INI)) | 16 |
| 2010/C 015E/04 | Ühenduse õiguse kohaldamise järelevalvet käsitlev komisjoni 24. aastaaruanneEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta resolutsioon ühenduse õiguse kohaldamise järelevalvet käsitleva komisjoni 24. aastaaruande kohta (2008/2046(INI)) | 21 |
| 2010/C 015E/05 | Reguleerivate ametite institutsiooniliste aspektide tulevase lahendamise strateegiaEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta resolutsioon reguleerivate ametite institutsiooniliste aspektide tulevase lahendamise strateegia kohta (2008/2103(INI)) | 27 |
| 2010/C 015E/06 | Joseph Konyle süüdistuse esitamine ja tema toomine Rahvusvahelise Kriminaalkohtu etteEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta resolutsioon Joseph Konyle süüdistuse esitamise ja tema Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ette toomise kohta | 33 |
| 2010/C 015E/07 | Lastega kaubitsemise vastane võitlusEuroopa Parlamendi deklaratsioon lastega kaubitsemise vastase võitluse kohta | 38 |
| | Kolmapäev, 22. oktoober 2008 |
| 2010/C 015E/08 | Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. oktoobri 2008. aasta kohtumineEuroopa Parlamendi 22. oktoobri 2008. aasta resolutsioon Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. oktoobri 2008. aasta kohtumise kohta | 40 |
| 2010/C 015E/09 | ELi – Austraalia broneeringuinfo lepingu hindamineEuroopa Parlamendi 22. oktoobri 2008. aasta soovitus nõukogule Euroopa Liidu ja Austraalia vahelise lepingu, mis käsitleb lennuettevõtjate poolt Euroopa Liidust pärineva broneeringuinfo töötlemist ja edastamist Austraalia Tolliametile, sõlmimise kohta (2008/2187(INI)) | 46 |
| 2010/C 015E/10 | Kollektiivlepingutega seotud väljakutsed ELisEuroopa Parlamendi 22. oktoobri 2008. aasta resolutsioon kollektiivlepingutega seotud väljakutsete kohta ELis (2008/2085(INI)) | 50 |
| 2010/C 015E/11 | Demokraatia, inimõigused ning ELi ja Vietnami vaheline uus partnerlus- ja koostöölepingEuroopa Parlamendi 22. oktoobri 2008. aasta resolutsioon demokraatia, inimõiguste ning ELi ja Vietnami vahelise uue partnerlus- ja koostöölepingu kohta | 58 |
| | Neljapäev, 23. oktoober 2008 |
| 2010/C 015E/12 | MerepiraatlusEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta resolutsioon merepiraatluse kohta | 61 |
| 2010/C 015E/13 | Raamatupidamisstandardite võrdväärsusEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta resolutsioon komisjoni 2. juuni 2008 aasta määruse eelnõu kohta, millega muudetakse komisjoni määruse (EÜ) nr 809/2004 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/71/EÜ) prospekte ja reklaami käsitlevaid sätteid ja komisjoni 2. juuni 2008. aasta otsuse eelnõu kohta teatavate kolmanda riigi raamatupidamisstandardite ja rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kasutamise kohta konsolideeritud raamatupidamisaruannete koostamisel kolmandate riikide väärtpaberiemitentide poolt | 64 |
| 2010/C 015E/14 | Lennundusjulgestuse vahendid ja kehaskanneridEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta resolutsioon lennundusjulgestuse vahendite ja kehaskannerite mõju kohta inimõigustele, privaatsusele, inimväärikusele ja andmekaitsele | 71 |
| 2010/C 015E/15 | EÜ ning Bosnia ja Hertsegoviina vaheline stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta resolutsioon stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahel | 72 |
| 2010/C 015E/16 | Holodomor'i mälestamine, suur näljahäda Ukrainas (1932–1933)Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta resolutsioon holodomori ehk Ukrainas 1932.–1933. aastal kunstlikult tekitatud näljahäda mälestamise kohta | 78 |
| 2010/C 015E/17 | Euroopa Ombudsmani 2007. aasta tegevuse aruanneEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani 2007. aasta tegevust käsitleva aastaaruande kohta (2008/2158(INI)) | 80 |
| 2010/C 015E/18 | VenezuelaEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta resolutsioon valimisõiguse äravõtmise juhtumite kohta Venezuelas | 85 |
| 2010/C 015E/19 | Kongo Demokraatlik Vabariik: kokkupõrked idapoolsetel piirialadelEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta resolutsioon Kongo Demokraatliku Vabariigi kohta: kokkupõrked Kongo DV idapoolsetel piirialadel | 86 |
| 2010/C 015E/20 | BirmaEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta resolutsioon Birma kohta | 90 |
| | |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 21. oktoober 2008 |
| 2010/C 015E/21 | EÜ ja Uus-Meremaa vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu sõlmimine *Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Uus-Meremaa valitsuse vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (KOM(2008)0170 – C6-0292/2008 – 2008/0066(CNS)) | 93 |
| 2010/C 015E/22 | Lennundusjulgestuse kontrolle/inspektsioone käsitleva koostöömemorandumi sõlmimine *Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni ja Euroopa Ühenduse vahelise lennundusjulgestuse kontrolle/inspektsioone ja sellega seotud küsimusi käsitleva koostöömemorandumi sõlmimise kohta (KOM(2008)0335 – C6-0320/2008 – 2008/0111(CNS)) | 93 |
| 2010/C 015E/23 | Mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustus (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustust ja sellise vastutuse kindlustamise kohustuse täitmise kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0098 – C6-0144/2008 – 2008/0049(COD)) | 94 |
| 2010/C 015E/24 | Lihtsad surveanumad (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv lihtsate surveanumate kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0202 – C6-0172/2008 – 2008/0076(COD)) | 95 |
| 2010/C 015E/25 | Ravimite täiendava kaitse tunnistus (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ravimite täiendava kaitse tunnistuse kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0369 – C6-0244/2008 – 2008/0126(COD)) | 95 |
| 2010/C 015E/26 | EÜ asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamine (kodifitseeritud versioon) *Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0073 – C6-0147/2008 – 2008/0053(CNS)) | 96 |
| 2010/C 015E/27 | Teatavat liiki kokkulepped ja kooskõlastatud tegevus õhutranspordi sektoris (kodifitseeritud versioon) *Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes õhutranspordi sektoris (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0367 – C6-0272/2008 – 2008/0124(CNS)) | 97 |
| 2010/C 015E/28 | Ühenduste omavahendite süsteem *Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 2000/597/EÜ, Euratom (KOM(2008)0223 – C6-0197/2008 – 2008/0089(CNS)) | 97 |
| 2010/C 015E/29 | Euroopa tõendikogumismäärus esemete, dokumentide ja andmete kogumiseks kriminaalmenetluses kasutamise eesmärgil *Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu raamotsuse eelnõu kohta, mis käsitleb Euroopa tõendikogumismäärust esemete, dokumentide ja andmete kogumiseks kriminaalmenetluses kasutamise eesmärgil (13076/2007 – C6-0293/2008 – 2003/0270(CNS)) | 99 |
| 2010/C 015E/30 | Tursavarude taastamine *Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 423/2004 seoses tursavarude taastamisega ning määrust (EMÜ) nr 2847/93 (KOM(2008)0162 – C6-0183/2008 – 2008/0063(CNS)) | 112 |
| 2010/C 015E/31 | Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmineEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 26 (KOM(2008)0557 – C6-0318/2008 – 2008/2253(ACI)) | 117 |
| LISA | 118 |
| 2010/C 015E/32 | Paranduseelarve nr 7/2008 projektEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2008. eelarveaasta paranduseelarve nr 7/2008 projekti kohta, III jagu – Komisjon (14359/2008 – C6-0375/2008 – 2008/2252(BUD)) | 119 |
| 2010/C 015E/33 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine (Leedu ja Hispaania)Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist, kohaldades eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 28 (KOM(2008)0547 – C6-0312/2008 – 2008/2251(ACI)) | 120 |
| LISA | 121 |
| 2010/C 015E/34 | Programm Erasmus Mundus (2009–2013) ***IEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse tegevusprogramm kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu (Erasmus Mundus) (2009–2013) (KOM(2007)0395 – C6-0228/2007 – 2007/0145(COD)) | 122 |
| P6_TC1-COD(2007)0145Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. oktoobril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ, millega kehtestatakse tegevusprogramm Erasmus Mundus (2009–2013) eesmärgiga parandada kõrghariduse kvaliteeti ja edendada kultuuridevahelist mõistmist kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu | 123 |
| 2010/C 015E/35 | Reisilaevade ohutuseeskirjad ja -nõuded (uuesti sõnastamine) ***IEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2007)0737 – C6-0442/2007 – 2007/0257(COD)) | 123 |
| 2010/C 015E/36 | Geneetiliselt muundatud mikroorganismid (uuesti sõnastamine) ***IEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv geneetiliselt muundatud mikroorganismide suletud keskkonnas kasutamise kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2007)0736 – C6-0439/2007 – 2007/0259(COD)) | 124 |
| P6_TC1-COD(2007)0259Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. oktoobril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ geneetiliselt muundatud mikroorganismide suletud keskkonnas kasutamise kohta (uuesti sõnastatud) | 125 |
| 2010/C 015E/37 | Kaupade ja reisijate merevedu käsitlevad statistilised aruanded (uuesti sõnastamine) ***IEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kaupade ja reisijate merevedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2007)0859 – C6-0001/2008 – 2007/0288(COD)) | 126 |
| P6_TC1-COD(2007)0288Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. oktoobril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ kaupade ja reisijate merevedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta (uuesti sõnastatud) | 127 |
| 2010/C 015E/38 | Liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ühenduse statistika ***IEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 638/2004 liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ühenduse statistika kohta (KOM(2008)0058 – C6-0059/2008 – 2008/0026(COD)) | 127 |
| P6_TC1-COD(2008)0026Euroopa Parlamendi seisukoht vastu võetud esimesel lugemisel 21. oktoobril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 638/2004 liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ühenduse statistika kohta | 127 |
| 2010/C 015E/39 | Abieluasjades kohaldatav õigus *Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2201/2003 seoses kohtualluvusega ning abieluasjades kohaldatavat õigust käsitlevate eeskirjade kehtestamisega (KOM(2006)0399 – C6-0305/2006 – 2006/0135(CNS)) | 128 |
| 2010/C 015E/40 | Äärepoolseimates piirkondades registreeritud kalalaevastike haldamine *Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 639/2004 ühenduse äärepoolseimates piirkondades registreeritud kalalaevastike haldamise kohta (KOM(2008)0444 – C6-0298/2008 – 2008/0138(CNS)) | 135 |
| | Kolmapäev, 22. oktoober 2008 |
| 2010/C 015E/41 | Catherine Ashton'i komisjoni liikmeks nimetamise heakskiitmineEuroopa Parlamendi 22. oktoobri 2008. aasta otsus, millega kiidetakse heaks Catherine Margaret Ashtoni, Paruness Ashton of Uphollandi komisjoni liikmeks nimetamine | 137 |
| 2010/C 015E/42 | Renditöö ***IIEuroopa Parlamendi 22. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv renditöö kohta (10599/2/2008 – C6-0327/2008 – 2002/0072(COD)) | 137 |
| 2010/C 015E/43 | Mitmeaastane ühenduse programm Internetti ja teisi kommunikatsioonitehnoloogiaid kasutavate laste kaitseks ***IEuroopa Parlamendi 22. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse mitmeaastane ühenduse programm Internetti ja teisi kommunikatsioonitehnoloogiaid kasutavate laste kaitseks (KOM(2008)0106 – C6-0092/2008 – 2008/0047(COD)) | 138 |
| P6_TC1-COD(2008)0047Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. oktoobril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ, millega kehtestatakse mitmeaastane ühenduse programm Internetti ja teisi kommunikatsioonitehnoloogiaid kasutavate laste kaitseks | 139 |
| 2010/C 015E/44 | Keskkonnasõbralike mootorsõidukite edendamine ***IEuroopa Parlamendi 22. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv keskkonnasõbralike ja energiatõhusate mootorsõidukite edendamise kohta (KOM(2007)0817 – C6-0008/2008 – 2005/0283(COD)) | 139 |
| P6_TC1-COD(2005)0283Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. oktoobril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamise kohta | 140 |
| 2010/C 015E/45 | Ravimite müügilubade tingimuste muutmine ***IEuroopa Parlamendi 22. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2001/82/EÜ ja direktiivi 2001/83/EÜ seoses ravimite müügilubade tingimuste muutmisega (KOM(2008)0123 – C6-0137/2008 – 2008/0045(COD)) | 140 |
| P6_TC1-COD(2008)0045Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. oktoobril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2001/82/EÜ ja direktiivi 2001/83/EÜ seoses ravimite müügilubade tingimuste muutmisega | 141 |
| 2010/C 015E/46 | Tarbijate kaitse seoses osaajalise kasutamise õiguse teatavate aspektidega ***IEuroopa Parlamendi 22. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tarbijate kaitse kohta seoses osaajalise kasutamise õiguse, pikaajaliste puhkusetoodete, edasimüügi ja vahetuse teatavate aspektidega (KOM(2007)0303 – C6-0159/2007 – 2007/0113(COD)) | 141 |
| P6_TC1-COD(2007)0113Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. oktoobril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ tarbijate kaitse kohta seoses osaajalise kasutamise õiguse, pikaajalise puhkusetoote, edasimüügi ja vahetuslepingute teatavate aspektidega | 141 |
| | Neljapäev, 23. oktoober 2008 |
| 2010/C 015E/47 | 2009. aasta üldeelarve projekt (III jagu)Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2009. eelarveaasta üldeelarve projekti kohta, III jagu – komisjon (C6-0309/2008 – 2008/2026(BUD)) ning Euroopa Liidu 2009. eelarveaasta üldeelarve esialgse projekti kirjaliku muutmisettepaneku nr 1/2009 (SEK(2008)2435) kohta | 142 |
| LISA | 149 |
| 2010/C 015E/48 | 2009. aasta üldeelarve projekt (I, II, IV, V, VI, VII, VIII, IX jagu)Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2009. eelarveaasta üldeelarve projekti kohta, I jagu – Euroopa Parlament, II jagu – Nõukogu, IV jagu – Euroopa Kohus, V jagu – Kontrollikoda, VI jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, VII jagu – Regioonide Komitee, VIII jagu – Euroopa Ombudsman, IX jagu – Euroopa Andmekaitseinspektor (C6-0310/2008 – 2008/2026B(BUD)) | 153 |
| 2010/C 015E/49 | Lennujaamatasud ***IIEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv lennujaamatasude kohta (8332/2/2008 – C6-0259/2008 – 2007/0013(COD)) | 158 |
| P6_TC2-COD(2007)0013Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 23. oktoobril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ lennujaamatasude kohta | 159 |
| 2010/C 015E/50 | EÜ ning Bosnia ja Hertsegoviina vaheline stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping ***Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sõlmimise kohta (8225/2008 – KOM(2008)0182 – C6-0255/2008 – 2008/0073(AVC)) | 159 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

Euroopa Parlament2008–2009 ISTUNGJÄRK21.–23. oktoober 2008 istungidVASTUVÕETUD TEKSTIDIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 3 E, 8.1.2009.

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 21. oktoober 2008

2010/C 015E/01

Ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomineEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta resolutsioon ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomise kohta Euroopa Liidu ja kliimamuutustest enim mõjutatud vaeste arengumaade vahel (2008/2131(INI))

1

2010/C 015E/02

Valitsemistavad ja partnerlussuhted riiklikul ja piirkondlikul tasandil ning regionaalpoliitika projektide lähtepunktidEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta resolutsioon valitsemistavade ja partnerlussuhete kohta riiklikul ja piirkondlikul tasandil ning regionaalpoliitika projektide lähtepunktide kohta (2008/2064(INI))

10

2010/C 015E/03

Parem õigusloome 2006Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta resolutsioon Parema õigusloome 2006 kohta vastavalt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli artiklile 9 (2008/2045(INI))

16

2010/C 015E/04

Ühenduse õiguse kohaldamise järelevalvet käsitlev komisjoni 24. aastaaruanneEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta resolutsioon ühenduse õiguse kohaldamise järelevalvet käsitleva komisjoni 24. aastaaruande kohta (2008/2046(INI))

21

2010/C 015E/05

Reguleerivate ametite institutsiooniliste aspektide tulevase lahendamise strateegiaEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta resolutsioon reguleerivate ametite institutsiooniliste aspektide tulevase lahendamise strateegia kohta (2008/2103(INI))

27

2010/C 015E/06

Joseph Konyle süüdistuse esitamine ja tema toomine Rahvusvahelise Kriminaalkohtu etteEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta resolutsioon Joseph Konyle süüdistuse esitamise ja tema Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ette toomise kohta

33

2010/C 015E/07

Lastega kaubitsemise vastane võitlusEuroopa Parlamendi deklaratsioon lastega kaubitsemise vastase võitluse kohta

38

Kolmapäev, 22. oktoober 2008

2010/C 015E/08

Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. oktoobri 2008. aasta kohtumineEuroopa Parlamendi 22. oktoobri 2008. aasta resolutsioon Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. oktoobri 2008. aasta kohtumise kohta

40

2010/C 015E/09

ELi – Austraalia broneeringuinfo lepingu hindamineEuroopa Parlamendi 22. oktoobri 2008. aasta soovitus nõukogule Euroopa Liidu ja Austraalia vahelise lepingu, mis käsitleb lennuettevõtjate poolt Euroopa Liidust pärineva broneeringuinfo töötlemist ja edastamist Austraalia Tolliametile, sõlmimise kohta (2008/2187(INI))

46

2010/C 015E/10

Kollektiivlepingutega seotud väljakutsed ELisEuroopa Parlamendi 22. oktoobri 2008. aasta resolutsioon kollektiivlepingutega seotud väljakutsete kohta ELis (2008/2085(INI))

50

2010/C 015E/11

Demokraatia, inimõigused ning ELi ja Vietnami vaheline uus partnerlus- ja koostöölepingEuroopa Parlamendi 22. oktoobri 2008. aasta resolutsioon demokraatia, inimõiguste ning ELi ja Vietnami vahelise uue partnerlus- ja koostöölepingu kohta

58

Neljapäev, 23. oktoober 2008

2010/C 015E/12

MerepiraatlusEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta resolutsioon merepiraatluse kohta

61

2010/C 015E/13

Raamatupidamisstandardite võrdväärsusEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta resolutsioon komisjoni 2. juuni 2008 aasta määruse eelnõu kohta, millega muudetakse komisjoni määruse (EÜ) nr 809/2004 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/71/EÜ) prospekte ja reklaami käsitlevaid sätteid ja komisjoni 2. juuni 2008. aasta otsuse eelnõu kohta teatavate kolmanda riigi raamatupidamisstandardite ja rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kasutamise kohta konsolideeritud raamatupidamisaruannete koostamisel kolmandate riikide väärtpaberiemitentide poolt

64

2010/C 015E/14

Lennundusjulgestuse vahendid ja kehaskanneridEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta resolutsioon lennundusjulgestuse vahendite ja kehaskannerite mõju kohta inimõigustele, privaatsusele, inimväärikusele ja andmekaitsele

71

2010/C 015E/15

EÜ ning Bosnia ja Hertsegoviina vaheline stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta resolutsioon stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahel

72

2010/C 015E/16

Holodomor'i mälestamine, suur näljahäda Ukrainas (1932–1933)Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta resolutsioon holodomori ehk Ukrainas 1932.–1933. aastal kunstlikult tekitatud näljahäda mälestamise kohta

78

2010/C 015E/17

Euroopa Ombudsmani 2007. aasta tegevuse aruanneEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani 2007. aasta tegevust käsitleva aastaaruande kohta (2008/2158(INI))

80

2010/C 015E/18

VenezuelaEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta resolutsioon valimisõiguse äravõtmise juhtumite kohta Venezuelas

85

2010/C 015E/19

Kongo Demokraatlik Vabariik: kokkupõrked idapoolsetel piirialadelEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta resolutsioon Kongo Demokraatliku Vabariigi kohta: kokkupõrked Kongo DV idapoolsetel piirialadel

86

2010/C 015E/20

BirmaEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta resolutsioon Birma kohta

90

Euroopa Parlament

Teisipäev, 21. oktoober 2008

2010/C 015E/21

EÜ ja Uus-Meremaa vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu sõlmimine *Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Uus-Meremaa valitsuse vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (KOM(2008)0170 – C6-0292/2008 – 2008/0066(CNS))

93

2010/C 015E/22

Lennundusjulgestuse kontrolle/inspektsioone käsitleva koostöömemorandumi sõlmimine *Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni ja Euroopa Ühenduse vahelise lennundusjulgestuse kontrolle/inspektsioone ja sellega seotud küsimusi käsitleva koostöömemorandumi sõlmimise kohta (KOM(2008)0335 – C6-0320/2008 – 2008/0111(CNS))

93

2010/C 015E/23

Mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustus (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustust ja sellise vastutuse kindlustamise kohustuse täitmise kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0098 – C6-0144/2008 – 2008/0049(COD))

94

2010/C 015E/24

Lihtsad surveanumad (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv lihtsate surveanumate kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0202 – C6-0172/2008 – 2008/0076(COD))

95

2010/C 015E/25

Ravimite täiendava kaitse tunnistus (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ravimite täiendava kaitse tunnistuse kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0369 – C6-0244/2008 – 2008/0126(COD))

95

2010/C 015E/26

EÜ asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamine (kodifitseeritud versioon) *Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0073 – C6-0147/2008 – 2008/0053(CNS))

96

2010/C 015E/27

Teatavat liiki kokkulepped ja kooskõlastatud tegevus õhutranspordi sektoris (kodifitseeritud versioon) *Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes õhutranspordi sektoris (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0367 – C6-0272/2008 – 2008/0124(CNS))

97

2010/C 015E/28

Ühenduste omavahendite süsteem *Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 2000/597/EÜ, Euratom (KOM(2008)0223 – C6-0197/2008 – 2008/0089(CNS))

97

2010/C 015E/29

Euroopa tõendikogumismäärus esemete, dokumentide ja andmete kogumiseks kriminaalmenetluses kasutamise eesmärgil *Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu raamotsuse eelnõu kohta, mis käsitleb Euroopa tõendikogumismäärust esemete, dokumentide ja andmete kogumiseks kriminaalmenetluses kasutamise eesmärgil (13076/2007 – C6-0293/2008 – 2003/0270(CNS))

99

2010/C 015E/30

Tursavarude taastamine *Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 423/2004 seoses tursavarude taastamisega ning määrust (EMÜ) nr 2847/93 (KOM(2008)0162 – C6-0183/2008 – 2008/0063(CNS))

112

2010/C 015E/31

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmineEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 26 (KOM(2008)0557 – C6-0318/2008 – 2008/2253(ACI))

117

LISA

118

2010/C 015E/32

Paranduseelarve nr 7/2008 projektEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2008. eelarveaasta paranduseelarve nr 7/2008 projekti kohta, III jagu – Komisjon (14359/2008 – C6-0375/2008 – 2008/2252(BUD))

119

2010/C 015E/33

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine (Leedu ja Hispaania)Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist, kohaldades eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 28 (KOM(2008)0547 – C6-0312/2008 – 2008/2251(ACI))

120

LISA

121

2010/C 015E/34

Programm Erasmus Mundus (2009–2013) ***IEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse tegevusprogramm kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu (Erasmus Mundus) (2009–2013) (KOM(2007)0395 – C6-0228/2007 – 2007/0145(COD))

122

P6_TC1-COD(2007)0145Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. oktoobril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ, millega kehtestatakse tegevusprogramm Erasmus Mundus (2009–2013) eesmärgiga parandada kõrghariduse kvaliteeti ja edendada kultuuridevahelist mõistmist kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu

123

2010/C 015E/35

Reisilaevade ohutuseeskirjad ja -nõuded (uuesti sõnastamine) ***IEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2007)0737 – C6-0442/2007 – 2007/0257(COD))

123

2010/C 015E/36

Geneetiliselt muundatud mikroorganismid (uuesti sõnastamine) ***IEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv geneetiliselt muundatud mikroorganismide suletud keskkonnas kasutamise kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2007)0736 – C6-0439/2007 – 2007/0259(COD))

124

P6_TC1-COD(2007)0259Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. oktoobril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ geneetiliselt muundatud mikroorganismide suletud keskkonnas kasutamise kohta (uuesti sõnastatud)

125

2010/C 015E/37

Kaupade ja reisijate merevedu käsitlevad statistilised aruanded (uuesti sõnastamine) ***IEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kaupade ja reisijate merevedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2007)0859 – C6-0001/2008 – 2007/0288(COD))

126

P6_TC1-COD(2007)0288Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. oktoobril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ kaupade ja reisijate merevedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta (uuesti sõnastatud)

127

2010/C 015E/38

Liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ühenduse statistika ***IEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 638/2004 liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ühenduse statistika kohta (KOM(2008)0058 – C6-0059/2008 – 2008/0026(COD))

127

P6_TC1-COD(2008)0026Euroopa Parlamendi seisukoht vastu võetud esimesel lugemisel 21. oktoobril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 638/2004 liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ühenduse statistika kohta

127

2010/C 015E/39

Abieluasjades kohaldatav õigus *Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2201/2003 seoses kohtualluvusega ning abieluasjades kohaldatavat õigust käsitlevate eeskirjade kehtestamisega (KOM(2006)0399 – C6-0305/2006 – 2006/0135(CNS))

128

2010/C 015E/40

Äärepoolseimates piirkondades registreeritud kalalaevastike haldamine *Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 639/2004 ühenduse äärepoolseimates piirkondades registreeritud kalalaevastike haldamise kohta (KOM(2008)0444 – C6-0298/2008 – 2008/0138(CNS))

135

Kolmapäev, 22. oktoober 2008

2010/C 015E/41

Catherine Ashton'i komisjoni liikmeks nimetamise heakskiitmineEuroopa Parlamendi 22. oktoobri 2008. aasta otsus, millega kiidetakse heaks Catherine Margaret Ashtoni, Paruness Ashton of Uphollandi komisjoni liikmeks nimetamine

137

2010/C 015E/42

Renditöö ***IIEuroopa Parlamendi 22. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv renditöö kohta (10599/2/2008 – C6-0327/2008 – 2002/0072(COD))

137

2010/C 015E/43

Mitmeaastane ühenduse programm Internetti ja teisi kommunikatsioonitehnoloogiaid kasutavate laste kaitseks ***IEuroopa Parlamendi 22. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse mitmeaastane ühenduse programm Internetti ja teisi kommunikatsioonitehnoloogiaid kasutavate laste kaitseks (KOM(2008)0106 – C6-0092/2008 – 2008/0047(COD))

138

P6_TC1-COD(2008)0047Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. oktoobril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ, millega kehtestatakse mitmeaastane ühenduse programm Internetti ja teisi kommunikatsioonitehnoloogiaid kasutavate laste kaitseks

139

2010/C 015E/44

Keskkonnasõbralike mootorsõidukite edendamine ***IEuroopa Parlamendi 22. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv keskkonnasõbralike ja energiatõhusate mootorsõidukite edendamise kohta (KOM(2007)0817 – C6-0008/2008 – 2005/0283(COD))

139

P6_TC1-COD(2005)0283Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. oktoobril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamise kohta

140

2010/C 015E/45

Ravimite müügilubade tingimuste muutmine ***IEuroopa Parlamendi 22. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2001/82/EÜ ja direktiivi 2001/83/EÜ seoses ravimite müügilubade tingimuste muutmisega (KOM(2008)0123 – C6-0137/2008 – 2008/0045(COD))

140

P6_TC1-COD(2008)0045Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. oktoobril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2001/82/EÜ ja direktiivi 2001/83/EÜ seoses ravimite müügilubade tingimuste muutmisega

141

2010/C 015E/46

Tarbijate kaitse seoses osaajalise kasutamise õiguse teatavate aspektidega ***IEuroopa Parlamendi 22. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tarbijate kaitse kohta seoses osaajalise kasutamise õiguse, pikaajaliste puhkusetoodete, edasimüügi ja vahetuse teatavate aspektidega (KOM(2007)0303 – C6-0159/2007 – 2007/0113(COD))

141

P6_TC1-COD(2007)0113Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. oktoobril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ tarbijate kaitse kohta seoses osaajalise kasutamise õiguse, pikaajalise puhkusetoote, edasimüügi ja vahetuslepingute teatavate aspektidega

141

Neljapäev, 23. oktoober 2008

2010/C 015E/47

2009. aasta üldeelarve projekt (III jagu)Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2009. eelarveaasta üldeelarve projekti kohta, III jagu – komisjon (C6-0309/2008 – 2008/2026(BUD)) ning Euroopa Liidu 2009. eelarveaasta üldeelarve esialgse projekti kirjaliku muutmisettepaneku nr 1/2009 (SEK(2008)2435) kohta

142

LISA

149

2010/C 015E/48

2009. aasta üldeelarve projekt (I, II, IV, V, VI, VII, VIII, IX jagu)Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2009. eelarveaasta üldeelarve projekti kohta, I jagu – Euroopa Parlament, II jagu – Nõukogu, IV jagu – Euroopa Kohus, V jagu – Kontrollikoda, VI jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, VII jagu – Regioonide Komitee, VIII jagu – Euroopa Ombudsman, IX jagu – Euroopa Andmekaitseinspektor (C6-0310/2008 – 2008/2026B(BUD))

153

2010/C 015E/49

Lennujaamatasud ***IIEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv lennujaamatasude kohta (8332/2/2008 – C6-0259/2008 – 2007/0013(COD))

158

P6_TC2-COD(2007)0013Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 23. oktoobril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ lennujaamatasude kohta

159

2010/C 015E/50

EÜ ning Bosnia ja Hertsegoviina vaheline stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping ***Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sõlmimise kohta (8225/2008 – KOM(2008)0182 – C6-0255/2008 – 2008/0073(AVC))

159

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

Euroopa Parlament2008–2009 ISTUNGJÄRK21.–23. oktoober 2008 istungidVASTUVÕETUD TEKSTIDIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 3 E, 8.1.2009.

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 21. oktoober 2008

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/1

---

Teisipäev, 21. oktoober 2008Ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomine

P6_TA(2008)0491

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta resolutsioon ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomise kohta Euroopa Liidu ja kliimamuutustest enim mõjutatud vaeste arengumaade vahel (2008/2131(INI))

2010/C 15 E/01

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni 18. septembri 2007. aasta teatist „Ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomine Euroopa Liidu ja kliimamuutustest enim mõjutatud vaeste arengumaade vahel” (KOM(2007)0540);

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2007. aasta järeldusi ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomise kohta Euroopa Liidu ja kliimamuutustest enim mõjutatud vaeste arengumaade vahel;

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2003. aasta teatist „Kliimamuutused arengukoostöö kontekstis” (KOM(2003)0085);

võttes arvesse komisjoni 2007. aasta eduaruannet (2004–2006) ELi kliimamuutusi ja arengut käsitleva tegevuskava kohta;

võttes arvesse kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni poolt 14. märtsil 2008. aastal Euroopa Ülemkogule esitatud dokumenti „Kliimamuutused ja rahvusvaheline julgeolek”;

võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2007. aasta rohelist raamatut „Kliimamuutustega kohanemine Euroopas – võimalused ELi meetmete võtmiseks” (KOM(2007)0354);

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: „Euroopa konsensus” (1);

võttes arvesse 2. märtsi 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni abi tõhususe kohta, mis järgnes abi tõhususe kõrgetasemelisele foorumile (Pariisi deklaratsioon);

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldust „Euroopa konsensus humanitaarabi valdkonnas” (2);

võttes arvesse 1992. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC);

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni arenguprogrammi 2007.-2008. aasta inimarengu aruannet „Võitlus kliimamuutuste vastu: inimestevaheline solidaarsus killustatud maailmas”;

võttes arvesse Maldiivi Vabariigis Male linnas 14. novembril 2007. aastal vastu võetud Male deklaratsiooni ülemaailmsete kliimamuutuste inimmõõtme kohta;

võttes arvesse Indoneesias Bali saarel ÜRO kliimamuutuste konverentsil 2007. aasta detsembris vastu võetud Bali tegevuskava;

võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma II töögrupi koostatud neljandat hindamisaruannet „Kliimamuutused 2007: mõjud, kohandumine, haavatavus”;

võttes arvesse Nicholas Sterni 2006. aasta aruannet „Sterni aruanne: kliimamuutuse majandusmehhanismid”;

võttes arvesse Majandusliku Koostöö ja Arenguorganisatsiooni (OECD) liikmesriikide arengu- ja keskkonnaministrite 4. aprillil 2006. aastal vastu võetud deklaratsiooni kliimamuutustega kohanemise integreerimise kohta arengualasesse koostöösse;

võttes arvesse OECD 2007. aasta aruannet „Kliimamuutustega kohanemise arengualastesse koostöömeetmetesse integreerimise tulemuste hindamine”;

võttes arvesse Jaapanis Hyogo prefektuuris 2005. aastal toimunud suurõnnetuste vähendamise alasel ülemaailmsel konverentsil vastu võetud dokumenti „Hyogo tegevusraamistik aastateks 2005–2015: maailma riikide ja kogukondade vastupidavuse suurendamine suurõnnetuste suhtes”;

võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni kahe aasta aruannet „Maailma metsade olukord 2007. aastal”;

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse arengukomisjoni raportit ja väliskomisjoni, eelarvekomisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi (A6-0366/2008),

| A. | arvestades, et kliimamuutused seavad tõsiselt ohtu vaesuse vähendamise, inimõigused, rahu ja julgeoleku, vee ja toidu kättesaadavuse ning ÜRO aastatuhande arengueesmärkide saavutamise paljudes arengumaades; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kliimamuutused seavad tõsiselt ohtu vaesuse vähendamise, inimõigused, rahu ja julgeoleku, vee ja toidu kättesaadavuse ning ÜRO aastatuhande arengueesmärkide saavutamise paljudes arengumaades;

| B. | arvestades, et mõnedes arengumaades langetatakse metsi biokütuse tootmiseks sobivate kultuuride istutamiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et mõnedes arengumaades langetatakse metsi biokütuse tootmiseks sobivate kultuuride istutamiseks;

| C. | arvestades, et tööstusriikidel lasub ajalooline vastutus kliimamuutuste eest ja nad on moraalselt kohustatud toetama arengumaade pingutusi kliimamuutuste tagajärgedega kohanemiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tööstusriikidel lasub ajalooline vastutus kliimamuutuste eest ja nad on moraalselt kohustatud toetama arengumaade pingutusi kliimamuutuste tagajärgedega kohanemiseks;

| D. | arvestades, et arengumaad on kliimamuutustele kõige vähem kaasa aidanud, kuid kannatavad kõige tugevamalt nende tagajärgede tõttu, sealhulgas põuast ja kõrbestumisest tingitud veega ja toiduga kindlustamatus, merevee taseme tõus, põllumajandusega seonduvad uued probleemid, uued ohud tervisele, äärmuslikud ilmastikunähtused ja rändest tulenevad pinged; arvestades, et arengumaadel on samuti kõige väiksem võimekus nende tagajärgedega toimetulekuks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et arengumaad on kliimamuutustele kõige vähem kaasa aidanud, kuid kannatavad kõige tugevamalt nende tagajärgede tõttu, sealhulgas põuast ja kõrbestumisest tingitud veega ja toiduga kindlustamatus, merevee taseme tõus, põllumajandusega seonduvad uued probleemid, uued ohud tervisele, äärmuslikud ilmastikunähtused ja rändest tulenevad pinged; arvestades, et arengumaadel on samuti kõige väiksem võimekus nende tagajärgedega toimetulekuks;

| E. | arvestades, et paljudes tööstusriikides on hiljaaegu suurt tähelepanu pälvinud kliimamuutustega kohanemise ja riskide vähendamise meetmed, ning arvestades, et samad tungivad vajadused on madala sissetulekuga riikide kontekstis suures osas unarusse jäetud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et paljudes tööstusriikides on hiljaaegu suurt tähelepanu pälvinud kliimamuutustega kohanemise ja riskide vähendamise meetmed, ning arvestades, et samad tungivad vajadused on madala sissetulekuga riikide kontekstis suures osas unarusse jäetud;

| F. | arvestades, et ebaseadusliku ja mittesäästva metsaraie saaduste sissevedu ELi on oluliseks metsade hävitamise ajendiks ning läheb vaesunud riikidele aastas maksma hinnanguliselt miljardeid eurosid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ebaseadusliku ja mittesäästva metsaraie saaduste sissevedu ELi on oluliseks metsade hävitamise ajendiks ning läheb vaesunud riikidele aastas maksma hinnanguliselt miljardeid eurosid;

| G. | arvestades, et metsade hävitamine põhjustab kasvuhoonegaaside heitest hinnanguliselt 20 %, mis toob prognoositavalt kaasa 13 miljoni hektari troopilise metsa hävimise aastas; ning arvestades, et troopiliste metsade hävitamine on tõsiseks ohuks bioloogilisele mitmekesisusele ning enam kui 1 miljardi sellistes metsades elava ja nendest elatuva vaese inimese elatisele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et metsade hävitamine põhjustab kasvuhoonegaaside heitest hinnanguliselt 20 %, mis toob prognoositavalt kaasa 13 miljoni hektari troopilise metsa hävimise aastas; ning arvestades, et troopiliste metsade hävitamine on tõsiseks ohuks bioloogilisele mitmekesisusele ning enam kui 1 miljardi sellistes metsades elava ja nendest elatuva vaese inimese elatisele;

| H. | arvestades, et kliimamuutuste konkreetsete tagajärgedega peavad sageli tegelema kohalikul tasandil kohalikud ametivõimud; arvestades, et poliitikaloome rahvusvahelise, riikliku ja kohaliku tasandi õige ühendamine on seega peamiseks väljakutseks, et kujundada kliimamuutusega tõhusa kohanemise ning nende leevendamise strateegiad; ning arvestades, et tuleb saavutada laiaulatuslikud struktuurilised muutused, ohverdamata kogukonnapõhist vaestele suunatud lähenemist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kliimamuutuste konkreetsete tagajärgedega peavad sageli tegelema kohalikul tasandil kohalikud ametivõimud; arvestades, et poliitikaloome rahvusvahelise, riikliku ja kohaliku tasandi õige ühendamine on seega peamiseks väljakutseks, et kujundada kliimamuutusega tõhusa kohanemise ning nende leevendamise strateegiad; ning arvestades, et tuleb saavutada laiaulatuslikud struktuurilised muutused, ohverdamata kogukonnapõhist vaestele suunatud lähenemist;

| I. | arvestades, et üha enam mööndakse, et kliimamuutustega kaasnevad julgeolekuohud, sealhulgas konfliktid nappide loodusressursside pärast, kliimast põhjustatud looduskatastroofid ja laiaulatuslikud rändevood; ning arvestades, et strateegiate väljatöötamine ühistele kliima-/ julgeolekualastele väljakutsetele vastu astumiseks on oluline, et tagada tõhus ja kohanemisvõimeline reageerimine arengumaades; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et üha enam mööndakse, et kliimamuutustega kaasnevad julgeolekuohud, sealhulgas konfliktid nappide loodusressursside pärast, kliimast põhjustatud looduskatastroofid ja laiaulatuslikud rändevood; ning arvestades, et strateegiate väljatöötamine ühistele kliima-/ julgeolekualastele väljakutsetele vastu astumiseks on oluline, et tagada tõhus ja kohanemisvõimeline reageerimine arengumaades;

| J. | arvestades, et rahvusvahelised pingutused kliimamuutustega kohanemise ja suurõnnetuste ohu vähendamise valdkonnas on siiani olnud piiratud, killustunud, koordineerimata ning paljudel juhtudel arengumaadele raskesti kättesaadavad, mis on selges vastuolus Euroopa konsensuses ja Pariisi deklaratsioonis määratletud eesmärkidega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et rahvusvahelised pingutused kliimamuutustega kohanemise ja suurõnnetuste ohu vähendamise valdkonnas on siiani olnud piiratud, killustunud, koordineerimata ning paljudel juhtudel arengumaadele raskesti kättesaadavad, mis on selges vastuolus Euroopa konsensuses ja Pariisi deklaratsioonis määratletud eesmärkidega;

| K. | arvestades, et kliimamuutustega kohanemise meetmed, suurõnnetuste ohu vähendamine ja arengusuutlikkuse suurendamine peaksid olema tugevalt omavahel ühendatud, kuid siiani on need olnud arengukoostööga tegelevate asutuste ning rahvusvaheliste institutsioonide tööga nõrgalt seotud; ning arvestades, et ühine ja sidus lähenemine oleks oluline ülemaailmse kliimamuutuste liidu edukaks teostumiseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kliimamuutustega kohanemise meetmed, suurõnnetuste ohu vähendamine ja arengusuutlikkuse suurendamine peaksid olema tugevalt omavahel ühendatud, kuid siiani on need olnud arengukoostööga tegelevate asutuste ning rahvusvaheliste institutsioonide tööga nõrgalt seotud; ning arvestades, et ühine ja sidus lähenemine oleks oluline ülemaailmse kliimamuutuste liidu edukaks teostumiseks;

| L. | arvestades, et on vajalik moodustada kriisiohjajatest, arenguspetsialistidest, planeerijatest ning kohanemise ja kliimateaduse ekspertidest koosnevad interdistsiplinaarsed meeskonnad, kes peaksid juurutama regionaalarengu parimaid tavasid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et on vajalik moodustada kriisiohjajatest, arenguspetsialistidest, planeerijatest ning kohanemise ja kliimateaduse ekspertidest koosnevad interdistsiplinaarsed meeskonnad, kes peaksid juurutama regionaalarengu parimaid tavasid;

| M. | arvestades, et varajane tegutsemine kliimamuutustega kohanemiseks ja suurõnnetuste ohu vähendamiseks on selgelt kulusäästlik lahendus; arvestades, et hinnanguliselt võib üks suurõnnetuste ohu vähendamisele kulutatud dollar hoida kokku seitse dollarit suurõnnetustele reageerimise puhul, toetades seega tugevalt abikulutuste eeljaotust; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et varajane tegutsemine kliimamuutustega kohanemiseks ja suurõnnetuste ohu vähendamiseks on selgelt kulusäästlik lahendus; arvestades, et hinnanguliselt võib üks suurõnnetuste ohu vähendamisele kulutatud dollar hoida kokku seitse dollarit suurõnnetustele reageerimise puhul, toetades seega tugevalt abikulutuste eeljaotust;

| N. | arvestades, et seega ei tohiks toetada mis tahes püüdeid ÜRO aastatuhande arengueesmärkides püstitatud sihtide saavutamiseks ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames antud lubaduste täitmiseks ELi rahaliste vahendite topeltarvestuseks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et seega ei tohiks toetada mis tahes püüdeid ÜRO aastatuhande arengueesmärkides püstitatud sihtide saavutamiseks ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames antud lubaduste täitmiseks ELi rahaliste vahendite topeltarvestuseks;

| O. | arvestades, et igasugune viivitus kindlate otsuste võtmisel meetmete kohta, mis on vajalikud kliimamuutuste põhjuste ja mõju vähendamiseks, toob kaasa palju suuremad kulud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et igasugune viivitus kindlate otsuste võtmisel meetmete kohta, mis on vajalikud kliimamuutuste põhjuste ja mõju vähendamiseks, toob kaasa palju suuremad kulud;

| P. | arvestades, et tundub, et suuremat osa keskkonnaprobleemidest, sealhulgas neid, mis tulenevad kliimamuutustest, raskendavad rahvastikukasv ja suurem rahvastikuarv, samas kui rahvastikumuutused kasvu, jaotumuse ja koosseisu mõttes on lahutamatu osa arenguprotsessist, sest nad mõlemad mõjutavad kliimamuutusi ja on nendest ise mõjutatud; ning arvestades, et 1994. aasta rahvusvahelisel rahvastiku- ja arengukonverentsil Kairos toodi selgelt esile mitmekülgne kasu, mis tuleneb pühendunud kohalikule tasandile orienteeritud mittesunduslikest rahvastikustrateegiatest, ometi on rahvastikuküsimused sellele vaatamata siiani jäänud suures osas välja arengu või kohandumise planeerimisest; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et tundub, et suuremat osa keskkonnaprobleemidest, sealhulgas neid, mis tulenevad kliimamuutustest, raskendavad rahvastikukasv ja suurem rahvastikuarv, samas kui rahvastikumuutused kasvu, jaotumuse ja koosseisu mõttes on lahutamatu osa arenguprotsessist, sest nad mõlemad mõjutavad kliimamuutusi ja on nendest ise mõjutatud; ning arvestades, et 1994. aasta rahvusvahelisel rahvastiku- ja arengukonverentsil Kairos toodi selgelt esile mitmekülgne kasu, mis tuleneb pühendunud kohalikule tasandile orienteeritud mittesunduslikest rahvastikustrateegiatest, ometi on rahvastikuküsimused sellele vaatamata siiani jäänud suures osas välja arengu või kohandumise planeerimisest;

| Q. | arvestades, et põllumajandus-, veeressursside haldamise, tervishoiu-, infrastruktuuri-, haridus- ja rahvastikupoliitikaga tuleb tegeleda, et saavutada tõhus kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise meetmete tulemuslik süvalaiendamine arengupoliitikasse; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et põllumajandus-, veeressursside haldamise, tervishoiu-, infrastruktuuri-, haridus- ja rahvastikupoliitikaga tuleb tegeleda, et saavutada tõhus kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise meetmete tulemuslik süvalaiendamine arengupoliitikasse;

| R. | arvestades, et korruptsiooni vähendamine suurendaks kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise jõupingutuste tõhusust; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et korruptsiooni vähendamine suurendaks kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise jõupingutuste tõhusust;

| S. | arvestades, et eespool mainitud 2007. aasta eduaruanne ELi kliimamuutusi ja arengut käsitleva tegevuskava kohta näitas, et kliimamuutuste süvalaiendamine ELi arengupoliitikasse, eriti riikide strateegiadokumentidesse ja piirkondade strateegiadokumentidesse on olnud ebapiisav ja liiga aeglane; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et eespool mainitud 2007. aasta eduaruanne ELi kliimamuutusi ja arengut käsitleva tegevuskava kohta näitas, et kliimamuutuste süvalaiendamine ELi arengupoliitikasse, eriti riikide strateegiadokumentidesse ja piirkondade strateegiadokumentidesse on olnud ebapiisav ja liiga aeglane;

| T. | arvestades, et arengumaade kliimamuutustega kohanemise rahastamises eksisteerib hetkel suur puudujääk; arvestades, et hinnangulised kohanemisega seotud kulud jäävad vahemikku 50–80 miljardit USA dollarit aastas, mitmepoolsete rahastamismehhanismide kaudu eraldatud kogusumma moodustas 2007. aasta keskel vähem kui 0,5 % eespool mainitud summast; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et arengumaade kliimamuutustega kohanemise rahastamises eksisteerib hetkel suur puudujääk; arvestades, et hinnangulised kohanemisega seotud kulud jäävad vahemikku 50–80 miljardit USA dollarit aastas, mitmepoolsete rahastamismehhanismide kaudu eraldatud kogusumma moodustas 2007. aasta keskel vähem kui 0,5 % eespool mainitud summast;

| U. | arvestades, et kuigi EL on seadnud endale eesmärgi asuda juhtivale kohale kliimamuutuste vastases võitluses, ei kajasta ELi eelarve prioriteeti, mis on antud strateegiatele ja meetmetele, mille EL on vastu võtnud võitluseks kliimamuutuste vastu; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et kuigi EL on seadnud endale eesmärgi asuda juhtivale kohale kliimamuutuste vastases võitluses, ei kajasta ELi eelarve prioriteeti, mis on antud strateegiatele ja meetmetele, mille EL on vastu võtnud võitluseks kliimamuutuste vastu;

| V. | arvestades, et osa ülemaailmse kliimamuutuste liidu rahastamisest tuleb Euroopa Arengufondist ja keskkonda ning loodusvarade, sealhulgas energiaressursside säästvat majandamist käsitlevast teemaprogrammist (ENRTP) kooskõlas arengukoostöö rahastamisvahendi artikliga 13 (3); |
| --- | --- |

V.

arvestades, et osa ülemaailmse kliimamuutuste liidu rahastamisest tuleb Euroopa Arengufondist ja keskkonda ning loodusvarade, sealhulgas energiaressursside säästvat majandamist käsitlevast teemaprogrammist (ENRTP) kooskõlas arengukoostöö rahastamisvahendi artikliga 13 (3);

| W. | arvestades, et Euroopa Arengufondi on kasutatud peamiselt uute algatuste rahastamiseks; arvestades, et komisjon peaks järgima oma kohustust uute rahastamisallikate leidmiseks, et Euroopa Arengufondi säilitada; arvestades, et parlamendi arengukomisjon on mitmel korral jõudnud järeldusele, et Euroopa Arengufond tuleks integreerida ELi eelarvesse, et tagada demokraatlik kontroll selle kasutamise üle; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Euroopa Arengufondi on kasutatud peamiselt uute algatuste rahastamiseks; arvestades, et komisjon peaks järgima oma kohustust uute rahastamisallikate leidmiseks, et Euroopa Arengufondi säilitada; arvestades, et parlamendi arengukomisjon on mitmel korral jõudnud järeldusele, et Euroopa Arengufond tuleks integreerida ELi eelarvesse, et tagada demokraatlik kontroll selle kasutamise üle;

| X. | arvestades, et vastavalt arengukoostöö rahastamisvahendi artiklile 21 strateegiadokumentide ja mitmeaastaste näidisprogrammide vastuvõtmise kohta ning artikli 35 lõikele 2 on Euroopa Parlamendil kontrolliõigus komisjoni tegevuse üle, nagu on sätestatud otsuse 1999/468/EÜ artiklites 5 ja 8; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et vastavalt arengukoostöö rahastamisvahendi artiklile 21 strateegiadokumentide ja mitmeaastaste näidisprogrammide vastuvõtmise kohta ning artikli 35 lõikele 2 on Euroopa Parlamendil kontrolliõigus komisjoni tegevuse üle, nagu on sätestatud otsuse 1999/468/EÜ artiklites 5 ja 8;

| Y. | arvestades, et puhta arengu mehhanismi on siiani vähe kohandatud vastavalt kõige vaesemate riikide vajadustele puhtasse tehnoloogiasse investeerimiseks, sest Aafrika võtab vastu vähem kui 3 % puhta arengu mehhanismi projektidest ning ligi 90 % tõendatud heitkoguste vähendamise ühikutest on antud projektidele, mis on teostatud Hiinas, Indias, Koreas ja Brasiilias, |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et puhta arengu mehhanismi on siiani vähe kohandatud vastavalt kõige vaesemate riikide vajadustele puhtasse tehnoloogiasse investeerimiseks, sest Aafrika võtab vastu vähem kui 3 % puhta arengu mehhanismi projektidest ning ligi 90 % tõendatud heitkoguste vähendamise ühikutest on antud projektidele, mis on teostatud Hiinas, Indias, Koreas ja Brasiilias,

| 1. | tervitab komisjoni algatust luua ülemaailmne kliimamuutuste liit, mis tunnustab oluliselt kliimamuutuste mõju arengule; kutsub komisjoni siiski üles täiendavalt selgitama ülemaailmse kliimamuutuste liidu selgesti tajutavat lisandväärtust; rõhutab selles kontekstis, et koordineerimine ja koostöö teiste peamiste osalistega peab olema ülemaailmse kliimamuutuste liidu tegevuskava lahutamatu osa, nagu ka algatuste optimaalse vastastikuse täiendavuse tagamine; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni algatust luua ülemaailmne kliimamuutuste liit, mis tunnustab oluliselt kliimamuutuste mõju arengule; kutsub komisjoni siiski üles täiendavalt selgitama ülemaailmse kliimamuutuste liidu selgesti tajutavat lisandväärtust; rõhutab selles kontekstis, et koordineerimine ja koostöö teiste peamiste osalistega peab olema ülemaailmse kliimamuutuste liidu tegevuskava lahutamatu osa, nagu ka algatuste optimaalse vastastikuse täiendavuse tagamine;

| 2. | on seisukohal, et ülemaailmne kliimamuutuste liit on ELi kliimamuutuste alase välistegevuse oluline sammas ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolliga seonduvat jätkuvat protsessi täiendav ja toetav foorum, mis soodustab konventsiooni ja protokolli ning nendega seotud lepingute täitmist; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et ülemaailmne kliimamuutuste liit on ELi kliimamuutuste alase välistegevuse oluline sammas ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolliga seonduvat jätkuvat protsessi täiendav ja toetav foorum, mis soodustab konventsiooni ja protokolli ning nendega seotud lepingute täitmist;

| 3. | kordab eespool mainitud dokumendis „Kliimamuutused ja rahvusvaheline julgeolek” esitatud murettegevaid järeldusi, milles hoiatatakse, et kliimamuutused suurendavad ELi julgeolekuriske, ähvardades üle koormata maailma neid riike ja piirkondi, mis on niigi nõrgad ja konfliktialtid, ning õõnestades ÜRO aastatuhande arengueesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

3.

kordab eespool mainitud dokumendis „Kliimamuutused ja rahvusvaheline julgeolek” esitatud murettegevaid järeldusi, milles hoiatatakse, et kliimamuutused suurendavad ELi julgeolekuriske, ähvardades üle koormata maailma neid riike ja piirkondi, mis on niigi nõrgad ja konfliktialtid, ning õõnestades ÜRO aastatuhande arengueesmärkide saavutamist;

| 4. | märgib, et jõupingutused kliimamuutustega võitlemiseks peavad nii arenenud riikides kui ka arengumaades põhinema mitte üksnes poliitilistel impulssidel, vaid ka kodanikuühiskonnal; on seisukohal, et tuleks käivitada avalikkuse teavitamise kampaaniaid ning võtta vastu koolidele ja ülikoolidele mõeldud haridusprogramme, mille kaudu saaks tutvustada kodanikele analüüse ja hinnanguid kliimamuutuste olukorra kohta ning pakkuda välja sobilikke lahendusi, eriti eluviiside muutmise osas heitkoguste vähendamiseks; |
| --- | --- |

4.

märgib, et jõupingutused kliimamuutustega võitlemiseks peavad nii arenenud riikides kui ka arengumaades põhinema mitte üksnes poliitilistel impulssidel, vaid ka kodanikuühiskonnal; on seisukohal, et tuleks käivitada avalikkuse teavitamise kampaaniaid ning võtta vastu koolidele ja ülikoolidele mõeldud haridusprogramme, mille kaudu saaks tutvustada kodanikele analüüse ja hinnanguid kliimamuutuste olukorra kohta ning pakkuda välja sobilikke lahendusi, eriti eluviiside muutmise osas heitkoguste vähendamiseks;

| 5. | rõhutab, et tõhustatud koordineerimine ja koostöö komisjoni ja liikmesriikide vahel on ELi kliimamuutuste ja arengupoliitika valdkonnas ülioluline; ülemaailmne kliimamuutuste liit kujutab endast ainulaadset võimalust tegutseda vastavalt Euroopa konsensuses ja Pariisi deklaratsioonis ning 1994. aasta Kairo rahvusvahelise rahvastiku- ja arengukonverentsi tegevuskavas määratletud eesmärkidele; on lisaks sellele veendunud, et üks ülemaailmse kliimamuutuste liidu põhieesmärke peaks olema liikmesriikide algatustele vahenduskojaks olemine; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et tõhustatud koordineerimine ja koostöö komisjoni ja liikmesriikide vahel on ELi kliimamuutuste ja arengupoliitika valdkonnas ülioluline; ülemaailmne kliimamuutuste liit kujutab endast ainulaadset võimalust tegutseda vastavalt Euroopa konsensuses ja Pariisi deklaratsioonis ning 1994. aasta Kairo rahvusvahelise rahvastiku- ja arengukonverentsi tegevuskavas määratletud eesmärkidele; on lisaks sellele veendunud, et üks ülemaailmse kliimamuutuste liidu põhieesmärke peaks olema liikmesriikide algatustele vahenduskojaks olemine;

| 6. | kutsub ELi üles asetama kliimamuutused oma arengukoostöö poliitika keskmesse; on lisaks veendunud, et kliimamuutuste vastane võitlus peab tegelema struktuuriliste põhjustega, ning nõuab kliimamuutuste riskide süstemaatilist hindamist, mis kataks kõiki poliitika kujundamise ja otsuste tegemise aspekte nii ELis kui liikmesriikides, sealhulgas kaubanduses, põllumajanduses ja toiduainetega kindlustatuses; |
| --- | --- |

6.

kutsub ELi üles asetama kliimamuutused oma arengukoostöö poliitika keskmesse; on lisaks veendunud, et kliimamuutuste vastane võitlus peab tegelema struktuuriliste põhjustega, ning nõuab kliimamuutuste riskide süstemaatilist hindamist, mis kataks kõiki poliitika kujundamise ja otsuste tegemise aspekte nii ELis kui liikmesriikides, sealhulgas kaubanduses, põllumajanduses ja toiduainetega kindlustatuses;

| 7. | rõhutab, et ülemaailmne kliimamuutuste liit peaks võtma konkreetseid meetmeid, et käsitleda sidusust ühelt poolt kliimamuutuste arengule avaldatava mõju, sealhulgas ELi põllumajanduse, kaubanduse ja kalanduse poliitika, ning teiselt poolt probleemide vahel, mis on seotud ekspordisubsiidiumidega, nagu seotud abi, võlakohustused, ekspordikrediidid ja toiduabi kaubanduseesmärkidel kasutamine, kohustuslik erastamine ja elujõuliste majandussektorite liberaliseerimine; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et ülemaailmne kliimamuutuste liit peaks võtma konkreetseid meetmeid, et käsitleda sidusust ühelt poolt kliimamuutuste arengule avaldatava mõju, sealhulgas ELi põllumajanduse, kaubanduse ja kalanduse poliitika, ning teiselt poolt probleemide vahel, mis on seotud ekspordisubsiidiumidega, nagu seotud abi, võlakohustused, ekspordikrediidid ja toiduabi kaubanduseesmärkidel kasutamine, kohustuslik erastamine ja elujõuliste majandussektorite liberaliseerimine;

| 8. | juhib tähelepanu sellele, et kuna ülemaailmne kliimamuutuste liit, mida rahastatakse aastatel 2008-2010 60 miljoni euro suuruses summas, peab täiendama ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni jätkuvat tegevust, tuleks vältida meetmete osalist kattumist ja ressursid tuleks koondada suurimat lisaväärtust andvatesse meetmetesse; on veendunud, et 2012. aasta järgset perioodi käsitleva kliimamuutuste kokkuleppe sõlmimise järel tuleb tulemuste alusel läbi vaadata ülemaailmse kliimamuutuste liidu eesmärgid ja rahastamine; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu sellele, et kuna ülemaailmne kliimamuutuste liit, mida rahastatakse aastatel 2008-2010 60 miljoni euro suuruses summas, peab täiendama ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni jätkuvat tegevust, tuleks vältida meetmete osalist kattumist ja ressursid tuleks koondada suurimat lisaväärtust andvatesse meetmetesse; on veendunud, et 2012. aasta järgset perioodi käsitleva kliimamuutuste kokkuleppe sõlmimise järel tuleb tulemuste alusel läbi vaadata ülemaailmse kliimamuutuste liidu eesmärgid ja rahastamine;

| 9. | on seisukohal, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni väliseid rahalisi vahendeid ei saa pidada arenenud riikide konventsioonijärgsete kohustuste täitmise osaks; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni väliseid rahalisi vahendeid ei saa pidada arenenud riikide konventsioonijärgsete kohustuste täitmise osaks;

| 10. | on seisukohal, et ülemaailmsele kliimamuutuste liidule siiani eraldatud 60 miljonit eurot on haletsusväärselt väike summa; kutsub komisjoni üles seadma eesmärgiks ülemaailmse kliimamuutuste liidu pikaajalise rahastamise aastas vähemalt 2 miljardi euro ulatuses aastaks 2010 ja 5–10 miljardi euro ulatuses aastaks 2020; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et ülemaailmsele kliimamuutuste liidule siiani eraldatud 60 miljonit eurot on haletsusväärselt väike summa; kutsub komisjoni üles seadma eesmärgiks ülemaailmse kliimamuutuste liidu pikaajalise rahastamise aastas vähemalt 2 miljardi euro ulatuses aastaks 2010 ja 5–10 miljardi euro ulatuses aastaks 2020;

| 11. | kutsub komisjoni üles esitama üksikasjalikku teavet riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil kliimamuutuste ja arengu rahastamise eksisteerivate mehhanismide kohta; palub komisjonil teha selle teabe põhjal kiiresti ettepanek selle kohta, milliseid meetmeid tuleks kasutada kliimamuutuste ja arengu jaoks mõeldud ELi rahaliste vahendite suurendamiseks, tagades parima võimaliku koordineerimise ja vastastikuse täiendavuse olemasolevate algatustega; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles esitama üksikasjalikku teavet riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil kliimamuutuste ja arengu rahastamise eksisteerivate mehhanismide kohta; palub komisjonil teha selle teabe põhjal kiiresti ettepanek selle kohta, milliseid meetmeid tuleks kasutada kliimamuutuste ja arengu jaoks mõeldud ELi rahaliste vahendite suurendamiseks, tagades parima võimaliku koordineerimise ja vastastikuse täiendavuse olemasolevate algatustega;

| 12. | rõhutab, et kui kliimamuutusi tahetakse tõsiselt võtta, tuleb teha kättesaadavaks uued rahastamisallikad eri eelarveridade ja uute rahastusallikate kaudu, nagu humanitaarabifondid reageeringuna kliimaga seotud katastroofidele, ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) vahendid ning stabiliseerimisvahend ennetava julgeolekupoliitika kontekstis või vastusena kliimaga seotud julgeolekuohtudele või konfliktidele, millal tahes eraldatud muud välistegevuse vahendid, samuti rohelised maksud, avaliku ja erasektori partnerlused (PPP-mudel) ning muud käesolevaks eesmärgiks mõeldud uuenduslikud rahastamismehhanismid; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et kui kliimamuutusi tahetakse tõsiselt võtta, tuleb teha kättesaadavaks uued rahastamisallikad eri eelarveridade ja uute rahastusallikate kaudu, nagu humanitaarabifondid reageeringuna kliimaga seotud katastroofidele, ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) vahendid ning stabiliseerimisvahend ennetava julgeolekupoliitika kontekstis või vastusena kliimaga seotud julgeolekuohtudele või konfliktidele, millal tahes eraldatud muud välistegevuse vahendid, samuti rohelised maksud, avaliku ja erasektori partnerlused (PPP-mudel) ning muud käesolevaks eesmärgiks mõeldud uuenduslikud rahastamismehhanismid;

| 13. | võtab huviga teadmiseks Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. juuni 2008. aasta istungi eesistuja järeldused ning nende mõju eelarvele; on seisukohal, et nimetatud eelarvelisi nõudeid on võimalik täita vaid 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (4) ette nähtud vahendeid kasutades; rõhutab veel kord, et uute ülesannete jaoks tuleks eraldada uusi assigneeringuid; |
| --- | --- |

13.

võtab huviga teadmiseks Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. juuni 2008. aasta istungi eesistuja järeldused ning nende mõju eelarvele; on seisukohal, et nimetatud eelarvelisi nõudeid on võimalik täita vaid 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (4) ette nähtud vahendeid kasutades; rõhutab veel kord, et uute ülesannete jaoks tuleks eraldada uusi assigneeringuid;

| 14. | märgib sellega seoses, et ELi ametlik arenguabi ei küündi siiski eesmärgiks seatud 0,56 %-ni ELi RKT-st aastaks 2010 ning jääb arusaamatuks, kuidas suudab EL kõiki võetud kohustusi täita, otsimata abi uutest uuenduslikest vahenditest; |
| --- | --- |

14.

märgib sellega seoses, et ELi ametlik arenguabi ei küündi siiski eesmärgiks seatud 0,56 %-ni ELi RKT-st aastaks 2010 ning jääb arusaamatuks, kuidas suudab EL kõiki võetud kohustusi täita, otsimata abi uutest uuenduslikest vahenditest;

| 15. | kutsub komisjoni üles suurendama ülemaailmse kliimamuutuste liidu otsest rahastamist, mida hakatuseks võib kiirkorras saavutada nii keskkonda ning loodusvarade, sealhulgas energiaressursside säästvat majandamist käsitleva teemaprogrammi kui ka 10. Euroopa Arengufondi kaudu; rõhutab samal ajal tungivat vajadust kohanemiseks mõeldud täiendava mitteametliku arenguabi ning sellel eesmärgil uuenduslike rahastamismehhanismide väljatöötamise järele; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni üles suurendama ülemaailmse kliimamuutuste liidu otsest rahastamist, mida hakatuseks võib kiirkorras saavutada nii keskkonda ning loodusvarade, sealhulgas energiaressursside säästvat majandamist käsitleva teemaprogrammi kui ka 10. Euroopa Arengufondi kaudu; rõhutab samal ajal tungivat vajadust kohanemiseks mõeldud täiendava mitteametliku arenguabi ning sellel eesmärgil uuenduslike rahastamismehhanismide väljatöötamise järele;

| 16. | tuletab komisjonile meelde, et kui ülemaailmse kliimamuutuste liidu rahastamise vahendid pärinevad keskkonda ning loodusvarade, sealhulgas energiaressursside säästvat majandamist käsitlevast teemaprogrammist või Euroopa Arengufondist, tuleks neid sarnaselt arengufondidele kasutada üksnes tegevusteks, mis on ühitatavad arenguabiga, nagu on määratlenud OECD arenguabikomitee; rõhutab, et see peaks olema ühekordne rahastamisallikas, ning edasine täiendus tuleb leida alternatiivsetest allikatest; |
| --- | --- |

16.

tuletab komisjonile meelde, et kui ülemaailmse kliimamuutuste liidu rahastamise vahendid pärinevad keskkonda ning loodusvarade, sealhulgas energiaressursside säästvat majandamist käsitlevast teemaprogrammist või Euroopa Arengufondist, tuleks neid sarnaselt arengufondidele kasutada üksnes tegevusteks, mis on ühitatavad arenguabiga, nagu on määratlenud OECD arenguabikomitee; rõhutab, et see peaks olema ühekordne rahastamisallikas, ning edasine täiendus tuleb leida alternatiivsetest allikatest;

| 17. | palub komisjonil tagada, et ülemaailmse kliimamuutuste liidu rahastamine keskkonda ning loodusvarade, sealhulgas energiaressursside säästvat majandamist käsitleva teemaprogrammi või Euroopa Arengufondi kaudu ei toimu muude tähtsate arengukoostöö eesmärkide arvelt, nagu hariduse, tervise, soolise võrdõiguslikkuse või veele juurdepääsuga seonduvad eesmärgid; |
| --- | --- |

17.

palub komisjonil tagada, et ülemaailmse kliimamuutuste liidu rahastamine keskkonda ning loodusvarade, sealhulgas energiaressursside säästvat majandamist käsitleva teemaprogrammi või Euroopa Arengufondi kaudu ei toimu muude tähtsate arengukoostöö eesmärkide arvelt, nagu hariduse, tervise, soolise võrdõiguslikkuse või veele juurdepääsuga seonduvad eesmärgid;

| 18. | rõhutab, et liikmesriigid peavad võtma suurema vastutuse oma arengumeetmete rahastamiseks ja ühildamiseks ülemaailmse kliimamuutuste liidus; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et liikmesriigid peavad võtma suurema vastutuse oma arengumeetmete rahastamiseks ja ühildamiseks ülemaailmse kliimamuutuste liidus;

| 19. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles andma nõusoleku broneerida vähemalt 25 % järgneval kauplemisperioodil ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames toimuvate enampakkumiste eeldatud tuludest ülemaailmse kliimamuutuste liidu ja muude kliimamuutustega tegelevate meetmete rahastamiseks arengumaades, mis hõlmavad jõupingutusi kaitsta metsi ja vähendada metsade hävitamisest ning metsade olukorra halvenemisest tulenevat heidet; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles andma nõusoleku broneerida vähemalt 25 % järgneval kauplemisperioodil ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames toimuvate enampakkumiste eeldatud tuludest ülemaailmse kliimamuutuste liidu ja muude kliimamuutustega tegelevate meetmete rahastamiseks arengumaades, mis hõlmavad jõupingutusi kaitsta metsi ja vähendada metsade hävitamisest ning metsade olukorra halvenemisest tulenevat heidet;

| 20. | palub komisjonil kasutada ELi eelarve eelseisvat läbivaatamist kui võimalust hinnata ümber ELi üldised kuluprioriteedid ning suunata täiendavad vahendid kliimamuutustele ja arengule üldiselt ning eriti ülemaailmsele kliimamuutuste liidule, lisades ümbersuunamise kaudu ühise põllumajanduspoliitika vahendid; |
| --- | --- |

20.

palub komisjonil kasutada ELi eelarve eelseisvat läbivaatamist kui võimalust hinnata ümber ELi üldised kuluprioriteedid ning suunata täiendavad vahendid kliimamuutustele ja arengule üldiselt ning eriti ülemaailmsele kliimamuutuste liidule, lisades ümbersuunamise kaudu ühise põllumajanduspoliitika vahendid;

| 21. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama kiiresti ellu ülemaailmse kliimamuutuste rahastamismehhanismi ideed, tuginedes rahvusvahelise immuniseerimise rahastamisvahendi eeskujule ja abi eeljaotuse põhimõttele, et tagada ülemaailmsele kliimamuutuste liidule märkimisväärne rahastamine suhteliselt lühikese aja jooksul; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama kiiresti ellu ülemaailmse kliimamuutuste rahastamismehhanismi ideed, tuginedes rahvusvahelise immuniseerimise rahastamisvahendi eeskujule ja abi eeljaotuse põhimõttele, et tagada ülemaailmsele kliimamuutuste liidule märkimisväärne rahastamine suhteliselt lühikese aja jooksul;

| 22. | kutsub komisjoni üles paluma erasektorit tegutseda ülemaailmse kliimamuutuste liidu lähedase partnerina, tõdedes, et valitsuse rahalised vahendid võivad etendada ergutavat rolli, motiveerides investeeringuid ja pakkudes ligipääsu turgudele ja tehnoloogiale; julgustab komisjoni eriti investeerima PPP-mudelite arendamisse olulistes valdkondades, nagu veega kindlustatus ja ohustatud piirkondades infrastruktuuri loomine, kus hetkel esinevad olulised rahastamispuudujäägid, eeldusel, et kliimamuutused mõjutavad paljusid valdkondi (nagu juurdepääs veele, rahvatervis, energiaga varustatus), mis vajavad riigi ja kohalike ametivõimude sekkumist; tuletab meelde, et ELi prioriteediks peaks olema suurendada võimekust riiklike meetmete võtmiseks nendes valdkondades; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles paluma erasektorit tegutseda ülemaailmse kliimamuutuste liidu lähedase partnerina, tõdedes, et valitsuse rahalised vahendid võivad etendada ergutavat rolli, motiveerides investeeringuid ja pakkudes ligipääsu turgudele ja tehnoloogiale; julgustab komisjoni eriti investeerima PPP-mudelite arendamisse olulistes valdkondades, nagu veega kindlustatus ja ohustatud piirkondades infrastruktuuri loomine, kus hetkel esinevad olulised rahastamispuudujäägid, eeldusel, et kliimamuutused mõjutavad paljusid valdkondi (nagu juurdepääs veele, rahvatervis, energiaga varustatus), mis vajavad riigi ja kohalike ametivõimude sekkumist; tuletab meelde, et ELi prioriteediks peaks olema suurendada võimekust riiklike meetmete võtmiseks nendes valdkondades;

| 23. | kutsub komisjoni üles astuma partnerlusse erakindlustusseltsidega ning uurima meetodeid kohanemise ja suurõnnetuste ohu vähendamise katseliste kindlustusskeemide suurendamiseks, tegeledes nii riikliku ja piirkondliku kui ka üksikisiku tasandi kindlustusega; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni üles astuma partnerlusse erakindlustusseltsidega ning uurima meetodeid kohanemise ja suurõnnetuste ohu vähendamise katseliste kindlustusskeemide suurendamiseks, tegeledes nii riikliku ja piirkondliku kui ka üksikisiku tasandi kindlustusega;

| 24. | peab kahetsusväärseks, et arengumaade valitsuste, kodanikuühiskonna ja kohalike ametiasutuste üldine kaasatus on olnud ebapiisav kogu ülemaailmse kliimamuutuste liidu kavandamise käigus; kutsub komisjoni üles tagama, et otsuste langetamine väljatöötamise, rakendamise, rahaliste vahendite jagamise ja hindamise protsessis toimub partnerluses asjaomaste osalistega; |
| --- | --- |

24.

peab kahetsusväärseks, et arengumaade valitsuste, kodanikuühiskonna ja kohalike ametiasutuste üldine kaasatus on olnud ebapiisav kogu ülemaailmse kliimamuutuste liidu kavandamise käigus; kutsub komisjoni üles tagama, et otsuste langetamine väljatöötamise, rakendamise, rahaliste vahendite jagamise ja hindamise protsessis toimub partnerluses asjaomaste osalistega;

| 25. | kutsub komisjoni üles kasutama ülemaailmset kliimamuutuste liitu, et toetada ja tugevdada partnerriikide võimekust tuvastada, hallata ja leevendada julgeolekuohte, mis tulenevad kliimamuutustest, ning ergutab komisjoni pühendama sellele eesmärgile täiendavaid vahendeid; lisaks kutsub komisjoni üles tagama, et selle välissuhete peadirektoraat on täielikult kaasatud ülemaailmse kliimamuutuste liidu kavandamise ja rakendamise protsessi, et tagada optimaalne sidusus arengukoostöö, kliimamuutuste ning välis- ja julgeolekupoliitika vahel; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni üles kasutama ülemaailmset kliimamuutuste liitu, et toetada ja tugevdada partnerriikide võimekust tuvastada, hallata ja leevendada julgeolekuohte, mis tulenevad kliimamuutustest, ning ergutab komisjoni pühendama sellele eesmärgile täiendavaid vahendeid; lisaks kutsub komisjoni üles tagama, et selle välissuhete peadirektoraat on täielikult kaasatud ülemaailmse kliimamuutuste liidu kavandamise ja rakendamise protsessi, et tagada optimaalne sidusus arengukoostöö, kliimamuutuste ning välis- ja julgeolekupoliitika vahel;

| 26. | kutsub komisjoni üles kasutama ülemaailmset kliimamuutuste liitu, et algatada nii doonorkogukonna kui partnerriikidega arutelu kasvava valmisoleku ja võimalikkuse üle kavandada laiaulatuslikku rännet juhul, kui teatavad piirkonnad muutuvad kliimamuutuste tõttu elamiskõlbmatuks; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni üles kasutama ülemaailmset kliimamuutuste liitu, et algatada nii doonorkogukonna kui partnerriikidega arutelu kasvava valmisoleku ja võimalikkuse üle kavandada laiaulatuslikku rännet juhul, kui teatavad piirkonnad muutuvad kliimamuutuste tõttu elamiskõlbmatuks;

| 27. | rõhutab, et ülemaailmse kliimamuutuste liiduga peavad kaasnema tõhusad aruandlusmehhanismid, kaasa arvatud üksikasjalikud edunäitajad ja järelkavad; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et ülemaailmse kliimamuutuste liiduga peavad kaasnema tõhusad aruandlusmehhanismid, kaasa arvatud üksikasjalikud edunäitajad ja järelkavad;

| 28. | usub, et ülemaailmse kliimamuutuste liidu eriliseks lisandväärtuseks ja pädevuseks võiks olla sideme loomine kohalikul tasandil kohanemiseks võetavate meetmete ning ülemaailmse kliima- ja arengupoliitika raamistiku vahel; tervitab selles kontekstis ülemaailmse kliimamuutuste liidu „poliitilise dialoogi” komponenti kui olulist sammu vaesuse vähendamise tegevuskava ja aastatuhande arengueesmärkide sidumisel kliimamuutuste tegevuskavaga; rõhutab siiski, et ülemaailmne kliimamuutuste liit on edukas üksnes siis, kui see on osa üldisest ELi strateegiast 2012. aasta järgset perioodi käsitleva kokkuleppe üle peetavatel läbirääkimistel, kus peaprioriteediks on tugev toetus leevendus- ja kohanemismeetmetele arengumaades; |
| --- | --- |

28.

usub, et ülemaailmse kliimamuutuste liidu eriliseks lisandväärtuseks ja pädevuseks võiks olla sideme loomine kohalikul tasandil kohanemiseks võetavate meetmete ning ülemaailmse kliima- ja arengupoliitika raamistiku vahel; tervitab selles kontekstis ülemaailmse kliimamuutuste liidu „poliitilise dialoogi” komponenti kui olulist sammu vaesuse vähendamise tegevuskava ja aastatuhande arengueesmärkide sidumisel kliimamuutuste tegevuskavaga; rõhutab siiski, et ülemaailmne kliimamuutuste liit on edukas üksnes siis, kui see on osa üldisest ELi strateegiast 2012. aasta järgset perioodi käsitleva kokkuleppe üle peetavatel läbirääkimistel, kus peaprioriteediks on tugev toetus leevendus- ja kohanemismeetmetele arengumaades;

| 29. | julgustab komisjoni kasutama poliitilist dialoogi ja tema poolt kavandatud ELi, vähimarenenud riikide ja arengumaadest väikeste saareriikide ühisdeklaratsiooni foorumina, et soodustada „ülemaailmse lepingu” ideed, mille puhul on arengukoostöö ja kliimamuutustega seotud tegevused tihedalt lõimunud tähelepanuga rahvastiku muredele, mis on liidetud eraldi osana, nagu nägi ette Marshalli plaani algatus; |
| --- | --- |

29.

julgustab komisjoni kasutama poliitilist dialoogi ja tema poolt kavandatud ELi, vähimarenenud riikide ja arengumaadest väikeste saareriikide ühisdeklaratsiooni foorumina, et soodustada „ülemaailmse lepingu” ideed, mille puhul on arengukoostöö ja kliimamuutustega seotud tegevused tihedalt lõimunud tähelepanuga rahvastiku muredele, mis on liidetud eraldi osana, nagu nägi ette Marshalli plaani algatus;

| 30. | rõhutab vajadust kiirendada pingutusi kliimamuutustega kohanemise ja suurõnnetuste ohu vähendamise ning rahvastiku ja reproduktiivtervise alase tegevuse süvalaiendamiseks nii komisjoni kui liikmesriikide arenguabisse, eriti rakendamise faasis, kuna süsteemsest perspektiivist on need kaks valdkonda kahtlemata tähtsaimad; kutsub komisjoni üles kasutama ära riikide strateegiadokumentide eelseisvat vahekokkuvõtet, et selles valdkonnas edusamme teha; |
| --- | --- |

30.

rõhutab vajadust kiirendada pingutusi kliimamuutustega kohanemise ja suurõnnetuste ohu vähendamise ning rahvastiku ja reproduktiivtervise alase tegevuse süvalaiendamiseks nii komisjoni kui liikmesriikide arenguabisse, eriti rakendamise faasis, kuna süsteemsest perspektiivist on need kaks valdkonda kahtlemata tähtsaimad; kutsub komisjoni üles kasutama ära riikide strateegiadokumentide eelseisvat vahekokkuvõtet, et selles valdkonnas edusamme teha;

| 31. | nõuab, et komisjon peab ülemaailmse kliimamuutuste liidu kõrval edasi arendama oma vastust ELi kliimamuutusi ja arengut käsitleva tegevuskava 2007. aasta eduaruandele, mis sisaldab paljusid olulisi elemente, mis ei tohi kaduma minna, kaasa arvatud kohapealsete vahenduskodade loomine kooskõlastatud tegevuse ja teabele juurdepääsu parandamiseks; |
| --- | --- |

31.

nõuab, et komisjon peab ülemaailmse kliimamuutuste liidu kõrval edasi arendama oma vastust ELi kliimamuutusi ja arengut käsitleva tegevuskava 2007. aasta eduaruandele, mis sisaldab paljusid olulisi elemente, mis ei tohi kaduma minna, kaasa arvatud kohapealsete vahenduskodade loomine kooskõlastatud tegevuse ja teabele juurdepääsu parandamiseks;

| 32. | rõhutab, et riiklike kohanemiskavade väljatöötamine ja rakendamine Ülemaailmse Keskkonnafondi kaudu on kogenud mitmeid tagasilööke ebapiisava rahastamise, kohanemiskulude alahindamise, inimarenguga nõrga seostatuse, liiga bürokraatlike ligipääsukanalite ning projektipõhisusele kalduvuse tõttu; kutsub komisjoni üles tegelema igakülgselt nende puuduste kõrvaldamisega riiklike kohanemiskavade rakendamise toetamisel vähimarenenud riikides ja arengumaadest väikestes saareriikides ülemaailmse kliimamuutuste liidu kaudu; tervitab selles kontekstis komisjoni kavatsust uurida eelarvetoetuse abil valitsusasutuste programmipõhist suutlikkuse suurendamist; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et riiklike kohanemiskavade väljatöötamine ja rakendamine Ülemaailmse Keskkonnafondi kaudu on kogenud mitmeid tagasilööke ebapiisava rahastamise, kohanemiskulude alahindamise, inimarenguga nõrga seostatuse, liiga bürokraatlike ligipääsukanalite ning projektipõhisusele kalduvuse tõttu; kutsub komisjoni üles tegelema igakülgselt nende puuduste kõrvaldamisega riiklike kohanemiskavade rakendamise toetamisel vähimarenenud riikides ja arengumaadest väikestes saareriikides ülemaailmse kliimamuutuste liidu kaudu; tervitab selles kontekstis komisjoni kavatsust uurida eelarvetoetuse abil valitsusasutuste programmipõhist suutlikkuse suurendamist;

| 33. | rõhutab, et edukas eelarvetoetus arengule suunatud kliimamuutustega kohanemisele sõltub kõigi eelarvetoetuse kokkulepete raames kättesaadavate vahendite ulatuslikust kasutamisest, kaasa arvatud arutelu poliitika eesmärkide üle, pikaajaline järelevalve ja tehniline abi eelarve koostamiseks ja täitmiseks; rõhutab veelgi vajadust kodanikuühiskonna ja kohalike kogukondade kaasamise järele; nõuab samuti tungivalt, et komisjon oleks valmis kasutama lisameetmeid valdkondades, kus eelarvetoetus ei ole asjakohane või ei suuda tuua kasu vaestele ja kõige haavatavamatele; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et edukas eelarvetoetus arengule suunatud kliimamuutustega kohanemisele sõltub kõigi eelarvetoetuse kokkulepete raames kättesaadavate vahendite ulatuslikust kasutamisest, kaasa arvatud arutelu poliitika eesmärkide üle, pikaajaline järelevalve ja tehniline abi eelarve koostamiseks ja täitmiseks; rõhutab veelgi vajadust kodanikuühiskonna ja kohalike kogukondade kaasamise järele; nõuab samuti tungivalt, et komisjon oleks valmis kasutama lisameetmeid valdkondades, kus eelarvetoetus ei ole asjakohane või ei suuda tuua kasu vaestele ja kõige haavatavamatele;

| 34. | kutsub nõukogu tagama, et ülemaailmse kliimamuutuste liidu kavandatud uuringul kohanemisest arengumaades on selge „alt üles” perspektiiv, see on suunatud vaestele ja kõige haavatavamatele, juhindudes kohalike ametiasutuste vajadustest, ning viiakse läbi koostöös asjaomaste isikutega; rõhutab kohanemise uuringu tulemustest teavitamise tähtsust sihtrühmadele kättesaadavate meediakanalite kaudu; |
| --- | --- |

34.

kutsub nõukogu tagama, et ülemaailmse kliimamuutuste liidu kavandatud uuringul kohanemisest arengumaades on selge „alt üles” perspektiiv, see on suunatud vaestele ja kõige haavatavamatele, juhindudes kohalike ametiasutuste vajadustest, ning viiakse läbi koostöös asjaomaste isikutega; rõhutab kohanemise uuringu tulemustest teavitamise tähtsust sihtrühmadele kättesaadavate meediakanalite kaudu;

| 35. | kutsub komisjoni üles eraldama olulisi ressursse arengumaade kohanemist käsitlevale uuringule, ka ettekujutuse parandamiseks tulevaste kulude kohta seoses kaubandus-, põllumajandus- ja julgeolekupoliitika ning institutsioonide vajaliku restruktureerimisega; tunnistab, et teadmiste lüngad selles valdkonnas kujutavad takistust tõhusatele kohanemismeetmetele ning nii avaliku kui erasektori osalejate poolt tehtavatele kulutustele; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni üles eraldama olulisi ressursse arengumaade kohanemist käsitlevale uuringule, ka ettekujutuse parandamiseks tulevaste kulude kohta seoses kaubandus-, põllumajandus- ja julgeolekupoliitika ning institutsioonide vajaliku restruktureerimisega; tunnistab, et teadmiste lüngad selles valdkonnas kujutavad takistust tõhusatele kohanemismeetmetele ning nii avaliku kui erasektori osalejate poolt tehtavatele kulutustele;

| 36. | rõhutab teadmiste ja tehnoloogia, sealhulgas suurõnnetuste ohu vähendamise tehnoloogia siirdamise olulisust ülemaailmse kliimamuutuste liidu partnerriikidele; palub komisjonil seetõttu edendada asjakohast veebipõhist kliimamuutustega kohanemise alast teavet sisaldavat „raamatukogu” ning hõlbustada kliimamuutustega kohanemise ekspertide vahetusprogrammi nende riikide vahel; |
| --- | --- |

36.

rõhutab teadmiste ja tehnoloogia, sealhulgas suurõnnetuste ohu vähendamise tehnoloogia siirdamise olulisust ülemaailmse kliimamuutuste liidu partnerriikidele; palub komisjonil seetõttu edendada asjakohast veebipõhist kliimamuutustega kohanemise alast teavet sisaldavat „raamatukogu” ning hõlbustada kliimamuutustega kohanemise ekspertide vahetusprogrammi nende riikide vahel;

| 37. | kinnitab poliitika järjepidevuse tähtsust ja palub komisjonil nii ELi eelarve läbivaatamisel kui ka eri arenguvahendite vahearuandes käsitleda kliimamuutuste integreerimist vaesuse vähendamiseks tehtavatesse jõupingutustesse; |
| --- | --- |

37.

kinnitab poliitika järjepidevuse tähtsust ja palub komisjonil nii ELi eelarve läbivaatamisel kui ka eri arenguvahendite vahearuandes käsitleda kliimamuutuste integreerimist vaesuse vähendamiseks tehtavatesse jõupingutustesse;

| 38. | kutsub komisjoni üles pühendama enam tähelepanu kliimamuutuste põhjustatud mõjule põllumajandusele ja metsandusele ning põllumajanduse ja metsanduse kohandamisele kliimamuutustega; palub komisjonil kasutada ülemaailmset kliimamuutuste liitu, et toetada keskkonnale ohutu põllumajanduspoliitika väljatöötamist, pöörates eelkõige tähelepanu inimeste toiduga varustatuse tagamisele; kutsub komisjoni lisaks üles aitama luua sobivat institutsioonilist ja finantsraamistikku maal elavate vaeste jaoks, kelle elatusvahendid sõltuvad põllumajandusest; |
| --- | --- |

38.

kutsub komisjoni üles pühendama enam tähelepanu kliimamuutuste põhjustatud mõjule põllumajandusele ja metsandusele ning põllumajanduse ja metsanduse kohandamisele kliimamuutustega; palub komisjonil kasutada ülemaailmset kliimamuutuste liitu, et toetada keskkonnale ohutu põllumajanduspoliitika väljatöötamist, pöörates eelkõige tähelepanu inimeste toiduga varustatuse tagamisele; kutsub komisjoni lisaks üles aitama luua sobivat institutsioonilist ja finantsraamistikku maal elavate vaeste jaoks, kelle elatusvahendid sõltuvad põllumajandusest;

| 39. | rõhutab, et kliimamuutused mõjutavad otseselt ja tugevalt põllumajandust vaestes arengumaades, millel võib olla dramaatilisi tagajärgi toiduainetega kindlustatusele; kutsub komisjoni seetõttu üles kasutama ülemaailmset kliimamuutuste liitu, et töötada välja põllumajanduspoliitika ja tootmismeetodid, mis rahuldavad paremini kohaliku elanikkonna vajadusi ning on pikaajaliseks lahenduseks kasvavatele toiduainete hindadele; ergutab eelkõige komisjoni toetama uuenduslikke lahendusi, nagu „roheliste vööndite” loomine linnade ümber, et vastata arengumaade linnaelanike põhilistele toiduvajadustele; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et kliimamuutused mõjutavad otseselt ja tugevalt põllumajandust vaestes arengumaades, millel võib olla dramaatilisi tagajärgi toiduainetega kindlustatusele; kutsub komisjoni seetõttu üles kasutama ülemaailmset kliimamuutuste liitu, et töötada välja põllumajanduspoliitika ja tootmismeetodid, mis rahuldavad paremini kohaliku elanikkonna vajadusi ning on pikaajaliseks lahenduseks kasvavatele toiduainete hindadele; ergutab eelkõige komisjoni toetama uuenduslikke lahendusi, nagu „roheliste vööndite” loomine linnade ümber, et vastata arengumaade linnaelanike põhilistele toiduvajadustele;

| 40. | tervitab komisjoni kavatsust esitada ELi strateegia suurõnnetuste ohu vähendamiseks, tähistades nii olulist sammu suurõnnetuste ohu vähendamise, arengu ja kohanemise alaste pingutuste vahel valitseva lõhe ületamisel; kutsub komisjoni selles kontekstis üles selgitama, kuidas ülemaailmne kliimamuutuste liit saab hõlbustada selle lõhe ületamist praktilisel tasandil; |
| --- | --- |

40.

tervitab komisjoni kavatsust esitada ELi strateegia suurõnnetuste ohu vähendamiseks, tähistades nii olulist sammu suurõnnetuste ohu vähendamise, arengu ja kohanemise alaste pingutuste vahel valitseva lõhe ületamisel; kutsub komisjoni selles kontekstis üles selgitama, kuidas ülemaailmne kliimamuutuste liit saab hõlbustada selle lõhe ületamist praktilisel tasandil;

| 41. | rõhutab, et suurõnnetuste ohu vähendamise strateegia ei saavuta olulisi tulemusi ilma konkreetse tegevuskavata ja suure eelarvevahendite ümberjaotamiseta, et tagada suurõnnetuste ohu vähendamise ja kohanemise pikaajaline rahastamine tavalise arenguabi osana ja mitte, nagu tänapäeval kombeks, lühiajalise ja vähetähtsustatud humanitaarabi osana; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et suurõnnetuste ohu vähendamise strateegia ei saavuta olulisi tulemusi ilma konkreetse tegevuskavata ja suure eelarvevahendite ümberjaotamiseta, et tagada suurõnnetuste ohu vähendamise ja kohanemise pikaajaline rahastamine tavalise arenguabi osana ja mitte, nagu tänapäeval kombeks, lühiajalise ja vähetähtsustatud humanitaarabi osana;

| 42. | rõhutab, et EuropeAid ja ELi delegatsioonid vajavad hädasti rohkem töötajaid, et tagada ülemaailmse kliimamuutuste liidu edukas teostumine; kutsub komisjoni üles pühendama 2009. aasta eelarves sellele valdkonnale kindlad vahendid; laiemalt kutsub samuti komisjoni üles kulutama märgatavalt rohkem ressursse komisjoni asjaomaste peadirektoraatide ja delegatsioonide töötajate koolitamisele kliimamuutustega kohanemise ja suurõnnetuste ohu vähendamise küsimustes, eriti praktilise oskusteabe tõhustamise vallas; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et EuropeAid ja ELi delegatsioonid vajavad hädasti rohkem töötajaid, et tagada ülemaailmse kliimamuutuste liidu edukas teostumine; kutsub komisjoni üles pühendama 2009. aasta eelarves sellele valdkonnale kindlad vahendid; laiemalt kutsub samuti komisjoni üles kulutama märgatavalt rohkem ressursse komisjoni asjaomaste peadirektoraatide ja delegatsioonide töötajate koolitamisele kliimamuutustega kohanemise ja suurõnnetuste ohu vähendamise küsimustes, eriti praktilise oskusteabe tõhustamise vallas;

| 43. | rõhutab, et niivõrd kui ülemaailmne kliimamuutuste liit aitab oma meetmetega leevendada kliimamuutusi, vajavad vähimarenenud riigid ja arengumaadest väikesed saareriigid võimekuse suurendamist ja tehnilist abi, et olla võimelised suurendama oma osalust puhta arengu mehhanismis; kutsub komisjoni samuti üles osalema aktiivselt kliimamuutuste üle peetavates rahvusvahelistes läbirääkimistes, mille eesmärk on puhta arengu mehhanismi tugevdamine, et tagada täiendavus ja sidusus arengu ja kliimaga seotud eesmärkidega; kutsub komisjoni üles keskenduma mitte ainult puhta arengu mehhanismile kui põhilisele poliitikavahendile, vaid andma alternatiivset toetust kõige vaesematele riikidele rohkem sobivatele leevendusmeetmetele, mis eelistaksid maakasutust, muutusi maakasutuses ja metsanduses ning vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiad; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et niivõrd kui ülemaailmne kliimamuutuste liit aitab oma meetmetega leevendada kliimamuutusi, vajavad vähimarenenud riigid ja arengumaadest väikesed saareriigid võimekuse suurendamist ja tehnilist abi, et olla võimelised suurendama oma osalust puhta arengu mehhanismis; kutsub komisjoni samuti üles osalema aktiivselt kliimamuutuste üle peetavates rahvusvahelistes läbirääkimistes, mille eesmärk on puhta arengu mehhanismi tugevdamine, et tagada täiendavus ja sidusus arengu ja kliimaga seotud eesmärkidega; kutsub komisjoni üles keskenduma mitte ainult puhta arengu mehhanismile kui põhilisele poliitikavahendile, vaid andma alternatiivset toetust kõige vaesematele riikidele rohkem sobivatele leevendusmeetmetele, mis eelistaksid maakasutust, muutusi maakasutuses ja metsanduses ning vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiad;

| 44. | kutsub komisjoni üles töötama kiiresti välja ambitsioonikad täiendavad poliitikaalgatused, eriti metsade ja merede kaitsmise, loodusressursside säästliku kasutamise ja leevendamise tehnoloogiaalase koostöö valdkonnas, mille rahalised vajadused ületavad suurel määral ülemaailmse kliimamuutuste liidu raames praegu antavat rahalist toetust; palub eriti tugevat ELi tegevust finantsabi, tehnilise abi ja tehnoloogia siirde ja arengumaadega tehtava koostöö vormis, et hõlbustada võimalikult varases etapis vähese kasvuhoonegaaside heitega tehnoloogiate ja keskkonnasõbralike tootmismeetodite kasutamist; |
| --- | --- |

44.

kutsub komisjoni üles töötama kiiresti välja ambitsioonikad täiendavad poliitikaalgatused, eriti metsade ja merede kaitsmise, loodusressursside säästliku kasutamise ja leevendamise tehnoloogiaalase koostöö valdkonnas, mille rahalised vajadused ületavad suurel määral ülemaailmse kliimamuutuste liidu raames praegu antavat rahalist toetust; palub eriti tugevat ELi tegevust finantsabi, tehnilise abi ja tehnoloogia siirde ja arengumaadega tehtava koostöö vormis, et hõlbustada võimalikult varases etapis vähese kasvuhoonegaaside heitega tehnoloogiate ja keskkonnasõbralike tootmismeetodite kasutamist;

| 45. | kutsub komisjoni üles vaatama läbi oma ettepanekut biokütuste säästvuse kriteeriumite kohta, kehtestades rangemad nõuded klimaatilistele ja ökosüsteemide hüvedele, võttes arvesse ka kaudse maakasutuse muutuse ja arengu tagajärgede mõju kohalikele kogukondadele; rõhutab, et säästvuse kriteeriumid ei tohi muutuda uueks protektsionistlikuks meetmeks, vaid tuleks kujundada dialoogis arengumaadega; |
| --- | --- |

45.

kutsub komisjoni üles vaatama läbi oma ettepanekut biokütuste säästvuse kriteeriumite kohta, kehtestades rangemad nõuded klimaatilistele ja ökosüsteemide hüvedele, võttes arvesse ka kaudse maakasutuse muutuse ja arengu tagajärgede mõju kohalikele kogukondadele; rõhutab, et säästvuse kriteeriumid ei tohi muutuda uueks protektsionistlikuks meetmeks, vaid tuleks kujundada dialoogis arengumaadega;

| 46. | usub, et kavandatav ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond on selles kontekstis märkimisväärne vahend ning sellel võiks olla tähtis roll energiatõhususe projektides ja taastuvenergia edendamisel arengumaades; |
| --- | --- |

46.

usub, et kavandatav ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond on selles kontekstis märkimisväärne vahend ning sellel võiks olla tähtis roll energiatõhususe projektides ja taastuvenergia edendamisel arengumaades;

| 47. | kutsub komisjoni üles töötama kiiresti välja ulatusliku tegevuskava, et vähendada metsade hävitamist ja metsade olukorra halvenemist arengumaades, mis hõlmab vabatahtliku partnerluslepingu edendamist metsandusõiguse rakendamise, metsandushalduse, ja -kaubanduse (FLEGT) programmide alusel ja konkreetseid ettepanekuid rahastamismehhanismide kohta, et esitada need 2008. aasta detsembris Poznańis toimuval ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsil; kinnitab selliste mehhanismide tähtsust, mis pakuvad hüvitist mitte ainult kasvuhoonegaaside heidete vältimise eest, vaid ka kasu eest, mida metsad annavad bioloogilisele mitmekesisusele ja arengule; |
| --- | --- |

47.

kutsub komisjoni üles töötama kiiresti välja ulatusliku tegevuskava, et vähendada metsade hävitamist ja metsade olukorra halvenemist arengumaades, mis hõlmab vabatahtliku partnerluslepingu edendamist metsandusõiguse rakendamise, metsandushalduse, ja -kaubanduse (FLEGT) programmide alusel ja konkreetseid ettepanekuid rahastamismehhanismide kohta, et esitada need 2008. aasta detsembris Poznańis toimuval ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsil; kinnitab selliste mehhanismide tähtsust, mis pakuvad hüvitist mitte ainult kasvuhoonegaaside heidete vältimise eest, vaid ka kasu eest, mida metsad annavad bioloogilisele mitmekesisusele ja arengule;

| 48. | kahetseb, et komisjon ei ole veel esitanud selgeid ja täpseid ettepanekuid, keelustamaks ebaseaduslikult langetatud puidu ja puidutoodete sissevedu ELi turule; kutsub komisjoni üles sellised ettepanekud viivitamata esitama; |
| --- | --- |

48.

kahetseb, et komisjon ei ole veel esitanud selgeid ja täpseid ettepanekuid, keelustamaks ebaseaduslikult langetatud puidu ja puidutoodete sissevedu ELi turule; kutsub komisjoni üles sellised ettepanekud viivitamata esitama;

| 49. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

49.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

(2)  ELT C 25, 30.1.2008, lk 1.

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).

(4)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/10

---

Teisipäev, 21. oktoober 2008Valitsemistavad ja partnerlussuhted riiklikul ja piirkondlikul tasandil ning regionaalpoliitika projektide lähtepunktid

P6_TA(2008)0492

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta resolutsioon valitsemistavade ja partnerlussuhete kohta riiklikul ja piirkondlikul tasandil ning regionaalpoliitika projektide lähtepunktide kohta (2008/2064(INI))

2010/C 15 E/02

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artikleid 158 ja 159;

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimislepingut, eelkõige selle artiklit 15;

võttes arvesse nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (1) (edaspidi „struktuurifondide määrus”), eelkõige selle artiklit 11 pealkirjaga „Partnerlus”;

võttes arvesse Euroopa Liidu territoriaalset tegevuskava, Leipzigi Euroopa säästva linnaarengu hartat ning Euroopa Liidu territoriaalse tegevuskava esimest rakenduskava;

võttes arvesse struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika osakonna uurimust pealkirjaga „Valitsemistavad ja partnerlussuhted regionaalpoliitikas”;

võttes arvesse Regioonide Komitee (COTER-IV-17) ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust valitsemistavade ja partnerlussuhete kohta (CESE 1177/2008);

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ettevalmistavat arvamust „Tasakaalustatud areng linnakeskkonnas: kitsaskohad ja võimalused” (CESE 737/2008);

võttes arvesse komisjoni praktilist juhendit teaduse, arendustegevuse ja innovatsiooni rahastamise kohta Euroopa Liidu vahenditest;

võttes arvesse Euroopa linnade vahel kogemuste vahetamiseks loodud programmi Urbact teist etappi (2007–2013), eelkõige selle valitsemistavadega seotud seitset uut teemavõrgustikku;

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ja eelarvekontrollikomisjoni arvamust (A6-0356/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa riikliku ja piirkondliku tasandi poliitikasuundades keskendutakse kodanike huvidele ja heaolule; arvestades, et valitsemisviiside ja partnerlussuhete täiustamine erinevate valitsusasutuste vahelise koordineerimise ja koostöö taseme parandamiseks toob kasu kõigile liidu kodanikele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa riikliku ja piirkondliku tasandi poliitikasuundades keskendutakse kodanike huvidele ja heaolule; arvestades, et valitsemisviiside ja partnerlussuhete täiustamine erinevate valitsusasutuste vahelise koordineerimise ja koostöö taseme parandamiseks toob kasu kõigile liidu kodanikele;

| B. | arvestades, et praktilisi lahendusi, mida kodanikud avalike teenuste vallas vajavad (ühistransport, joogivesi, sotsiaalelamud, riiklik haridussüsteem), on võimalik saavutada ainult heade valitsemistavade teel kahes teineteist täiendavas süsteemis: esiteks institutsiooniline süsteem, mille abil näha ette volituste ja vahendite jagunemine riiklike, piirkondlike ja kohalike valitsusasutuste vahel; teiseks partnerlussüsteem, mis liidab kõiki kindla piirkonna avalikke ja eraasutusi, mis mingi küsimusega tegelevad; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et praktilisi lahendusi, mida kodanikud avalike teenuste vallas vajavad (ühistransport, joogivesi, sotsiaalelamud, riiklik haridussüsteem), on võimalik saavutada ainult heade valitsemistavade teel kahes teineteist täiendavas süsteemis: esiteks institutsiooniline süsteem, mille abil näha ette volituste ja vahendite jagunemine riiklike, piirkondlike ja kohalike valitsusasutuste vahel; teiseks partnerlussüsteem, mis liidab kõiki kindla piirkonna avalikke ja eraasutusi, mis mingi küsimusega tegelevad;

| C. | arvestades, et rõhutada tuleks struktuurifondide määruses antud partnerluse määratlust, mille kohaselt peab iga liikmesriik korraldama
  „kooskõlas kehtivate riigisiseste eeskirjade ja tavadega partnerlussuhteid asutuste ja organitega, kelleks on järgmised:






  a) | pädevad piirkondlikud, kohalikud ja linnade ametiasutused ning muud avalik-õiguslikud asutused; |
| --- | --- | --- |

C.

arvestades, et rõhutada tuleks struktuurifondide määruses antud partnerluse määratlust, mille kohaselt peab iga liikmesriik korraldama

„kooskõlas kehtivate riigisiseste eeskirjade ja tavadega partnerlussuhteid asutuste ja organitega, kelleks on järgmised:

a)

pädevad piirkondlikud, kohalikud ja linnade ametiasutused ning muud avalik-õiguslikud asutused;

| b) | majandus- ja sotsiaalpartnerid; |
| --- | --- |

b)

majandus- ja sotsiaalpartnerid;

| c) | muud asjakohased organid, kes esindavad kodanikuühiskonda, keskkonnapartnereid või valitsusväliseid organisatsioone, ning meeste ja naiste võrdõiguslikkust edendavad organid;” |
| --- | --- |

c)

muud asjakohased organid, kes esindavad kodanikuühiskonda, keskkonnapartnereid või valitsusväliseid organisatsioone, ning meeste ja naiste võrdõiguslikkust edendavad organid;”

| D. | arvestades, et partnerlussuhted peaksid hõlmama kõiki asjaomaseid kogukondi ja rühmi, võivad legitiimsuse suurendamise, läbipaistvuse tagamise ja vahendite parema ärakasutamise näol soodustada ühtekuuluvuspoliitika rakendamist ja anda sellele lisaväärtust, mistõttu tuleks partnerlust hinnata vastavalt tema sotsiaalsele ja kodanikuväärtusele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et partnerlussuhted peaksid hõlmama kõiki asjaomaseid kogukondi ja rühmi, võivad legitiimsuse suurendamise, läbipaistvuse tagamise ja vahendite parema ärakasutamise näol soodustada ühtekuuluvuspoliitika rakendamist ja anda sellele lisaväärtust, mistõttu tuleks partnerlust hinnata vastavalt tema sotsiaalsele ja kodanikuväärtusele;

| E. | arvestades, et eri partnerite võimalikult ulatuslik kaasamine rakenduskavade väljatöötamisse tagab selle, et dokumendis võetakse täielikult arvesse asjaomase territooriumi eripära ning pakutakse kõnealuse piirkonna vajadustele ja kitsaskohtadele kõige sobivamaid lahendusi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et eri partnerite võimalikult ulatuslik kaasamine rakenduskavade väljatöötamisse tagab selle, et dokumendis võetakse täielikult arvesse asjaomase territooriumi eripära ning pakutakse kõnealuse piirkonna vajadustele ja kitsaskohtadele kõige sobivamaid lahendusi;

| F. | arvestades, et Lissaboni tegevuskava ning ELi teadusuuringute ja innovatsioonipoliitika raames edendatavate strateegiate jaoks võivad osutuda kasulikuks lähedasemad partnerlussuhted ülikoolide ja kolmanda taseme või tehniliste haridusasutustega, samuti erasektori osalus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Lissaboni tegevuskava ning ELi teadusuuringute ja innovatsioonipoliitika raames edendatavate strateegiate jaoks võivad osutuda kasulikuks lähedasemad partnerlussuhted ülikoolide ja kolmanda taseme või tehniliste haridusasutustega, samuti erasektori osalus;

| G. | arvestades, et sotsiaalne kapital on vabatahtliku tegevuse näol vaieldamatult seotud piirkonna majanduskasvuga ja kujutab endast tähtsat tegurit piirkondlike erinevuste vähendamisel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et sotsiaalne kapital on vabatahtliku tegevuse näol vaieldamatult seotud piirkonna majanduskasvuga ja kujutab endast tähtsat tegurit piirkondlike erinevuste vähendamisel;

| H. | arvestades, et struktuurifondide määruses osutatud partnerite laialdane osalus ja parem koostöö struktuurifondidest ja ühtekuuluvusfondist rahastatavate programmide ja projektide elluviimises osalejate vahel võimaldab tõhustada ühtekuuluvuspoliitikat ning suurendada selle võimendavat mõju; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et struktuurifondide määruses osutatud partnerite laialdane osalus ja parem koostöö struktuurifondidest ja ühtekuuluvusfondist rahastatavate programmide ja projektide elluviimises osalejate vahel võimaldab tõhustada ühtekuuluvuspoliitikat ning suurendada selle võimendavat mõju;

| I. | arvestades, et tervikliku lähenemisviisi puhul ei tule üksnes arvestada paikkondade arengu majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaaspektidega, vaid selle puhul tuleb kooskõlastada samuti asjaomaste osalejate huve, võttes arvesse territoriaalseid erinevusi, et võimaldada tegelemist kohaliku ja piirkondliku tasandi kitsaskohtadega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et tervikliku lähenemisviisi puhul ei tule üksnes arvestada paikkondade arengu majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaaspektidega, vaid selle puhul tuleb kooskõlastada samuti asjaomaste osalejate huve, võttes arvesse territoriaalseid erinevusi, et võimaldada tegelemist kohaliku ja piirkondliku tasandi kitsaskohtadega;

| J. | arvestades, et paikkondade säästva arengu edendamiseks on hädavajalik avaliku sektori tegevuse koordineerimise parandamine kõikidel tasanditel ja õnnestunud valitsemisviiside rakendamine; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et paikkondade säästva arengu edendamiseks on hädavajalik avaliku sektori tegevuse koordineerimise parandamine kõikidel tasanditel ja õnnestunud valitsemisviiside rakendamine;

| K. | arvestades, et tervikliku lähenemisviisi vajalikkuses on jõutud kokkuleppele ning nüüd tuleb jõuda selle tegeliku elluviimiseni; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tervikliku lähenemisviisi vajalikkuses on jõutud kokkuleppele ning nüüd tuleb jõuda selle tegeliku elluviimiseni;

| L. | rõhutab, et struktuuripoliitika moodustas programmitöö perioodil 2000–2006 Euroopa Liidu eelarve suuruselt teise osa ning see on samuti väga oluline ELi poliitikavaldkond perioodil 2007–2013; |
| --- | --- |

L.

rõhutab, et struktuuripoliitika moodustas programmitöö perioodil 2000–2006 Euroopa Liidu eelarve suuruselt teise osa ning see on samuti väga oluline ELi poliitikavaldkond perioodil 2007–2013;

| M. | arvestades, et valitsusasutuste ning avaliku ja erasektori asutuste ja organisatsioonide läbipaistvuse suurendamine ja tõhusamaks muutmine ei pea toimuma juriidiliste volituste üleandmise ja uute tegevusvormide loomise teel, vaid pigem tõstes iga osapoole panust tõhusa koostöö abil; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et valitsusasutuste ning avaliku ja erasektori asutuste ja organisatsioonide läbipaistvuse suurendamine ja tõhusamaks muutmine ei pea toimuma juriidiliste volituste üleandmise ja uute tegevusvormide loomise teel, vaid pigem tõstes iga osapoole panust tõhusa koostöö abil;

| N. | arvestades, et tuleb kavandada piirkondlike ja kohalike valitsusasutuste osalemist võimalikult ühenduse õigusloomeprotsessi algetapis ja eelkõige järgmise ühtekuuluvuse õiguspakme üle käivate läbirääkimiste raames; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et tuleb kavandada piirkondlike ja kohalike valitsusasutuste osalemist võimalikult ühenduse õigusloomeprotsessi algetapis ja eelkõige järgmise ühtekuuluvuse õiguspakme üle käivate läbirääkimiste raames;

| O. | arvestades kasutuselevõetud asustus- ja tööhõiveüksuse mõistet, mille puhul võetakse kodanike põhiliste olmeküsimustega (transport, avalikud teenused, elukvaliteet, tööhõive ja kohalik majandustegevus, turvalisus jne) tegelemisel aluseks teatud põhitingimustele vastavad minimaalse suurusega paikkonnad; |
| --- | --- |

O.

arvestades kasutuselevõetud asustus- ja tööhõiveüksuse mõistet, mille puhul võetakse kodanike põhiliste olmeküsimustega (transport, avalikud teenused, elukvaliteet, tööhõive ja kohalik majandustegevus, turvalisus jne) tegelemisel aluseks teatud põhitingimustele vastavad minimaalse suurusega paikkonnad;

| P. | arvestades, et valitsemist saab muuta tõhusamaks nõuetekohase ruumilise planeerimisega; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et valitsemist saab muuta tõhusamaks nõuetekohase ruumilise planeerimisega;

| Q. | arvestades, et valitsemise parandamiseks ja hõlbustamiseks on vajalik projektijuhtimise oskuste olemasolu ühtekuuluvuspoliitika elluviimises osalejatel; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et valitsemise parandamiseks ja hõlbustamiseks on vajalik projektijuhtimise oskuste olemasolu ühtekuuluvuspoliitika elluviimises osalejatel;

| R. | arvestades, et vaja oleks ära kasutada uute õnnestunud valitsemis- ja partnerlusmeetodite rakendamisel saadud kogemusi, eriti selliseid, mida on Euroopa fondide programmide raames edukalt ellu viidud, näiteks LEADERi meetod ja üldine toetus (vastavalt struktuurifondide määruse artiklitele 42 ja 43), |
| --- | --- |

R.

arvestades, et vaja oleks ära kasutada uute õnnestunud valitsemis- ja partnerlusmeetodite rakendamisel saadud kogemusi, eriti selliseid, mida on Euroopa fondide programmide raames edukalt ellu viidud, näiteks LEADERi meetod ja üldine toetus (vastavalt struktuurifondide määruse artiklitele 42 ja 43),

| S. | arvestades, et tihedas koostöös piirkondlike ja kohalike valitsusasutustega kõikide poliitika kujundamise, elluviimise ja hindamise etappide jaoks välja töötatavad sobivad kommunikatsioonimehhanismid ja -strateegiad, mis võimaldavad teabe levikut kõikides ühiskonnarühmades, suurendaksid läbipaistvust ning soodustaksid üleüldist osalust ja omanikutunde tekkimist, |
| --- | --- |

S.

arvestades, et tihedas koostöös piirkondlike ja kohalike valitsusasutustega kõikide poliitika kujundamise, elluviimise ja hindamise etappide jaoks välja töötatavad sobivad kommunikatsioonimehhanismid ja -strateegiad, mis võimaldavad teabe levikut kõikides ühiskonnarühmades, suurendaksid läbipaistvust ning soodustaksid üleüldist osalust ja omanikutunde tekkimist,

Valitsemistavad ja ühenduse fondid

| 1. | kutsub liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke valitsusasutusi üles kasutama täiel määral võimalusi, mida pakuvad ühenduse erinevad fondid (struktuurifondid, ühenduse teaduse ja arendustegevuse raamprogramm ja Maaelu Arendamise Euroopa Põllumajandusfond), mille eesmärk on edendada piirkondlikku ja linnaarengut ning võimaldada terviklikke rahastamisviise; |
| --- | --- |

1.

kutsub liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke valitsusasutusi üles kasutama täiel määral võimalusi, mida pakuvad ühenduse erinevad fondid (struktuurifondid, ühenduse teaduse ja arendustegevuse raamprogramm ja Maaelu Arendamise Euroopa Põllumajandusfond), mille eesmärk on edendada piirkondlikku ja linnaarengut ning võimaldada terviklikke rahastamisviise;

| 2. | kutsub riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke valitsusasutusi üles rakendama praegusel programmitööperioodil veelgi enam terviklikku lähenemisviisi; |
| --- | --- |

2.

kutsub riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke valitsusasutusi üles rakendama praegusel programmitööperioodil veelgi enam terviklikku lähenemisviisi;

| 3. | teeb ettepaneku muuta terviklik lähenemisviis tulevase ühtekuuluvuspoliitika raames kohustuslikuks; on seisukohal, et selle põhimõtte rakendamiseks tuleb määrata kindlaks ajakava; |
| --- | --- |

3.

teeb ettepaneku muuta terviklik lähenemisviis tulevase ühtekuuluvuspoliitika raames kohustuslikuks; on seisukohal, et selle põhimõtte rakendamiseks tuleb määrata kindlaks ajakava;

| 4. | soovitab korraldada lihtsustamise ja tõhustamise eesmärgil uuringu erinevate ühenduse fondide liitmise võimalikkuse kohta 2013. aastal algava perioodi ühtekuuluvuspoliitika raames, kusjuures kõne alla tuleksid eelkõige Euroopa Regionaalarengufond, Euroopa Sotsiaalfond, Ühtekuuluvusfond ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond; |
| --- | --- |

4.

soovitab korraldada lihtsustamise ja tõhustamise eesmärgil uuringu erinevate ühenduse fondide liitmise võimalikkuse kohta 2013. aastal algava perioodi ühtekuuluvuspoliitika raames, kusjuures kõne alla tuleksid eelkõige Euroopa Regionaalarengufond, Euroopa Sotsiaalfond, Ühtekuuluvusfond ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond;

| 5. | märgib, et hea valitsemistava juurde kuuluvad läbipaistvus ja selged reeglid, mistõttu kutsub komisjoni ja liikmesriike üles uurima koostöös piirkondlike ja kohalike valitsusasutustega ja võimalikke abisaajate ettepanekuid nõuetekohaselt arvesse võttes kiiremas korras – vastavalt komisjoni kinnitatud ajakavale –, kuidas haldusmenetlusi lihtsustada ja arusaadavamaks muuta ning kuidas jagada volitusi ühtekuuluvuspoliitika ellurakendamisel, et vähendada asjaomaste isikute ja asutuste halduskoormust; |
| --- | --- |

5.

märgib, et hea valitsemistava juurde kuuluvad läbipaistvus ja selged reeglid, mistõttu kutsub komisjoni ja liikmesriike üles uurima koostöös piirkondlike ja kohalike valitsusasutustega ja võimalikke abisaajate ettepanekuid nõuetekohaselt arvesse võttes kiiremas korras – vastavalt komisjoni kinnitatud ajakavale –, kuidas haldusmenetlusi lihtsustada ja arusaadavamaks muuta ning kuidas jagada volitusi ühtekuuluvuspoliitika ellurakendamisel, et vähendada asjaomaste isikute ja asutuste halduskoormust;

| 6. | kutsub komisjoni üles julgustama kasutama struktuurifondide määruse artiklit 56, mille alusel on võimalk kasutada ELi kaasrahastatavates projektides mitterahalisi panuseid; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni üles julgustama kasutama struktuurifondide määruse artiklit 56, mille alusel on võimalk kasutada ELi kaasrahastatavates projektides mitterahalisi panuseid;

Valitsemistavad ja partnerlussuhted

| 7. | kutsub komisjoni üles koostama ja Euroopa Parlamendile esitama kokkuvõtet partnerluspõhimõtte rakendamisest liikmesriikide poolt riiklike strateegiaraamistike ning rakenduskavade väljatöötamise käigus, märkides ära õnnestunud ja ebaõnnestunud valitsemistavade üksikasjad ja tehes eelkõige kindlaks, kas rakenduskavade koostamisel on arvesse võetud partnerite arvamusi ja ettepanekuid; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles koostama ja Euroopa Parlamendile esitama kokkuvõtet partnerluspõhimõtte rakendamisest liikmesriikide poolt riiklike strateegiaraamistike ning rakenduskavade väljatöötamise käigus, märkides ära õnnestunud ja ebaõnnestunud valitsemistavade üksikasjad ja tehes eelkõige kindlaks, kas rakenduskavade koostamisel on arvesse võetud partnerite arvamusi ja ettepanekuid;

| 8. | kutsub komisjoni üles koostama partnerluspõhimõtte elluviimise lihtsustamiseks kooskõlas struktuurifondide määruse artikliga 11 juhendit, milles esitatakse selle täpne määratlus ja hindamiskriteeriumid ning kehtestatakse (muu hulgas partnerite valikuks) mehhanismid, vahendid ja parimad tavad, järgides iga liikmesriigi asjaomast institutsioonilist raamistikku; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni üles koostama partnerluspõhimõtte elluviimise lihtsustamiseks kooskõlas struktuurifondide määruse artikliga 11 juhendit, milles esitatakse selle täpne määratlus ja hindamiskriteeriumid ning kehtestatakse (muu hulgas partnerite valikuks) mehhanismid, vahendid ja parimad tavad, järgides iga liikmesriigi asjaomast institutsioonilist raamistikku;

| 9. | märgib, et tegusate partnerlussuhete jaoks on vaja piisava pädevuse ja vahenditega partnereid, ning palub haldusasutustel aidata nimetatud suutlikkust tõsta, esitades kooskõlas struktuurifondide määruse artikliga 11 partneritele õigeaegselt asutuste valduses oleva teabe ning andes neile partnerluspõhimõtte rakendamiseks tehnilise abina piisaval määral rahalist toetust, näiteks koolituste korraldamiseks, sotsiaalse kapitali loomiseks ja partnerlustegevuse professionaalsuse tõstmiseks; |
| --- | --- |

9.

märgib, et tegusate partnerlussuhete jaoks on vaja piisava pädevuse ja vahenditega partnereid, ning palub haldusasutustel aidata nimetatud suutlikkust tõsta, esitades kooskõlas struktuurifondide määruse artikliga 11 partneritele õigeaegselt asutuste valduses oleva teabe ning andes neile partnerluspõhimõtte rakendamiseks tehnilise abina piisaval määral rahalist toetust, näiteks koolituste korraldamiseks, sotsiaalse kapitali loomiseks ja partnerlustegevuse professionaalsuse tõstmiseks;

| 10. | avaldab kahetsust, et käesoleval programmitööperioodil ei ole partnerlussuhete loomiseks struktuurifondidest ette nähtud kindlat miinimumsummat; kutsub komisjoni ja nõukogu üles eraldama tulevikus partnerlussuhete loomiseks struktuurifondidest kindel summa; |
| --- | --- |

10.

avaldab kahetsust, et käesoleval programmitööperioodil ei ole partnerlussuhete loomiseks struktuurifondidest ette nähtud kindlat miinimumsummat; kutsub komisjoni ja nõukogu üles eraldama tulevikus partnerlussuhete loomiseks struktuurifondidest kindel summa;

| 11. | märgib vabatahtliku töö olulist rolli partnerlussuhetes; kutsub komisjoni ning liikmesriike üles toetama ja soodustama väärtuslikku tööd, mida vabatahtlikud teevad nende põhimõtete edendamisel, ning rahva ja rohujuuretasandi organisatsioonide suuremat kaasamist mitmetasandilise partnerlussüsteemi kohalikku tasandi tegevusse; |
| --- | --- |

11.

märgib vabatahtliku töö olulist rolli partnerlussuhetes; kutsub komisjoni ning liikmesriike üles toetama ja soodustama väärtuslikku tööd, mida vabatahtlikud teevad nende põhimõtete edendamisel, ning rahva ja rohujuuretasandi organisatsioonide suuremat kaasamist mitmetasandilise partnerlussüsteemi kohalikku tasandi tegevusse;

| 12. | meenutab kohustust konsulteerida kodanikega ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega programmitöö üle ja kajastada nende ettepanekuid ning rõhutab, et kodanikuühiskonna osalus muudab otsustusprotsessi õiguspärasemaks; märgib, et üldsuse osalus 2007–2013 rakenduskavade ettevalmistusetapis ei ole olnud veenev; kutsub seetõttu komisjoni üles selgitama välja parimaid tavasid, mille abil suurendada kodanike osalust järgmise programmitööperioodi käigus, ning soodustada nende tavade levikut; |
| --- | --- |

12.

meenutab kohustust konsulteerida kodanikega ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega programmitöö üle ja kajastada nende ettepanekuid ning rõhutab, et kodanikuühiskonna osalus muudab otsustusprotsessi õiguspärasemaks; märgib, et üldsuse osalus 2007–2013 rakenduskavade ettevalmistusetapis ei ole olnud veenev; kutsub seetõttu komisjoni üles selgitama välja parimaid tavasid, mille abil suurendada kodanike osalust järgmise programmitööperioodi käigus, ning soodustada nende tavade levikut;

| 13. | kutsub haldusasutusi üles teavitama partnereid sellest, kuidas ja millisel tasandil võetakse arvesse viimaste poolt struktuurifondide programmitöö eri etappides tehtud soovitusi; |
| --- | --- |

13.

kutsub haldusasutusi üles teavitama partnereid sellest, kuidas ja millisel tasandil võetakse arvesse viimaste poolt struktuurifondide programmitöö eri etappides tehtud soovitusi;

| 14. | tuletab meelde, et partnerlussuhted võivad aidata saavutada struktuurifondide programmitöö kõikides etappides tulemuslikkust, tõhusust, õiguspärasust ja läbipaistvust ning eesmärkide täitmisega seotud vastutus- ja omanikutunde suurenemist; kutsub seetõttu liikmesriike ja haldusasutusi üles kaasama partnereid tihedamalt struktuurifondide programmitöö ja rakendamise varajasematest etappidest alates, et parimal viisil ära kasutada nende kogemusi ja teadmisi; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et partnerlussuhted võivad aidata saavutada struktuurifondide programmitöö kõikides etappides tulemuslikkust, tõhusust, õiguspärasust ja läbipaistvust ning eesmärkide täitmisega seotud vastutus- ja omanikutunde suurenemist; kutsub seetõttu liikmesriike ja haldusasutusi üles kaasama partnereid tihedamalt struktuurifondide programmitöö ja rakendamise varajasematest etappidest alates, et parimal viisil ära kasutada nende kogemusi ja teadmisi;

| 15. | ergutab liikmesriike looma tihedamat koostööd avaliku ja erasektori vahel, luues struktuurifondide vahendite kasutamiseks avaliku ja erasektori partnerlussuhteid, võttes arvesse, et võimalused avaliku ja erasektori partnerlussuheteks pole kaugeltki ammendatud; |
| --- | --- |

15.

ergutab liikmesriike looma tihedamat koostööd avaliku ja erasektori vahel, luues struktuurifondide vahendite kasutamiseks avaliku ja erasektori partnerlussuhteid, võttes arvesse, et võimalused avaliku ja erasektori partnerlussuheteks pole kaugeltki ammendatud;

| 16. | märgib, et uued liikmesriigid ei ole partnerluspõhimõtet täies ulatuses järginud ja seetõttu võiks selle rakendamist järk-järgult tugevdada; |
| --- | --- |

16.

märgib, et uued liikmesriigid ei ole partnerluspõhimõtet täies ulatuses järginud ja seetõttu võiks selle rakendamist järk-järgult tugevdada;

| 17. | nõuab, et järgmiste struktuurifondide määrustega muudetaks partnerluspõhimõte siduvaks ja kehtestataks selleks selgelt kontrollitavad kriteeriumid; |
| --- | --- |

17.

nõuab, et järgmiste struktuurifondide määrustega muudetaks partnerluspõhimõte siduvaks ja kehtestataks selleks selgelt kontrollitavad kriteeriumid;

Mitmetasandiline valitsemissüsteem

| 18. | kutsub liikmesriike üles töötama kiiremas korras välja territoriaalse tegevuskava esimese rakenduskava jaoks konkreetseid meetmeid, eelkõige rakenduskava rea 3.1 suhtes, et tugevdada mitmetasandilist valitsemissüsteemi; |
| --- | --- |

18.

kutsub liikmesriike üles töötama kiiremas korras välja territoriaalse tegevuskava esimese rakenduskava jaoks konkreetseid meetmeid, eelkõige rakenduskava rea 3.1 suhtes, et tugevdada mitmetasandilist valitsemissüsteemi;

| 19. | veenab lisama valitsemisküsimusi Euroopa Liidu territoriaalse tegevuskava esimese rakenduskava rea 4.1 alla, milles nõutakse Euroopa ruumilise planeerimise vaatlusvõrgustikult (ESPON) territoriaalse ühtekuuluvuse uute näitajate väljatöötamist; |
| --- | --- |

19.

veenab lisama valitsemisküsimusi Euroopa Liidu territoriaalse tegevuskava esimese rakenduskava rea 4.1 alla, milles nõutakse Euroopa ruumilise planeerimise vaatlusvõrgustikult (ESPON) territoriaalse ühtekuuluvuse uute näitajate väljatöötamist;

| 20. | on seisukohal, et edukas mitmetasandiline valitsemissüsteem peab tuginema altpoolt üles tehtud algatustel; kutsub kohalikke ja piirkondlikke valitsusasutusi uurima võimalusi koostöö ning kontaktide tihendamiseks keskvalitsuse ja komisjoniga ning soovitab korraldada korrapäraseid kohtumisi riiklike, piirkondlike ja kohalike valitsusasutuste vahel; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et edukas mitmetasandiline valitsemissüsteem peab tuginema altpoolt üles tehtud algatustel; kutsub kohalikke ja piirkondlikke valitsusasutusi uurima võimalusi koostöö ning kontaktide tihendamiseks keskvalitsuse ja komisjoniga ning soovitab korraldada korrapäraseid kohtumisi riiklike, piirkondlike ja kohalike valitsusasutuste vahel;

| 21. | julgustab liikmesriike detsentraliseerima ühtekuuluvuspoliitika rakendamist, et võimaldada partnerlus- ja lähimuspõhimõtte kohase mitmetasandilise valitsemissüsteemi tõrgeteta toimimist, ning kutsub neid üles võtma selleks vajalikke õigusloome- ja eelarvemeetmeid; |
| --- | --- |

21.

julgustab liikmesriike detsentraliseerima ühtekuuluvuspoliitika rakendamist, et võimaldada partnerlus- ja lähimuspõhimõtte kohase mitmetasandilise valitsemissüsteemi tõrgeteta toimimist, ning kutsub neid üles võtma selleks vajalikke õigusloome- ja eelarvemeetmeid;

| 22. | rõhutab, et piirkondlik ja kohalik haldussuutlikkus, aga ka stabiilsus ja järjepidevus kujutavad endast fondide tõhusa kasutamise ja parima tulemuse saavutamise eeltingimust; kutsub liikmesriike üles tagama nõuetekohased haldusstruktuurid ja inimkapital värbamise, tasustamise, väljaõppe, vahendite, menetluste, läbipaistvuse ja juurdepääsetavuse suhtes; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et piirkondlik ja kohalik haldussuutlikkus, aga ka stabiilsus ja järjepidevus kujutavad endast fondide tõhusa kasutamise ja parima tulemuse saavutamise eeltingimust; kutsub liikmesriike üles tagama nõuetekohased haldusstruktuurid ja inimkapital värbamise, tasustamise, väljaõppe, vahendite, menetluste, läbipaistvuse ja juurdepääsetavuse suhtes;

| 23. | palub vahendite asjakohase kasutamise tagamiseks suurendada riiklike kontrollikodade osakaalu kontrollimehhanismides, võimaldades neil täita oma kohustusi ja olla aktiivsem; |
| --- | --- |

23.

palub vahendite asjakohase kasutamise tagamiseks suurendada riiklike kontrollikodade osakaalu kontrollimehhanismides, võimaldades neil täita oma kohustusi ja olla aktiivsem;

| 24. | julgustab liikmesriike delegeerima struktuurifondide haldust piirkondlikele ja kohalikele valitsusasutustele kokkulepitud tingimuste ja kriteeriumide alusel, mida asjaomased asutused täitma peavad, et kaasata neid senisest tihedamini ja ametlike koordineerimisstruktuuride kaudu rakenduskavade väljatöötamisse ja elluviimisesse, või vähemalt andma neile nende poolt pakutavaid võimalusi täiel määral ära kasutades üldisi toetusi, mille abil oleks piirkondlikel ja kohalikel valitsusasutustel võimalik lülituda täiel määral mitmetasandilisse valitsemismehhanismi; |
| --- | --- |

24.

julgustab liikmesriike delegeerima struktuurifondide haldust piirkondlikele ja kohalikele valitsusasutustele kokkulepitud tingimuste ja kriteeriumide alusel, mida asjaomased asutused täitma peavad, et kaasata neid senisest tihedamini ja ametlike koordineerimisstruktuuride kaudu rakenduskavade väljatöötamisse ja elluviimisesse, või vähemalt andma neile nende poolt pakutavaid võimalusi täiel määral ära kasutades üldisi toetusi, mille abil oleks piirkondlikel ja kohalikel valitsusasutustel võimalik lülituda täiel määral mitmetasandilisse valitsemismehhanismi;

Valitsemistavade territoriaalne mõõde

| 25. | palub liikmesriikidel, kes ei ole veel kohandanud oma siseriiklikke õigusnorme nii, et võimaldada Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse loomist, seda kiiremas korras teha; |
| --- | --- |

25.

palub liikmesriikidel, kes ei ole veel kohandanud oma siseriiklikke õigusnorme nii, et võimaldada Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse loomist, seda kiiremas korras teha;

| 26. | palub komisjonil selgitada välja, milline territoriaaljaotuste nomenklatuuri (NUTS) tasand on kõige asjakohasem ning millise suurusega territoorium on kogemuste põhjal kõige sobivam tervikliku arengupoliitika rakendamiseks, et võtta seda arvesse eelkõige järgmiste projektide puhul ja töötada välja kohalikele oludele vastav lähenemisviis:






  — | asustus- ja tööhõiveüksused ehk linnad, äärelinnad ja nendega külgnevad maapiirkonnad; |
| --- | --- | --- |

26.

palub komisjonil selgitada välja, milline territoriaaljaotuste nomenklatuuri (NUTS) tasand on kõige asjakohasem ning millise suurusega territoorium on kogemuste põhjal kõige sobivam tervikliku arengupoliitika rakendamiseks, et võtta seda arvesse eelkõige järgmiste projektide puhul ja töötada välja kohalikele oludele vastav lähenemisviis:

—

asustus- ja tööhõiveüksused ehk linnad, äärelinnad ja nendega külgnevad maapiirkonnad;

| — | paikkonnad, mis moodustavad omaette terviku, näiteks mäestikud, suured metsamaad, rahvuspargid, jõeorud, rannaalad, saarepiirkonnad ja keskkonna seisukohalt rikutud alad; |
| --- | --- |

—

paikkonnad, mis moodustavad omaette terviku, näiteks mäestikud, suured metsamaad, rahvuspargid, jõeorud, rannaalad, saarepiirkonnad ja keskkonna seisukohalt rikutud alad;

Valitsemistavad ja Euroopa Liidu institutsioonid

| 27. | tervitab piirkondlike ja kohalike valitsusasutuste tunnustamist ning lähimuspõhimõtte tugevdamist Lissaboni lepingus; kutsub ELi institutsioone üles alustama juba praegu arutelu selliste arengute tagajärgede üle; |
| --- | --- |

27.

tervitab piirkondlike ja kohalike valitsusasutuste tunnustamist ning lähimuspõhimõtte tugevdamist Lissaboni lepingus; kutsub ELi institutsioone üles alustama juba praegu arutelu selliste arengute tagajärgede üle;

| 28. | märgib, et nõukogus ei ole üksust, mis tegeleks spetsiaalselt ühtekuuluvuspoliitikaga ega selle strateegilise järelevalvega, ehkki see esindab Euroopa Liidu eelarve suurimat eelarverubriiki, ning palub liikmesriikidel näha ühtekuuluvuse eest vastutavate ministrite jaoks ette nõukogus eraldi kohtumisi; |
| --- | --- |

28.

märgib, et nõukogus ei ole üksust, mis tegeleks spetsiaalselt ühtekuuluvuspoliitikaga ega selle strateegilise järelevalvega, ehkki see esindab Euroopa Liidu eelarve suurimat eelarverubriiki, ning palub liikmesriikidel näha ühtekuuluvuse eest vastutavate ministrite jaoks ette nõukogus eraldi kohtumisi;

| 29. | tervitab talitustevaheliste töörühmade loomist komisjonis, nagu linnaarengu küsimustega tegelev töörühm ja tervikliku lähenemisviisiga tegelev töörühm; palub komisjonil jätkata selle põhimõtte arendamist ning teavitada Euroopa Parlamenti ja Regioonide Komiteed korrapäraselt nende töörühmade tegevuse tulemustest; |
| --- | --- |

29.

tervitab talitustevaheliste töörühmade loomist komisjonis, nagu linnaarengu küsimustega tegelev töörühm ja tervikliku lähenemisviisiga tegelev töörühm; palub komisjonil jätkata selle põhimõtte arendamist ning teavitada Euroopa Parlamenti ja Regioonide Komiteed korrapäraselt nende töörühmade tegevuse tulemustest;

| 30. | lubab uurida võimalust kohandada Euroopa Parlamendi kodukorda, eelkõige parlamentaarse reformi töörühma tegevuse raames, et võimaldada osakondade vahelist lähenemisviisi teemade puhul, mis eeldavad mitme parlamendikomisjoni osalust (ajutised töörühmad ja muud); |
| --- | --- |

30.

lubab uurida võimalust kohandada Euroopa Parlamendi kodukorda, eelkõige parlamentaarse reformi töörühma tegevuse raames, et võimaldada osakondade vahelist lähenemisviisi teemade puhul, mis eeldavad mitme parlamendikomisjoni osalust (ajutised töörühmad ja muud);

| 31. | kutsub Regioonide Komiteed üles tõhustama meetmeid valitsemistavade edasiarendamiseks nii kvantitatiivsest kui kvalitatiivsest seisukohast; |
| --- | --- |

31.

kutsub Regioonide Komiteed üles tõhustama meetmeid valitsemistavade edasiarendamiseks nii kvantitatiivsest kui kvalitatiivsest seisukohast;

Õnnestunud valitsemistavade ja partnerlussuhete edendamise vahendid

| 32. | palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada ühenduse ees seisvatele suurtele väljakutsetele vastamiseks koostöös kõigi avaliku ja erasektori haridus- ja koolitusorganisatsioonidega koolitusmeetmete arendamist valitsemistavade ja partnerlussuhete vallas; |
| --- | --- |

32.

palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada ühenduse ees seisvatele suurtele väljakutsetele vastamiseks koostöös kõigi avaliku ja erasektori haridus- ja koolitusorganisatsioonidega koolitusmeetmete arendamist valitsemistavade ja partnerlussuhete vallas;

| 33. | kutsub liikmesriike üles asjakohaselt ära kasutama ruumilise planeerimise võimalusi, et aidata soodustada tasakaalustatud piirkondlikku arengut; |
| --- | --- |

33.

kutsub liikmesriike üles asjakohaselt ära kasutama ruumilise planeerimise võimalusi, et aidata soodustada tasakaalustatud piirkondlikku arengut;

| 34. | kutsub valitud esindajaid ja riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi valitsusametnikke, samuti struktuurifondide määruse artiklis 11 osutatud partnereid, kes on kaasatud ühtekuuluvuspoliitika rakenduskavade elluviimisesse, kasutama nimetatud rakenduskavade raames tehniliseks toeks ette nähtud vahendeid endale koolituste korraldamiseks rakenduskavadega seotud valitsemistavade ja eelkõige projektijuhtimise vallas; kutsub ühtlasi komisjoni üles paluma liikmesriikidel üksikasjalikult selgitada viisi, kuidas nende asjaomaseid finantsprogramme kasutati; |
| --- | --- |

34.

kutsub valitud esindajaid ja riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi valitsusametnikke, samuti struktuurifondide määruse artiklis 11 osutatud partnereid, kes on kaasatud ühtekuuluvuspoliitika rakenduskavade elluviimisesse, kasutama nimetatud rakenduskavade raames tehniliseks toeks ette nähtud vahendeid endale koolituste korraldamiseks rakenduskavadega seotud valitsemistavade ja eelkõige projektijuhtimise vallas; kutsub ühtlasi komisjoni üles paluma liikmesriikidel üksikasjalikult selgitada viisi, kuidas nende asjaomaseid finantsprogramme kasutati;

| 35. | on seisukohal, et üleeuroopaliste parimate tavade vahetamise võrgustike tegevust tuleks laiendada ka valitsemistavadele ja partnerlussuhetele, suuremat rõhku tuleks panna eelmiste programmitöötsüklite käigus saadud poliitilistele ja strateegilistele kogemustele ning üldsusele tuleks tagada võimalus vahetada kogemusi kõigis ELi keeltes, mis tagaks parimate tavade tegeliku kasutamise; |
| --- | --- |

35.

on seisukohal, et üleeuroopaliste parimate tavade vahetamise võrgustike tegevust tuleks laiendada ka valitsemistavadele ja partnerlussuhetele, suuremat rõhku tuleks panna eelmiste programmitöötsüklite käigus saadud poliitilistele ja strateegilistele kogemustele ning üldsusele tuleks tagada võimalus vahetada kogemusi kõigis ELi keeltes, mis tagaks parimate tavade tegeliku kasutamise;

| 36. | tervitab ELi eesistujariigi Prantsusmaa algatust töötada välja jätkusuutliku ja solidaarse linnakeskkonna viiteraamistik ning palub võtta selle juures arvesse valitsemis- ja partnerlusküsimusi; |
| --- | --- |

36.

tervitab ELi eesistujariigi Prantsusmaa algatust töötada välja jätkusuutliku ja solidaarse linnakeskkonna viiteraamistik ning palub võtta selle juures arvesse valitsemis- ja partnerlusküsimusi;

| 37. | teeb ettepaneku luua kohaliku ja piirkondliku tasandi rahvaesindajatele ERASMUSe-sarnane programm; |
| --- | --- |

37.

teeb ettepaneku luua kohaliku ja piirkondliku tasandi rahvaesindajatele ERASMUSe-sarnane programm;

*

* *

| 38. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

38.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/16

---

Teisipäev, 21. oktoober 2008Parem õigusloome 2006

P6_TA(2008)0493

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta resolutsioon „Parema õigusloome 2006” kohta vastavalt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli artiklile 9 (2008/2045(INI))

2010/C 15 E/03

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma 4. septembri 2007. aasta resolutsiooni „Parem õigusloome 2005” kohta: subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamine – 13. aastaaruanne (1);

võttes arvesse oma 4. septembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu parema õigusloome kohta (2);

võttes arvesse oma 4. septembri 2007. aasta resolutsiooni õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia kohta (3);

võttes arvesse oma 4. septembri 2007. aasta resolutsiooni soovituslike õigusaktide kasutamise institutsioonilise ja õigusliku mõju kohta (4);

võttes arvesse komisjoni aruannet „Parem õigusloome 2006” vastavalt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli artiklile 9 (14. aruanne) (KOM(2007)0286);

võttes arvesse komisjoni teatist „Parema õigusloome kava teine strateegiline läbivaatamine Euroopa Liidus” (KOM(2008)0032);

võttes arvesse komisjoni töödokumenti „Õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia teine arenguaruanne” (KOM(2008)0033);

võttes arvesse komisjoni teatist „2008. aasta kiirmeetmed halduskoormuse vähendamiseks Euroopa Liidus” (KOM(2008)0141);

võttes arvesse komisjoni töödokumenti „Halduskoormuse vähendamine Euroopa Liidus. 2007. aasta eduaruanne ja väljavaated 2008. aastaks” (KOM(2008)0035);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust (A6-0355/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu regulatiivne keskkond peab tuginema selguse ja tõhususe kriteeriumidele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu regulatiivne keskkond peab tuginema selguse ja tõhususe kriteeriumidele;

| B. | arvestades, et reguleerimismenetluste parandamine võib kaasa aidata Euroopa Liidu eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et reguleerimismenetluste parandamine võib kaasa aidata Euroopa Liidu eesmärkide saavutamisele;

| C. | arvestades, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõte kujutavad endast esmase õiguse aluspõhimõtteid ja et kui ühendusele ei ole antud õigusloomega seotud ainupädevust, tuleb neid põhimõtteid kindlasti järgida; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõte kujutavad endast esmase õiguse aluspõhimõtteid ja et kui ühendusele ei ole antud õigusloomega seotud ainupädevust, tuleb neid põhimõtteid kindlasti järgida;

| D. | arvestades, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte nõuetekohasel kohaldamisel on oluline osa ühenduse õigusaktide autoriteedi ja tõhususe kindlustamisel, tagades, et otsused tehakse kodanikele lähemal ning Euroopa Liit muutub elanikkonnale vastuvõetavamaks, ning arvestades, et nimetatud põhimõtted on möödapääsmatud ühenduse meetmete otstarbekuse ja ulatuse legitimeerimiseks, kuna need võimaldavad liikmesriikidel oma õigusloomealaseid kohustusi täita eri valitsustasandite vahelise koostöö vaimus, tugevdades seejuures õiguskindlust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte nõuetekohasel kohaldamisel on oluline osa ühenduse õigusaktide autoriteedi ja tõhususe kindlustamisel, tagades, et otsused tehakse kodanikele lähemal ning Euroopa Liit muutub elanikkonnale vastuvõetavamaks, ning arvestades, et nimetatud põhimõtted on möödapääsmatud ühenduse meetmete otstarbekuse ja ulatuse legitimeerimiseks, kuna need võimaldavad liikmesriikidel oma õigusloomealaseid kohustusi täita eri valitsustasandite vahelise koostöö vaimus, tugevdades seejuures õiguskindlust;

| E. | arvestades, et ühenduse õigusaktide väljatöötamisel kohaldatakse praegu subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet, mis nõuab kooskõlastamismenetluste kehtestamist liikmesriikide seadusandlike, valitsus- ja kohtuasutustega, et tagada Euroopa Liidu meetmete vajalikkus ja õiguspärasus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ühenduse õigusaktide väljatöötamisel kohaldatakse praegu subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet, mis nõuab kooskõlastamismenetluste kehtestamist liikmesriikide seadusandlike, valitsus- ja kohtuasutustega, et tagada Euroopa Liidu meetmete vajalikkus ja õiguspärasus;

| F. | arvestades, et komisjon rõhutab Euroopa Liidu õigusaktide parandamiseks mitmeid vajalikke ja olulisi aspekte, nagu mõju hindamised, halduskulude ja tarbetute takistuste vähendamine ning kehtivate õigusnormide lihtsustamine, täiustamine ja ajakohastamine; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjon rõhutab Euroopa Liidu õigusaktide parandamiseks mitmeid vajalikke ja olulisi aspekte, nagu mõju hindamised, halduskulude ja tarbetute takistuste vähendamine ning kehtivate õigusnormide lihtsustamine, täiustamine ja ajakohastamine;

| G. | arvestades, et komisjon peab sellega seoses oluliseks avatud dialoogi alustamist sotsiaalpartnerite ja liikmesriikide seadusandjatega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjon peab sellega seoses oluliseks avatud dialoogi alustamist sotsiaalpartnerite ja liikmesriikide seadusandjatega;

| H. | arvestades, et komisjon teavitas „Õiguskeskkonna lihtsustamise strateegiat käsitlevas esimeses eduaruandes” (KOM(2006)0690) ligikaudu 50 kodifitseerimise algatusest 2006. aastaks, kuid ainult 36 edastati tegelikult Euroopa Parlamendile ning lisaks teavitas komisjon 200 kodifitseerimise algatusest 2007. aastaks, kuid ainult 21 esitati õigusloojale; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et komisjon teavitas „Õiguskeskkonna lihtsustamise strateegiat käsitlevas esimeses eduaruandes” (KOM(2006)0690) ligikaudu 50 kodifitseerimise algatusest 2006. aastaks, kuid ainult 36 edastati tegelikult Euroopa Parlamendile ning lisaks teavitas komisjon 200 kodifitseerimise algatusest 2007. aastaks, kuid ainult 21 esitati õigusloojale;

| I. | arvestades, et komisjon peab oma lihtsustamisprogrammis, mis on lisatud eespool mainitud „Õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia teisele arenguaruandele”, samaväärseks kehtivate õigusaktide läbivaatamist ja uuesti sõnastamist teatud valdkondades (nagu ehitiste energiatõhusus, tsiviillennundus); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et komisjon peab oma lihtsustamisprogrammis, mis on lisatud eespool mainitud „Õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia teisele arenguaruandele”, samaväärseks kehtivate õigusaktide läbivaatamist ja uuesti sõnastamist teatud valdkondades (nagu ehitiste energiatõhusus, tsiviillennundus);

| J. | arvestades, et komisjon on lubanud esitada tegevusprogrammi, mille eesmärk on vähendada 2012. aastaks Euroopa Liidus asuvatel ettevõtetel lasuvat halduskoormust 25 % võrra, ning arvestades, et sel eesmärgil pakkus ta välja terve rea mitme õigusloome valdkonnaga seotud kiirmeetmeid, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et komisjon on lubanud esitada tegevusprogrammi, mille eesmärk on vähendada 2012. aastaks Euroopa Liidus asuvatel ettevõtetel lasuvat halduskoormust 25 % võrra, ning arvestades, et sel eesmärgil pakkus ta välja terve rea mitme õigusloome valdkonnaga seotud kiirmeetmeid,

| 1. | toetab komisjoni eesmärki parandada ühenduse õigusloome kvaliteeti ja vähendada õigusaktidega seotud koormust, muu hulgas tunnistades kehtetuks mittevajalikke, majanduskasvu takistavaid ning innovatsiooni pärssivaid õigusakte; rõhutab, et mitmes valdkonnas tuleb teha veelgi suuremaid jõupingutusi, tagamaks maksimaalset majanduslikku kasu, mis tõuseb siseturgu käsitlevatest õigusaktidest; |
| --- | --- |

1.

toetab komisjoni eesmärki parandada ühenduse õigusloome kvaliteeti ja vähendada õigusaktidega seotud koormust, muu hulgas tunnistades kehtetuks mittevajalikke, majanduskasvu takistavaid ning innovatsiooni pärssivaid õigusakte; rõhutab, et mitmes valdkonnas tuleb teha veelgi suuremaid jõupingutusi, tagamaks maksimaalset majanduslikku kasu, mis tõuseb siseturgu käsitlevatest õigusaktidest;

| 2. | toetab põhimõtetel rajanevat õigusloomet ja keskendumist kvaliteedile, mitte kvantiteedile; näeb parema õigusloome arutelus võimalust mõelda õigusloomele kui protsessile, mis on kujundatud selgelt määratletud poliitiliste eesmärkide saavutamiseks; selleks on vaja parandada ühenduse õigusloomet, et soodustada majanduskasvu ja töökohtade loomist, ning kaasata kõik sidusrühmad menetluse kõikidesse järkudesse alates ettevalmistustest kuni täitmise tagamiseni; |
| --- | --- |

2.

toetab põhimõtetel rajanevat õigusloomet ja keskendumist kvaliteedile, mitte kvantiteedile; näeb parema õigusloome arutelus võimalust mõelda õigusloomele kui protsessile, mis on kujundatud selgelt määratletud poliitiliste eesmärkide saavutamiseks; selleks on vaja parandada ühenduse õigusloomet, et soodustada majanduskasvu ja töökohtade loomist, ning kaasata kõik sidusrühmad menetluse kõikidesse järkudesse alates ettevalmistustest kuni täitmise tagamiseni;

| 3. | rõhutab subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte tähtsust seoses jõupingutustega parema õigusloome tagamiseks, et vähendada liikmesriikide ja asjaomaste isikute tarbetut bürokraatlikku koormust ning saavutada Euroopa Liidu kodanike laiem arusaam meetmete suhtes, mida mõlema põhimõtte kohaselt reguleeritakse ainult ühenduse tasandil; |
| --- | --- |

3.

rõhutab subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte tähtsust seoses jõupingutustega parema õigusloome tagamiseks, et vähendada liikmesriikide ja asjaomaste isikute tarbetut bürokraatlikku koormust ning saavutada Euroopa Liidu kodanike laiem arusaam meetmete suhtes, mida mõlema põhimõtte kohaselt reguleeritakse ainult ühenduse tasandil;

| 4. | toetab komisjoni jõupingutusi, et saavutada ühenduse õigustiku lihtsustamine; |
| --- | --- |

4.

toetab komisjoni jõupingutusi, et saavutada ühenduse õigustiku lihtsustamine;

| 5. | väljendab heameelt komisjoni poolt huvitatud isikutega õigusloome ettepanekute väljatöötamise eesmärgil läbi viidud konsultatsioonide parandamise üle, ning märgib, et konsulteeritud hindasid üldjuhul komisjoni konsultatsioonide korralduse positiivseks; |
| --- | --- |

5.

väljendab heameelt komisjoni poolt huvitatud isikutega õigusloome ettepanekute väljatöötamise eesmärgil läbi viidud konsultatsioonide parandamise üle, ning märgib, et konsulteeritud hindasid üldjuhul komisjoni konsultatsioonide korralduse positiivseks;

| 6. | taunib asjaolu, et hoolimata menetluste parandamisest, jätkab komisjon lihtsustamise ja parema õigusloome osas erinevate dokumentide väljatöötamist, mis sisaldavad lihtsustamise algatuste osas lahknevaid nimekirju, mis takistab tema strateegiast tervikliku ülevaate saamist; rõhutab, et tuleb vältida kõnealuste dokumentide vohamist; palub komisjonil koostada igal aastal ainult ühe dokumendi; rõhutab, et poliitiliste hinnangute andmine ja hea koostöö peab toimuma Euroopa Liidu tasandil, eelkõige parlamendi, nõukogu ja komisjoni jõupingutuste kaudu; |
| --- | --- |

6.

taunib asjaolu, et hoolimata menetluste parandamisest, jätkab komisjon lihtsustamise ja parema õigusloome osas erinevate dokumentide väljatöötamist, mis sisaldavad lihtsustamise algatuste osas lahknevaid nimekirju, mis takistab tema strateegiast tervikliku ülevaate saamist; rõhutab, et tuleb vältida kõnealuste dokumentide vohamist; palub komisjonil koostada igal aastal ainult ühe dokumendi; rõhutab, et poliitiliste hinnangute andmine ja hea koostöö peab toimuma Euroopa Liidu tasandil, eelkõige parlamendi, nõukogu ja komisjoni jõupingutuste kaudu;

| 7. | on seisukohal, et objektiivsed mõjuhindamised kujutavad endast komisjoni ettepanekute hindamise olulist vahendit, ning toetab seetõttu mõjuhindamiste läbiviimise välist ja sõltumatut kontrolli; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et objektiivsed mõjuhindamised kujutavad endast komisjoni ettepanekute hindamise olulist vahendit, ning toetab seetõttu mõjuhindamiste läbiviimise välist ja sõltumatut kontrolli;

| 8. | on seisukohal, et konsultatsioonid ja mõjuhinnangud on vajalikud paremate ELi õigusaktide väljatöötamiseks ja et need ei tohiks suurendada bürokraatiat ega olemasolevaid bürokraatlikke komistuskive, mis on komisjoni tegevusele takistuseks, vaid peaksid pigem kaasa aitama usaldusväärse ja kasvu soodustava õigusliku raamistiku loomisele ELis; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et konsultatsioonid ja mõjuhinnangud on vajalikud paremate ELi õigusaktide väljatöötamiseks ja et need ei tohiks suurendada bürokraatiat ega olemasolevaid bürokraatlikke komistuskive, mis on komisjoni tegevusele takistuseks, vaid peaksid pigem kaasa aitama usaldusväärse ja kasvu soodustava õigusliku raamistiku loomisele ELis;

| 9. | rõhutab vajadust teha kulude-tulude analüüse, mis kajastaksid reguleerimisega seotud kulude struktuuri, kui direktiive rakendatakse siseriiklike õigusaktide kaudu ning nendega muudetakse ettevõtete ja üksikisikute tegevust reguleerivat raamistikku; on aga teadlik sellest, et niisugused kulude-tulude analüüsid ei saa asendada poliitilist arutelu konkreetsete õigusaktide poolt ja vastu; |
| --- | --- |

9.

rõhutab vajadust teha kulude-tulude analüüse, mis kajastaksid reguleerimisega seotud kulude struktuuri, kui direktiive rakendatakse siseriiklike õigusaktide kaudu ning nendega muudetakse ettevõtete ja üksikisikute tegevust reguleerivat raamistikku; on aga teadlik sellest, et niisugused kulude-tulude analüüsid ei saa asendada poliitilist arutelu konkreetsete õigusaktide poolt ja vastu;

| 10. | on arvamusel, et Euroopa Parlament ja nõukogu peaksid oma muudatusettepanekute esitamisel arvestama nii komisjoni kui ka omaenda mõjuhinnanguid, et täiustada õigusaktide väljatöötamist; |
| --- | --- |

10.

on arvamusel, et Euroopa Parlament ja nõukogu peaksid oma muudatusettepanekute esitamisel arvestama nii komisjoni kui ka omaenda mõjuhinnanguid, et täiustada õigusaktide väljatöötamist;

| 11. | on lisaks seisukohal, et objektiivsed mõjuhindamised peavad tuginema ka õigeaegsetele ja ulatuslikele konsultatsioonidele osalejatega; kutsub komisjoni üles lisama mõjuhindamistesse kulutasuvate ja säästvate lahenduste alusena piisaval arvul stsenaariume ja strateegiavõimalusi (sealhulgas võimaluse vajaduse korral mitte midagi ette võtta); |
| --- | --- |

11.

on lisaks seisukohal, et objektiivsed mõjuhindamised peavad tuginema ka õigeaegsetele ja ulatuslikele konsultatsioonidele osalejatega; kutsub komisjoni üles lisama mõjuhindamistesse kulutasuvate ja säästvate lahenduste alusena piisaval arvul stsenaariume ja strateegiavõimalusi (sealhulgas võimaluse vajaduse korral mitte midagi ette võtta);

| 12. | eeldab, et halduskulude kalkulatsiooni lisamine mõjuhindamistesse aitab nende kvaliteeti tõsta; |
| --- | --- |

12.

eeldab, et halduskulude kalkulatsiooni lisamine mõjuhindamistesse aitab nende kvaliteeti tõsta;

| 13. | rõhutab poliitilise hindamise tähtsust, mis viiakse läbi Euroopa Liidu tasandil kodanikke esindavate asutuste poolt, nagu parlament, või kohalikke ja sotsiaalseid kogukondi esindavate asutuste, vastavalt Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee poolt; |
| --- | --- |

13.

rõhutab poliitilise hindamise tähtsust, mis viiakse läbi Euroopa Liidu tasandil kodanikke esindavate asutuste poolt, nagu parlament, või kohalikke ja sotsiaalseid kogukondi esindavate asutuste, vastavalt Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee poolt;

| 14. | väljendab kahtlusi seoses sooviga julgustada ise- ja kaasreguleerimist, mis võib lõpuks viia reguleerimatuseni, millega soodustataks ainult lobistide ja mõjukate majanduselus osalejate tegevust; toetab seetõttu komisjoni järeldust, et määrused on jätkuvalt lihtsaim viis ELi eesmärkide elluviimiseks ning ettevõtjatele ja kodanikele õiguskindluse pakkumiseks; palub komisjonil töötada sellega seoses välja tõhusam lähenemisviis; |
| --- | --- |

14.

väljendab kahtlusi seoses sooviga julgustada ise- ja kaasreguleerimist, mis võib lõpuks viia reguleerimatuseni, millega soodustataks ainult lobistide ja mõjukate majanduselus osalejate tegevust; toetab seetõttu komisjoni järeldust, et määrused on jätkuvalt lihtsaim viis ELi eesmärkide elluviimiseks ning ettevõtjatele ja kodanikele õiguskindluse pakkumiseks; palub komisjonil töötada sellega seoses välja tõhusam lähenemisviis;

| 15. | rõhutab, et mitte-seadusandlike meetmete puhul tuleb arvestada institutsioonidevahelist võimutasakaalu ja sellele vastavat rollide jaotust; soovib nendele meetmetele targalt ja sidusalt kaasa aidata, tuginedes kogemustele; rõhutab, et selliseid uuenduslikke meetmeid on vaja poliitiliselt toetada; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et mitte-seadusandlike meetmete puhul tuleb arvestada institutsioonidevahelist võimutasakaalu ja sellele vastavat rollide jaotust; soovib nendele meetmetele targalt ja sidusalt kaasa aidata, tuginedes kogemustele; rõhutab, et selliseid uuenduslikke meetmeid on vaja poliitiliselt toetada;

| 16. | on seisukohal, et tuleb tugevdada Euroopa Liidu ametlikku regulatiivset süsteemi asutamislepingutes sätestatud tingimustel ja vältida mitteametlikest ilma siduva mõjuta eeskirjadest tulenevaid lühendusi; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et tuleb tugevdada Euroopa Liidu ametlikku regulatiivset süsteemi asutamislepingutes sätestatud tingimustel ja vältida mitteametlikest ilma siduva mõjuta eeskirjadest tulenevaid lühendusi;

| 17. | tunneb heameelt selle üle, et komisjon on võtnud meetmeid, et lõpetada kodifitseeritavate Euroopa Liidu õigusaktide uutesse keeltesse tõlkimise hilinemine; taunib, et hoolimata sellest, et komisjon teavitas 2006. aastaks ligikaudu 50 ja 2007. aastaks ligikaudu 200 kodifitseerimise algatusest, esitas ta parlamendile vastavalt ainult 36 ja 21 ettepanekut; |
| --- | --- |

17.

tunneb heameelt selle üle, et komisjon on võtnud meetmeid, et lõpetada kodifitseeritavate Euroopa Liidu õigusaktide uutesse keeltesse tõlkimise hilinemine; taunib, et hoolimata sellest, et komisjon teavitas 2006. aastaks ligikaudu 50 ja 2007. aastaks ligikaudu 200 kodifitseerimise algatusest, esitas ta parlamendile vastavalt ainult 36 ja 21 ettepanekut;

| 18. | nõuab tungivalt, et komisjon peaks kinni avaldatud kodifitseerimiste ja uuesti sõnastamiste nimekirjadest, esitades õigusloojale võimaluse korral kõik algatused, millest on teavitatud ning põhjendades neid, mis välja jäetakse; rõhutab, et Euroopa Parlamendi head tahet näitab kodukorra artiklite 80 ja 80 a uuendamine, mis võimaldab kõnealuste lihtsustamise algatuste puhul kasutada kiiremat ja lihtsamat vastuvõtmise menetlust; |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et komisjon peaks kinni avaldatud kodifitseerimiste ja uuesti sõnastamiste nimekirjadest, esitades õigusloojale võimaluse korral kõik algatused, millest on teavitatud ning põhjendades neid, mis välja jäetakse; rõhutab, et Euroopa Parlamendi head tahet näitab kodukorra artiklite 80 ja 80 a uuendamine, mis võimaldab kõnealuste lihtsustamise algatuste puhul kasutada kiiremat ja lihtsamat vastuvõtmise menetlust;

| 19. | tuletab samuti komisjonile meelde, et Euroopa Parlament võtab kodifitseerimise ja uuesti sõnastamise algatused vastu mõistliku tähtaja jooksul ning kui on tegemist pikemate tähtaegadega muude lihtsustamise algatuste osas, tuleneb nimetatud olukord asjaolust, et nende algatuste puhul on tegemist õigusloomega seotud tavapäraste ettepanekutega, mille suhtes kohaldatakse tavalist vastuvõtmise menetlust tavapäraste tähtaegadega; |
| --- | --- |

19.

tuletab samuti komisjonile meelde, et Euroopa Parlament võtab kodifitseerimise ja uuesti sõnastamise algatused vastu mõistliku tähtaja jooksul ning kui on tegemist pikemate tähtaegadega muude lihtsustamise algatuste osas, tuleneb nimetatud olukord asjaolust, et nende algatuste puhul on tegemist õigusloomega seotud tavapäraste ettepanekutega, mille suhtes kohaldatakse tavalist vastuvõtmise menetlust tavapäraste tähtaegadega;

| 20. | kinnitab oma soovi, et komisjon valiks lõplikult uuesti sõnastamise õigusloome tavapäraseks tehnikaks, isegi kui kavatsetakse läbi vaadata kehtivaid tekste, et teha iga algatuse puhul kättesaadavaks täielik ülevaade tekstist, isegi juhul, kui tegu on konkreetsete muudatustega, märkides selgelt ära uued osad ja muutmata jäänud osad; |
| --- | --- |

20.

kinnitab oma soovi, et komisjon valiks lõplikult uuesti sõnastamise õigusloome tavapäraseks tehnikaks, isegi kui kavatsetakse läbi vaadata kehtivaid tekste, et teha iga algatuse puhul kättesaadavaks täielik ülevaade tekstist, isegi juhul, kui tegu on konkreetsete muudatustega, märkides selgelt ära uued osad ja muutmata jäänud osad;

| 21. | kutsub komisjoni ka meeles pidama, et juhul, kui uuesti sõnastamine ei ole võimalik, peaks tavapärane õigusloome tehnika ette nägema hiljemalt kuue kuu jooksul asjaomase õigusakti järgnevate muudatuste kodifitseerimise; on seisukohal, et vastavalt paremat õigusloomet käsitlevale institutsioonidevahelise kokkuleppele (5) võiks lihtsustamise edendamiseks luua koos nõukogu ja komisjoniga spetsiaalseid asjaomaseid struktuure, mis näeksid ette huvitatud poolte piisava kaasatuse; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni ka meeles pidama, et juhul, kui uuesti sõnastamine ei ole võimalik, peaks tavapärane õigusloome tehnika ette nägema hiljemalt kuue kuu jooksul asjaomase õigusakti järgnevate muudatuste kodifitseerimise; on seisukohal, et vastavalt paremat õigusloomet käsitlevale institutsioonidevahelise kokkuleppele (5) võiks lihtsustamise edendamiseks luua koos nõukogu ja komisjoniga spetsiaalseid asjaomaseid struktuure, mis näeksid ette huvitatud poolte piisava kaasatuse;

| 22. | tuletab meelde, et ebaselged ja ebaefektiivsed soovituslikud õigusaktid võivad kahjulikult mõjutada Euroopa Liidu õiguse arengut ning institutsioonidevahelist tasakaalu, mistõttu neid tuleks kasutada üksnes väga ettevaatlikult – kui see on lepingutes ette nähtud ning järgides igal juhul esmases õiguses sätestatud pädevuste jaotust –, tagades igal juhul õiguskindluse; |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde, et ebaselged ja ebaefektiivsed soovituslikud õigusaktid võivad kahjulikult mõjutada Euroopa Liidu õiguse arengut ning institutsioonidevahelist tasakaalu, mistõttu neid tuleks kasutada üksnes väga ettevaatlikult – kui see on lepingutes ette nähtud ning järgides igal juhul esmases õiguses sätestatud pädevuste jaotust –, tagades igal juhul õiguskindluse;

| 23. | tunneb heameelt selle üle, et komisjon on otsustanud edastada oma uued ettepanekud ja konsultatsioonidokumendid otse riikide parlamentidele, et taotleda nende arvamust ühenduse õiguse nn tõusvas faasis, ennetades sel viisil Lissaboni lepingu sätete kohaldamist; toetab täielikult selle koostöövormi tähtsust, mille eesmärk on parandada ühenduse õigusaktide, eelkõige subsidiaarsuse ning proportsionaalsuse põhimõtte kvaliteeti ja kohaldamist; |
| --- | --- |

23.

tunneb heameelt selle üle, et komisjon on otsustanud edastada oma uued ettepanekud ja konsultatsioonidokumendid otse riikide parlamentidele, et taotleda nende arvamust ühenduse õiguse nn tõusvas faasis, ennetades sel viisil Lissaboni lepingu sätete kohaldamist; toetab täielikult selle koostöövormi tähtsust, mille eesmärk on parandada ühenduse õigusaktide, eelkõige subsidiaarsuse ning proportsionaalsuse põhimõtte kvaliteeti ja kohaldamist;

| 24. | on seisukohal, et õigusaktide ülevõtmist tuleks tõsiselt ja ennetavalt jälgida, et vältida lahknevaid tõlgendusi ja tarbetute lisanõuete kehtestamist; soovib, et komisjon osaleks õigusaktide ülevõtmisel aktiivselt koos ELi ja riikliku tasandi järelevalveasutuste ja ekspertrühmadega, sest varajase analüüsiga võib ära hoida viivitusi ja ettevõtjate asjatut koormamist; palub komisjoni uurida, missuguseid muid meetmeid võiks rakendada, et vältida tarbetute lisanõuete kehtestamist õigusaktide ülevõtmisel, kaaludes muu hulgas kodanike vahetu sekkumise õiguse sätestamist; nõuab mõju järelhindamiste läbiviimist, et analüüsida, kuidas otsuseid tegelikult liikmesriikide ja kohalikul tasandil ellu viiakse; toetab määruste üha laialdasemat asjakohast kasutamist; kordab ettepanekut, et Euroopa Parlament looks tihedas koostöös riike esindavate partneritega õigusaktide nõuetekohase ülevõtmise jälgimise menetluse; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et õigusaktide ülevõtmist tuleks tõsiselt ja ennetavalt jälgida, et vältida lahknevaid tõlgendusi ja tarbetute lisanõuete kehtestamist; soovib, et komisjon osaleks õigusaktide ülevõtmisel aktiivselt koos ELi ja riikliku tasandi järelevalveasutuste ja ekspertrühmadega, sest varajase analüüsiga võib ära hoida viivitusi ja ettevõtjate asjatut koormamist; palub komisjoni uurida, missuguseid muid meetmeid võiks rakendada, et vältida tarbetute lisanõuete kehtestamist õigusaktide ülevõtmisel, kaaludes muu hulgas kodanike vahetu sekkumise õiguse sätestamist; nõuab mõju järelhindamiste läbiviimist, et analüüsida, kuidas otsuseid tegelikult liikmesriikide ja kohalikul tasandil ellu viiakse; toetab määruste üha laialdasemat asjakohast kasutamist; kordab ettepanekut, et Euroopa Parlament looks tihedas koostöös riike esindavate partneritega õigusaktide nõuetekohase ülevõtmise jälgimise menetluse;

| 25. | peab riikide parlamentidega tõhusamate suhete eesmärgil vajalikuks subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega kehtestatud tingimuste ühtset tõlgendamist; toetab sellega seoses täielikult komisjoni algatust lisada standardne küsimustik, mida kasutatakse komisjoni ettepanekutele lisatavate seletuskirjade koostamiseks vastavalt komisjoni töödokumendi SEK(2007)0737 3. lisale; |
| --- | --- |

25.

peab riikide parlamentidega tõhusamate suhete eesmärgil vajalikuks subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega kehtestatud tingimuste ühtset tõlgendamist; toetab sellega seoses täielikult komisjoni algatust lisada standardne küsimustik, mida kasutatakse komisjoni ettepanekutele lisatavate seletuskirjade koostamiseks vastavalt komisjoni töödokumendi SEK(2007)0737 3. lisale;

| 26. | tunneb heameelt selle üle, et komisjon on teavitanud ühenduse õigustiku läbivaatamisest äriühinguid, raamatupidamisaruandlust ja auditeerimist käsitlevate õigusaktide osas ning ootab sellega seoses võimalikult kiiresti konkreetseid ettepanekuid; |
| --- | --- |

26.

tunneb heameelt selle üle, et komisjon on teavitanud ühenduse õigustiku läbivaatamisest äriühinguid, raamatupidamisaruandlust ja auditeerimist käsitlevate õigusaktide osas ning ootab sellega seoses võimalikult kiiresti konkreetseid ettepanekuid;

| 27. | kordab vajadust vähendada ettevõtjatel lasuvat tarbetut halduskoormust, et viia kooskõlla nii Euroopa õigusaktides kui ka siseriiklikes rakendussätetes ettenähtud aruandekohustused; rõhutab, et komisjoni eesmärk saavutada 2012. aastaks halduskoormuse 25 % vähenemine peab olema netoeesmärk, mis tähendab, et teatud valdkondades saavutatud vähendamist ei tohi uue halduskoormusega olematuks muuta; toetab info- ja sidetehnoloogia kasutamise edendamist; palub, et komisjon hindaks ja võimalusel vähendaks selle sektori halduskoormust, mis lasub üldiselt kõigil huvitatud isikutel, isegi kui nad ei ole ettevõtjad; |
| --- | --- |

27.

kordab vajadust vähendada ettevõtjatel lasuvat tarbetut halduskoormust, et viia kooskõlla nii Euroopa õigusaktides kui ka siseriiklikes rakendussätetes ettenähtud aruandekohustused; rõhutab, et komisjoni eesmärk saavutada 2012. aastaks halduskoormuse 25 % vähenemine peab olema netoeesmärk, mis tähendab, et teatud valdkondades saavutatud vähendamist ei tohi uue halduskoormusega olematuks muuta; toetab info- ja sidetehnoloogia kasutamise edendamist; palub, et komisjon hindaks ja võimalusel vähendaks selle sektori halduskoormust, mis lasub üldiselt kõigil huvitatud isikutel, isegi kui nad ei ole ettevõtjad;

| 28. | rõhutab, et edasised jõupingutused on vajalikud ka selleks, et lihtsustada komisjoni suhtlemist kodanikega, nt hangete, finantsteenuste, teadusprogrammide, riigiabi eeskirjade ja ühenduse toetuse taotlemise valdkonnas; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et edasised jõupingutused on vajalikud ka selleks, et lihtsustada komisjoni suhtlemist kodanikega, nt hangete, finantsteenuste, teadusprogrammide, riigiabi eeskirjade ja ühenduse toetuse taotlemise valdkonnas;

| 29. | tuletab meelde õigusaktide kehtivuse lõppemise klauslite („sunset clauses”) mõistliku kasutamise olulisust õigusaktide püsiva asjakohasuse tagamisel; |
| --- | --- |

29.

tuletab meelde õigusaktide kehtivuse lõppemise klauslite („sunset clauses”) mõistliku kasutamise olulisust õigusaktide püsiva asjakohasuse tagamisel;

| 30. | kinnitab oma valmisolekut teha koostööd nõukogu ja komisjoniga ning tõhustada seda, et täita kodanike ja ettevõtjate ootusi seoses ühenduse õigusaktide lihtsustamisega, eelkõige kiirmeetmeid puudutavate ettepanekute osas, mille eesmärk on vähendada halduskoormust; rõhutab, et otsustuste vastuvõtmise lihtsustamise protsessis, mis lühendaks tähtaegu, tuleb siiski järgida asutamislepingutes sätestatud menetluste nõudeid; |
| --- | --- |

30.

kinnitab oma valmisolekut teha koostööd nõukogu ja komisjoniga ning tõhustada seda, et täita kodanike ja ettevõtjate ootusi seoses ühenduse õigusaktide lihtsustamisega, eelkõige kiirmeetmeid puudutavate ettepanekute osas, mille eesmärk on vähendada halduskoormust; rõhutab, et otsustuste vastuvõtmise lihtsustamise protsessis, mis lühendaks tähtaegu, tuleb siiski järgida asutamislepingutes sätestatud menetluste nõudeid;

| 31. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

31.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 187 E, 24.7.2008, lk 67.

(2)  ELT C 187 E, 24.7.2008, lk 60.

(3)  ELT C 187 E, 24.7.2008, lk 72.

(4)  ELT C 187 E, 24.7.2008, lk 75.

(5)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/21

---

Teisipäev, 21. oktoober 2008Ühenduse õiguse kohaldamise järelevalvet käsitlev komisjoni 24. aastaaruanne

P6_TA(2008)0494

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta resolutsioon ühenduse õiguse kohaldamise järelevalvet käsitleva komisjoni 24. aastaaruande kohta (2008/2046(INI))

2010/C 15 E/04

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni 17. juuli 2007. aasta 24. aastaaruannet – ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve (2006) (KOM(2007)0398);

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumente SEK(2007)0975 ja SEK(2007)0976;

võttes arvesse komisjoni 5. septembri 2007. aasta teatist pealkirjaga „Tulemuslik Euroopa – ühenduse õiguse kohaldamine” (KOM(2007)0502);

võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/378/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta kutsealastes sotsiaalkindlustusskeemides (1);

võttes arvesse nõukogu 3. juuni 1996. aasta direktiivi 96/34/EÜ Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt lapsehoolduspuhkuse kohta sõlmitud raamkokkuleppe kohta (2);

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/97/EÜ, millega muudetakse direktiivi 86/378/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta kutsealastes sotsiaalkindlustusskeemides (3);

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (4);

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (5);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivi 2002/73/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega (6);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil (7);

võttes arvesse oma 21. veebruari 2008. aasta resolutsiooni komisjoni 23. aastaaruande ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve (2005) kohta (8);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45 ja artikli 112 lõiget 2;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0363/2008),

| A. | arvestades, et ELi poliitikate tõhusus sõltub suures osas nende rakendamisest riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning et liikmesriikide poolset ühenduse õigusaktide järgimist tuleb üksikasjalikult kontrollida ja teostada selle kohta järelevalvet tagamaks, et sellel on kodanike igapäevaelule soovitav positiivne mõju; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi poliitikate tõhusus sõltub suures osas nende rakendamisest riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning et liikmesriikide poolset ühenduse õigusaktide järgimist tuleb üksikasjalikult kontrollida ja teostada selle kohta järelevalvet tagamaks, et sellel on kodanike igapäevaelule soovitav positiivne mõju;

| B. | arvestades, et ühenduse õiguse kohaldamise nõuetekohane järelevalve hõlmab mitte ainult ülevõtmismeetmete kvantitatiivset hindamist, vaid ka ülevõtmise kvaliteedi ja liikmesriikides ühenduse õiguse kohaldamisel rakendatud tavade hindamist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ühenduse õiguse kohaldamise nõuetekohane järelevalve hõlmab mitte ainult ülevõtmismeetmete kvantitatiivset hindamist, vaid ka ülevõtmise kvaliteedi ja liikmesriikides ühenduse õiguse kohaldamisel rakendatud tavade hindamist;

| C. | arvestades, et pärast ühtlast tõusu viimastel aastatel kuni 2 653 tuvastatud rikkumiseni 2005. aastal on komisjoni algatatud rikkumismenetluste koguarv mõnevõrra langenud 2 518-le 2006. aastal; arvestades, et kümne uue liikmesriigi ühinemine ei näi olevat registreeritud rikkumiste arvu kuidagi mõjutanud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et pärast ühtlast tõusu viimastel aastatel kuni 2 653 tuvastatud rikkumiseni 2005. aastal on komisjoni algatatud rikkumismenetluste koguarv mõnevõrra langenud 2 518-le 2006. aastal; arvestades, et kümne uue liikmesriigi ühinemine ei näi olevat registreeritud rikkumiste arvu kuidagi mõjutanud;

| D. | arvestades, et 25 liikmesriigi osas langes ülevõtmismeetmetest teatamata jätmise tõttu algatatud menetluste arv 2006. aastal 2005. aastaga võrreldes 16 % võrra 1 079 juhtumilt 904 juhtumini, mis on tingitud direktiivide arvu, mille ülevõtmise tähtaeg lõppes aasta jooksul, vähenemisest 123-lt 2005. aastal 108-le 2006. aastal, ning liikmesriikide õigeaegsemast ülevõtmisest teatamisest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 25 liikmesriigi osas langes ülevõtmismeetmetest teatamata jätmise tõttu algatatud menetluste arv 2006. aastal 2005. aastaga võrreldes 16 % võrra 1 079 juhtumilt 904 juhtumini, mis on tingitud direktiivide arvu, mille ülevõtmise tähtaeg lõppes aasta jooksul, vähenemisest 123-lt 2005. aastal 108-le 2006. aastal, ning liikmesriikide õigeaegsemast ülevõtmisest teatamisest;

| E. | arvestades, et komisjoni osutatud 2006. aasta statistika näitab, et paljude liikmesriikide kohtud kohaldavad vastumeelselt EÜ asutamislepingu artiklis 234 sätestatud eelotsusemenetlust; arvestades, et selle põhjuseks võib olla endiselt ebapiisav ühenduse õiguse tundmine; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjoni osutatud 2006. aasta statistika näitab, et paljude liikmesriikide kohtud kohaldavad vastumeelselt EÜ asutamislepingu artiklis 234 sätestatud eelotsusemenetlust; arvestades, et selle põhjuseks võib olla endiselt ebapiisav ühenduse õiguse tundmine;

| F. | arvestades, et põhimõte kõigi võrdsuse kohta seaduse ees näeb ette, et liidu kodanikel oleks õigus võrdsetele tingimustele mitte ainult Euroopa Liidu õigusaktide, vaid ka siseriiklike õigusaktide kohaselt, millega nimetatud õigusaktid on üle võetud; arvestades, et seetõttu oleks väga soovitatav, et Euroopa Liidu õigusakti ülevõtmise tähtaja lõppedes teeksid liikmesriigid vastava selge viite ülevõtmissätetes ning lisaks avaldaksid oma ametlikes teadaannetes, milliste siseriiklike sätetega asjaomast Euroopa Liidu õigusakti kohaldatakse ning millised siseriiklikud asutused vastutavad nende rakendamise eest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et põhimõte kõigi võrdsuse kohta seaduse ees näeb ette, et liidu kodanikel oleks õigus võrdsetele tingimustele mitte ainult Euroopa Liidu õigusaktide, vaid ka siseriiklike õigusaktide kohaselt, millega nimetatud õigusaktid on üle võetud; arvestades, et seetõttu oleks väga soovitatav, et Euroopa Liidu õigusakti ülevõtmise tähtaja lõppedes teeksid liikmesriigid vastava selge viite ülevõtmissätetes ning lisaks avaldaksid oma ametlikes teadaannetes, milliste siseriiklike sätetega asjaomast Euroopa Liidu õigusakti kohaldatakse ning millised siseriiklikud asutused vastutavad nende rakendamise eest;

| G. | arvestades, et kodanike kaebused ei ole nn „kodanike Euroopa” rajamisel kõigest sümboolsed, vaid kujutavad mõõdetavat ja tõhusat vahendit ühenduse õiguse kohaldamise järelevalvel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kodanike kaebused ei ole nn „kodanike Euroopa” rajamisel kõigest sümboolsed, vaid kujutavad mõõdetavat ja tõhusat vahendit ühenduse õiguse kohaldamise järelevalvel;

| H. | arvestades, et Euroopa Parlamendile esitatud petitsioonid on väärtuslik vahend ühenduse õiguse rikkumise tuvastamisel liikmesriikides, ning arvestades, et viimaste aastate jooksul on petitsioonide hulk oluliselt kasvanud, ulatudes 1 000 petitsioonini 2006. aastal; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Parlamendile esitatud petitsioonid on väärtuslik vahend ühenduse õiguse rikkumise tuvastamisel liikmesriikides, ning arvestades, et viimaste aastate jooksul on petitsioonide hulk oluliselt kasvanud, ulatudes 1 000 petitsioonini 2006. aastal;

| I. | arvestades, et petitsioonides kõige enam tõstatatud teemad puudutavad haridust ja kutsekvalifikatsiooni tõendavate dokumentide tunnustamist, maksundust, liikumisvabadust liikmesriikide territooriumi piires ning diskrimineerimisega seotud küsimusi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et petitsioonides kõige enam tõstatatud teemad puudutavad haridust ja kutsekvalifikatsiooni tõendavate dokumentide tunnustamist, maksundust, liikumisvabadust liikmesriikide territooriumi piires ning diskrimineerimisega seotud küsimusi;

| J. | arvestades, et 2006. aastal jäi Euroopa ombudsmani registreeritud kaebuste arv 3 830 juurde; arvestades, et 75 % saabunud kaebustest jäi väljapoole ombudsmani pädevust, olles liikmesriikide riiklike või piirkondlike ametiasutuste pädevuses, ning arvestades, et nagu eelnevatelgi aastatel, puudutas 70 % ombudsmani algatatud uurimistest komisjoni; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2006. aastal jäi Euroopa ombudsmani registreeritud kaebuste arv 3 830 juurde; arvestades, et 75 % saabunud kaebustest jäi väljapoole ombudsmani pädevust, olles liikmesriikide riiklike või piirkondlike ametiasutuste pädevuses, ning arvestades, et nagu eelnevatelgi aastatel, puudutas 70 % ombudsmani algatatud uurimistest komisjoni;

| K. | arvestades, et mittediskrimineerimise põhimõte on üks Euroopa integratsiooniprotsessi nurgakive, et see on otseselt seotud siseturu toimimisega, pidades eelkõige silmas isikute, teenuste, kaupade ja kapitali vaba liikumise põhimõtet, ning arvestades, et see tagab võrdsed õigused ja võimalused kõikidele liidu kodanikele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et mittediskrimineerimise põhimõte on üks Euroopa integratsiooniprotsessi nurgakive, et see on otseselt seotud siseturu toimimisega, pidades eelkõige silmas isikute, teenuste, kaupade ja kapitali vaba liikumise põhimõtet, ning arvestades, et see tagab võrdsed õigused ja võimalused kõikidele liidu kodanikele;

| L. | arvestades, et Maastrichti lepinguga loodud Euroopa Liidu kodakondsus tagab Euroopa Liidu kodanikele õiguse liikuda vabalt liikmesriikide territooriumi piires ning teatavad poliitilised õigused, ning arvestades, et kõnealuste poliitiliste õiguste tagajaks on ELi institutsioonid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Maastrichti lepinguga loodud Euroopa Liidu kodakondsus tagab Euroopa Liidu kodanikele õiguse liikuda vabalt liikmesriikide territooriumi piires ning teatavad poliitilised õigused, ning arvestades, et kõnealuste poliitiliste õiguste tagajaks on ELi institutsioonid;

| M. | arvestades, et direktiivi 2004/38/EÜ, mis käsitleb kõigi kodanike õigust liikuda ja elada vabalt Euroopa Liidu territooriumil, ülevõtmise tähtaeg oli määratud 30. aprillile 2006. aastal; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et direktiivi 2004/38/EÜ, mis käsitleb kõigi kodanike õigust liikuda ja elada vabalt Euroopa Liidu territooriumil, ülevõtmise tähtaeg oli määratud 30. aprillile 2006. aastal;

| N. | arvestades, et üliõpilastel on endiselt raskusi seoses vaba liikumise või juurdepääsuga kõrgharidusele teistes Euroopa Liidu liikmesriikides, näiteks haldustõkked või kvootide süsteemid (mis diskrimineerivad välisüliõpilasi, kes soovivad ülikoolidesse registreeruda), ning arvestades, et EL saab sekkuda ainult kodakondsusel põhineva diskrimineerimise korral; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et üliõpilastel on endiselt raskusi seoses vaba liikumise või juurdepääsuga kõrgharidusele teistes Euroopa Liidu liikmesriikides, näiteks haldustõkked või kvootide süsteemid (mis diskrimineerivad välisüliõpilasi, kes soovivad ülikoolidesse registreeruda), ning arvestades, et EL saab sekkuda ainult kodakondsusel põhineva diskrimineerimise korral;

| O. | arvestades, et EÜ asutamislepingu artiklis 39 sätestatakse, et töötajate liikumisvabadus nõuab igasuguse teistest liikmesriikidest pärit töötajate diskrimineerimise kaotamist nii töölevõtmisel, töö tasustamisel kui ka muude töötingimuste puhul, ning arvestades, et ühenduse teisene õigus sisaldab mitmeid meetmeid tõhusaks võitluseks seda liiki diskrimineerimise vastu; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et EÜ asutamislepingu artiklis 39 sätestatakse, et töötajate liikumisvabadus nõuab igasuguse teistest liikmesriikidest pärit töötajate diskrimineerimise kaotamist nii töölevõtmisel, töö tasustamisel kui ka muude töötingimuste puhul, ning arvestades, et ühenduse teisene õigus sisaldab mitmeid meetmeid tõhusaks võitluseks seda liiki diskrimineerimise vastu;

| P. | arvestades, et valitseb otsene seos selle vahel, mil määral liikmesriik ühenduse õigust rakendab, sealhulgas keskkonnakaitse valdkonnas, ning liikmesriigi võime vahel kasutada ära põhiinvesteeringuteks, infrastruktuuri ja uuendamise projektideks pakutavaid rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et valitseb otsene seos selle vahel, mil määral liikmesriik ühenduse õigust rakendab, sealhulgas keskkonnakaitse valdkonnas, ning liikmesriigi võime vahel kasutada ära põhiinvesteeringuteks, infrastruktuuri ja uuendamise projektideks pakutavaid rahalisi vahendeid;

2006. aasta aruanne ja Euroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta resolutsiooni alusel võetud meetmed

| 1. | tervitab komisjoni 5. septembri 2007. aasta ülalnimetatud teatist ja komisjoni püüdlusi parandada olemasolevaid töömeetodeid, et määratleda prioriteedid ning kiirendada kehtivate menetluste läbiviimist ja juhtimist; juhib siiski tähelepanu, et komisjon ei ole veel vastanud ega reageerinud Euroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta ülalnimetatud resolutsioonile, milles parlament palus komisjonil anda täpset teavet ühenduse õiguse kohaldamise erinevate aspektide ning eriti selle kohta, kuidas on käivitatud eespool nimetatud uus töömeetod; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni 5. septembri 2007. aasta ülalnimetatud teatist ja komisjoni püüdlusi parandada olemasolevaid töömeetodeid, et määratleda prioriteedid ning kiirendada kehtivate menetluste läbiviimist ja juhtimist; juhib siiski tähelepanu, et komisjon ei ole veel vastanud ega reageerinud Euroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta ülalnimetatud resolutsioonile, milles parlament palus komisjonil anda täpset teavet ühenduse õiguse kohaldamise erinevate aspektide ning eriti selle kohta, kuidas on käivitatud eespool nimetatud uus töömeetod;

| 2. | on väga mures, et uus töömeetod, mis näeb ette komisjoni saadud kaebuste edasisaatmise asjaomasele liikmesriigile (kes vastutab kõige vahetumalt ühenduse õiguse väära kohaldamise eest), võib takistada komisjonil kui EÜ asutamislepingu artikli 211 alusel volitatud aluslepingute järelevalvajal täita oma institutsioonilist kohustust tagada ühenduse õiguse kohaldamine; märgib, et komisjon on tihti ainus organ, kelle poole kodanikud saavad viimase võimalusena pöörduda, et teatada ühenduse õiguse väärast kohaldamisest; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile 2008. aasta novembriks esimese aruande läbiviidud menetluste ja tulemuste kohta, mis on saavutatud 15. aprillil 2008 käivitatud ja 15 liikmesriiki hõlmava pilootprojekti raames esimese kuue kuu jooksul; |
| --- | --- |

2.

on väga mures, et uus töömeetod, mis näeb ette komisjoni saadud kaebuste edasisaatmise asjaomasele liikmesriigile (kes vastutab kõige vahetumalt ühenduse õiguse väära kohaldamise eest), võib takistada komisjonil kui EÜ asutamislepingu artikli 211 alusel volitatud aluslepingute järelevalvajal täita oma institutsioonilist kohustust tagada ühenduse õiguse kohaldamine; märgib, et komisjon on tihti ainus organ, kelle poole kodanikud saavad viimase võimalusena pöörduda, et teatada ühenduse õiguse väärast kohaldamisest; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile 2008. aasta novembriks esimese aruande läbiviidud menetluste ja tulemuste kohta, mis on saavutatud 15. aprillil 2008 käivitatud ja 15 liikmesriiki hõlmava pilootprojekti raames esimese kuue kuu jooksul;

| 3. | rõhutab, et EÜ asutamislepingu artikli 211 kohaselt on komisjonil institutsiooniline kohustus tagada asutamislepingu sätete ja institutsioonide poolt nende alusel võetud meetmete rakendamine, ning et asutamislepingu artikli 226 kohaselt on komisjon volitatud võtma meetmeid iga liikmesriigi vastu, kes ei täida asutamislepingust tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et EÜ asutamislepingu artikli 211 kohaselt on komisjonil institutsiooniline kohustus tagada asutamislepingu sätete ja institutsioonide poolt nende alusel võetud meetmete rakendamine, ning et asutamislepingu artikli 226 kohaselt on komisjon volitatud võtma meetmeid iga liikmesriigi vastu, kes ei täida asutamislepingust tulenevaid kohustusi;

| 4. | kutsub komisjoni üles kohaldama laialdaselt põhimõtet, mille kohaselt tuleb kogu kirjavahetus, mis võib sisaldada teavet ühenduse õiguse rikkumise kohta, registreerida kaebusena, välja arvatud siis, kui kirjavahetuse suhtes kehtivad erandlikud asjaolud, millele on osutatud komisjoni 20. märtsi 2002. aasta teatise „Suhted kaebuse esitajaga seoses ühenduse õiguse rikkumistega” (KOM(2002)0141) lisa punktis 3; palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti sellest, kuidas seda põhimõtet uue töömeetodi kohaldamise korral järgitakse; kutsub komisjoni üles teavitama Euroopa Parlamenti kõikidest erakorraliste kriteeriumide muudatustest, mis õigustaksid kaebuste registreerimata jätmist, ja temaga nende üle nõu pidama; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles kohaldama laialdaselt põhimõtet, mille kohaselt tuleb kogu kirjavahetus, mis võib sisaldada teavet ühenduse õiguse rikkumise kohta, registreerida kaebusena, välja arvatud siis, kui kirjavahetuse suhtes kehtivad erandlikud asjaolud, millele on osutatud komisjoni 20. märtsi 2002. aasta teatise „Suhted kaebuse esitajaga seoses ühenduse õiguse rikkumistega” (KOM(2002)0141) lisa punktis 3; palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti sellest, kuidas seda põhimõtet uue töömeetodi kohaldamise korral järgitakse; kutsub komisjoni üles teavitama Euroopa Parlamenti kõikidest erakorraliste kriteeriumide muudatustest, mis õigustaksid kaebuste registreerimata jätmist, ja temaga nende üle nõu pidama;

| 5. | märgib, et rikkumismenetluse peamised probleemid on menetluse pikkus (keskmiselt 20,5 kuud alates juhtumi registreerimisest ettenähtud aja jooksul kuni hetkeni, mil EÜ asutamislepingu artikli 226 kohaselt saadetakse välja kiri pöördumisega Euroopa Kohtu poole) ja artikli 228 vähene kasutamine; palub komisjonil püüda lühendada kaebuste või petitsioonide menetlemisele kuluvat suhteliselt pikka aega ja leida praktilisi lahendusi probleemidele, mis tekivad, kui iga juhtumi korral otsustatakse, kas poleks asjakohasem kasutada alternatiivseid meetodeid nagu SOLVIT, mida pole seni piisavalt edendatud; |
| --- | --- |

5.

märgib, et rikkumismenetluse peamised probleemid on menetluse pikkus (keskmiselt 20,5 kuud alates juhtumi registreerimisest ettenähtud aja jooksul kuni hetkeni, mil EÜ asutamislepingu artikli 226 kohaselt saadetakse välja kiri pöördumisega Euroopa Kohtu poole) ja artikli 228 vähene kasutamine; palub komisjonil püüda lühendada kaebuste või petitsioonide menetlemisele kuluvat suhteliselt pikka aega ja leida praktilisi lahendusi probleemidele, mis tekivad, kui iga juhtumi korral otsustatakse, kas poleks asjakohasem kasutada alternatiivseid meetodeid nagu SOLVIT, mida pole seni piisavalt edendatud;

| 6. | märgib, et oluliselt on tõusnud rikkumismenetluse juhtumite arv, mille puhul Euroopa Kohtu otsust pole jätkuvalt täidetud ja mida kontrolliti 2006. aastal, ning toob välja kaks juhtumit, mille puhul määrati liikmesriikidele karistusmaksed; palub, et komisjon kohaldaks EÜ asutamislepingu artiklit 228 rangemalt, et tagada Euroopa Kohtu otsuste nõuetekohane täitmine; |
| --- | --- |

6.

märgib, et oluliselt on tõusnud rikkumismenetluse juhtumite arv, mille puhul Euroopa Kohtu otsust pole jätkuvalt täidetud ja mida kontrolliti 2006. aastal, ning toob välja kaks juhtumit, mille puhul määrati liikmesriikidele karistusmaksed; palub, et komisjon kohaldaks EÜ asutamislepingu artiklit 228 rangemalt, et tagada Euroopa Kohtu otsuste nõuetekohane täitmine;

| 7. | palub, et komisjon esitaks direktiivide nimekirja seoses direktiivide ülevõtmise tähtaegade mittetäitmise jätkuva probleemiga liikmesriikides, näidates ära kõige madalama rakendamise taseme koos üksikasjadega selle tõenäoliste põhjuste kohta; |
| --- | --- |

7.

palub, et komisjon esitaks direktiivide nimekirja seoses direktiivide ülevõtmise tähtaegade mittetäitmise jätkuva probleemiga liikmesriikides, näidates ära kõige madalama rakendamise taseme koos üksikasjadega selle tõenäoliste põhjuste kohta;

| 8. | tervitab komisjoni teatavate peadirektoraatide, eriti keskkonna peadirektoraadi jõupingutusi, et parandada asjaomaste direktiividega ette nähtud vastavuskontrolle, väljendades samal ajal rahulolematust komisjoni vastustega vastavuskontrollide konfidentsiaalsuse kohta; kutsub komisjoni uuesti üles avaldama oma veebilehel mitme peadirektoraadi palvel läbi viidud uuringud siseriiklike rakendusmeetmete ühenduse õigusaktidega vastavuse hindamise kohta; |
| --- | --- |

8.

tervitab komisjoni teatavate peadirektoraatide, eriti keskkonna peadirektoraadi jõupingutusi, et parandada asjaomaste direktiividega ette nähtud vastavuskontrolle, väljendades samal ajal rahulolematust komisjoni vastustega vastavuskontrollide konfidentsiaalsuse kohta; kutsub komisjoni uuesti üles avaldama oma veebilehel mitme peadirektoraadi palvel läbi viidud uuringud siseriiklike rakendusmeetmete ühenduse õigusaktidega vastavuse hindamise kohta;

| 9. | juhib tähelepanu enamiku liikmesriikide kohtute, kes on jätkuvalt vastu ühenduse õiguse ülimuslikkuse põhimõtte kohaldamisele, ebapiisavale koostööle Euroopa Kohtuga; juhib lisaks tähelepanu eelotsusemenetluse äärmiselt olulisele rollile ühenduse õiguse nõuetekohasel kohaldamisel; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu enamiku liikmesriikide kohtute, kes on jätkuvalt vastu ühenduse õiguse ülimuslikkuse põhimõtte kohaldamisele, ebapiisavale koostööle Euroopa Kohtuga; juhib lisaks tähelepanu eelotsusemenetluse äärmiselt olulisele rollile ühenduse õiguse nõuetekohasel kohaldamisel;

| 10. | seoses sellega toetab komisjoni pingutusi määratleda valdkonnad, kus ühenduse õiguse alasest lisakoolitusest liikmesriikide kohtunikele, õigusala asjatundjatele ja riigiametnikele kasu oleks; |
| --- | --- |

10.

seoses sellega toetab komisjoni pingutusi määratleda valdkonnad, kus ühenduse õiguse alasest lisakoolitusest liikmesriikide kohtunikele, õigusala asjatundjatele ja riigiametnikele kasu oleks;

Institutsioonidevaheline koostöö

| 11. | usub, et ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve alased lepingud ning komisjoni, nõukogu, Euroopa ombudsmani ja asjakohaste Euroopa Parlamendi komisjonide vaheline koostöö on keskse tähtsusega, tagamaks tõhusat tegutsemist kõigil juhtudel, kus kaebuse esitaja on põhjendatult kaevanud ühenduse õiguse rikkumise kohta; |
| --- | --- |

11.

usub, et ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve alased lepingud ning komisjoni, nõukogu, Euroopa ombudsmani ja asjakohaste Euroopa Parlamendi komisjonide vaheline koostöö on keskse tähtsusega, tagamaks tõhusat tegutsemist kõigil juhtudel, kus kaebuse esitaja on põhjendatult kaevanud ühenduse õiguse rikkumise kohta;

| 12. | juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi vaid vähesed petitsioonid (kõigest neli 2006. aastal) toovad esile tegelikud ühenduse õiguse rikkumised, on need siiski asendamatuks teabeallikaks Euroopa kodanike põhiliste nõudmiste kohta ja komisjon peaks neid kasutama õigusloomealaste meetmete puhul suunanäitajana; |
| --- | --- |

12.

juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi vaid vähesed petitsioonid (kõigest neli 2006. aastal) toovad esile tegelikud ühenduse õiguse rikkumised, on need siiski asendamatuks teabeallikaks Euroopa kodanike põhiliste nõudmiste kohta ja komisjon peaks neid kasutama õigusloomealaste meetmete puhul suunanäitajana;

| 13. | rõhutab kodanike tõhusama teavitamise vajadust, et kaebusi esitada soovivad kodanikud pöörduksid asutuse poole, kes on riiklikul või ühenduse tasandil kõnealuses küsimuses kõige pädevam; usub, et head haldus- ja teeninduskultuuri tuleks ELi institutsioonides tugevdada, pidades silmas selle tagamist, et kodanikega tegeldakse nõuetekohaselt ja nad saavad oma õigusi täies ulatuses kasutada; |
| --- | --- |

13.

rõhutab kodanike tõhusama teavitamise vajadust, et kaebusi esitada soovivad kodanikud pöörduksid asutuse poole, kes on riiklikul või ühenduse tasandil kõnealuses küsimuses kõige pädevam; usub, et head haldus- ja teeninduskultuuri tuleks ELi institutsioonides tugevdada, pidades silmas selle tagamist, et kodanikega tegeldakse nõuetekohaselt ja nad saavad oma õigusi täies ulatuses kasutada;

| 14. | soovitab, et komisjon arvestaks edaspidigi võimalusega kutsuda oma esindusi liikmesriikides üles jälgima ja kontrollima rakendamist kohapeal; |
| --- | --- |

14.

soovitab, et komisjon arvestaks edaspidigi võimalusega kutsuda oma esindusi liikmesriikides üles jälgima ja kontrollima rakendamist kohapeal;

| 15. | rõhutab vajadust kaaluda eelnevalt arutatud mõtet ühtsest teabepunktist kõikide kodanike esitatud kaebuste jaoks ja kõikide ühenduse õiguse kohaldamise järelevalvet puudutavate probleemide jaoks, arvestades, et kodanikel on praegu rohkelt võimalusi (petitsioonid, kaebused, ombudsman, SOLVIT jne) ning et seetõttu võiks tsentraliseeritud teavitussüsteem anda paremini suunatud ja õigeaegsemaid tulemusi; |
| --- | --- |

15.

rõhutab vajadust kaaluda eelnevalt arutatud mõtet ühtsest teabepunktist kõikide kodanike esitatud kaebuste jaoks ja kõikide ühenduse õiguse kohaldamise järelevalvet puudutavate probleemide jaoks, arvestades, et kodanikel on praegu rohkelt võimalusi (petitsioonid, kaebused, ombudsman, SOLVIT jne) ning et seetõttu võiks tsentraliseeritud teavitussüsteem anda paremini suunatud ja õigeaegsemaid tulemusi;

| 16. | tervitab asjaolu, et komisjoni aastaaruannetega ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve kohta kaasnevad lisad, milles käsitletakse aruandes esitatud teavet põhjalikumalt ja esitatakse olulised statistilised andmed; |
| --- | --- |

16.

tervitab asjaolu, et komisjoni aastaaruannetega ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve kohta kaasnevad lisad, milles käsitletakse aruandes esitatud teavet põhjalikumalt ja esitatakse olulised statistilised andmed;

| 17. | tunnistab, et Euroopa Parlamendi alalised komisjonid peaksid ühenduse õiguse kohaldamise järelevalves täitma palju aktiivsemat rolli; on veendunud, et parlamendikomisjonid peaksid saama piisavat halduslikku tuge selle rolli tõhusaks täitmiseks; palub parlamentaarse reformi töörühmal, eelarvekomisjonil ja teistel Euroopa Parlamendi asjaomastel organitel hinnata võimalust luua iga komisjoni sekretariaadis eriotstarbeline töörühm, et tagada pidev ja tõhus ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve; |
| --- | --- |

17.

tunnistab, et Euroopa Parlamendi alalised komisjonid peaksid ühenduse õiguse kohaldamise järelevalves täitma palju aktiivsemat rolli; on veendunud, et parlamendikomisjonid peaksid saama piisavat halduslikku tuge selle rolli tõhusaks täitmiseks; palub parlamentaarse reformi töörühmal, eelarvekomisjonil ja teistel Euroopa Parlamendi asjaomastel organitel hinnata võimalust luua iga komisjoni sekretariaadis eriotstarbeline töörühm, et tagada pidev ja tõhus ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve;

Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide vaheline koostöö

| 18. | nõuab tihedamat koostööd Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide vahel, et edendada ja suurendada ühenduse õiguse kohaldamise tõhusat järelevalvet riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; usub, et liikmesriikide parlamentidel on täita märkimisväärne roll ühenduse õiguse kohaldamise järelevalves, aidates muu hulgas suurendada Euroopa Liidu demokraatlikku legitiimsust ja tuua seda inimestele lähemale; |
| --- | --- |

18.

nõuab tihedamat koostööd Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide vahel, et edendada ja suurendada ühenduse õiguse kohaldamise tõhusat järelevalvet riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; usub, et liikmesriikide parlamentidel on täita märkimisväärne roll ühenduse õiguse kohaldamise järelevalves, aidates muu hulgas suurendada Euroopa Liidu demokraatlikku legitiimsust ja tuua seda inimestele lähemale;

| 19. | tuletab meelde, et vastavalt Amsterdami lepingule lisatud protokollile liikmesriikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus peaks liikmesriikide parlamendid ja Euroopa asjade komisjonide konverents (COSAC) olema eriliselt kaasatud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala poliitikaga tegelemisse; on arvamusel, et see kaasatus peab puudutama nii otsustusprotsessi arenemise etappi kui ka liidu õigusaktide rakendamise etappi, et Euroopa õiguslooja ja liikmesriigi seadusandja saaksid vastu võtta vajalikud muudatused ja parandused neis valdkondades, mis kuuluvad nii praegu kui ka edaspidi jagatud pädevusse; kutsub seega pädevaid parlamendikomisjone nii liikmesriikide kui ka Euroopa tasandil üles looma püsivaid kontakte õigusloome eriküsimuste valdkonnas, jagades kogu kasulikku teavet Euroopa ja liikesriikide tasandil läbipaistva ja tõhusa õigusloomeprotsessi huvides; toetab erikohtumiste korraldamist Euroopa seadusandjate vahel, nagu see, mis toimus 6. aprillil 2008 liikmesriikide parlamentide esindajatega seoses terrorismivastase võitluse raamotsuse läbivaatamisega, mis võimaldas hinnata mitte ainult kehtivate liidu õigusaktide kohaldamise probleeme, vaid ka nõukogus arutatavate muudatusettepanekute asjakohasust; |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde, et vastavalt Amsterdami lepingule lisatud protokollile liikmesriikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus peaks liikmesriikide parlamendid ja Euroopa asjade komisjonide konverents (COSAC) olema eriliselt kaasatud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala poliitikaga tegelemisse; on arvamusel, et see kaasatus peab puudutama nii otsustusprotsessi arenemise etappi kui ka liidu õigusaktide rakendamise etappi, et Euroopa õiguslooja ja liikmesriigi seadusandja saaksid vastu võtta vajalikud muudatused ja parandused neis valdkondades, mis kuuluvad nii praegu kui ka edaspidi jagatud pädevusse; kutsub seega pädevaid parlamendikomisjone nii liikmesriikide kui ka Euroopa tasandil üles looma püsivaid kontakte õigusloome eriküsimuste valdkonnas, jagades kogu kasulikku teavet Euroopa ja liikesriikide tasandil läbipaistva ja tõhusa õigusloomeprotsessi huvides; toetab erikohtumiste korraldamist Euroopa seadusandjate vahel, nagu see, mis toimus 6. aprillil 2008 liikmesriikide parlamentide esindajatega seoses terrorismivastase võitluse raamotsuse läbivaatamisega, mis võimaldas hinnata mitte ainult kehtivate liidu õigusaktide kohaldamise probleeme, vaid ka nõukogus arutatavate muudatusettepanekute asjakohasust;

| 20. | juhib tähelepanu asjaolule, et Lissaboni lepinguga kehtestatud kord subsidiaarsuse põhimõtte järgimise järelevalveks annaks liikmesriikide parlamentidele oluliselt suurema rolli ühenduse õigusloomes; |
| --- | --- |

20.

juhib tähelepanu asjaolule, et Lissaboni lepinguga kehtestatud kord subsidiaarsuse põhimõtte järgimise järelevalveks annaks liikmesriikide parlamentidele oluliselt suurema rolli ühenduse õigusloomes;

Diskrimineerimisevastane võitlus Euroopa Liidus

| 21. | juhib tähelepanu asjaolule, et kodakondsuse kontseptsioon laiendab oluliselt mittediskrimineerimise põhimõtte kohaldamisala; |
| --- | --- |

21.

juhib tähelepanu asjaolule, et kodakondsuse kontseptsioon laiendab oluliselt mittediskrimineerimise põhimõtte kohaldamisala;

| 22. | märgib, et viimasel ajal on Euroopa Kohus teinud rohkem otsuseid, mis põhinevad ELi kodakondsuse kontseptsioonil ja puudutavad õigust vabalt liikuda ning mille kohaselt ei tohi liikmesriik kohelda ühtki oma kodanikku, kes on kasutanud oma õigust liikuda ja elada teises liikmesriigis, halvemini kui neid, kes seda ei ole kasutanud; |
| --- | --- |

22.

märgib, et viimasel ajal on Euroopa Kohus teinud rohkem otsuseid, mis põhinevad ELi kodakondsuse kontseptsioonil ja puudutavad õigust vabalt liikuda ning mille kohaselt ei tohi liikmesriik kohelda ühtki oma kodanikku, kes on kasutanud oma õigust liikuda ja elada teises liikmesriigis, halvemini kui neid, kes seda ei ole kasutanud;

| 23. | palub liikmesriikidel tunnustada ELi kodakondsusest tulenevaid õigusi, sealhulgas õigust hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel, mis on eriti oluline enne 2009. aasta valimisi; |
| --- | --- |

23.

palub liikmesriikidel tunnustada ELi kodakondsusest tulenevaid õigusi, sealhulgas õigust hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel, mis on eriti oluline enne 2009. aasta valimisi;

| 24. | märgib, et Euroopa Parlament on saanud petitsioone, kus kaevatakse direktiivi 2004/38/EÜ rikkumise kohta mõnede liikmesriikide poolt; juhib tähelepanu tõsiasjale, et kõnealune direktiiv on keskse tähtsusega selle tagamisel, et ELi kodanikud võivad liikmesriikide territooriumil vabalt liikuda; võtab teadmiseks, et komisjon esitab 2008. aasta teises pooles aruande kõnealuse direktiivi rakendamise kohta; |
| --- | --- |

24.

märgib, et Euroopa Parlament on saanud petitsioone, kus kaevatakse direktiivi 2004/38/EÜ rikkumise kohta mõnede liikmesriikide poolt; juhib tähelepanu tõsiasjale, et kõnealune direktiiv on keskse tähtsusega selle tagamisel, et ELi kodanikud võivad liikmesriikide territooriumil vabalt liikuda; võtab teadmiseks, et komisjon esitab 2008. aasta teises pooles aruande kõnealuse direktiivi rakendamise kohta;

| 25. | palub komisjonil jälgida hoolikalt direktiivide 2000/43/EÜ ja 2000/78/EÜ ülevõtmist ja seda, kas liikmesriikide vastu võetud ülevõtmist käsitlevad õigusaktid on kooskõlas nende direktiivide sätetega, ning samuti jätkama liikmesriikidele surve avaldamist rikkumismenetluste ja kohtuotsuste täitmata jätmise tõttu algatatud menetluste kaudu, et nad täidaksid oma kohustust direktiivid nii ruttu kui võimalik täies ulatuses üle võtta; usub, et Euroopa Parlamendi pädeval komisjonil peaks olema oma osa kõnealustest direktiividest tulenevate liikmesriikide kohustuste pidevas järelevalves; |
| --- | --- |

25.

palub komisjonil jälgida hoolikalt direktiivide 2000/43/EÜ ja 2000/78/EÜ ülevõtmist ja seda, kas liikmesriikide vastu võetud ülevõtmist käsitlevad õigusaktid on kooskõlas nende direktiivide sätetega, ning samuti jätkama liikmesriikidele surve avaldamist rikkumismenetluste ja kohtuotsuste täitmata jätmise tõttu algatatud menetluste kaudu, et nad täidaksid oma kohustust direktiivid nii ruttu kui võimalik täies ulatuses üle võtta; usub, et Euroopa Parlamendi pädeval komisjonil peaks olema oma osa kõnealustest direktiividest tulenevate liikmesriikide kohustuste pidevas järelevalves;

| 26. | tervitab asjaolu, et komisjon võttis 2008. aasta poliitilise strateegia kohaselt 2. juulil 2008 vastu ettepaneku (KOM(2008)0426) horisontaalse direktiivi kohta, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte väljaspool tööhõivet ja tagatakse võrdne juurdepääs kaupadele, teenustele, eluasemele, haridusele, sotsiaalkaitsele ja sotsiaalsetele soodustustele, ning on arvamusel, et see täiendab oluliselt olemasolevat diskrimineerimisevastast paketti; |
| --- | --- |

26.

tervitab asjaolu, et komisjon võttis 2008. aasta poliitilise strateegia kohaselt 2. juulil 2008 vastu ettepaneku (KOM(2008)0426) horisontaalse direktiivi kohta, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte väljaspool tööhõivet ja tagatakse võrdne juurdepääs kaupadele, teenustele, eluasemele, haridusele, sotsiaalkaitsele ja sotsiaalsetele soodustustele, ning on arvamusel, et see täiendab oluliselt olemasolevat diskrimineerimisevastast paketti;

| 27. | palub komisjonil põhjalikult analüüsida juhtumeid, kus liikmesriigid kohaldavad kodakondsusest sõltumatuid piiranguid muudest riikidest pärit üliõpilaste juurdepääsule haridusele, et tagada üliõpilaste vaba liikumine ja võrdne kohtlemine kõnealuste liikmesriikide kõrgharidussüsteemides; |
| --- | --- |

27.

palub komisjonil põhjalikult analüüsida juhtumeid, kus liikmesriigid kohaldavad kodakondsusest sõltumatuid piiranguid muudest riikidest pärit üliõpilaste juurdepääsule haridusele, et tagada üliõpilaste vaba liikumine ja võrdne kohtlemine kõnealuste liikmesriikide kõrgharidussüsteemides;

| 28. | palub eelkõige nendel liikmesriikidel, kes on kõige abikõlblikumad saama mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) alusel struktuurifondidest toetust, viia oma siseriiklikud õigusaktid kiiresti ja nõuetekohaselt ELi normidega vastavusse, eriti keskkonnakaitse valdkonnas, ning kehtestada pakkumismenetlused, mis on kodanike jaoks läbipaistvad, pidades silmas olemasolevate struktuurivahendite tõhusat kasutamist ja sotsiaalse ning majandusliku arengu edendamist piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

28.

palub eelkõige nendel liikmesriikidel, kes on kõige abikõlblikumad saama mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) alusel struktuurifondidest toetust, viia oma siseriiklikud õigusaktid kiiresti ja nõuetekohaselt ELi normidega vastavusse, eriti keskkonnakaitse valdkonnas, ning kehtestada pakkumismenetlused, mis on kodanike jaoks läbipaistvad, pidades silmas olemasolevate struktuurivahendite tõhusat kasutamist ja sotsiaalse ning majandusliku arengu edendamist piirkondlikul tasandil;

*

* *

| 29. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, Euroopa ombudsmanile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

29.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, Euroopa ombudsmanile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 225, 12.8.1986, lk 40.

(2)  EÜT L 145, 19.6.1996, lk 4.

(3)  EÜT L 46, 17.2.1997, lk 20.

(4)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(5)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(6)  EÜT L 269, 5.10.2002, lk 15.

(7)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 77.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0060.

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/27

---

Teisipäev, 21. oktoober 2008Reguleerivate ametite institutsiooniliste aspektide tulevase lahendamise strateegia

P6_TA(2008)0495

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta resolutsioon reguleerivate ametite institutsiooniliste aspektide tulevase lahendamise strateegia kohta (2008/2103(INI))

2010/C 15 E/05

Euroopa Parlament,

võttes arvesse 11. märtsi 2008. aasta komisjoni teatist „Euroopa ametid – edasised sammud” (KOM(2008)0135;

võttes arvesse oma 13. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni komisjoni teatise „Euroopa reguleerivate asutuste tegevusraamistik” kohta (1);

võttes arvesse 25. veebruari 2005. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõud Euroopa Liidu reguleerivate asutuste ühtse raamistiku loomiseks (KOM(2005)0059);

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni ja eelarvekomisjoni ühiselt nõukogule esitatud asjaomast suulist küsimust, mille üle on toimunud mõttevahetus, ning nõukogu vastust sellele 15. novembri 2005. aasta täiskogu istungil (O-0093/05);

võttes arvesse oma 1. detsembri 2005. aasta resolutsiooni komisjoni esitatud institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõu kohta, millega luuakse Euroopa Liidu reguleerivate asutuste ühtne raamistik; (2)

võttes arvesse 17. aprilli 2008. aasta esimeeste konverentsil vastu võetud otsust;

võttes arvesse komisjoni presidendi 7. mail 2008 Euroopa Parlamendi presidendile ja nõukogu eesistujale saadetud kirja, milles ta avaldas toetust institutsioonidevahelise poliitilise töörühma loomisele;

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi (A6-0354/2008),

| A. | arvestades, et parlamendi ja komisjoni pingutused õiguslikult siduva raamistiku kehtestamiseks Euroopa Liidu reguleerivate ametite suhtes ei ole andnud mingeid tulemusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et parlamendi ja komisjoni pingutused õiguslikult siduva raamistiku kehtestamiseks Euroopa Liidu reguleerivate ametite suhtes ei ole andnud mingeid tulemusi;

| B. | arvestades, et olulist edasiminekut ei ole toimunud 2005. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõu osas nõukogu institutsioonilise ja poliitilise vastuseisu tõttu, ning arvestades, et komisjon on otsustanud institutsioonidevahelist kokkulepet käsitleva ettepaneku tagasi võtta ning asendada selle üleskutsega osaleda institutsioonidevahelises dialoogis, mille tulemusel võetaks vastu ühine käsitlusviis; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et olulist edasiminekut ei ole toimunud 2005. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõu osas nõukogu institutsioonilise ja poliitilise vastuseisu tõttu, ning arvestades, et komisjon on otsustanud institutsioonidevahelist kokkulepet käsitleva ettepaneku tagasi võtta ning asendada selle üleskutsega osaleda institutsioonidevahelises dialoogis, mille tulemusel võetaks vastu ühine käsitlusviis;

| C. | arvestades, et kuigi reguleerivad ametid on esmapilgul samastatavad „mikroinstitutsioonidega”, on neil siiski Euroopa Liidu tasandil valitsemise mõistes „makromõju”; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kuigi reguleerivad ametid on esmapilgul samastatavad „mikroinstitutsioonidega”, on neil siiski Euroopa Liidu tasandil valitsemise mõistes „makromõju”;

| D. | arvestades, et endiselt on vaja määratleda vähemalt reguleerivate ametite olulised struktuurilised omadused, kuna need on muutunud Euroopa Liidu poolt tunnustatud üleinstitutsiooniliseks parameetriks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et endiselt on vaja määratleda vähemalt reguleerivate ametite olulised struktuurilised omadused, kuna need on muutunud Euroopa Liidu poolt tunnustatud üleinstitutsiooniliseks parameetriks;

| E. | arvestades, et komisjon teeb ettepaneku luua institutsioonidevaheline töörühm, kes töötaks välja reguleerivate ametite ühise raamistiku ning määratleks Euroopa Liidu kõikide organite pädevuse suhetes nende ametitega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjon teeb ettepaneku luua institutsioonidevaheline töörühm, kes töötaks välja reguleerivate ametite ühise raamistiku ning määratleks Euroopa Liidu kõikide organite pädevuse suhetes nende ametitega;

| F. | arvestades, et komisjon peab koostama reguleerivate ametite horisontaalse hinnangu aastateks 2009–2010 ning esitama parlamendile ja nõukogule võimalikult kiiresti aruande hinnangus tehtud järelduste kohta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjon peab koostama reguleerivate ametite horisontaalse hinnangu aastateks 2009–2010 ning esitama parlamendile ja nõukogule võimalikult kiiresti aruande hinnangus tehtud järelduste kohta;

| G. | arvestades, et tuleb tervitada komisjoni otsust mitte teha ettepanekut uute ametite loomiseks seni, kuni institutsioonidevaheline töörühm ei ole oma töid lõpule viinud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tuleb tervitada komisjoni otsust mitte teha ettepanekut uute ametite loomiseks seni, kuni institutsioonidevaheline töörühm ei ole oma töid lõpule viinud;

| H. | arvestades, et komisjon ei tohiks kõrvale kalduda 2005. aastal esitatud institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõu olulistest põhimõtetest, mis puudutavad olemasolevaid reguleerivaid ameteid käsitlevatesse põhitekstidesse muudatuste tegemist, eesmärgiga kohandada neid uue käsitlusviisiga; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et komisjon ei tohiks kõrvale kalduda 2005. aastal esitatud institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõu olulistest põhimõtetest, mis puudutavad olemasolevaid reguleerivaid ameteid käsitlevatesse põhitekstidesse muudatuste tegemist, eesmärgiga kohandada neid uue käsitlusviisiga;

| I. | arvestades, et nende rakendusametite kohta juba kehtib ühine reguleeriv raamistik (3), millele on usaldatud kindlaks ajavahemikuks ühenduse programmide haldamise ülesanne, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et nende rakendusametite kohta juba kehtib ühine reguleeriv raamistik (3), millele on usaldatud kindlaks ajavahemikuks ühenduse programmide haldamise ülesanne,

Üldised kaalutlused

| 1. | on seisukohal, et komisjoni ettepanek on kiiduväärt algatus, ning on valmis oma esindajate vahendusel osalema institutsioonidevahelise töörühma töödes, aga leiab siiski, et „ühine käsitlusviis” on institutsioonidevahelise kokkuleppe sõlmimise perspektiivis allapoole ootusi; märgib, et see ei välista töörühma töö tulemusena muud tüüpi kokkulepete välja töötamist; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et komisjoni ettepanek on kiiduväärt algatus, ning on valmis oma esindajate vahendusel osalema institutsioonidevahelise töörühma töödes, aga leiab siiski, et „ühine käsitlusviis” on institutsioonidevahelise kokkuleppe sõlmimise perspektiivis allapoole ootusi; märgib, et see ei välista töörühma töö tulemusena muud tüüpi kokkulepete välja töötamist;

| 2. | kutsub nõukogu ka eelarvepädeva institutsioonina andma töörühma töösse konstruktiivset panust; |
| --- | --- |

2.

kutsub nõukogu ka eelarvepädeva institutsioonina andma töörühma töösse konstruktiivset panust;

| 3. | palub nõukogul ja komisjonil luua võimalikult kiiresti ja koos parlamendiga institutsioonidevahelise töörühma tegevuskava, et viimane saaks alustada tööd juba 2008. aasta sügisel; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul ja komisjonil luua võimalikult kiiresti ja koos parlamendiga institutsioonidevahelise töörühma tegevuskava, et viimane saaks alustada tööd juba 2008. aasta sügisel;

| 4. | on seisukohal, et institutsioonidevahelise töörühma tegevuskava peaks muu hulgas hõlmama järgmisi aspekte:






  — | nende valdkondade määratlemine, millele tuleks komisjoni poolt 2009. aasta lõpuks koostatavas horisontaalses hinnangus keskenduda, |
| --- | --- | --- |

4.

on seisukohal, et institutsioonidevahelise töörühma tegevuskava peaks muu hulgas hõlmama järgmisi aspekte:

—

nende valdkondade määratlemine, millele tuleks komisjoni poolt 2009. aasta lõpuks koostatavas horisontaalses hinnangus keskenduda,

| — | objektiivsete kriteeriumide määramine, mis võimaldavad hinnata ametite olemasolu vajadust, võttes arvesse võimalikke alternatiivseid lahendusi, |
| --- | --- |

—

objektiivsete kriteeriumide määramine, mis võimaldavad hinnata ametite olemasolu vajadust, võttes arvesse võimalikke alternatiivseid lahendusi,

| — | ametite töö ja saavutatud tulemuste korrapärane, koordineeritud ja sidus hindamine, kaasa arvatud välishindamine, eelkõige tasuvusanalüüside kaudu, |
| --- | --- |

—

ametite töö ja saavutatud tulemuste korrapärane, koordineeritud ja sidus hindamine, kaasa arvatud välishindamine, eelkõige tasuvusanalüüside kaudu,

| — | hindamine selles osas, kas ameti loomine on tulusam kui asjaomaste ülesannete täitmine komisjoni enda talituste poolt, |
| --- | --- |

—

hindamine selles osas, kas ameti loomine on tulusam kui asjaomaste ülesannete täitmine komisjoni enda talituste poolt,

| — | tulude hindamine, mis võivad olla saamata jäänud põhjusel, et teatavaid ülesandeid on teostanud reguleerivad ametid ja mitte komisjoni talitused, |
| --- | --- |

—

tulude hindamine, mis võivad olla saamata jäänud põhjusel, et teatavaid ülesandeid on teostanud reguleerivad ametid ja mitte komisjoni talitused,

| — | meetmete võtmine, millega püütakse suurendada ametite läbipaistvust, eelkõige nende põhiliste struktuuriliste tunnuste lähendamise teel, |
| --- | --- |

—

meetmete võtmine, millega püütakse suurendada ametite läbipaistvust, eelkõige nende põhiliste struktuuriliste tunnuste lähendamise teel,

| — | ametite sõltumatuse ja nende üle kontrolli teostamise piiride kehtestamine, eelkõige selles osas, mis puudutab komisjoni vastutuse vormi ja ulatust nende tegevuse suhtes, võttes arvesse asjaolu, et komisjoni vastutuse suurus piirdub üksnes meetmetega, millega ta võib tegelikult mõjutada ametite kui selliste tegevust, |
| --- | --- |

—

ametite sõltumatuse ja nende üle kontrolli teostamise piiride kehtestamine, eelkõige selles osas, mis puudutab komisjoni vastutuse vormi ja ulatust nende tegevuse suhtes, võttes arvesse asjaolu, et komisjoni vastutuse suurus piirdub üksnes meetmetega, millega ta võib tegelikult mõjutada ametite kui selliste tegevust,

| — | nõukogu ja komisjoni esindajate määramine ametite järelevalveorganitesse ja kandidaatide kuulamine pädeva parlamendikomisjoni ees, |
| --- | --- |

—

nõukogu ja komisjoni esindajate määramine ametite järelevalveorganitesse ja kandidaatide kuulamine pädeva parlamendikomisjoni ees,

| — | ametite täitevorganite, eelkõige nende direktori määramine, ning parlamendi rolli täpsustamine sellega seoses, |
| --- | --- |

—

ametite täitevorganite, eelkõige nende direktori määramine, ning parlamendi rolli täpsustamine sellega seoses,

| — | vajadus, et ametitel oleks ühtne lähenemisviis kõnealuse eelarveaasta tegevuse esitamise ning eelarve- ja finantsjuhtimise aruannete suhtes, |
| --- | --- |

—

vajadus, et ametitel oleks ühtne lähenemisviis kõnealuse eelarveaasta tegevuse esitamise ning eelarve- ja finantsjuhtimise aruannete suhtes,

| — | ühtne nõue kõikide ametite direktoritele koostada ja allkirjastada kinnitav avaldus, vajaduse korral reservatsioonidega, |
| --- | --- |

—

ühtne nõue kõikide ametite direktoritele koostada ja allkirjastada kinnitav avaldus, vajaduse korral reservatsioonidega,

| — | ühtne mudel, mida kohaldataks kõikide ametite ja muude allasutuste suhtes ning milles oleks selgelt eristatud:






  — | aastaaruanne, mis on suunatud laiale lugejaskonnale ning mis tutvustab ameti tegevust, tööülesandeid ja saavutusi, |
| --- | --- | --- |

—

ühtne mudel, mida kohaldataks kõikide ametite ja muude allasutuste suhtes ning milles oleks selgelt eristatud:

—

aastaaruanne, mis on suunatud laiale lugejaskonnale ning mis tutvustab ameti tegevust, tööülesandeid ja saavutusi,

| — | finantsaruanded ning eelarve täitmise aruanne, |
| --- | --- |

—

finantsaruanded ning eelarve täitmise aruanne,

| — | tegevusaruanne vastavalt komisjoni peadirektorite tegevusaruannetele, |
| --- | --- |

—

tegevusaruanne vastavalt komisjoni peadirektorite tegevusaruannetele,

| — | ameti direktori allkirjastatud kinnitav avaldus koos reservatsioonide või tähelepanekutega, millele ta peab vajalikuks eelarve täitmist kinnitava asutuse tähelepanu juhtida, |
| --- | --- |

—

ameti direktori allkirjastatud kinnitav avaldus koos reservatsioonide või tähelepanekutega, millele ta peab vajalikuks eelarve täitmist kinnitava asutuse tähelepanu juhtida,

| — | põhimõtete sõnastamine selleks, et otsustada, kas ja mil määral peaksid lõivud ja maksed olema ametite rahastamisallikaks, |
| --- | --- |

—

põhimõtete sõnastamine selleks, et otsustada, kas ja mil määral peaksid lõivud ja maksed olema ametite rahastamisallikaks,

| — | olemasolevate ametite vajaduse kohta jooksva ülevaate esitamine ja kriteeriumide sätestamine määramaks kindlaks, millal on reguleeriv amet oma eesmärgi saavutanud ja selle võib sulgeda; |
| --- | --- |

—

olemasolevate ametite vajaduse kohta jooksva ülevaate esitamine ja kriteeriumide sätestamine määramaks kindlaks, millal on reguleeriv amet oma eesmärgi saavutanud ja selle võib sulgeda;

| 5. | avaldab kahetsust, et ELi ametite loomiseks ei ole üldist strateegiat; märgib, et uusi ameteid luuakse vastavalt vajadusele, mille tulemusel moodustavad sui generis asutatud reguleerivad ametid, rakendusametid ja muud ühenduse asutused läbipaistmatu süsteemi; |
| --- | --- |

5.

avaldab kahetsust, et ELi ametite loomiseks ei ole üldist strateegiat; märgib, et uusi ameteid luuakse vastavalt vajadusele, mille tulemusel moodustavad sui generis asutatud reguleerivad ametid, rakendusametid ja muud ühenduse asutused läbipaistmatu süsteemi;

| 6. | võtab teatavaks komisjoni seisukoha, mille kohaselt reguleerivate ametite loomine, mis toimub mõnikord parlamendi kaasabil, on liikmesriikide vahelise koostöö väljendus ning et selliste ametite tegevus seisneb koostalitlusvõimes ja pädevuse teostamises, mille usaldamine üksnes ELi institutsioonidele tekitaks vastuseisu tsentraliseerimise osas; |
| --- | --- |

6.

võtab teatavaks komisjoni seisukoha, mille kohaselt reguleerivate ametite loomine, mis toimub mõnikord parlamendi kaasabil, on liikmesriikide vahelise koostöö väljendus ning et selliste ametite tegevus seisneb koostalitlusvõimes ja pädevuse teostamises, mille usaldamine üksnes ELi institutsioonidele tekitaks vastuseisu tsentraliseerimise osas;

| 7. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles töötama koos parlamendiga selle nimel, et luua reguleerivatele ametitele tulevikus ELi tasandi valitsemises määratava rolli kohta selge, ühine ja sidus raamistik; |
| --- | --- |

7.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles töötama koos parlamendiga selle nimel, et luua reguleerivatele ametitele tulevikus ELi tasandi valitsemises määratava rolli kohta selge, ühine ja sidus raamistik;

| 8. | on seisukohal, et tuleb tagada reguleerivate ametite läbipaistvus, eelkõige nende tegevuse, teabe avalikustamise ja sellele juurdepääsetavuse ning nende tegevuste kavandamise ja aruandekohustuslikkuse osas; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et tuleb tagada reguleerivate ametite läbipaistvus, eelkõige nende tegevuse, teabe avalikustamise ja sellele juurdepääsetavuse ning nende tegevuste kavandamise ja aruandekohustuslikkuse osas;

| 9. | on veendunud, et institutsioonidevahelise üksteisemõistmise saavutamiseks vajalikus „ühises raamistikus” tuleb pidada prioriteediks reguleerivate ametite tegevuse ratsionaliseerimist ja nende lisandväärtuse maksimaalset suurendamist suurema läbipaistvuse loomise, nähtava demokraatliku kontrolli ja tugevdatud tõhususe kaudu; |
| --- | --- |

9.

on veendunud, et institutsioonidevahelise üksteisemõistmise saavutamiseks vajalikus „ühises raamistikus” tuleb pidada prioriteediks reguleerivate ametite tegevuse ratsionaliseerimist ja nende lisandväärtuse maksimaalset suurendamist suurema läbipaistvuse loomise, nähtava demokraatliku kontrolli ja tugevdatud tõhususe kaudu;

| 10. | on seisukohal, et on hädavajalik luua ühised minimaalsed eeskirjad ja põhimõtted kõikide reguleerivate ametite struktuuri, tegevuse ja kontrolli kohta, sõltumata ameti laadist; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et on hädavajalik luua ühised minimaalsed eeskirjad ja põhimõtted kõikide reguleerivate ametite struktuuri, tegevuse ja kontrolli kohta, sõltumata ameti laadist;

| 11. | on seisukohal, et reguleerivate ametite tegevuses osalemine tuleb tagada sidusrühmadega peetavate konsultatsioonide ja dialoogide formaalse struktureerimise teel; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et reguleerivate ametite tegevuses osalemine tuleb tagada sidusrühmadega peetavate konsultatsioonide ja dialoogide formaalse struktureerimise teel;

| 12. | on seisukohal, et ametite struktuuriline ja talitluslik mitmekesisus tõstatab tõsiseid küsimusi regulatiivsete parameetrite, hea valitsemistava ja institutsioonilise lähenemise kohta tsentraliseerimise ja detsentraliseerimise mõttes; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et ametite struktuuriline ja talitluslik mitmekesisus tõstatab tõsiseid küsimusi regulatiivsete parameetrite, hea valitsemistava ja institutsioonilise lähenemise kohta tsentraliseerimise ja detsentraliseerimise mõttes;

| 13. | toetab asjaolu, et hea halduse põhimõtted tuleb tagada ühise käsitlusviisi abil personalivaliku protsesside, eelarve koostamise ja ressursside haldamise, tõhusa juhtimise ning tulemuslikkuse hindamise osas; |
| --- | --- |

13.

toetab asjaolu, et hea halduse põhimõtted tuleb tagada ühise käsitlusviisi abil personalivaliku protsesside, eelarve koostamise ja ressursside haldamise, tõhusa juhtimise ning tulemuslikkuse hindamise osas;

| 14. | uurib, kas komisjoni lubadus mitte esitada ettepanekuid uute reguleerivate ametite loomise kohta peaks hõlmama ka praegu ootel olevat kahte ettepanekut energia- ja telekommunikatsioonide sektoris; |
| --- | --- |

14.

uurib, kas komisjoni lubadus mitte esitada ettepanekuid uute reguleerivate ametite loomise kohta peaks hõlmama ka praegu ootel olevat kahte ettepanekut energia- ja telekommunikatsioonide sektoris;

| 15. | rõhutab vajadust luua parlamentaarne kontroll reguleerivate ametite moodustamise ja tegevuse üle, mis peab seisnema peamiselt:






  — | ametite endi aastaaruannete esitamises parlamendile, |
| --- | --- | --- |

15.

rõhutab vajadust luua parlamentaarne kontroll reguleerivate ametite moodustamise ja tegevuse üle, mis peab seisnema peamiselt:

—

ametite endi aastaaruannete esitamises parlamendile,

| — | võimaluses kutsuda iga ameti direktor tema ametissenimetamisel pädeva parlamendikomisjoni ette ja |
| --- | --- |

—

võimaluses kutsuda iga ameti direktor tema ametissenimetamisel pädeva parlamendikomisjoni ette ja

| — | parlamendi heakskiidu andmises ühenduse rahastatavate ametite eelarve täitmisele; |
| --- | --- |

—

parlamendi heakskiidu andmises ühenduse rahastatavate ametite eelarve täitmisele;

| 16. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks aegsasti reguleerivate ametite horisontaalse hinnangu järeldused enne 2009.–2010. aastat, et institutsioonidevaheline töörühm saaks järeldusi arvesse võtta; |
| --- | --- |

16.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks aegsasti reguleerivate ametite horisontaalse hinnangu järeldused enne 2009.–2010. aastat, et institutsioonidevaheline töörühm saaks järeldusi arvesse võtta;

| 17. | palub komisjonil töötada tulemuste võrdlemiseks välja võrdlusalused ning kehtestada selged eeskirjad asutuste volituste lõpetamiseks halbade töötulemuste korral; |
| --- | --- |

17.

palub komisjonil töötada tulemuste võrdlemiseks välja võrdlusalused ning kehtestada selged eeskirjad asutuste volituste lõpetamiseks halbade töötulemuste korral;

| 18. | palub presidendil ja esimeeste konverentsil tegeleda komisjoni pakutud töörühma moodustamise küsimusega esmajärjekorras, ning peab asjakohaseks, et parlament oleks selles töörühmas esindatud põhiseaduskomisjoni, eelarvekomisjoni ja kahe muu komisjoni esimeeste või raportööride kaudu, kes omavad reguleerivate ametite töö järelevalve osas praktilisi kogemusi; |
| --- | --- |

18.

palub presidendil ja esimeeste konverentsil tegeleda komisjoni pakutud töörühma moodustamise küsimusega esmajärjekorras, ning peab asjakohaseks, et parlament oleks selles töörühmas esindatud põhiseaduskomisjoni, eelarvekomisjoni ja kahe muu komisjoni esimeeste või raportööride kaudu, kes omavad reguleerivate ametite töö järelevalve osas praktilisi kogemusi;

| 19. | kordab 2005. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõus esitatud parlamendi ja komisjoni nõuet, et põhiõigusakt peab sisaldama otsust ameti asukoha kohta; |
| --- | --- |

19.

kordab 2005. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõus esitatud parlamendi ja komisjoni nõuet, et põhiõigusakt peab sisaldama otsust ameti asukoha kohta;

Eelarvelised kaalutlused

| 20. | kordab veel kord 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (4) punktis 47 sätestatud menetluse institutsioonidevahelisel tasandil kohaldamise süstemaatilise kindlustamise tähtsust, ja rõhutab vajadust tagada asjakohased järelmeetmed Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 13. juuli 2007. aasta ühisavaldusele detsentraliseeritud ametite kohta; |
| --- | --- |

20.

kordab veel kord 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (4) punktis 47 sätestatud menetluse institutsioonidevahelisel tasandil kohaldamise süstemaatilise kindlustamise tähtsust, ja rõhutab vajadust tagada asjakohased järelmeetmed Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 13. juuli 2007. aasta ühisavaldusele detsentraliseeritud ametite kohta;

| 21. | on veendunud, et kõnealuse sätte rakendamise üksikasjalik kord on möödapääsmatult vajalik; on seisukohal, et eespool nimetatud kord võib anda võimaluse säilitada mõned 2005. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe peatatud eelnõu tähtsamad tahud, võib-olla kombinatsioonis ametite raamfinantsmääruse (5) mõnede muudatustega; |
| --- | --- |

21.

on veendunud, et kõnealuse sätte rakendamise üksikasjalik kord on möödapääsmatult vajalik; on seisukohal, et eespool nimetatud kord võib anda võimaluse säilitada mõned 2005. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe peatatud eelnõu tähtsamad tahud, võib-olla kombinatsioonis ametite raamfinantsmääruse (5) mõnede muudatustega;

| 22. | järeldab, et juhul, kui hindamisest nähtub, et detsentraliseeritud haldamise kulutasuvus ja tõhusus ei ole kindlustatud, ei peaks Euroopa Liit tagasi kohkuma komisjoni ülesannete delegeerimise trendi ümberpööramisest, ning komisjon peaks kehtestama selged eeskirjad detsentraliseeritud ametite volituste lõpetamiseks; |
| --- | --- |

22.

järeldab, et juhul, kui hindamisest nähtub, et detsentraliseeritud haldamise kulutasuvus ja tõhusus ei ole kindlustatud, ei peaks Euroopa Liit tagasi kohkuma komisjoni ülesannete delegeerimise trendi ümberpööramisest, ning komisjon peaks kehtestama selged eeskirjad detsentraliseeritud ametite volituste lõpetamiseks;

| 23. | toetab komisjoni kavatsust mitte esitada ettepanekuid uute detsentraliseeritud ametite loomiseks enne hindamisprotsessi lõppu, eriti võttes arvesse kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku piirmäärasid, mis muudaksid praegu äärmiselt raskeks mis tahes uue ühenduse asutuse rahastamise ilma tõsise ümberkavandamiseta; |
| --- | --- |

23.

toetab komisjoni kavatsust mitte esitada ettepanekuid uute detsentraliseeritud ametite loomiseks enne hindamisprotsessi lõppu, eriti võttes arvesse kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku piirmäärasid, mis muudaksid praegu äärmiselt raskeks mis tahes uue ühenduse asutuse rahastamise ilma tõsise ümberkavandamiseta;

| 24. | peab ELi ametite tulevikuga tegeleva institutsioonidevahelise töörühma töökava põhipunktideks eelarve seisukohast järgmisi teemasid: |
| --- | --- |

24.

peab ELi ametite tulevikuga tegeleva institutsioonidevahelise töörühma töökava põhipunktideks eelarve seisukohast järgmisi teemasid:

Ametite määratluse kehtestamine

| 25. | tuletab sellega seoses meelde 7. märtsi 2007. aasta kolmepoolsel kohtumisel kehtestatud „ameti” määratlust, kui lepiti kokku, et 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 47 rakendamise eesmärgil otsustab „ameti” määratluse see, kas kõnealune asutus loodi vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (finantsmääruse) (6) artiklile 185; |
| --- | --- |

25.

tuletab sellega seoses meelde 7. märtsi 2007. aasta kolmepoolsel kohtumisel kehtestatud „ameti” määratlust, kui lepiti kokku, et 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 47 rakendamise eesmärgil otsustab „ameti” määratluse see, kas kõnealune asutus loodi vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (finantsmääruse) (6) artiklile 185;

| 26. | soovib rõhutada tähtsust, mida parlament omistab ametiteteemalisele ühiskasutuseks loodavale selgele ja sidusale üldterminoloogiale; tuletab meelde, et „reguleerivad ametid” on üksnes detsentraliseeritud asutuste alarühm; |
| --- | --- |

26.

soovib rõhutada tähtsust, mida parlament omistab ametiteteemalisele ühiskasutuseks loodavale selgele ja sidusale üldterminoloogiale; tuletab meelde, et „reguleerivad ametid” on üksnes detsentraliseeritud asutuste alarühm;

Uued ametid – side õigusloomemenetluste ja eelarvealaste eesõiguste vahel

| 27. | peab oluliseks arutada nii ajakava probleeme kui ka õiguslikke ja menetluslikke küsimusi, mis võivad kerkida juhul, kui paralleelselt õigusandja vastu võetud otsustega ei jõuta õigeaegselt kokkuleppele uue ameti rahastamises vastavalt 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 47; peab sama oluliseks kaaluda mõningaid menetluslikke tagatisi, et kindlustada eelarvepädevate institutsioonide täielik kaasatus kõigis eelarvet mõjutavates küsimustes, nagu ametite ülesannete nimekirja täiendamine; |
| --- | --- |

27.

peab oluliseks arutada nii ajakava probleeme kui ka õiguslikke ja menetluslikke küsimusi, mis võivad kerkida juhul, kui paralleelselt õigusandja vastu võetud otsustega ei jõuta õigeaegselt kokkuleppele uue ameti rahastamises vastavalt 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 47; peab sama oluliseks kaaluda mõningaid menetluslikke tagatisi, et kindlustada eelarvepädevate institutsioonide täielik kaasatus kõigis eelarvet mõjutavates küsimustes, nagu ametite ülesannete nimekirja täiendamine;

| 28. | tuletab meelde, et juba 2005. aastal nõudis parlament enne uue ameti loomise ettepaneku esitamist kohustuslikku tasuvusanalüüsi, mis pidi esmajärjekorras keskenduma küsimusele, kas ameti loomine (sealhulgas võimalikud kulutused järelevalvele ja koordineerimisele) on tulusam kui asjaomaste ülesannete täitmine komisjoni enda talituste poolt ning lisaks küsimustele nagu ameti volitused, töömeetodid ja sõltumatus komisjonist, kuna see huvitab õigusandjat sageli eriliselt; |
| --- | --- |

28.

tuletab meelde, et juba 2005. aastal nõudis parlament enne uue ameti loomise ettepaneku esitamist kohustuslikku tasuvusanalüüsi, mis pidi esmajärjekorras keskenduma küsimusele, kas ameti loomine (sealhulgas võimalikud kulutused järelevalvele ja koordineerimisele) on tulusam kui asjaomaste ülesannete täitmine komisjoni enda talituste poolt ning lisaks küsimustele nagu ameti volitused, töömeetodid ja sõltumatus komisjonist, kuna see huvitab õigusandjat sageli eriliselt;

Olemasolevad ametid – järelevalve

| 29. | rõhutab dubleerimist ja kattumist vältiva korrapärase ja koordineeritud hindamise ja kontrolli vajadust, et hinnata nende olemasolevate detsentraliseeritud asutuste lisandväärtust, mis ei kuulu enam 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 47 reguleerimisalasse; peab seda järjeks varem tehtud tööle, mille tulemusena lepiti 18. aprilli 2007. aasta kolmepoolsel kohtumisel vastu võetud ühenduse ametite kohta käivas ühisavalduses kokku hinnata korrapäraselt olemasolevaid ühenduse ameteid, keskendudes eelkõige nende tasuvusele, ning anda üksikasjalik seletus hindamiseks valitud ametite valikukriteeriumide kohta; |
| --- | --- |

29.

rõhutab dubleerimist ja kattumist vältiva korrapärase ja koordineeritud hindamise ja kontrolli vajadust, et hinnata nende olemasolevate detsentraliseeritud asutuste lisandväärtust, mis ei kuulu enam 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 47 reguleerimisalasse; peab seda järjeks varem tehtud tööle, mille tulemusena lepiti 18. aprilli 2007. aasta kolmepoolsel kohtumisel vastu võetud ühenduse ametite kohta käivas ühisavalduses kokku hinnata korrapäraselt olemasolevaid ühenduse ameteid, keskendudes eelkõige nende tasuvusele, ning anda üksikasjalik seletus hindamiseks valitud ametite valikukriteeriumide kohta;

| 30. | märgib, et korraldatav analüüs peaks andma vastused mõnedele põhilistele tasuvusküsimustele ja seda peaks viima läbi muu hulgas järgmiste kriteeriumide kohaselt:






  — | asjakohasus: mil määral vastasid ameti asutamismäärusega kehtestatud eesmärgid eelarves eraldatud avaliku sektori kulutuste tasemele? |
| --- | --- | --- |

30.

märgib, et korraldatav analüüs peaks andma vastused mõnedele põhilistele tasuvusküsimustele ja seda peaks viima läbi muu hulgas järgmiste kriteeriumide kohaselt:

—

asjakohasus: mil määral vastasid ameti asutamismäärusega kehtestatud eesmärgid eelarves eraldatud avaliku sektori kulutuste tasemele?

| — | tulemuslikkus: milliseid tulemusi (mõju) on ameti tegevus andnud? |
| --- | --- |

—

tulemuslikkus: milliseid tulemusi (mõju) on ameti tegevus andnud?

| — | tõhusus (tasuvus): kui ökonoomselt on eri sisendid teisendatud väljunditeks ja tulemusteks? Kas (eeldatavad) tulemused saavutati mõistliku hinnaga, pidades eelkõige silmas rakendatavat personali ja sisemist töökorraldust? |
| --- | --- |

—

tõhusus (tasuvus): kui ökonoomselt on eri sisendid teisendatud väljunditeks ja tulemusteks? Kas (eeldatavad) tulemused saavutati mõistliku hinnaga, pidades eelkõige silmas rakendatavat personali ja sisemist töökorraldust?

| 31. | juhib tähelepanu asjaolule, et ametite kogumõju tõttu eelarvele peab komisjon veenvalt näitama, et Euroopa haldamine ametite kaudu on kõige tulusam, tõhusam ja asjakohasem võimalus Euroopa poliitiliste suundade rakendamiseks olevikus ja lähitulevikus; |
| --- | --- |

31.

juhib tähelepanu asjaolule, et ametite kogumõju tõttu eelarvele peab komisjon veenvalt näitama, et Euroopa haldamine ametite kaudu on kõige tulusam, tõhusam ja asjakohasem võimalus Euroopa poliitiliste suundade rakendamiseks olevikus ja lähitulevikus;

Ühine üldraamistik

| 32. | toonitab vajadust kehtestada mõningad ühised miinimumstandardid, muu hulgas seoses komisjoni rolli ja poliitilise vastutusega suhetes ametiga, asukohariigi antava toetusega ning õigeaegse ja läbipaistva otsusega ameti asukoha kohta, millele võiks viidata ametite asutamismäärustes; |
| --- | --- |

32.

toonitab vajadust kehtestada mõningad ühised miinimumstandardid, muu hulgas seoses komisjoni rolli ja poliitilise vastutusega suhetes ametiga, asukohariigi antava toetusega ning õigeaegse ja läbipaistva otsusega ameti asukoha kohta, millele võiks viidata ametite asutamismäärustes;

| 33. | tuletab meelde, et ametite tegevust peavad juhtima selged aruandekohustuse põhimõtted vastavalt finantsmääruse sätetele; juhib tähelepanu ametite kohustustele seoses eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlusega; |
| --- | --- |

33.

tuletab meelde, et ametite tegevust peavad juhtima selged aruandekohustuse põhimõtted vastavalt finantsmääruse sätetele; juhib tähelepanu ametite kohustustele seoses eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlusega;

| 34. | on lisaks seisukohal, et suurima tähtsusega on püüd määratleda mõned ametite eelarvete koostamise ühiseeskirjad eesmärgiga muuta läbipaistvamaks ja võrreldavamaks sellised eelarvenäitajad nagu ametite eelarve täitmise määr või nende tulude ja kulude eraldi komponendid; arvab, et ELi eelarves ametitele eraldatud toetuse üldist esitust võib olla tarvis kohandada uue põlvkonna ametite ülesannete ja rollijaotusega. |
| --- | --- |

34.

on lisaks seisukohal, et suurima tähtsusega on püüd määratleda mõned ametite eelarvete koostamise ühiseeskirjad eesmärgiga muuta läbipaistvamaks ja võrreldavamaks sellised eelarvenäitajad nagu ametite eelarve täitmise määr või nende tulude ja kulude eraldi komponendid; arvab, et ELi eelarves ametitele eraldatud toetuse üldist esitust võib olla tarvis kohandada uue põlvkonna ametite ülesannete ja rollijaotusega.

| 35. | juhib tähelepanu, et vastavalt komisjoni eespool nimetatud teatises esitatud andmetele on reguleerivaid ameteid praegu 29, nendes on 3 800 töötajat ja aastaeelarve ulatub umbes 1,1 miljardi euroni, sealhulgas 559 miljonit eurot ühenduse panusena; |
| --- | --- |

35.

juhib tähelepanu, et vastavalt komisjoni eespool nimetatud teatises esitatud andmetele on reguleerivaid ameteid praegu 29, nendes on 3 800 töötajat ja aastaeelarve ulatub umbes 1,1 miljardi euroni, sealhulgas 559 miljonit eurot ühenduse panusena;

| 36. | toonitab, et auditeerimise ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus peab olema proportsionaalne ametite kogu eelarvega; juhib erilist tähelepanu asjaolule, et kontrollikoja vahendid ei ole viimastel aastatel koos ametite arvuga suurenenud; |
| --- | --- |

36.

toonitab, et auditeerimise ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus peab olema proportsionaalne ametite kogu eelarvega; juhib erilist tähelepanu asjaolule, et kontrollikoja vahendid ei ole viimastel aastatel koos ametite arvuga suurenenud;

| 37. | kordab oma soovi, mis on esitatud 22. aprilli 2008. aasta ametite eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsioonide lõikes 7, et kontrollikoda või muu sõltumatu audiitor auditeeriks ametite tegevustulemusi regulaarselt (ja vastavalt vajadusele); on seisukohal, et see ei peaks hõlmama mitte ainult finantsjuhtimise traditsioonilisi elemente ning avaliku sektori rahaliste vahendite nõuetele vastavat kasutamist, vaid ka haldamise tõhusust ja mõjusust ning ameti finantsjuhtimise hindamist; |
| --- | --- |

37.

kordab oma soovi, mis on esitatud 22. aprilli 2008. aasta ametite eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsioonide lõikes 7, et kontrollikoda või muu sõltumatu audiitor auditeeriks ametite tegevustulemusi regulaarselt (ja vastavalt vajadusele); on seisukohal, et see ei peaks hõlmama mitte ainult finantsjuhtimise traditsioonilisi elemente ning avaliku sektori rahaliste vahendite nõuetele vastavat kasutamist, vaid ka haldamise tõhusust ja mõjusust ning ameti finantsjuhtimise hindamist;

| 38. | on arvamusel, et kõik ametid peaksid andma koos ametikohtade loeteluga ülevaate oma koosseisuliste ja ajutiste töötajate arvu kohta ning riiklike ekspertide kohta, märkides samas, kas on toimunud muutusi võrreldes eelmise kahe aastaga; |
| --- | --- |

38.

on arvamusel, et kõik ametid peaksid andma koos ametikohtade loeteluga ülevaate oma koosseisuliste ja ajutiste töötajate arvu kohta ning riiklike ekspertide kohta, märkides samas, kas on toimunud muutusi võrreldes eelmise kahe aastaga;

| 39. | juhib tähelepanu Euroopa Kontrollikoja eriaruandele nr 5/2008 ametite usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, erilise rõhuga auditeerimisele; |
| --- | --- |

39.

juhib tähelepanu Euroopa Kontrollikoja eriaruandele nr 5/2008 ametite usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, erilise rõhuga auditeerimisele;

| 40. | kutsub komisjoni üles ühendama väiksemate ametite haldusülesandeid sellise kriitilise massi tekitamiseks, mida on vaja, et ametid vastaksid nõuetekohaselt kehtivatele riigihankeeeskirjadele ning finantsmäärusele ja personalieeskirjadele (7); |
| --- | --- |

40.

kutsub komisjoni üles ühendama väiksemate ametite haldusülesandeid sellise kriitilise massi tekitamiseks, mida on vaja, et ametid vastaksid nõuetekohaselt kehtivatele riigihankeeeskirjadele ning finantsmäärusele ja personalieeskirjadele (7);

| 41. | julgustab komisjoni vaatama kriitiliselt läbi ametite eelarvesoove, sest enamik ametitest ei kasuta taotletud vahendeid ära; |
| --- | --- |

41.

julgustab komisjoni vaatama kriitiliselt läbi ametite eelarvesoove, sest enamik ametitest ei kasuta taotletud vahendeid ära;

*

* *

| 42. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

42.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT C 92 E, 16.4.2004, lk 119.

(2)  ELT C 285 E, 22.11.2006, lk 123.

(3)  Nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).

(4)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(5)  Komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(7)  Nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused ning komisjoni ametnike suhtes ajutiselt kohaldatavad erimeetmed (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1).

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/33

---

Teisipäev, 21. oktoober 2008Joseph Konyle süüdistuse esitamine ja tema toomine Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ette

P6_TA(2008)0496

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta resolutsioon Joseph Konyle süüdistuse esitamise ja tema Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ette toomise kohta

2010/C 15 E/06

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti, eelkõige selle artiklit 86, ja statuudi jõustumist 1. juulil 2002;

võttes arvesse Rooma statuudi ratifitseerimist Uganda poolt 14. juunil 2002;

võttes arvesse seda, et Uganda president Yoweri Museveni andis Jumala Vastupanuarmee (Lord's Resistance Army ehk LRA) tegevust puudutava juhtumi käsitlemise 2003. aastal üle Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule, mis oli esimene kord alates kohtu asutamisest, mil osalisriik andis juhtumi arutamise üle sellele kohtule;

võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokuröri 29. juuli 2004. aasta otsust alustada uurimine seoses olukorraga Põhja-Ugandas;

võttes arvesse, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus tegi 8. juulil 2005 Joseph Kony vahistamismääruse, mida muudeti 27. septembril 2005 (Nr ICC-02/04-01/05-53);

võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 (1), mida on muudetud 25. juunil 2005. aastal Luxembourgis allkirjastatud koostöölepingu muutmise lepinguga (2) („Cotonou leping”), eriti selle artiklit 8 poliitilise dialoogi kohta ja artikli 11 lõiget 6 rahu ja rahvusvahelise õigusemõistmise tugevdamise kohta;

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta otsust 2002/494/JSK, millega luuakse kontaktpunktide Euroopa võrk seoses genotsiidi, inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude eest vastutavate isikutega, (3) ja oma 9. aprilli 2002. aasta seisukohta Euroopa teabekeskuste võrgustiku kohta (4);

võttes arvesse nõukogu 8. mai 2003. aasta otsust 2003/335/JSK genotsiidi, inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude uurimise ning nende eest vastutuselevõtmise kohta (5) ja oma 17. detsembri 2002. aasta seisukohta sõjakuritegude ja inimsusevastaste kuritegude uurimise ja nende eest kohtu alla andmise kohta (6);

võttes arvesse nõukogu 16. juuni 2003. aasta ühist seisukohta 2003/444/ÜVJP Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohta (7) ja nõukogu tegevuskava kõnealuse ühise seisukoha täitmise jälgimise kohta;

võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ja ELi vahel 10. aprillil 2006 alla kirjutatud koostöö ja abistamise lepingut, mis jõustus 1. mail 2006 (8);

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 23. juuni 2008. aasta lisaaruannet laste olukorra kohta Uganda relvakonfliktis;

võttes arvesse ELi inimõigusi käsitlevaid 2003. aasta suuniseid laste olukorra kohta relvakonfliktides;

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eelkõige 22. mai 2008. aasta resolutsiooni Sudaani ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohta (9), 3. juuli 2003. aasta resolutsiooni inimõiguste rikkumise kohta Ugandas (10) ning 6. juuli 2000. aasta resolutsiooni laste röövimise kohta Jumala Vastupanuarmee (LRA) poolt (11);

võttes arvesse Ameerika Ühendriikide rahandusministeeriumi välismaiste varade kontrolli ameti (Office of Foreign Assets Control OFAC) 28. augusti 2008. aasta otsust, millega kehtestati uued sanktsioonid Joseph Kony suhtes, kandes ta musta nimekirja „Specially Designated Nationals (SDN)”;

võttes arvesse arvamuste vahetust Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohta Euroopa Parlamendi arengukomisjoni 15. septembri 2008. aasta koosolekul;

võttes arvesse kodukorra artiklit 91 ja artikli 90 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus tegi 2005. aasta juulis LRA ülemjuhataja Joseph Kony vahistamismääruse, mis sisaldas 33 süüdistuse punkti väidetavate inimsusevastaste ja sõjakuritegude kohta ning mida muudeti 2005. aasta septembris; arvestades, et vahistamismäärused anti välja ka teiste LRA juhtide, sealhulgas Vincent Otti, Okot Odhiambo ja Domic Ongweni kohta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus tegi 2005. aasta juulis LRA ülemjuhataja Joseph Kony vahistamismääruse, mis sisaldas 33 süüdistuse punkti väidetavate inimsusevastaste ja sõjakuritegude kohta ning mida muudeti 2005. aasta septembris; arvestades, et vahistamismäärused anti välja ka teiste LRA juhtide, sealhulgas Vincent Otti, Okot Odhiambo ja Domic Ongweni kohta;

| B. | arvestades, et Joseph Kony vastu esitatud 33-st süüdistuse punktist 12 hõlmavad süüdistusi sõjakuritegudes ja inimsusevastastes kuritegudes, sealhulgas süüdistusi mõrvas, vägistamises, orjastamises, seksuaalses orjastamises ja ebainimlikes tegudes, millega põhjustati tõsiseid kehavigastusi ja kannatusi, ning 21 süüdistust sõjakuritegudes, sealhulgas süüdistusi mõrvas, tsiviilelanike julmas kohtlemises, rünnaku tahtlikus suunamises tsiviilelanikkonna vastu, laste vägistamise õhutamises ja sundvärbamises; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Joseph Kony vastu esitatud 33-st süüdistuse punktist 12 hõlmavad süüdistusi sõjakuritegudes ja inimsusevastastes kuritegudes, sealhulgas süüdistusi mõrvas, vägistamises, orjastamises, seksuaalses orjastamises ja ebainimlikes tegudes, millega põhjustati tõsiseid kehavigastusi ja kannatusi, ning 21 süüdistust sõjakuritegudes, sealhulgas süüdistusi mõrvas, tsiviilelanike julmas kohtlemises, rünnaku tahtlikus suunamises tsiviilelanikkonna vastu, laste vägistamise õhutamises ja sundvärbamises;

| C. | arvestades, et LRA on võidelnud selles piirkonnas alates 1986. aastast näiliselt Uganda valitsuse vastu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et LRA on võidelnud selles piirkonnas alates 1986. aastast näiliselt Uganda valitsuse vastu;

| D. | arvestades, et relvastatud mäss Põhja-Ugandas on kestnud alates 1986. aastast ja praegu jätkub see LRA nimel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et relvastatud mäss Põhja-Ugandas on kestnud alates 1986. aastast ja praegu jätkub see LRA nimel;

| E. | arvestades, et Uganda valitsus ja LRA sõlmisid 2006. aasta augustis vaenutegevuse peatamise kokkuleppe; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Uganda valitsus ja LRA sõlmisid 2006. aasta augustis vaenutegevuse peatamise kokkuleppe;

| F. | arvestades, et vägivalla haripunktis Põhja-Ugandas 2005. aastal oli ligikaudu 1,6 miljonit inimest sunnitud ümber asuma ja elama riigisiseselt ümberasustatute laagrites ning et kümned tuhanded lapsed pidid magama igal öösel oma turvalisuse tagamiseks linnades asuvates keskustes; arvestades, et kuigi alates 2006. aastast võisid pooled riigisiseselt ümberasustatud isikud kodudesse või kodu lähedale tagasi pöörduda, on lõpliku rahukokkuleppe puudumisel paljude tagasi minna mitte soovivate riigisiseselt ümberasustatud isikute olukord kriitiline; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vägivalla haripunktis Põhja-Ugandas 2005. aastal oli ligikaudu 1,6 miljonit inimest sunnitud ümber asuma ja elama riigisiseselt ümberasustatute laagrites ning et kümned tuhanded lapsed pidid magama igal öösel oma turvalisuse tagamiseks linnades asuvates keskustes; arvestades, et kuigi alates 2006. aastast võisid pooled riigisiseselt ümberasustatud isikud kodudesse või kodu lähedale tagasi pöörduda, on lõpliku rahukokkuleppe puudumisel paljude tagasi minna mitte soovivate riigisiseselt ümberasustatud isikute olukord kriitiline;

| G. | arvestades, et selle konflikti tagajärjed on hukatuslikud, olles toonud kaasa rohkem kui 20 000 lapse röövimise ja põhjustanud tohutuid inimlikke kannatusi, eelkõige tsiviilelanike hulgas, samuti jämedaid inimõiguste rikkumisi, elanikkonna ulatuslikku ümberasustamist ja sotsiaalsete ning majandusstruktuuride kokkuvarisemist, ning annavad alust sügavaks mureks; arvestades, et laste röövimine ja nende seksiorjade või võitlejatena kasutamine on sõjakuritegu ja inimsusevastane kuritegu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et selle konflikti tagajärjed on hukatuslikud, olles toonud kaasa rohkem kui 20 000 lapse röövimise ja põhjustanud tohutuid inimlikke kannatusi, eelkõige tsiviilelanike hulgas, samuti jämedaid inimõiguste rikkumisi, elanikkonna ulatuslikku ümberasustamist ja sotsiaalsete ning majandusstruktuuride kokkuvarisemist, ning annavad alust sügavaks mureks; arvestades, et laste röövimine ja nende seksiorjade või võitlejatena kasutamine on sõjakuritegu ja inimsusevastane kuritegu;

| H. | arvestades, et ainuüksi 2008. aastal pani LRA väidetavalt toime 200 kuni 300 röövimist Kesk-Aafrika Vabariigis, Lõuna-Sudaanis ja Kongo Demokraatlikus Vabariigis (Kongo DV), rakendades seega vägivalda ohvrite uue põlvkonna peal; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ainuüksi 2008. aastal pani LRA väidetavalt toime 200 kuni 300 röövimist Kesk-Aafrika Vabariigis, Lõuna-Sudaanis ja Kongo Demokraatlikus Vabariigis (Kongo DV), rakendades seega vägivalda ohvrite uue põlvkonna peal;

| I. | arvestades, et LRA ründas 2008. aasta juulis Nabangas Sudaani Vabastusarmeed ja surmas umbes 20 sõdurit; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et LRA ründas 2008. aasta juulis Nabangas Sudaani Vabastusarmeed ja surmas umbes 20 sõdurit;

| J. | arvestades, et Joseph Kony on korduvalt keeldunud tulemast Jubasse ja on siiani keeldunud kirjutamast alla lõplikule rahulepingule, kuni ühine kontaktrühm ei ole lahendanud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu poolt välja antud vahistamismääruste ja muude lepingus sisalduvate küsimustega seonduvat; arvestades, et lõpliku rahulepingu üle pidas läbirääkimisi ÜRO Julgeolekunõukogu erisaadik LRA-st mõjutatud piirkondade jaoks, Mosambiigi endine president Joaquim Chissano; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Joseph Kony on korduvalt keeldunud tulemast Jubasse ja on siiani keeldunud kirjutamast alla lõplikule rahulepingule, kuni ühine kontaktrühm ei ole lahendanud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu poolt välja antud vahistamismääruste ja muude lepingus sisalduvate küsimustega seonduvat; arvestades, et lõpliku rahulepingu üle pidas läbirääkimisi ÜRO Julgeolekunõukogu erisaadik LRA-st mõjutatud piirkondade jaoks, Mosambiigi endine president Joaquim Chissano;

| K. | arvestades, et Joseph Kony kasutas hingetõmbeaega rahuprotsessi käigus LRA jõudude ümbergrupeerimiseks ja ümberkorraldamiseks Kongo DV-s; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Joseph Kony kasutas hingetõmbeaega rahuprotsessi käigus LRA jõudude ümbergrupeerimiseks ja ümberkorraldamiseks Kongo DV-s;

| L. | arvestades, et osalisriikide suutmatuse tõttu Konyt ja muid LRA juhte vahistada tugevdab LRA praegu oma jõudusid inimröövide teel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et osalisriikide suutmatuse tõttu Konyt ja muid LRA juhte vahistada tugevdab LRA praegu oma jõudusid inimröövide teel;

| M. | arvestades, et LRA röövis ÜRO lastekaitsefondi (UNICEFi) andmeil väidetavalt 2008. aasta septembris Kiliwa ja Duru linnas Kongo DV-s 90 Kongo kooliõpilast ja ründas paljusid muid sihtpunkte, põhjustades piirkonnas ulatuslikku ümberasumist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et LRA röövis ÜRO lastekaitsefondi (UNICEFi) andmeil väidetavalt 2008. aasta septembris Kiliwa ja Duru linnas Kongo DV-s 90 Kongo kooliõpilast ja ründas paljusid muid sihtpunkte, põhjustades piirkonnas ulatuslikku ümberasumist;

| N. | arvestades, et Rahvusvahelisel Kriminaalkohtul on oluline roll raskete kuritegude ärahoidmisel ja piiramisel tema jurisdiktsiooni all kuuluvates valdkondades ja ta on oluline vahend rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõiguste järgimise edendamisel, toetades seeläbi vabadust, turvalisust, õiglust ja õigusriiki ja aidates hoida rahu ning tugevdada rahvusvahelist julgeolekut; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Rahvusvahelisel Kriminaalkohtul on oluline roll raskete kuritegude ärahoidmisel ja piiramisel tema jurisdiktsiooni all kuuluvates valdkondades ja ta on oluline vahend rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõiguste järgimise edendamisel, toetades seeläbi vabadust, turvalisust, õiglust ja õigusriiki ja aidates hoida rahu ning tugevdada rahvusvahelist julgeolekut;

| O. | arvestades, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu jurisdiktsiooni all on rahvusvahelisele üldsusele kõige enam muret tekitavaid tõsised kuriteod, eelkõige pärast 1. juulit 2002 sooritatud genotsiid, inimsusevastased kuriteod ja sõjakuriteod; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu jurisdiktsiooni all on rahvusvahelisele üldsusele kõige enam muret tekitavaid tõsised kuriteod, eelkõige pärast 1. juulit 2002 sooritatud genotsiid, inimsusevastased kuriteod ja sõjakuriteod;

| P. | arvestades, et riigid on võtnud endale kohustuse esitada oma riikliku jurisdiktsiooni kohaselt selliste kuritegude eest süüdistused ja toetada Rahvusvahelise Kriminaalkohtu sekkumist, kui riigid ei suuda oma kohustusi täita; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et riigid on võtnud endale kohustuse esitada oma riikliku jurisdiktsiooni kohaselt selliste kuritegude eest süüdistused ja toetada Rahvusvahelise Kriminaalkohtu sekkumist, kui riigid ei suuda oma kohustusi täita;

| Q. | arvestades, et Rooma statuudi on ratifitseerinud kõik ELi liikmesriigid, välja arvatud Tehhi Vabariik; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Rooma statuudi on ratifitseerinud kõik ELi liikmesriigid, välja arvatud Tehhi Vabariik;

| R. | arvestades, et ELi ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu vahel sõlmitud eespool nimetatud koostöölepingu kohaselt leppisid kokkuleppe osalised kõnealuse koostöö ja abistamise kohustuse täitmise hõlbustamiseks muu hulgas kokku, et luuakse vajalikud korrapärased sidemed Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ja kõnealuse kohtu ELi teabekeskuse vahel; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ELi ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu vahel sõlmitud eespool nimetatud koostöölepingu kohaselt leppisid kokkuleppe osalised kõnealuse koostöö ja abistamise kohustuse täitmise hõlbustamiseks muu hulgas kokku, et luuakse vajalikud korrapärased sidemed Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ja kõnealuse kohtu ELi teabekeskuse vahel;

| S. | arvestades, et EL ja selle liikmesriigid peaksid igati pingutama selle nimel, et tagada võimalikult suure arvu riikide osalemise Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tegevuses, pidades seda eesmärki silmas läbirääkimistel (nii kahe- kui mitmepoolsetel) ja poliitilises dialoogis kolmandate riikide ning piirkondlike organisatsioonidega; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et EL ja selle liikmesriigid peaksid igati pingutama selle nimel, et tagada võimalikult suure arvu riikide osalemise Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tegevuses, pidades seda eesmärki silmas läbirääkimistel (nii kahe- kui mitmepoolsetel) ja poliitilises dialoogis kolmandate riikide ning piirkondlike organisatsioonidega;

| T. | arvestades, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tegevus tuleks süvalaiendada ELi välissuhetesse ja Rooma statuudi ratifitseerimine ning rakendamine tuleks tõstatada inimõiguste üle peetavates ja poliitilistes dialoogides (eelkõige tippkohtumistel ja kõrgetasemelistel kohtumistel) kolmandate riikidega, sealhulgas arengukoostöö raames, nt Cotonou lepingu raamistikus, |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tegevus tuleks süvalaiendada ELi välissuhetesse ja Rooma statuudi ratifitseerimine ning rakendamine tuleks tõstatada inimõiguste üle peetavates ja poliitilistes dialoogides (eelkõige tippkohtumistel ja kõrgetasemelistel kohtumistel) kolmandate riikidega, sealhulgas arengukoostöö raames, nt Cotonou lepingu raamistikus,

| 1. | kutsub Uganda valitsust ja naaberriikide valitsusi, eelkõige Kongo DV valitsust üles tegema igakülgset koostööd Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga seoses selle teostatavate uurimiste ja kohtu alla andmistega; nõuab eelkõige koostööd Joseph Kony ja teiste kohtu poolt süüdistuse saanute viivitamatuks vahistamiseks ja üleandmiseks; |
| --- | --- |

1.

kutsub Uganda valitsust ja naaberriikide valitsusi, eelkõige Kongo DV valitsust üles tegema igakülgset koostööd Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga seoses selle teostatavate uurimiste ja kohtu alla andmistega; nõuab eelkõige koostööd Joseph Kony ja teiste kohtu poolt süüdistuse saanute viivitamatuks vahistamiseks ja üleandmiseks;

| 2. | taunib sügavalt jõupingutuste peatamist Joseph Kony ja teiste Rahvusvahelise Kriminaalkohtu poolt süüdistatavate isikute vahistamise edendamiseks; tuletab Uganda valitsusele meelde, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi osalisriigina on tal kohustus teha Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga igakülgset koostööd; |
| --- | --- |

2.

taunib sügavalt jõupingutuste peatamist Joseph Kony ja teiste Rahvusvahelise Kriminaalkohtu poolt süüdistatavate isikute vahistamise edendamiseks; tuletab Uganda valitsusele meelde, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi osalisriigina on tal kohustus teha Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga igakülgset koostööd;

| 3. | märgib, et Rooma statuudiga nähakse ette, et kui isikud on Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule üle antud, võib Uganda valitsus taotleda nende kohtuasjade üleandmist Uganda kohtutele, kui Rahvusvaheline Kriminaalkohus leiab, et Uganda kohtud on suutelised ja valmis vahistamismäärustes nimetatud kahtlusaluste tegevust tõeliselt uurima ja kohtulikult menetlema; |
| --- | --- |

3.

märgib, et Rooma statuudiga nähakse ette, et kui isikud on Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule üle antud, võib Uganda valitsus taotleda nende kohtuasjade üleandmist Uganda kohtutele, kui Rahvusvaheline Kriminaalkohus leiab, et Uganda kohtud on suutelised ja valmis vahistamismäärustes nimetatud kahtlusaluste tegevust tõeliselt uurima ja kohtulikult menetlema;

| 4. | nõuab tungivalt, et Uganda valitsus hoiduks sõlmimast LRA-ga rahvusvahelisest õigusest kõrvale hoidmist võimaldavaid kokkuleppeid; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et Uganda valitsus hoiduks sõlmimast LRA-ga rahvusvahelisest õigusest kõrvale hoidmist võimaldavaid kokkuleppeid;

| 5. | nõuab, et ELi liikmesriigid, Aafrika Liit ja eelkõige Uganda naaberriigid pööraksid jätkuvalt tähelepanu vahistamismääruste täitmisele; |
| --- | --- |

5.

nõuab, et ELi liikmesriigid, Aafrika Liit ja eelkõige Uganda naaberriigid pööraksid jätkuvalt tähelepanu vahistamismääruste täitmisele;

| 6. | nõuab kõigi LRA poolt röövitud isikute, eelkõige laste, kelle puhul on oht, et nad satuvad seksiorjadeks või sunnitakse LRA eest võitlema, tingimusteta ja kohest vabastamist; |
| --- | --- |

6.

nõuab kõigi LRA poolt röövitud isikute, eelkõige laste, kelle puhul on oht, et nad satuvad seksiorjadeks või sunnitakse LRA eest võitlema, tingimusteta ja kohest vabastamist;

| 7. | kutsub rahvusvahelist üldsust üles uurima LRA väidetavaid kuritarvitusi Kesk-Aafrika Vabariigis, Kongo DV-s ja Lõuna-Sudaanis ning ÜRO poolt teostatud avalikustamata uurimisi Kesk-Aafrika Vabariigis toimunud kuritarvituste kohta ning avalikustama nende tulemused; |
| --- | --- |

7.

kutsub rahvusvahelist üldsust üles uurima LRA väidetavaid kuritarvitusi Kesk-Aafrika Vabariigis, Kongo DV-s ja Lõuna-Sudaanis ning ÜRO poolt teostatud avalikustamata uurimisi Kesk-Aafrika Vabariigis toimunud kuritarvituste kohta ning avalikustama nende tulemused;

| 8. | kutsub piirkonna riikide valitsusi, ÜRO missiooni Kongo Demokraatlikus Vabariigis (MONUC) ja rahukõneluste rahvusvaheliste vaatlejate valitsusi üles jälgima ja avalikustama LRA liikumist, valvates tähelepanelikult piirkondade piire ja jälgides relvade ning muu varustuse LRA-le toimetamist ja keelustades selle; nõuab tulemuslike kavade väljatöötamist Rahvusvahelise Kriminaalkohtu vahistamismääruste täitmiseks, minimeerides samas tsiviilelanike elude ohtu seadmist ning kasutamata liigset jõudu, sealhulgas MONUC-i rakendades; |
| --- | --- |

8.

kutsub piirkonna riikide valitsusi, ÜRO missiooni Kongo Demokraatlikus Vabariigis (MONUC) ja rahukõneluste rahvusvaheliste vaatlejate valitsusi üles jälgima ja avalikustama LRA liikumist, valvates tähelepanelikult piirkondade piire ja jälgides relvade ning muu varustuse LRA-le toimetamist ja keelustades selle; nõuab tulemuslike kavade väljatöötamist Rahvusvahelise Kriminaalkohtu vahistamismääruste täitmiseks, minimeerides samas tsiviilelanike elude ohtu seadmist ning kasutamata liigset jõudu, sealhulgas MONUC-i rakendades;

| 9. | kutsub ELi liikmesriike, eelkõige Uganda ja Juba rahuprotsessi kaasatud riike, üles kooskõlastama oma tegevust piirkondlike valitsuste ja ÜRO sekretariaadi ning rahuvalvejõududega, et täita Rahvusvahelise Kriminaalkohtu poolt LRA juhtide suhtes välja antud vahistamismäärused; |
| --- | --- |

9.

kutsub ELi liikmesriike, eelkõige Uganda ja Juba rahuprotsessi kaasatud riike, üles kooskõlastama oma tegevust piirkondlike valitsuste ja ÜRO sekretariaadi ning rahuvalvejõududega, et täita Rahvusvahelise Kriminaalkohtu poolt LRA juhtide suhtes välja antud vahistamismäärused;

| 10. | juhib tähelepanu asjaolule, et õiguse kehtestamine on ELi ja Aafrika Liidu ühine eesmärk; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu asjaolule, et õiguse kehtestamine on ELi ja Aafrika Liidu ühine eesmärk;

| 11. | tuletab meelde, et osalisriigid on võtnud endale Rooma statuudiga kohustuse teha lõpp karistamatusele rahvusvahelisele üldsusele kõige enam muret tekitavate tõsiste kuritegude osas ja aidata kaasa selliste kuritegude ärahoidmisele; usub kindlalt, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus ja ajutised kohtud aitavad kaasa lepitus- ja rahuprotsessile; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde, et osalisriigid on võtnud endale Rooma statuudiga kohustuse teha lõpp karistamatusele rahvusvahelisele üldsusele kõige enam muret tekitavate tõsiste kuritegude osas ja aidata kaasa selliste kuritegude ärahoidmisele; usub kindlalt, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus ja ajutised kohtud aitavad kaasa lepitus- ja rahuprotsessile;

| 12. | on mures, et ei tehta selgepiirilisi jõupingutusi rahvusvahelise abi LRA kätte sattumise vältimiseks, mis võimaldab Joseph Konyl uuesti relvastuda; nõuab LRA tarnevõrgustike läbilõikamist; kutsub Sudaani valitsust üles lõpetama LRA rahaline ja sõjaline toetamine; |
| --- | --- |

12.

on mures, et ei tehta selgepiirilisi jõupingutusi rahvusvahelise abi LRA kätte sattumise vältimiseks, mis võimaldab Joseph Konyl uuesti relvastuda; nõuab LRA tarnevõrgustike läbilõikamist; kutsub Sudaani valitsust üles lõpetama LRA rahaline ja sõjaline toetamine;

| 13. | kutsub ELi ja rahvusvahelisi abiandjaid üles toetama endiste LRA võitlejate desarmeerimist, demobiliseerimist ja taasintegreerimist, riigisiseselt ümberasustatud isikute tagasipöördumist ja ohvritele valuraha maksmist; |
| --- | --- |

13.

kutsub ELi ja rahvusvahelisi abiandjaid üles toetama endiste LRA võitlejate desarmeerimist, demobiliseerimist ja taasintegreerimist, riigisiseselt ümberasustatud isikute tagasipöördumist ja ohvritele valuraha maksmist;

| 14. | tervitab tihedaid ja regulaarseid sidemeid Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kõrgemate ametnike ja ELi vahel; märgib ELi tugevat toetust Rooma statuudis osalemisele ja selle rakendamisele; rõhutab, et ELi juhtroll on Rahvusvahelise Kriminaalkohtu mandaadi täideviimiseks oluline; |
| --- | --- |

14.

tervitab tihedaid ja regulaarseid sidemeid Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kõrgemate ametnike ja ELi vahel; märgib ELi tugevat toetust Rooma statuudis osalemisele ja selle rakendamisele; rõhutab, et ELi juhtroll on Rahvusvahelise Kriminaalkohtu mandaadi täideviimiseks oluline;

| 15. | usub kindlalt, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus aitab pikemas perspektiivis kaasa uute julmuste ärahoidmisele; juhib tähelepanu sellele, et suutmatus Joseph Konyt vahistada on toonud kaasa julmuste ja inimõiguste rikkumise jätkumise; rõhutab, et rahu ja lepitust ei ole ohvrite õiguste tagamiseta võimalik saavutada; |
| --- | --- |

15.

usub kindlalt, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus aitab pikemas perspektiivis kaasa uute julmuste ärahoidmisele; juhib tähelepanu sellele, et suutmatus Joseph Konyt vahistada on toonud kaasa julmuste ja inimõiguste rikkumise jätkumise; rõhutab, et rahu ja lepitust ei ole ohvrite õiguste tagamiseta võimalik saavutada;

| 16. | soovitab AKV-ELi parlamentaarsel ühisassambleel jälgida tähelepanelikult olukorda Põhja-Ugandas ja inimõiguste rikkumisi LRA poolt; |
| --- | --- |

16.

soovitab AKV-ELi parlamentaarsel ühisassambleel jälgida tähelepanelikult olukorda Põhja-Ugandas ja inimõiguste rikkumisi LRA poolt;

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ELi eriesindajale Ida-Aafrika järvede piirkonnas, ELi eriesindajale Aafrika Liidus, Uganda valitsusele, ELi liikmesriikide valitsustele ja ÜRO Julgeolekunõukogu liikmetele, Aafrika Liidu institutsioonidele ning Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokurörile. |
| --- | --- |

17.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ELi eriesindajale Ida-Aafrika järvede piirkonnas, ELi eriesindajale Aafrika Liidus, Uganda valitsusele, ELi liikmesriikide valitsustele ja ÜRO Julgeolekunõukogu liikmetele, Aafrika Liidu institutsioonidele ning Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokurörile.

---

(1)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

(2)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 27.

(3)  EÜT L 167, 26.6.2002, lk 1.

(4)  ELT C 127 E, 29.5.2003, lk 130.

(5)  ELT L 118, 14.5.2003, lk 12.

(6)  ELT C 31 E, 5.2.2004, lk 83.

(7)  ELT L 150, 18.6.2003, lk 67.

(8)  ELT L 115, 28.4.2006, lk 50.

(9)  Vastu võetud tekst, P6_TA(2008)0238.

(10)  ELT C 74 E, 24.3.2004, lk 879.

(11)  EÜT C 121, 24.4.2001, lk 401.

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/38 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/38

---

Teisipäev, 21. oktoober 2008Lastega kaubitsemise vastane võitlus

P6_TA(2008)0504

Euroopa Parlamendi deklaratsioon lastega kaubitsemise vastase võitluse kohta

2010/C 15 E/07

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni artikleid 34 ja 35;

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimkaubanduse vastaste meetmete konventsiooni;

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat;

võttes arvesse kodukorra artiklit 116,

| A. | arvestades, et lastega kaubitsemine kujutab endast ikka veel suurt probleemi, sest aastas kaubitsetakse rohkem kui kahe miljoni lapsega sunniviisilise töö ja seksuaalse ärakasutamise eesmärgil; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et lastega kaubitsemine kujutab endast ikka veel suurt probleemi, sest aastas kaubitsetakse rohkem kui kahe miljoni lapsega sunniviisilise töö ja seksuaalse ärakasutamise eesmärgil;

| B. | arvestades, et uute kommunikatsioonitehnoloogiate areng suurendab lastega kaubitsemist, tehes selle probleemi kontrolli alla saamise keerulisemaks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et uute kommunikatsioonitehnoloogiate areng suurendab lastega kaubitsemist, tehes selle probleemi kontrolli alla saamise keerulisemaks;

| C. | arvestades, et liikmesriikide ametiasutused ja valitsusvälised organisatsioonid ei tegutse ikka veel tõhusalt lastega kaubitsemise vastu ebapiisava piiriülese koostöö, erialase koolituse vähesuse või kehtivate õigusnormide puuduliku rakendamise tõttu, |
| --- | --- |

C.

arvestades, et liikmesriikide ametiasutused ja valitsusvälised organisatsioonid ei tegutse ikka veel tõhusalt lastega kaubitsemise vastu ebapiisava piiriülese koostöö, erialase koolituse vähesuse või kehtivate õigusnormide puuduliku rakendamise tõttu,

| 1. | kutsub liikmesriike üles seadma lastega kaubitsemise vastase võitluse oma riikliku lastekaitsepoliitika esmatähtsaks eesmärgiks; |
| --- | --- |

1.

kutsub liikmesriike üles seadma lastega kaubitsemise vastase võitluse oma riikliku lastekaitsepoliitika esmatähtsaks eesmärgiks;

| 2. | kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles kindlustama vajalikud rahalised vahendid komisjoni laste õiguste edendamise ja kaitsmise strateegia raamistikus; |
| --- | --- |

2.

kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles kindlustama vajalikud rahalised vahendid komisjoni laste õiguste edendamise ja kaitsmise strateegia raamistikus;

| 3. | kutsub liikmesriike üles jätkama aktiivset koostööd ning teadmiste ja kogemuste vahetamist asjaomaste ELi ametiasutuste ja valitsusväliste organisatsioonidega, et hoida ära lastega kauplemine ja võidelda sellega ning tagada kauplemise ohvritele piisav abi; |
| --- | --- |

3.

kutsub liikmesriike üles jätkama aktiivset koostööd ning teadmiste ja kogemuste vahetamist asjaomaste ELi ametiasutuste ja valitsusväliste organisatsioonidega, et hoida ära lastega kauplemine ja võidelda sellega ning tagada kauplemise ohvritele piisav abi;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega nõukogule ja komisjonile.

Allakirjutanute nimed

Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Rapisardo Antinucci, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Maria Badía i Cutchet, Mariela Velichkova Baeva, Enrique Barón Crespo, Paolo Bartolozzi, Alessandro Battilocchio, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Zsolt László Becsey, Ivo Belet, Irena Belohorská, Monika Beňová, Giovanni Berlinguer, Slavi Binev, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Guy Bono, Josep Borrell Fontelles, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Catherine Boursier, Bernadette Bourzai, John Bowis, Sharon Bowles, Emine Bozkurt, Iles Braghetto, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Jan Březina, Ieke van den Burg, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Jerzy Buzek, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marie-Arlette Carlotti, Giorgio Carollo, Paulo Casaca, Michael Cashman, Françoise Castex, Pilar del Castillo Vera, Giusto Catania, Jean-Marie Cavada, Alejandro Cercas, Giulietto Chiesa, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Thierry Cornillet, Jean Louis Cottigny, Michael Cramer, Corina Crețu, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Hanne Dahl, Daniel Dăianu, Dragoș Florin David, Chris Davies, Bairbre de Brún, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marielle De Sarnez, Marie-Hélène Descamps, Harlem Désir, Christine De Veyrac, Mia De Vits, Jolanta Dičkutė, Alexandra Dobolyi, Valdis Dombrovskis, Beniamino Donnici, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Bárbara Dührkop Dührkop, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Göran Färm, Richard Falbr, Emanuel Jardim Fernandes, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Roberto Fiore, Věra Flasarová, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Armando França, Duarte Freitas, Urszula Gacek, Kinga Gál, Milan Gaľa, Vicente Miguel Garcés Ramón, Iratxe García Pérez, Jean-Paul Gauzès, Evelyne Gebhardt, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Adam Gierek, Maciej Marian Giertych, Neena Gill, Robert Goebbels, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Martí Grau i Segú, Louis Grech, Nathalie Griesbeck, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Mathieu Grosch, Françoise Grossetête, Lilli Gruber, Ignasi Guardans Cambó, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Catherine Guy-Quint, Fiona Hall, Małgorzata Handzlik, Gábor Harangozó, Malcolm Harbour, Marian Harkin, Joel Hasse Ferreira, Satu Hassi, Anna Hedh, Gyula Hegyi, Erna Hennicot-Schoepges, Edit Herczog, Esther Herranz García, Jim Higgins, Jens Holm, Mary Honeyball, Richard Howitt, Ján Hudacký, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Iliana Malinova Iotova, Mikel Irujo Amezaga, Carlos José Iturgaiz Angulo, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Stanisław Jałowiecki, Lívia Járóka, Pierre Jonckheer, Romana Jordan Cizelj, Madeleine Jouye de Grandmaison, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Ioannis Kasoulides, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Piia-Noora Kauppi, Metin Kazak, Glenys Kinnock, Evgeni Kirilov, Ewa Klamt, Wolf Klinz, Dieter-Lebrecht Koch, Jaromír Kohlíček, Maria Eleni Koppa, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Guntars Krasts, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, André Laignel, Alain Lamassoure, Stavros Lambrinidis, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Esther De Lange, Raymond Langendries, Vincenzo Lavarra, Henrik Lax, Johannes Lebech, Stéphane Le Foll, Roselyne Lefrançois, Bernard Lehideux, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Jean-Marie Le Pen, Katalin Lévai, Janusz Lewandowski, Bogusław Liberadzki, Marie-Noëlle Lienemann, Kartika Tamara Liotard, Pia Elda Locatelli, Eleonora Lo Curto, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Patrick Louis, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Jamila Madeira, Eugenijus Maldeikis, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Marian-Jean Marinescu, Helmuth Markov, Sérgio Marques, David Martin, Miguel Ángel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Antonio Masip Hidalgo, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Mario Mauro, Manolis Mavrommatis, Hans-Peter Mayer, Jaime Mayor Oreja, Manuel Medina Ortega, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Gay Mitchell, Nickolay Mladenov, Viktória Mohácsi, Claude Moraes, Javier Moreno Sánchez, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Elisabeth Morin, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Joseph Muscat, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Juan Andrés Naranjo Escobar, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, Bill Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Angelika Niebler, Lambert van Nistelrooij, Vural Öger, Cem Özdemir, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Gérard Onesta, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Maria Grazia Pagano, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Vladko Todorov Panayotov, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Alojz Peterle, Maria Petre, Rihards Pīks, Józef Pinior, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Lydie Polfer, José Javier Pomés Ruiz, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, John Purvis, Bilyana Ilieva Raeva, Miloslav Ransdorf, Poul Nyrup Rasmussen, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Karin Riis-Jørgensen, Giovanni Rivera, Maria Robsahm, Michel Rocard, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Libor Rouček, Martine Roure, Heide Rühle, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Daciana Octavia Sârbu, Christel Schaldemose, Olle Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Inger Segelström, Esko Seppänen, Adrian Severin, Czesław Adam Siekierski, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Peter Skinner, Csaba Sógor, Renate Sommer, Søren Bo Søndergaard, María Sornosa Martínez, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Gabriele Stauner, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Theodor Dumitru Stolojan, Dimitar Stoyanov, Margie Sudre, Eva-Britt Svensson, József Szájer, István Szent-Iványi, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Jacques Toubon, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Evangelia Tzampazi, Feleknas Uca, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ari Vatanen, Yannick Vaugrenard, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Kristian Vigenin, Dominique Vlasto, Diana Wallis, Graham Watson, Renate Weber, Åsa Westlund, Glenis Willmott, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Francis Wurtz, Anna Záborská, Jan Zahradil, Zbigniew Zaleski, Iva Zanicchi, Andrzej Tomasz Zapałowski, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Roberts Zīle, Gabriele Zimmer, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka

---

Kolmapäev, 22. oktoober 2008

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/40

---

Kolmapäev, 22. oktoober 2008Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. oktoobri 2008. aasta kohtumine

P6_TA(2008)0506

Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2008. aasta resolutsioon Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. oktoobri 2008. aasta kohtumise kohta

2010/C 15 E/08

Euroopa Parlament,

võttes arvesse eesistujariigi järeldusi pärast Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. oktoobri 2008. aasta kohtumist;

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu aruannet ja komisjoni avaldust Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. oktoobri 2008. aasta kohtumise kohta;

võttes arvesse 14. mail 2008. aasta nõukogu järeldusi ELi järelevalveraamistiku ja finantsstabiilsuse korra kohta ning nõukogu 3. juuni 2008. aasta, 4. detsembri 2007. aasta ja 9. oktoobri 2007. aasta järeldusi seonduvates küsimustes;

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et EL on finantskriisi, kliimamuutusega seotud probleemide ja selge institutsioonilise lahenduse leidmise vajaduse tõttu kriitilises olukorras; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL on finantskriisi, kliimamuutusega seotud probleemide ja selge institutsioonilise lahenduse leidmise vajaduse tõttu kriitilises olukorras;

| B. | arvestades, et Ameerika Ühendriikide kõrge riskiastmega hüpoteeklaenudest alguse saanud praegune finantskriis, mille põhjused olid muu hulgas ekspansiivne rahapoliitika, mida Ameerika Ühendriikide Föderaalreserv aastaid teostas, läbipaistvuse puudumine finantsturgudel, finantsinstitutsioonide laenukapitali ülemäärane kasutamine, puudulik järelevalve finantsturgude üle, reitingute halb kvaliteet ja valed eeldused kinnisvarahindade arengu kohta, on levinud turgude järjest suurema integreerituse tõttu üle maailma; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Ameerika Ühendriikide kõrge riskiastmega hüpoteeklaenudest alguse saanud praegune finantskriis, mille põhjused olid muu hulgas ekspansiivne rahapoliitika, mida Ameerika Ühendriikide Föderaalreserv aastaid teostas, läbipaistvuse puudumine finantsturgudel, finantsinstitutsioonide laenukapitali ülemäärane kasutamine, puudulik järelevalve finantsturgude üle, reitingute halb kvaliteet ja valed eeldused kinnisvarahindade arengu kohta, on levinud turgude järjest suurema integreerituse tõttu üle maailma;

| C. | arvestades, et innovatsioon finantsturul võib olla kasulik, kuid sellised finantstooted peavad olema reguleeritud ja läbipaistvad, et tagada õige tasakaal tulemuslikkuse ja stabiilsuse vahel, ning arvestades, et finantsturud peaksid teenima reaalmajanduse huve; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et innovatsioon finantsturul võib olla kasulik, kuid sellised finantstooted peavad olema reguleeritud ja läbipaistvad, et tagada õige tasakaal tulemuslikkuse ja stabiilsuse vahel, ning arvestades, et finantsturud peaksid teenima reaalmajanduse huve;

| D. | arvestades, et olemasolevatest vahenditest ei ole piisanud finantskriisi mõju ohjeldamiseks nii, et kollektiivsed kulud oleksid võimalikult väiksed ja ohtu oleks võimalik vältida, ning arvestades, et ELi tasandil tuleb tagada sidus järelevalve üha integreeritumate Euroopa finantsturgude üle; arvestades, et finantsstabiilsus ja kriisijuhtimine hõlmavad rohkem osapooli kui ainult järelevalveasutused; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et olemasolevatest vahenditest ei ole piisanud finantskriisi mõju ohjeldamiseks nii, et kollektiivsed kulud oleksid võimalikult väiksed ja ohtu oleks võimalik vältida, ning arvestades, et ELi tasandil tuleb tagada sidus järelevalve üha integreeritumate Euroopa finantsturgude üle; arvestades, et finantsstabiilsus ja kriisijuhtimine hõlmavad rohkem osapooli kui ainult järelevalveasutused;

| E. | arvestades, et eesistuja järeldustes finantskriisi kohta ei viidata Euroopa Parlamendile kui Euroopa Ülemkogu otsuseid jõustavale kaasõigusloojale; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et eesistuja järeldustes finantskriisi kohta ei viidata Euroopa Parlamendile kui Euroopa Ülemkogu otsuseid jõustavale kaasõigusloojale;

| F. | arvestades, et parlamentaarsed menetlused Lissaboni lepingu ratifitseerimiseks on lõpetatud 24 liikmesriigis; arvestades, et Lissaboni lepingus sisalduvaid institutsioonilisi reforme on kiiresti vaja selleks, et tagada Euroopa Liidu ladus ja tasakaalustatud toimimine koos igakülgse demokraatliku järelevalvega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et parlamentaarsed menetlused Lissaboni lepingu ratifitseerimiseks on lõpetatud 24 liikmesriigis; arvestades, et Lissaboni lepingus sisalduvaid institutsioonilisi reforme on kiiresti vaja selleks, et tagada Euroopa Liidu ladus ja tasakaalustatud toimimine koos igakülgse demokraatliku järelevalvega;

| G. | arvestades, et seoses oluliste poliitiliste sündmustega 2009. aastal, sealhulgas Euroopa Parlamendi valimiste ja komisjoni uue koosseisu ametissenimetamisega, on vaja selgust kohaldatavate institutsiooniliste sätete osas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et seoses oluliste poliitiliste sündmustega 2009. aastal, sealhulgas Euroopa Parlamendi valimiste ja komisjoni uue koosseisu ametissenimetamisega, on vaja selgust kohaldatavate institutsiooniliste sätete osas;

| H. | arvestades, et EL etendab kliimamuutuse vastases võitluses maailmas peamist rolli nii rahvusvaheliste läbirääkimiste juhtimise kui ka oluliste vähendamistega, mille on võtnud endale kohustuseks meie 27 liikmesriiki; arvestades, et Euroopa Ülemkogu seadis oma 8. ja 9. märtsi 2007. aasta kohtumisel sellega seoses eesmärgi saavutada vähemalt 20 %line kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine aastaks 2020 ning et seda eesmärki suurendatakse 30 %le laiaulatusliku rahvusvahelise kokkuleppe saavutamise puhul; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EL etendab kliimamuutuse vastases võitluses maailmas peamist rolli nii rahvusvaheliste läbirääkimiste juhtimise kui ka oluliste vähendamistega, mille on võtnud endale kohustuseks meie 27 liikmesriiki; arvestades, et Euroopa Ülemkogu seadis oma 8. ja 9. märtsi 2007. aasta kohtumisel sellega seoses eesmärgi saavutada vähemalt 20 %line kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine aastaks 2020 ning et seda eesmärki suurendatakse 30 %le laiaulatusliku rahvusvahelise kokkuleppe saavutamise puhul;

| I. | arvestades, et kliimamuutusega võitlemine on Euroopa Liidu üks põhiprobleeme ja -eesmärke ning sellele tuleks läheneda kõikehõlmavalt rahvusvahelisel tasemel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kliimamuutusega võitlemine on Euroopa Liidu üks põhiprobleeme ja -eesmärke ning sellele tuleks läheneda kõikehõlmavalt rahvusvahelisel tasemel;

| J. | arvestades, et Lissaboni ja Göteborgi strateegia ning energiat ja kliimat käsitleva paketi eesmärkide saavutamise eelduseks on pikaajalised investeeringud, ning arvestades. et Euroopa Investeerimispanga (EIP) rolli tuleb selles osas veelgi laiendada, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Lissaboni ja Göteborgi strateegia ning energiat ja kliimat käsitleva paketi eesmärkide saavutamise eelduseks on pikaajalised investeeringud, ning arvestades. et Euroopa Investeerimispanga (EIP) rolli tuleb selles osas veelgi laiendada,

Ülemaailmse finantskriisi makromajanduslik mõju reaalmajandusele

| 1. | rõhutab Euroopa makromajanduspoliitikas kiire ja hästi koordineeritud reageerimise olulisust maailma majanduskasvu taaselustamisel; märgib siiski, et stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud põhimõtteid ei tohi kahjustada ning et liikmesriigid peaksid püüdma saavutada eelarve tasakaalustamise; |
| --- | --- |

1.

rõhutab Euroopa makromajanduspoliitikas kiire ja hästi koordineeritud reageerimise olulisust maailma majanduskasvu taaselustamisel; märgib siiski, et stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud põhimõtteid ei tohi kahjustada ning et liikmesriigid peaksid püüdma saavutada eelarve tasakaalustamise;

| 2. | tunneb sügavat muret finantsturgude olukorra pärast ja nõuab kooskõlastatud tegevuse jätkuvat tugevdamist, et taastada usaldus turgudel; |
| --- | --- |

2.

tunneb sügavat muret finantsturgude olukorra pärast ja nõuab kooskõlastatud tegevuse jätkuvat tugevdamist, et taastada usaldus turgudel;

| 3. | tunneb heameelt Euroopa Ülemkogu eesistuja järelduste üle, millega ratifitseeriti 12. oktoobril 2008. aastal eurorühma otsustatud meetmed, mis on esimene oluline ja kooskõlastatud samm usalduse taastamiseks turgudel, pankadevaheliste laenude soodustamiseks ja pankade endi vahendite suurendamiseks, et nad saaksid jätkata laenude andmist äriühingutele ja majapidamistele; nõustub, et need meetmed on vajalikud praeguse finantskriisi ohjeldamiseks; |
| --- | --- |

3.

tunneb heameelt Euroopa Ülemkogu eesistuja järelduste üle, millega ratifitseeriti 12. oktoobril 2008. aastal eurorühma otsustatud meetmed, mis on esimene oluline ja kooskõlastatud samm usalduse taastamiseks turgudel, pankadevaheliste laenude soodustamiseks ja pankade endi vahendite suurendamiseks, et nad saaksid jätkata laenude andmist äriühingutele ja majapidamistele; nõustub, et need meetmed on vajalikud praeguse finantskriisi ohjeldamiseks;

| 4. | peab ülimalt oluliseks, et liikmesriigid näitaksid stabiilsete turutingimuste taastamiseks üles tõsist pühendumust ja tõhusat kriisijuhtimist, sest see on usalduse taastamisel võtmetähtsusega; usub, et esimesele kohtumisele euroala riikide riigi- ja valitsusjuhtide vahel, kes teevad otsuseid selles pädevuses, peaks tulema järg; |
| --- | --- |

4.

peab ülimalt oluliseks, et liikmesriigid näitaksid stabiilsete turutingimuste taastamiseks üles tõsist pühendumust ja tõhusat kriisijuhtimist, sest see on usalduse taastamisel võtmetähtsusega; usub, et esimesele kohtumisele euroala riikide riigi- ja valitsusjuhtide vahel, kes teevad otsuseid selles pädevuses, peaks tulema järg;

| 5. | märgib, et kriisi mõju ulatub väljapoole finantsturgusid, eriti ettevõtluse elujõulisuse, töökohtade, üksikisikute finantsasjade ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKE) jaoks, ning see mõju oleks olnud ettearvamatu, kui riikide asutused, Euroopa Keskpank (EKP) ja teised keskpangad ei oleks rakendanud abinõusid finantssüsteemi usaldusväärsuse taastamiseks; |
| --- | --- |

5.

märgib, et kriisi mõju ulatub väljapoole finantsturgusid, eriti ettevõtluse elujõulisuse, töökohtade, üksikisikute finantsasjade ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKE) jaoks, ning see mõju oleks olnud ettearvamatu, kui riikide asutused, Euroopa Keskpank (EKP) ja teised keskpangad ei oleks rakendanud abinõusid finantssüsteemi usaldusväärsuse taastamiseks;

| 6. | rõhutab vajadust võtta meetmeid seoses finantsstabiilsuse ja süsteemse riskiga; nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu annaksid Lissaboni agendale uut elujõudu ja kohandaksid liikmesriikide reformikavasid praegusel moonutatud majanduse ajal kuni aasta lõpuni, et kaitsta ELi kodanike töökohti ja sissetulekuid; |
| --- | --- |

6.

rõhutab vajadust võtta meetmeid seoses finantsstabiilsuse ja süsteemse riskiga; nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu annaksid Lissaboni agendale uut elujõudu ja kohandaksid liikmesriikide reformikavasid praegusel moonutatud majanduse ajal kuni aasta lõpuni, et kaitsta ELi kodanike töökohti ja sissetulekuid;

| 7. | on veendunud jätkusuutliku ja kasvule keskendunud makromajandusliku keskkonna vajalikkuses; tuletab meelde, et on ülimalt oluline, et kodanikele ning VKEdele oleksid laenud jätkuvalt kättesaadavad ning et investeeringud ELi infrastruktuuri jätkuksid, et vältida majanduskasvu ja tööhõive dramaatilist langust; rõhutab EIP võimalikku rolli selles osas; |
| --- | --- |

7.

on veendunud jätkusuutliku ja kasvule keskendunud makromajandusliku keskkonna vajalikkuses; tuletab meelde, et on ülimalt oluline, et kodanikele ning VKEdele oleksid laenud jätkuvalt kättesaadavad ning et investeeringud ELi infrastruktuuri jätkuksid, et vältida majanduskasvu ja tööhõive dramaatilist langust; rõhutab EIP võimalikku rolli selles osas;

Finantskriisist väljumise strateegia

| 8. | toetab otsustavalt abinõusid, mis võivad aidata taastada turgude likviidsuse ning seeläbi ettevõtjate ja üksikisikute laenuvõimalused; on teadlik vajadusest veenda maksumaksjaid, et neile muret tekitavaid küsimusi võetakse kõikides võetavates abinõudes arvesse ning märgib, et finantsstabiilsuse taastamine on tulevase majanduskasvu jaoks otsustava tähtsusega; kutsub liikmesriike üles vaatama üle praeguse finantssüsteemi toimimine, kui neil on tõsine soov taastada usaldus finantsturgudel ja tegeleda finantskriisiga ülemaailmsel tasandil; |
| --- | --- |

8.

toetab otsustavalt abinõusid, mis võivad aidata taastada turgude likviidsuse ning seeläbi ettevõtjate ja üksikisikute laenuvõimalused; on teadlik vajadusest veenda maksumaksjaid, et neile muret tekitavaid küsimusi võetakse kõikides võetavates abinõudes arvesse ning märgib, et finantsstabiilsuse taastamine on tulevase majanduskasvu jaoks otsustava tähtsusega; kutsub liikmesriike üles vaatama üle praeguse finantssüsteemi toimimine, kui neil on tõsine soov taastada usaldus finantsturgudel ja tegeleda finantskriisiga ülemaailmsel tasandil;

| 9. | väljendab suurt heameelt komisjoni kiire ja tervikliku tegutsemise üle seoses riigiabi eeskirjade kohaldamisega seoses finantsinstitutsioonidega võetud meetmetele; kutsub komisjoni erakorraliste meetmete range järelevalve kontekstis üles looma interdistsiplinaarse meeskonna, mis hõlmaks konkurentsi peadirektoraadi, 3. tasandi komiteede ja Euroopa Keskpankade Süsteemi spetsialiste, eesmärgiga ühendada teadmised ja oskusteave ning tagada tasakaalustatud, erapooletud ja kõrgekvaliteedilised otsused kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

9.

väljendab suurt heameelt komisjoni kiire ja tervikliku tegutsemise üle seoses riigiabi eeskirjade kohaldamisega seoses finantsinstitutsioonidega võetud meetmetele; kutsub komisjoni erakorraliste meetmete range järelevalve kontekstis üles looma interdistsiplinaarse meeskonna, mis hõlmaks konkurentsi peadirektoraadi, 3. tasandi komiteede ja Euroopa Keskpankade Süsteemi spetsialiste, eesmärgiga ühendada teadmised ja oskusteave ning tagada tasakaalustatud, erapooletud ja kõrgekvaliteedilised otsused kõigis liikmesriikides;

| 10. | tunnustab komisjoni otsust luua kõrgetasemeline töörühm, et töötada välja järelevalvestruktuur, mis on kindel ja jätkusuutlik ning mis võimaldab paremat valdkondadevahelist ja piiriülest integratsiooni ja kooskõlastamist; rõhutab, kui tähtis on anda töörühmale lühiajalises plaanis täpsed ülesanded ning tagada töörühma aruandlus nõukogule, komisjonile ja Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

10.

tunnustab komisjoni otsust luua kõrgetasemeline töörühm, et töötada välja järelevalvestruktuur, mis on kindel ja jätkusuutlik ning mis võimaldab paremat valdkondadevahelist ja piiriülest integratsiooni ja kooskõlastamist; rõhutab, kui tähtis on anda töörühmale lühiajalises plaanis täpsed ülesanded ning tagada töörühma aruandlus nõukogule, komisjonile ja Euroopa Parlamendile;

| 11. | kiidab heaks nn finantskriisi üksuse loomise ning palub nõukogul leppida kokku, millised on lühiajalises plaanis selle toimimise viisid ja koostöö moodustatud kõrgetasemelise töörühmaga; väljendab sügavat pahameelt Euroopa Parlamendi üksuse väljajätmise pärast sellest kriisiüksuse koosseisust; toetab komisjoni ja EKP juhitud võimsama varajase hoiatamise süsteemi loomist, millele antakse kooskõlastamis- ja jõustamisvolitused ning mille töös peaksid osalema 3. tasandi komiteed; |
| --- | --- |

11.

kiidab heaks nn finantskriisi üksuse loomise ning palub nõukogul leppida kokku, millised on lühiajalises plaanis selle toimimise viisid ja koostöö moodustatud kõrgetasemelise töörühmaga; väljendab sügavat pahameelt Euroopa Parlamendi üksuse väljajätmise pärast sellest kriisiüksuse koosseisust; toetab komisjoni ja EKP juhitud võimsama varajase hoiatamise süsteemi loomist, millele antakse kooskõlastamis- ja jõustamisvolitused ning mille töös peaksid osalema 3. tasandi komiteed;

| 12. | toetab nõukogu otsust laiendada EIP rolli laenuandja ja -võtjana; |
| --- | --- |

12.

toetab nõukogu otsust laiendada EIP rolli laenuandja ja -võtjana;

| 13. | on mures riiklike tugipakettide suurusest tulenevate ohtude pärast finantsturgudel ning peab oluliseks, et iga kord, kui avaliku sektori raha kasutatakse mõne finantsasutuse päästmiseks, peaks maksumaksjate ja liikmesriikide eelarvete huvides sellega kaasnema riiklik järelevalve, valitsemise täiustamine, tasustamise piiramine, tugev aruandekohustus ametivõimude ees ning reaalmajandusse investeerimise strateegiad; |
| --- | --- |

13.

on mures riiklike tugipakettide suurusest tulenevate ohtude pärast finantsturgudel ning peab oluliseks, et iga kord, kui avaliku sektori raha kasutatakse mõne finantsasutuse päästmiseks, peaks maksumaksjate ja liikmesriikide eelarvete huvides sellega kaasnema riiklik järelevalve, valitsemise täiustamine, tasustamise piiramine, tugev aruandekohustus ametivõimude ees ning reaalmajandusse investeerimise strateegiad;

Reguleerimise parandamine

| 14. | kutsub nõukogu üles tegema Euroopa Parlamendiga koostööd ning komisjoni kasutama algatuspädevust ja tegema ettepanekuid ELi reguleeriva ja järelevalveraamistiku tugevdamiseks ning kriisiohjamiseks ELi regulatiivsel tasandil; |
| --- | --- |

14.

kutsub nõukogu üles tegema Euroopa Parlamendiga koostööd ning komisjoni kasutama algatuspädevust ja tegema ettepanekuid ELi reguleeriva ja järelevalveraamistiku tugevdamiseks ning kriisiohjamiseks ELi regulatiivsel tasandil;

| 15. | rõhutab vajadust analüüsida hoolikalt praeguse finantskriisi põhjuseid, eelkõige järelevalve piisavust ja kehtivate eeskirjade järgimist; kordab oma nõudmist õigusmeetmete järele, eeskätt järgmistes valdkondades: pankade reguleerimine ja järelevalve, krediidireitingu agentuuride roll, väärtpaberistamine ja järelevalve väärtpaberistamise üle, riskifondid ja muud uued asutuste tüübid, finantsvõimenduse roll, läbipaistvuse nõuded, likvideerimise eeskirjad, kliiring börsivälistel turgudel ja kriisiennetusmehhanismid; tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle suurendada pangahoiuste miinimumkaitset ja kordab oma soovi analüüsida seda ettepanekut kiiremas korras; |
| --- | --- |

15.

rõhutab vajadust analüüsida hoolikalt praeguse finantskriisi põhjuseid, eelkõige järelevalve piisavust ja kehtivate eeskirjade järgimist; kordab oma nõudmist õigusmeetmete järele, eeskätt järgmistes valdkondades: pankade reguleerimine ja järelevalve, krediidireitingu agentuuride roll, väärtpaberistamine ja järelevalve väärtpaberistamise üle, riskifondid ja muud uued asutuste tüübid, finantsvõimenduse roll, läbipaistvuse nõuded, likvideerimise eeskirjad, kliiring börsivälistel turgudel ja kriisiennetusmehhanismid; tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle suurendada pangahoiuste miinimumkaitset ja kordab oma soovi analüüsida seda ettepanekut kiiremas korras;

| 16. | kordab vajadust tugevdada Lamfalussy protsessi, nagu nõuti Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta resolutsioonis soovitustega komisjonile Lamfalussy protsessi järelmeetmete kohta: edaspidine järelevalvestruktuur (1), sealhulgas suurimate piiriüleste finantskontsernide järelevalve kolleegiumide kaudu ning selge õigusliku staatuse ja suuremate volituste andmine 3. tasandi komiteedele, et parandada järelevalvet ELis ja aidata kaasa rahvusvahelisele dialoogile ning poliitika kooskõlastamisele selles valdkonnas; |
| --- | --- |

16.

kordab vajadust tugevdada Lamfalussy protsessi, nagu nõuti Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta resolutsioonis soovitustega komisjonile Lamfalussy protsessi järelmeetmete kohta: edaspidine järelevalvestruktuur (1), sealhulgas suurimate piiriüleste finantskontsernide järelevalve kolleegiumide kaudu ning selge õigusliku staatuse ja suuremate volituste andmine 3. tasandi komiteedele, et parandada järelevalvet ELis ja aidata kaasa rahvusvahelisele dialoogile ning poliitika kooskõlastamisele selles valdkonnas;

| 17. | juhib tähelepanu asjaolule, et ainult riiklikud ametivõimud ei suuda riikide võimupädevust ületavat kriisi lahendada, vaid piiriülese kriisi korral on otsustav järelevalveasutuste vaheline koostöö ja vastastikune usaldus; nõuab, et komisjon ja vastutavad riiklikud asutused töötaksid ühiselt välja ettepanekud tulemuslikuks kriisiohjamiseks, mis esitatakse läbivaatamiseks Euroopa Parlamendile; juhib tähelepanu tiheda kooskõlastamise olulisusele ELi tasandil, kui kohtutakse G8 tasandil, ning usub kindlalt kriisile ülemaailmse lahenduse leidmisse, mis aitaks kaasa uue rahvusvahelise finantskorra kehtestamisele ja hõlmaks Bretton Woodsi institutsioonide reformimist; |
| --- | --- |

17.

juhib tähelepanu asjaolule, et ainult riiklikud ametivõimud ei suuda riikide võimupädevust ületavat kriisi lahendada, vaid piiriülese kriisi korral on otsustav järelevalveasutuste vaheline koostöö ja vastastikune usaldus; nõuab, et komisjon ja vastutavad riiklikud asutused töötaksid ühiselt välja ettepanekud tulemuslikuks kriisiohjamiseks, mis esitatakse läbivaatamiseks Euroopa Parlamendile; juhib tähelepanu tiheda kooskõlastamise olulisusele ELi tasandil, kui kohtutakse G8 tasandil, ning usub kindlalt kriisile ülemaailmse lahenduse leidmisse, mis aitaks kaasa uue rahvusvahelise finantskorra kehtestamisele ja hõlmaks Bretton Woodsi institutsioonide reformimist;

| 18. | pooldab algatust korraldada võimalikult kiiresti rahvusvaheline konverents, et arutada praeguse kriisiga toimetulekuks vajalikke regulatiivseid ja järelevalvealaseid meetmeid; on veendunud, et EL peab etendama rahvusvahelise finantsstruktuuri tulevikuga seotud aruteludel juhtrolli; palub, et Euroopa Ülemkogu ja komisjon kaasaksid sellesse tegevusse ka Euroopa Parlamendi; |
| --- | --- |

18.

pooldab algatust korraldada võimalikult kiiresti rahvusvaheline konverents, et arutada praeguse kriisiga toimetulekuks vajalikke regulatiivseid ja järelevalvealaseid meetmeid; on veendunud, et EL peab etendama rahvusvahelise finantsstruktuuri tulevikuga seotud aruteludel juhtrolli; palub, et Euroopa Ülemkogu ja komisjon kaasaksid sellesse tegevusse ka Euroopa Parlamendi;

| 19. | nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon esitaks viivitamata ettepaneku nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/48/EÜ (hoiuste intresside maksustamise kohta) (2) läbivaatamiseks; |
| --- | --- |

19.

nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon esitaks viivitamata ettepaneku nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/48/EÜ (hoiuste intresside maksustamise kohta) (2) läbivaatamiseks;

Lissaboni leping

| 20. | kordab, et austab Iirimaa referendumi tulemust ja teiste liikmesriikide ratifitseerimismenetluste tulemusi, ning on seisukohal, et on võimalik leida lahendus Iiri rahva väljendatud muredele, et tagada enne Euroopa Parlamendi valimisi kõigi jaoks vastuvõetav lahendus; on valmis pakkuma Iiri valitsusele ja parlamendile mis tahes abi, mida nad võiksid vajada ettepanekute esitamiseks, et kujundada Iiri avalikus arvamuses laiem ja teadlikum konsensus Iirimaa tuleviku suhtes reformitud ja tugevnenud Euroopa Liidus, ning mis oleksid Iirimaa partneritele ELis vastuvõetavad; |
| --- | --- |

20.

kordab, et austab Iirimaa referendumi tulemust ja teiste liikmesriikide ratifitseerimismenetluste tulemusi, ning on seisukohal, et on võimalik leida lahendus Iiri rahva väljendatud muredele, et tagada enne Euroopa Parlamendi valimisi kõigi jaoks vastuvõetav lahendus; on valmis pakkuma Iiri valitsusele ja parlamendile mis tahes abi, mida nad võiksid vajada ettepanekute esitamiseks, et kujundada Iiri avalikus arvamuses laiem ja teadlikum konsensus Iirimaa tuleviku suhtes reformitud ja tugevnenud Euroopa Liidus, ning mis oleksid Iirimaa partneritele ELis vastuvõetavad;

| 21. | palub Euroopa Ülemkogul määratleda järgmisel kohtumisel meetodid ja ajakava selle tulemuseni jõudmiseks; |
| --- | --- |

21.

palub Euroopa Ülemkogul määratleda järgmisel kohtumisel meetodid ja ajakava selle tulemuseni jõudmiseks;

Energia ja kliimamuutus

| 22. | on arvamusel, et ELi kliimamuutustealaseid eesmärke 2012. aastale järgnevaks perioodiks ei tohiks praeguse rahvusvahelise finantskriisi tõttu kahtluse alla seada; kohustub tegema nõukogu ja komisjoniga tihedat koostööd, et saavutada võimalikult kiiresti tulemuslik ja toimiv kokkulepe kliimamuutust ja energeetikat käsitleva õigusaktide paketi kohta; rõhutab samas, et ELi tööstussektori, töötajate ja tarbijate jaoks on väga oluline, et nende eesmärkide saavutamiseks kavandatavaid meetmeid hinnataks põhjalikult, et teha kindlaks nende mõju ELi ettevõtete sektoriviisilisele ja üldisele konkurentsivõimele; tuletab nõukogule meelde, et tegemist on kaasotsustamismenetlusega, mis eeldab otsuse vastuvõtmist kvalifitseeritud häälteenamusega; |
| --- | --- |

22.

on arvamusel, et ELi kliimamuutustealaseid eesmärke 2012. aastale järgnevaks perioodiks ei tohiks praeguse rahvusvahelise finantskriisi tõttu kahtluse alla seada; kohustub tegema nõukogu ja komisjoniga tihedat koostööd, et saavutada võimalikult kiiresti tulemuslik ja toimiv kokkulepe kliimamuutust ja energeetikat käsitleva õigusaktide paketi kohta; rõhutab samas, et ELi tööstussektori, töötajate ja tarbijate jaoks on väga oluline, et nende eesmärkide saavutamiseks kavandatavaid meetmeid hinnataks põhjalikult, et teha kindlaks nende mõju ELi ettevõtete sektoriviisilisele ja üldisele konkurentsivõimele; tuletab nõukogule meelde, et tegemist on kaasotsustamismenetlusega, mis eeldab otsuse vastuvõtmist kvalifitseeritud häälteenamusega;

| 23. | palub nõukogul jääda kavandatud ambitsioonikate eesmärkide juurde saavutada säästlike taastuvate energiaallikate kohustuslik 20 % osakaal ühenduse üldises energia lõpptarbimises ja säästlikest taastuvatest energiaallikatest saadava energia kohustuslik 10 % osakaal iga liikmesriigi transpordisektoris aastaks 2020; |
| --- | --- |

23.

palub nõukogul jääda kavandatud ambitsioonikate eesmärkide juurde saavutada säästlike taastuvate energiaallikate kohustuslik 20 % osakaal ühenduse üldises energia lõpptarbimises ja säästlikest taastuvatest energiaallikatest saadava energia kohustuslik 10 % osakaal iga liikmesriigi transpordisektoris aastaks 2020;

| 24. | märgib, et Euroopa Ülemkogul kiideti heaks püüdlemine 30 %lise vähendamise suunas, kui rahvusvahelise kokkuleppega kehtestatakse, et teised arenenud riigid võtavad kohustuse saavutada võrreldavad heitkoguste vähendamised ning majanduslikult arenenumad arengumaad annavad piisava panuse vastavalt oma kohustustele ja suutlikkusele; |
| --- | --- |

24.

märgib, et Euroopa Ülemkogul kiideti heaks püüdlemine 30 %lise vähendamise suunas, kui rahvusvahelise kokkuleppega kehtestatakse, et teised arenenud riigid võtavad kohustuse saavutada võrreldavad heitkoguste vähendamised ning majanduslikult arenenumad arengumaad annavad piisava panuse vastavalt oma kohustustele ja suutlikkusele;

| 25. | tuletab meelde, et ELi tööstuse jaoks on ülioluline kohaldada vajalikke paindlikkusmeetmeid sektorites, mis kannatavad ümberpaigutamise/süsinikdioksiidi lekke ja konkurentsivõime nõrgenemise tõttu kõige rohkem; |
| --- | --- |

25.

tuletab meelde, et ELi tööstuse jaoks on ülioluline kohaldada vajalikke paindlikkusmeetmeid sektorites, mis kannatavad ümberpaigutamise/süsinikdioksiidi lekke ja konkurentsivõime nõrgenemise tõttu kõige rohkem;

| 26. | juhib tähelepanu asjaolule, et võimalust kasutada süsinikdioksiidi kogumist ja ladustamist süsinikdioksiidi vähendamiseks energeetikasektoris ja tööstusrajatistes on tunnustanud muu hulgas ka valitsustevaheline kliimamuutuste rühm; kutsub seetõttu nõukogu üles tagama piisav rahastamine, et alustada nende 12 näidisprojektiga 2015. aastal; |
| --- | --- |

26.

juhib tähelepanu asjaolule, et võimalust kasutada süsinikdioksiidi kogumist ja ladustamist süsinikdioksiidi vähendamiseks energeetikasektoris ja tööstusrajatistes on tunnustanud muu hulgas ka valitsustevaheline kliimamuutuste rühm; kutsub seetõttu nõukogu üles tagama piisav rahastamine, et alustada nende 12 näidisprojektiga 2015. aastal;

| 27. | tuletab meelde, et kliimamuutust ja energeetikat käsitlevasse õigusaktide paketti on vaja ühe õigusakti ettepanekuna lisada ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames (KOM(2007)0856); |
| --- | --- |

27.

tuletab meelde, et kliimamuutust ja energeetikat käsitlevasse õigusaktide paketti on vaja ühe õigusakti ettepanekuna lisada ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames (KOM(2007)0856);

Energiavarustuse kindlus

| 28. | nõuab, et võetaks tugev poliitiline kohustus liikuda ELis madala süsinikudioksiidi tasemega majanduse suunas, mis näeb ette piirkonnale omaste energiaallikate suurema kasutamise, detsentraliseeritud energiatootmise ja energiasäästumeetmed, et edendada taastuvate energiaallikate kasutamist, energiatõhusust ja muid madala süsinikdioksiidi tasemega energiaallikaid, püüda mitmekesistada energiavarustust ja vähendada sõltuvust imporditavatest fossiilkütustest, kuna selline muutus on kõige loogilisem reageering nafta hinnatõusule; kiidab heaks prioriteedi, mille kohaselt peaks nendele strateegilistele meetmetele järgnema tugev rahaline toetus uurimis- ja arendustegevusele; |
| --- | --- |

28.

nõuab, et võetaks tugev poliitiline kohustus liikuda ELis madala süsinikudioksiidi tasemega majanduse suunas, mis näeb ette piirkonnale omaste energiaallikate suurema kasutamise, detsentraliseeritud energiatootmise ja energiasäästumeetmed, et edendada taastuvate energiaallikate kasutamist, energiatõhusust ja muid madala süsinikdioksiidi tasemega energiaallikaid, püüda mitmekesistada energiavarustust ja vähendada sõltuvust imporditavatest fossiilkütustest, kuna selline muutus on kõige loogilisem reageering nafta hinnatõusule; kiidab heaks prioriteedi, mille kohaselt peaks nendele strateegilistele meetmetele järgnema tugev rahaline toetus uurimis- ja arendustegevusele;

| 29. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles järgima otsusekindlalt Euroopa Parlamendi soovitusi, mille eesmärk on ühine Euroopa energiaalane välispoliitika, eelkõige ELi ühtsuse suurendamine läbirääkimistel energiatarnijate ja transiitriikidega ning ELi kui terviku huvide kaitsmine, tõhusa energiaalase diplomaatia arendamine, tulemuslikumate kriisidele reageerimise mehhanismide vastuvõtmine ja energiatarnijate mitmekesistamise tagamine; tuletab meelde, et selleks on vaja vastu võtta strateegia koos selle elluviimiseks vajalike vahenditega; nõuab erilise tähelepanu pööramist puuduvate vajalike ühenduste rajamisele, eriti Euroopa idaosas; |
| --- | --- |

29.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles järgima otsusekindlalt Euroopa Parlamendi soovitusi, mille eesmärk on ühine Euroopa energiaalane välispoliitika, eelkõige ELi ühtsuse suurendamine läbirääkimistel energiatarnijate ja transiitriikidega ning ELi kui terviku huvide kaitsmine, tõhusa energiaalase diplomaatia arendamine, tulemuslikumate kriisidele reageerimise mehhanismide vastuvõtmine ja energiatarnijate mitmekesistamise tagamine; tuletab meelde, et selleks on vaja vastu võtta strateegia koos selle elluviimiseks vajalike vahenditega; nõuab erilise tähelepanu pööramist puuduvate vajalike ühenduste rajamisele, eriti Euroopa idaosas;

| 30. | tervitab nõukogu üleskutset tugevdada ja täiendada elutähtsaid infrastruktuure; kutsub komisjoni üles rakendama üleeuroopalisi energiavõrke ja looma prioriteetset võrkude ühendamise plaani, pöörates ühtlasi tähelepanu veeldatud maagaasi vastuvõtu ja taasgaasistamise infrastruktuurile ja hoidlatele; tervitab asjaolu, et ELi isoleeritud piirkondadele on pööratud eritähelepanu; rõhutab Euroopa võrkude ühendamise ja jaotusvõrkude infrastruktuuri täiendava arendamise tähtsust, et tuua turgudele suuremal määral avamerel toodetavat tuuleenergiat; märgib, et piiriülesed võrkudevahelised ühendused nõuavad erimeetmeid, näiteks eeliskohtlemist rahastamisel või maksuvabastusi; märgib, et puuduvate lülide lõpuleviimine üleeuroopalistes võrkudes parandab varustuskindlust ning aitab kaasa siseturu väljakujundamisele; |
| --- | --- |

30.

tervitab nõukogu üleskutset tugevdada ja täiendada elutähtsaid infrastruktuure; kutsub komisjoni üles rakendama üleeuroopalisi energiavõrke ja looma prioriteetset võrkude ühendamise plaani, pöörates ühtlasi tähelepanu veeldatud maagaasi vastuvõtu ja taasgaasistamise infrastruktuurile ja hoidlatele; tervitab asjaolu, et ELi isoleeritud piirkondadele on pööratud eritähelepanu; rõhutab Euroopa võrkude ühendamise ja jaotusvõrkude infrastruktuuri täiendava arendamise tähtsust, et tuua turgudele suuremal määral avamerel toodetavat tuuleenergiat; märgib, et piiriülesed võrkudevahelised ühendused nõuavad erimeetmeid, näiteks eeliskohtlemist rahastamisel või maksuvabastusi; märgib, et puuduvate lülide lõpuleviimine üleeuroopalistes võrkudes parandab varustuskindlust ning aitab kaasa siseturu väljakujundamisele;

| 31. | rõhutab vajadust tõhustada koostööd Musta mere piirkonna naaberriikidega institutsioonilise ja mitmepoolse mehhanismi abil, hõlmates ka energiavarustuse ja transiidi kindluse ning turu toimimise läbipaistvusega seotud küsimusi; |
| --- | --- |

31.

rõhutab vajadust tõhustada koostööd Musta mere piirkonna naaberriikidega institutsioonilise ja mitmepoolse mehhanismi abil, hõlmates ka energiavarustuse ja transiidi kindluse ning turu toimimise läbipaistvusega seotud küsimusi;

| 32. | rõhutab, et energiavarustuse kindlus on Euroopa Liidu prioriteet; rõhutab sellega seoses, et ELi ühiste taastuvenergia projektide arendamine peab omama juhtivat rolli energiavarustuse kindluse tagamisel, samal ajal kindlustades Lissaboni ja Göteborgi eesmärkide järgimise; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et energiavarustuse kindlus on Euroopa Liidu prioriteet; rõhutab sellega seoses, et ELi ühiste taastuvenergia projektide arendamine peab omama juhtivat rolli energiavarustuse kindluse tagamisel, samal ajal kindlustades Lissaboni ja Göteborgi eesmärkide järgimise;

| 33. | toonitab, et energiatõhusus ei ole mitte ainult kõige kulusäästlikum viis kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, vaid et sellel on ka otsene positiivne mõju majandusele, kuna see vähendab energiaarveid ja suurendab tarbijate ostujõudu, võimaldades osta muid kaupu ja teenuseid; kutsub liikmesriike üles kiirendama energiatõhususe poliitika ja kehtivate õigusaktide rakendamist; |
| --- | --- |

33.

toonitab, et energiatõhusus ei ole mitte ainult kõige kulusäästlikum viis kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, vaid et sellel on ka otsene positiivne mõju majandusele, kuna see vähendab energiaarveid ja suurendab tarbijate ostujõudu, võimaldades osta muid kaupu ja teenuseid; kutsub liikmesriike üles kiirendama energiatõhususe poliitika ja kehtivate õigusaktide rakendamist;

| 34. | on seisukohal, et täielikult toimiv siseturg on energiavarustuse kindluse jaoks ülima tähtsusega; märgib, et ELi energiaturg ei ole ikka veel täielikult välja kujundatud ja selle täielik rakendamine on hädavajalik; tervitab üleskutset viia energia siseturgu käsitlev õigusaktide pakett lõpule enne Euroopa Parlamendi käesoleva ametiaja lõppu; kutsub nõukogu üles alustama Euroopa Parlamendiga läbirääkimisi nimetatud õigusaktide paketi osas vastavalt energeetikanõukogu 10. oktoobri 2008. aasta istungil saavutatud poliitilisele kokkuleppele; |
| --- | --- |

34.

on seisukohal, et täielikult toimiv siseturg on energiavarustuse kindluse jaoks ülima tähtsusega; märgib, et ELi energiaturg ei ole ikka veel täielikult välja kujundatud ja selle täielik rakendamine on hädavajalik; tervitab üleskutset viia energia siseturgu käsitlev õigusaktide pakett lõpule enne Euroopa Parlamendi käesoleva ametiaja lõppu; kutsub nõukogu üles alustama Euroopa Parlamendiga läbirääkimisi nimetatud õigusaktide paketi osas vastavalt energeetikanõukogu 10. oktoobri 2008. aasta istungil saavutatud poliitilisele kokkuleppele;

Euroopa sisserände- ja varjupaigapakt

| 35. | tunneb heameelt eesistujariigi Prantsusmaa Euroopa sisserände- ja varjupaigapakti käsitleva algatuse üle, niivõrd kui sellega edendatakse sidusat ja tasakaalustatud lähenemisviisi rändele pakti kahe eesmärgi kaudu: seaduslike rändeteede sätestamine, võideldes samal ajal ebaseadusliku rändega; sellega seoses usub, et ühine sisserändepoliitika peaks põhinema eeldusel, et sisserändajad on ühiskonna individuaalsed liikmed ja potentsiaalsed kodanikud; lisaks on seisukohal, et liikmesriigid peaksid kehtestama selge ja tõhusa sotsiaalse kaasamise ja integratsiooni poliitika; arvab, et selle paktiga peaks kaasnema konkreetsed õigusakti ettepanekud; |
| --- | --- |

35.

tunneb heameelt eesistujariigi Prantsusmaa Euroopa sisserände- ja varjupaigapakti käsitleva algatuse üle, niivõrd kui sellega edendatakse sidusat ja tasakaalustatud lähenemisviisi rändele pakti kahe eesmärgi kaudu: seaduslike rändeteede sätestamine, võideldes samal ajal ebaseadusliku rändega; sellega seoses usub, et ühine sisserändepoliitika peaks põhinema eeldusel, et sisserändajad on ühiskonna individuaalsed liikmed ja potentsiaalsed kodanikud; lisaks on seisukohal, et liikmesriigid peaksid kehtestama selge ja tõhusa sotsiaalse kaasamise ja integratsiooni poliitika; arvab, et selle paktiga peaks kaasnema konkreetsed õigusakti ettepanekud;

| 36. | nõustub nõukoguga, et Euroopa sisserände- ja varjupaigapakt peaks olema raamistik tulevaste eesistumisperioodide ajal toimuvaks tegevuseks; |
| --- | --- |

36.

nõustub nõukoguga, et Euroopa sisserände- ja varjupaigapakt peaks olema raamistik tulevaste eesistumisperioodide ajal toimuvaks tegevuseks;

1. septembril 2008. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu järeltegevus

| 37. | on seisukohal, et Kaukaasia konfliktidel ei saa olla sõjalist lahendust, ning väljendab kindlat hukkamõistu kõigi nende tegevuse suhtes, kes kasutasid jõudu ja vägivalda, et muuta olukorda Gruusia separatistlikel territooriumidel Lõuna-Osseetias ja Abhaasias; |
| --- | --- |

37.

on seisukohal, et Kaukaasia konfliktidel ei saa olla sõjalist lahendust, ning väljendab kindlat hukkamõistu kõigi nende tegevuse suhtes, kes kasutasid jõudu ja vägivalda, et muuta olukorda Gruusia separatistlikel territooriumidel Lõuna-Osseetias ja Abhaasias;

| 38. | tuletab meelde Venemaa ebaproportsionaalset sõjalist tegevust Gruusias 2008. aasta augusti algul ja sissetungi sügavale Gruusia territooriumile, samuti Venemaa ühepoolset otsust tunnustada Abhaasia ja Lõuna-Osseetia iseseisvust; |
| --- | --- |

38.

tuletab meelde Venemaa ebaproportsionaalset sõjalist tegevust Gruusias 2008. aasta augusti algul ja sissetungi sügavale Gruusia territooriumile, samuti Venemaa ühepoolset otsust tunnustada Abhaasia ja Lõuna-Osseetia iseseisvust;

| 39. | kutsub Venemaad üles austama Gruusia suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust ning Gruusia piiride – mida on tunnustanud kõik ELi liikmesriigid – puutumatust; |
| --- | --- |

39.

kutsub Venemaad üles austama Gruusia suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust ning Gruusia piiride – mida on tunnustanud kõik ELi liikmesriigid – puutumatust;

| 40. | rõhutab, et EL peab oma Venemaa-poliitika läbi vaatama, kui Venemaa ei täida 12. augusti ja 8. septembri 2008. aasta kokkulepetes võetud kohustusi; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et EL peab oma Venemaa-poliitika läbi vaatama, kui Venemaa ei täida 12. augusti ja 8. septembri 2008. aasta kokkulepetes võetud kohustusi;

| 41. | väljendab heameelt nõukogu seisukoha üle seoses olukorraga Gruusias; tuletab meelde 12. augusti ja 8. septembri 2008. aasta kokkulepetes võetud kohustusi; rõhutab, et Vene vägede väljaviimine Lõuna-Osseetiat ja Abhaasiat ümbritsevast tsoonist on oluline lisasamm; nõuab põgenike turvalist ja kiiret tagasipöördumist kohapealsete ELi vaatlejate jälgimise saatel; taunib 15. oktoobril 2008. aastal Genfis toimunud Venemaa ja Gruusia kõneluste ebaõnnestumist; |
| --- | --- |

41.

väljendab heameelt nõukogu seisukoha üle seoses olukorraga Gruusias; tuletab meelde 12. augusti ja 8. septembri 2008. aasta kokkulepetes võetud kohustusi; rõhutab, et Vene vägede väljaviimine Lõuna-Osseetiat ja Abhaasiat ümbritsevast tsoonist on oluline lisasamm; nõuab põgenike turvalist ja kiiret tagasipöördumist kohapealsete ELi vaatlejate jälgimise saatel; taunib 15. oktoobril 2008. aastal Genfis toimunud Venemaa ja Gruusia kõneluste ebaõnnestumist;

| 42. | kahetseb, et Euroopa Liidu järelevalvemissioonil Gruusias ei ole lubatud siseneda separatistlikesse piirkondadesse, kuhu Venemaa kavatseb paigutada 7 600 regulaarväelast, vahetades välja Vene rahuvalvajate väikesearvulise kontingendi, mis paigutati mõlemale territooriumile pärast 1992.–1994. aasta vaherahu kokkulepet; |
| --- | --- |

42.

kahetseb, et Euroopa Liidu järelevalvemissioonil Gruusias ei ole lubatud siseneda separatistlikesse piirkondadesse, kuhu Venemaa kavatseb paigutada 7 600 regulaarväelast, vahetades välja Vene rahuvalvajate väikesearvulise kontingendi, mis paigutati mõlemale territooriumile pärast 1992.–1994. aasta vaherahu kokkulepet;

| 43. | ootab 22. oktoobril 2008 toimuva Gruusiat käsitleva rahvusvaheliste rahastajate konverentsi järeldusi; tervitab komisjoni võetud kohustust anda Gruusiale tugevat poliitilist, rahalist ja praktilist toetust; kutsub komisjoni esitama ja kiiresti rakendama meetmeid, mis on suunatud konfliktipiirkondade ülesehitamisele ja taastamistöödele, ning tõhustama humanitaarabi sõja jalgu jäänud inimeste ümberasumisel ja neile peavarju tagamisel enne talve tulekut; |
| --- | --- |

43.

ootab 22. oktoobril 2008 toimuva Gruusiat käsitleva rahvusvaheliste rahastajate konverentsi järeldusi; tervitab komisjoni võetud kohustust anda Gruusiale tugevat poliitilist, rahalist ja praktilist toetust; kutsub komisjoni esitama ja kiiresti rakendama meetmeid, mis on suunatud konfliktipiirkondade ülesehitamisele ja taastamistöödele, ning tõhustama humanitaarabi sõja jalgu jäänud inimeste ümberasumisel ja neile peavarju tagamisel enne talve tulekut;

| 44. | märgib, et kõik seni lahendamata probleemid tuleb lahendada rahvusvahelisel konverentsil Genfis, eriti mis puudutab Lõuna-Osseetia ja Abhaasia olukorda ja tulevikku ning eelkõige Venemaa jätkuvat sõjalist kohalolekut Lõuna-Osseetias Ahhalgoris ja Perevis ning Abhaasias Kodori kurus, ning et seni ei ole ELi ja Venemaa vahelisi suhteid võimalik täiel määral normaliseerida; |
| --- | --- |

44.

märgib, et kõik seni lahendamata probleemid tuleb lahendada rahvusvahelisel konverentsil Genfis, eriti mis puudutab Lõuna-Osseetia ja Abhaasia olukorda ja tulevikku ning eelkõige Venemaa jätkuvat sõjalist kohalolekut Lõuna-Osseetias Ahhalgoris ja Perevis ning Abhaasias Kodori kurus, ning et seni ei ole ELi ja Venemaa vahelisi suhteid võimalik täiel määral normaliseerida;

| 45. | tuletab Venemaa ametivõimudele meelde, et on tähtis tagada, et inim- ja kodanikuõiguste kaitsmisega tegelevad isikud ja valitsusvälised organisatsioonid saaksid tegutseda vastavalt Venemaa poolt Euroopa Nõukogule antud lubadustele ja hirmuvabas õhkkonnas; |
| --- | --- |

45.

tuletab Venemaa ametivõimudele meelde, et on tähtis tagada, et inim- ja kodanikuõiguste kaitsmisega tegelevad isikud ja valitsusvälised organisatsioonid saaksid tegutseda vastavalt Venemaa poolt Euroopa Nõukogule antud lubadustele ja hirmuvabas õhkkonnas;

| 46. | palub nõukogul ja komisjonil kaaluda võimalust Euroopa naabruse ja partnerluse instrumendi ning demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi valikuliseks kohaldamiseks Valgevenele, pakkudes rohkem toetust Valgevene kodanikuühiskonnale; rõhutab, et Valgevene demokraatlik opositsioon tuleb täiel määral kaasata ELi ja Valgevene vahelisse dialoogi; |
| --- | --- |

46.

palub nõukogul ja komisjonil kaaluda võimalust Euroopa naabruse ja partnerluse instrumendi ning demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi valikuliseks kohaldamiseks Valgevenele, pakkudes rohkem toetust Valgevene kodanikuühiskonnale; rõhutab, et Valgevene demokraatlik opositsioon tuleb täiel määral kaasata ELi ja Valgevene vahelisse dialoogi;

| 47. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles algatama Valgevene ametivõimudega tõelist dialoogi, mis põhineb tingimuslikul ja järk-järgulisel lähenemisel ning võrdlusalustel, ajakavadel, läbivaatamissätetel ja piisavatel rahalistel vahenditel; |
| --- | --- |

47.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles algatama Valgevene ametivõimudega tõelist dialoogi, mis põhineb tingimuslikul ja järk-järgulisel lähenemisel ning võrdlusalustel, ajakavadel, läbivaatamissätetel ja piisavatel rahalistel vahenditel;

| 48. | tunneb heameelt Euroopa Ülemkogu toetuse üle nn idapartnerlusele, mida komisjon praegu välja töötab, et tugevdada suhteid Euroopa Liidu ja tema idapoolsete naabrite vahel; toonitab, et sellel partnerlusel peab olema konkreetne ja käegakatsutav sisu, eelkõige seoses liikumisvabaduse ja vabakaubandusega, kuid ka piisavad rahalised vahendid ELi eelarves; |
| --- | --- |

48.

tunneb heameelt Euroopa Ülemkogu toetuse üle nn idapartnerlusele, mida komisjon praegu välja töötab, et tugevdada suhteid Euroopa Liidu ja tema idapoolsete naabrite vahel; toonitab, et sellel partnerlusel peab olema konkreetne ja käegakatsutav sisu, eelkõige seoses liikumisvabaduse ja vabakaubandusega, kuid ka piisavad rahalised vahendid ELi eelarves;

*

* *

| 49. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

49.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0476.

(2)  ELT L 157, 26.6.2003, lk 38.

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/46 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/46

---

Kolmapäev, 22. oktoober 2008ELi – Austraalia broneeringuinfo lepingu hindamine

P6_TA(2008)0512

Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2008. aasta soovitus nõukogule Euroopa Liidu ja Austraalia vahelise lepingu, mis käsitleb lennuettevõtjate poolt Euroopa Liidust pärineva broneeringuinfo töötlemist ja edastamist Austraalia Tolliametile, sõlmimise kohta (2008/2187(INI))

2010/C 15 E/09

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Sophia in't Veldi ALDE fraktsiooni nimel esitatud ettepanekut võtta vastu soovitus nõukogule Euroopa Liidu ja Austraalia vahelise lepingu, mis käsitleb lennuettevõtjate poolt Euroopa Liidust pärineva broneeringuinfo töötlemist ja edastamist Austraalia Tolliametile, kohta (B6-0383/2008);

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 6, 24, 29 ja 38, mis on Euroopa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala ning kriminaalasjades tehtava politsei- ja justiitskoostöö osas kolmandate riikide ja organisatsioonidega peetavate rahvusvaheliste läbirääkimiste õiguslik alus;

võttes arvesse nõukogu 30. juuni 2008. aasta otsust 2008/651/ÜVJP/JSK Euroopa Liidu ja Austraalia vahelise lepingu (mis käsitleb lennuettevõtjate poolt Euroopa Liidust pärineva broneeringuinfo töötlemist ja edastamist Austraalia Tolliametile) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta (1) ning lepingut ennast;

võttes arvesse asjaolu, et vastavalt ELi lepingu artikli 24 lõikele 5 on Euroopa Liidu ja Austraalia vaheline leping praegu ajutiselt siduv ainult nendele liikmesriikidele, kes ei teatanud, et nad peavad järgima oma põhiseadusest tulenevate menetluste nõudeid, nagu seda tegid Belgia, Tšehhi Vabariik, Saksamaa, Iirimaa, Läti, Ungari, Malta, Madalmaad, Poola ja Soome (2);

võttes arvesse, et eelnimetatud nõukogu otsuse jaoks valitud õigusliku aluse, nimelt ELi lepingu artiklite 38 ja 24 (millest viimane osutab välissuhetele) tõttu peab eesistujariik ELi lepingu artikli 21 alusel ühise välis- ja julgeolekupoliitika põhivalikute küsimustes konsulteerima Euroopa Parlamendiga;

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ja soovitusi broneeringuinfo kohta (3);

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 8 lõiget 2 ning nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/82/EÜ (veoettevõtjate kohustuse kohta edastada reisijaid käsitlevaid andmeid) (4) artikli 3 lõiget 2 ja artikli 6 lõiget 1;

võttes arvesse institutsioonidevahelise lojaalse koostöö põhimõtteid, mille alusel tuleb Euroopa Parlamenti täielikult teavitada ja temaga tuleb konsulteerida, ning asjaolu, et komisjon ja nõukogu isegi ei teavitanud Euroopa Parlamenti käimasolevatest läbirääkimistest, erinevalt sellest, mis toimus teiste broneeringuinfoga seotud läbirääkimiste puhul ning isegi Austraaliaga peetavate läbirääkimiste esimese vooru puhul aastatel 2003–2004 (5);

võttes arvesse, et teiste institutsioonide vastuseisust olenemata peaks Euroopa Parlament selles küsimuses, mis mõjutab kodanike põhiõigusi ja mis on praegu ka arutlusel kui võimalik ELi õigusloome teema, võtma oma seisukoha;

võttes arvesse kodukorra artikli 114 lõiget 3 ja artikli 83 lõiget 5 ja artiklit 94;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0403/2008),

| 1. | edastab nõukogule järgmised soovitused ja tähelepanekud:


  Menetluslikud küsimused








  a) | on seisukohal, et selle lepingu sõlmimise menetluses puudub demokraatlik õiguspärasus, sest mitte üheski etapis ei olnud usaldusväärset demokraatlikku järelevalvet ega Euroopa Parlamendi heakskiitu; märgib, et nõukogu valib rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks, mis mõjutavad Euroopa Liidu kodanike põhiõigusi, harjumuspäraselt just selle menetluse; |
| --- | --- | --- |

1.

edastab nõukogule järgmised soovitused ja tähelepanekud:

Menetluslikud küsimused

a)

on seisukohal, et selle lepingu sõlmimise menetluses puudub demokraatlik õiguspärasus, sest mitte üheski etapis ei olnud usaldusväärset demokraatlikku järelevalvet ega Euroopa Parlamendi heakskiitu; märgib, et nõukogu valib rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks, mis mõjutavad Euroopa Liidu kodanike põhiõigusi, harjumuspäraselt just selle menetluse;

| b) | märgib, et Euroopa Parlamenti pole korduvatest nõudmistest hoolimata teavitatud ning temaga ei ole konsulteeritud läbirääkimiste pidamise volituste vastuvõtmise, läbirääkimiste pidamise või lepingu sõlmimise osas; on seetõttu seisukohal, et nõukogu kasutatud menetlus ei vasta lojaalse koostöö põhimõtetele; |
| --- | --- |

b)

märgib, et Euroopa Parlamenti pole korduvatest nõudmistest hoolimata teavitatud ning temaga ei ole konsulteeritud läbirääkimiste pidamise volituste vastuvõtmise, läbirääkimiste pidamise või lepingu sõlmimise osas; on seetõttu seisukohal, et nõukogu kasutatud menetlus ei vasta lojaalse koostöö põhimõtetele;

| c) | märgib, et riigi parlamendi heakskiitu on vaja 27st liikmesriigist ainult kümne puhul ning neil ei ole võimalik esitada muudatusettepanekuid; leiab, et see menetlus ei ole asjakohane; ning märgib, et edasised muudatused lepingu tingimustesse tehakse ilma liikmesriikide parlamentide heakskiiduta; |
| --- | --- |

c)

märgib, et riigi parlamendi heakskiitu on vaja 27st liikmesriigist ainult kümne puhul ning neil ei ole võimalik esitada muudatusettepanekuid; leiab, et see menetlus ei ole asjakohane; ning märgib, et edasised muudatused lepingu tingimustesse tehakse ilma liikmesriikide parlamentide heakskiiduta;

| d) | on jätkuvalt kahtleval seisukohal õigusliku aluse suhtes, mille nõukogu valis rahvusvahelise lepingu sõlmimiseks, mis käsitleb ainult kolmanda riigi sisemisi julgeolekuvajadusi ega anna ELi, tema liikmesriikide või kodanike julgeolekule mingit lisandväärtust; jätab seetõttu endale õiguse astuda Euroopa Ühenduste Kohtus menetlusse, kui kolmas isik vaidlustab lepingu õiguspärasuse; |
| --- | --- |

d)

on jätkuvalt kahtleval seisukohal õigusliku aluse suhtes, mille nõukogu valis rahvusvahelise lepingu sõlmimiseks, mis käsitleb ainult kolmanda riigi sisemisi julgeolekuvajadusi ega anna ELi, tema liikmesriikide või kodanike julgeolekule mingit lisandväärtust; jätab seetõttu endale õiguse astuda Euroopa Ühenduste Kohtus menetlusse, kui kolmas isik vaidlustab lepingu õiguspärasuse;

| e) | kutsub nõukogu ja komisjoni üles Euroopa Parlamenti ja liikmesriikide parlamente täielikult kaasama isikuandmeid puudutavate tulevaste lepingute läbirääkimiste volituste vastuvõtmisse ja nende sõlmimisse, eelkõige käimasolevatesse läbirääkimistesse broneeringuinfo edastamise kohta Lõuna-Koreaga; |
| --- | --- |

e)

kutsub nõukogu ja komisjoni üles Euroopa Parlamenti ja liikmesriikide parlamente täielikult kaasama isikuandmeid puudutavate tulevaste lepingute läbirääkimiste volituste vastuvõtmisse ja nende sõlmimisse, eelkõige käimasolevatesse läbirääkimistesse broneeringuinfo edastamise kohta Lõuna-Koreaga;

Kohaldamisala ja eesmärk

| f) | märgib, et kogu lepingu tekstis nimetatakse paljusid eri eesmärke ja kasutatakse kõrvuti eri termineid:






  — | võitlus terrorismi ja sellega seotud kuritegude ning muude raskete rahvusvahelise ulatusega kuritegude, sealhulgas organiseeritud kuritegevuse vastu (sissejuhatus); |
| --- | --- | --- |

f)

märgib, et kogu lepingu tekstis nimetatakse paljusid eri eesmärke ja kasutatakse kõrvuti eri termineid:

—

võitlus terrorismi ja sellega seotud kuritegude ning muude raskete rahvusvahelise ulatusega kuritegude, sealhulgas organiseeritud kuritegevuse vastu (sissejuhatus);

| — | üksnes järgmiste kuritegude ärahoidmiseks ja nende vastu võitlemiseks: terrorism ja sellega seotud kuriteod (artikli 5 lõike 1 punkt i) ning muud rahvusvahelise ulatusega rasked kuriteod, sealhulgas organiseeritud kuritegevus (artikli 5 lõike 1 punkt ii); |
| --- | --- |

—

üksnes järgmiste kuritegude ärahoidmiseks ja nende vastu võitlemiseks: terrorism ja sellega seotud kuriteod (artikli 5 lõike 1 punkt i) ning muud rahvusvahelise ulatusega rasked kuriteod, sealhulgas organiseeritud kuritegevus (artikli 5 lõike 1 punkt ii);

| — | eespool nimetatud kuritegude puhul vahistamisel või kinnipidamiskohast põgenemine (artikli 5 lõike 1 punkt iii); |
| --- | --- |

—

eespool nimetatud kuritegude puhul vahistamisel või kinnipidamiskohast põgenemine (artikli 5 lõike 1 punkt iii);

| — | avaliku julgeoleku kindlustamine ja õiguskaitse eesmärgid (sissejuhatus); |
| --- | --- |

—

avaliku julgeoleku kindlustamine ja õiguskaitse eesmärgid (sissejuhatus);

| — | toll, sisseränne ja kuritegevus (viited vastavatele õigusaktidele sissejuhatuses); |
| --- | --- |

—

toll, sisseränne ja kuritegevus (viited vastavatele õigusaktidele sissejuhatuses);

| — | iga üksikjuhtumi puhul eraldi, kui see on vajalik andmesubjekti või teiste isikute elutähtsate huvide kaitseks, eelkõige seoses surma- või raske kehavigastuse ohuga andmesubjektile või teistele (artikli 5 lõige 2); |
| --- | --- |

—

iga üksikjuhtumi puhul eraldi, kui see on vajalik andmesubjekti või teiste isikute elutähtsate huvide kaitseks, eelkõige seoses surma- või raske kehavigastuse ohuga andmesubjektile või teistele (artikli 5 lõige 2);

| — | märkimisväärse ohuga rahva tervisele (artikli 5 lõige 2); |
| --- | --- |

—

märkimisväärse ohuga rahva tervisele (artikli 5 lõige 2);

| — | riigiasutuste üle järelevalve teostamine ja vastutusele võtmine, sealhulgas Austraalia Ühenduse teabevabaduse seadusest, inimõiguste ja võrdsete võimaluste komisjoni seadusest, eraelu puutumatuse seadusest, peaaudiitori seadusest või ombudsmani seadusest tulenevatel tingimustel (artikli 5 lõige 3); |
| --- | --- |

—

riigiasutuste üle järelevalve teostamine ja vastutusele võtmine, sealhulgas Austraalia Ühenduse teabevabaduse seadusest, inimõiguste ja võrdsete võimaluste komisjoni seadusest, eraelu puutumatuse seadusest, peaaudiitori seadusest või ombudsmani seadusest tulenevatel tingimustel (artikli 5 lõige 3);

| g) | on seetõttu seisukohal, et eesmärgikohasuse põhimõtet on järgitud täiesti ebapiisavalt, mistõttu on võimatu kindlaks teha, kas meetmed on õigustatud ja proportsionaalsed; ning selle tulemusena võib leping mitte vastata ELi ja rahvusvahelistele andmekaitsenormidele ning mitte olla kooskõlas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 8, milles on eesmärgikohasuse põhimõtte kohta sätestatud täpsed nõuded; on seisukohal, et seetõttu võib leping olla vaidlustatav; |
| --- | --- |

g)

on seetõttu seisukohal, et eesmärgikohasuse põhimõtet on järgitud täiesti ebapiisavalt, mistõttu on võimatu kindlaks teha, kas meetmed on õigustatud ja proportsionaalsed; ning selle tulemusena võib leping mitte vastata ELi ja rahvusvahelistele andmekaitsenormidele ning mitte olla kooskõlas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 8, milles on eesmärgikohasuse põhimõtte kohta sätestatud täpsed nõuded; on seisukohal, et seetõttu võib leping olla vaidlustatav;

Andmekaitse

| h) | tunneb heameelt asjaolu üle, et Austraalia eraelu puutumatuse seadust kohaldatakse täielikult ELi kodanike suhtes, kuid tunneb muret erandite ja vabastuste pärast, mille tõttu ELi kodanike õiguskaitse võib olla ebapiisav; on veendunud, et leping peaks olema täielikult kooskõlas mitte ainult Austraalia andmekaitsealaste õigusaktidega, vaid samuti ja eelkõige ELi õigusaktidega; kinnitab, et lihtsalt lepingust kinnipidamine ei saa asendada formaalset piisavuse kindlakstegemist ning ei piisa sellest, et ELi ja Austraalia andmekaitsealastel õigusaktidel, poliitikal ja põhimõtetel on ühine alus; |
| --- | --- |

h)

tunneb heameelt asjaolu üle, et Austraalia eraelu puutumatuse seadust kohaldatakse täielikult ELi kodanike suhtes, kuid tunneb muret erandite ja vabastuste pärast, mille tõttu ELi kodanike õiguskaitse võib olla ebapiisav; on veendunud, et leping peaks olema täielikult kooskõlas mitte ainult Austraalia andmekaitsealaste õigusaktidega, vaid samuti ja eelkõige ELi õigusaktidega; kinnitab, et lihtsalt lepingust kinnipidamine ei saa asendada formaalset piisavuse kindlakstegemist ning ei piisa sellest, et ELi ja Austraalia andmekaitsealastel õigusaktidel, poliitikal ja põhimõtetel on ühine alus;

| i) | tervitab otsust avaldada suures koguses andmeid ainult siis, kui need on anonüümsed; |
| --- | --- |

i)

tervitab otsust avaldada suures koguses andmeid ainult siis, kui need on anonüümsed;

| j) | märgib seoses andmesubjektide õigustega, et lepingus on sätestatud, et Austraalia juurutab süsteemi, millele üksikisikutel on oma õiguste teostamiseks juurdepääs sõltumata kodakondsusest või elukohariigist; mis puudutab reisijate teavitamist, siis oleks hea, kui Austraalia Tolliamet teavitaks avalikkust broneeringuinfo töötlemisest; |
| --- | --- |

j)

märgib seoses andmesubjektide õigustega, et lepingus on sätestatud, et Austraalia juurutab süsteemi, millele üksikisikutel on oma õiguste teostamiseks juurdepääs sõltumata kodakondsusest või elukohariigist; mis puudutab reisijate teavitamist, siis oleks hea, kui Austraalia Tolliamet teavitaks avalikkust broneeringuinfo töötlemisest;

| k) | täheldab, et erinevalt ELi ja Ameerika Ühendriikide vahelisest lepingust, mis käsitleb lennuettevõtjate poolt broneeringuinfo töötlemist ja edastamist Ameerika Ühendriikide Sisejulgeolekuministeeriumile (DHS) (2007. aasta broneeringuinfo leping) (6), on Austraalia lepingus säte erimeelsuste lahendamise mehhanismi kohta juhuks, kui lepingu poolte vahel peaks tekkima vaidlus, ning ELi andmekaitseasutused võivad kasutada oma kehtivaid andmevoogude peatamise volitusi, et kaitsta üksikisikuid seoses nende isikuandmete töötlemisega, juhul kui esineb tõsine kahtlus, et lepingu tingimusi rikutakse; |
| --- | --- |

k)

täheldab, et erinevalt ELi ja Ameerika Ühendriikide vahelisest lepingust, mis käsitleb lennuettevõtjate poolt broneeringuinfo töötlemist ja edastamist Ameerika Ühendriikide Sisejulgeolekuministeeriumile (DHS) (2007. aasta broneeringuinfo leping) (6), on Austraalia lepingus säte erimeelsuste lahendamise mehhanismi kohta juhuks, kui lepingu poolte vahel peaks tekkima vaidlus, ning ELi andmekaitseasutused võivad kasutada oma kehtivaid andmevoogude peatamise volitusi, et kaitsta üksikisikuid seoses nende isikuandmete töötlemisega, juhul kui esineb tõsine kahtlus, et lepingu tingimusi rikutakse;

| l) | väljendab heameelt andmekaitseasutuste osalemise üle ühisläbivaatamises, kuid tunneb kahetsust, et sellele läbivaatamisele ei ole kehtestatud kindlat tähtaega; kutsub komisjoni ja nõukogu üles taotlema läbivaatamist enne 2010. aasta juunit ning esitama läbivaatamise tulemused Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

l)

väljendab heameelt andmekaitseasutuste osalemise üle ühisläbivaatamises, kuid tunneb kahetsust, et sellele läbivaatamisele ei ole kehtestatud kindlat tähtaega; kutsub komisjoni ja nõukogu üles taotlema läbivaatamist enne 2010. aasta juunit ning esitama läbivaatamise tulemused Euroopa Parlamendile;

| m) | väljendab heameelt andmete edasiandmisega seoses asjaolu üle, et edasiandmise võimalused on piiratud, eriti kuna edasiandmine toimub ainult iga üksikjuhtumi puhul eraldi ning Austraalia Tolliamet peab andmete väljastamiste kohta registrit; |
| --- | --- |

m)

väljendab heameelt andmete edasiandmisega seoses asjaolu üle, et edasiandmise võimalused on piiratud, eriti kuna edasiandmine toimub ainult iga üksikjuhtumi puhul eraldi ning Austraalia Tolliamet peab andmete väljastamiste kohta registrit;

| n) | märgib, et artikli 2 lõike 2 kohaselt andmeid ei säilitata, kuid et lisa punktis 12 on mainitud säilitamisajaks 5,5 aastat; kuigi säilitamisaeg on lühem kui Ameerika Ühendriikidega sõlmitud lepingus, on Euroopa Parlament seisukohal, et 5,5aastast säilitamisaega ei saa kehtestada, sest eesmärke, milleks reisijate andmeid säilitatakse, ei ole piisavalt selgitatud; |
| --- | --- |

n)

märgib, et artikli 2 lõike 2 kohaselt andmeid ei säilitata, kuid et lisa punktis 12 on mainitud säilitamisajaks 5,5 aastat; kuigi säilitamisaeg on lühem kui Ameerika Ühendriikidega sõlmitud lepingus, on Euroopa Parlament seisukohal, et 5,5aastast säilitamisaega ei saa kehtestada, sest eesmärke, milleks reisijate andmeid säilitatakse, ei ole piisavalt selgitatud;

| o) | täheldab, et tundlike andmetega seoses on Austraalia Tolliamet otseselt öelnud, et nad ei taha ega vaja tundlikke andmeid, mistõttu tekib küsimus, miks sellised õigussüsteemid nagu Kanada ja Ameerika Ühendriigid neid vajavad, samuti annab see suurema kindlustunde, et Austraalia Tolliamet tegelikult filtreerib välja ja kustutab saadud tundlikud andmed; see, et EList pärinevatest andmetest tundlike andmete väljafiltreerimise kontrolliülesanne on antud andmete saajale, st Austraalia Tolliametile, on siiski kooskõlas aktsepteeritud andmekaitsenormidega, näiteks Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsiooniga nr 108 (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (8); |
| --- | --- |

o)

täheldab, et tundlike andmetega seoses on Austraalia Tolliamet otseselt öelnud, et nad ei taha ega vaja tundlikke andmeid, mistõttu tekib küsimus, miks sellised õigussüsteemid nagu Kanada ja Ameerika Ühendriigid neid vajavad, samuti annab see suurema kindlustunde, et Austraalia Tolliamet tegelikult filtreerib välja ja kustutab saadud tundlikud andmed; see, et EList pärinevatest andmetest tundlike andmete väljafiltreerimise kontrolliülesanne on antud andmete saajale, st Austraalia Tolliametile, on siiski kooskõlas aktsepteeritud andmekaitsenormidega, näiteks Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsiooniga nr 108 (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (8);

| p) | on veendunud, et diplomaatiliste nootide vahetamine on broneeringuinfole juurdepääsu omavate osakondade ja asutuste loetelu muutmiseks vastuvõetamatu meetod; |
| --- | --- |

p)

on veendunud, et diplomaatiliste nootide vahetamine on broneeringuinfole juurdepääsu omavate osakondade ja asutuste loetelu muutmiseks vastuvõetamatu meetod;

| q) | mõistab hukka asjaolu, et võttes arvesse Austraalia Tolliametile edastatavate andmete kategooriaid, kuuluvad nõutavad andmed samadesse andmekategooriatesse, mis sisaldusid ülalmainitud Ameerika Ühendriikidega 2007. aastal sõlmitud lepingus (34 andmevälja rühmitati 19 andmekategooriaks, mis jätab mulje, et edastatavate andmete hulka vähendati märkimisväärselt, kuid mis tegelikult nii ei ole); nii paljude andmete kogumine ei ole õigustatud ning seda tuleb pidada ebaproportsionaalseks; |
| --- | --- |

q)

mõistab hukka asjaolu, et võttes arvesse Austraalia Tolliametile edastatavate andmete kategooriaid, kuuluvad nõutavad andmed samadesse andmekategooriatesse, mis sisaldusid ülalmainitud Ameerika Ühendriikidega 2007. aastal sõlmitud lepingus (34 andmevälja rühmitati 19 andmekategooriaks, mis jätab mulje, et edastatavate andmete hulka vähendati märkimisväärselt, kuid mis tegelikult nii ei ole); nii paljude andmete kogumine ei ole õigustatud ning seda tuleb pidada ebaproportsionaalseks;

| 2. | kutsub liikmesriike ja riikide parlamente, kes praegu uurivad Austraaliaga sõlmitavat ja/või Ameerika Ühendriikidega sõlmitud lepingut (Belgia, Tšehhi Vabariik, Hispaania, Ungari, Madalmaad, Poola), võtma arvesse eespool esitatud tähelepanekuid/soovitusi; |
| --- | --- |

2.

kutsub liikmesriike ja riikide parlamente, kes praegu uurivad Austraaliaga sõlmitavat ja/või Ameerika Ühendriikidega sõlmitud lepingut (Belgia, Tšehhi Vabariik, Hispaania, Ungari, Madalmaad, Poola), võtma arvesse eespool esitatud tähelepanekuid/soovitusi;

| 3. | tuletab nõukogule meelde, et Lissaboni lepingu jõustumise korral tuleb Euroopa Parlament õiglastel alustel kaasata kõikide broneeringuinfo edastamist käsitlevate lepingute läbivaatamisse; |
| --- | --- |

3.

tuletab nõukogule meelde, et Lissaboni lepingu jõustumise korral tuleb Euroopa Parlament õiglastel alustel kaasata kõikide broneeringuinfo edastamist käsitlevate lepingute läbivaatamisse;

*

* *

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule ja teadmiseks komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning samuti Austraalia valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule ja teadmiseks komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning samuti Austraalia valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT L 213, 8.8.2008, lk 47.

(2)  Mõned liikmesriigid võtsid vastu eriavaldused, mis avaldati nõukogu protokollis ja on kättesaadavad järgmisel aadressil: http://register.consilium.europa.eu/pdf/et/08/st06/st06621.et07.pdf

(3)  Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2003 resolutsioon isikuandmete üleandmise kohta lennufirmade poolt transatlantiliste lendude puhul (ELT C 61 E, 10.3.2004, lk 381), 9. oktoobri 2003 resolutsioon isikuandmete üleandmise kohta lennufirmade poolt transatlantiliste lendude puhul: läbirääkimiste seis Ameerika Ühendriikidega (ELT C 81 E, 31.3.2004, lk 105), 31. märtsi 2004. aasta resolutsioon komisjoni otsuse ettepaneku kohta Ameerika Ühendriikide tolli- ja piirivalveametile üle antavates reisijate nimekirjades sisalduvate isikuandmete kaitse piisava taseme kohta (ELT C 103 E, 29.4.2004, lk 665), Euroopa Parlamendi 7. septembri 2006. aasta soovitus nõukogule seoses läbirääkimistega Ameerika Ühendriikidega sõlmitava lepingu osas reisijate registrite kasutamise kohta terrorismi ja rahvusvahelise kuritegevuse, sealhulgas organiseeritud kuritegevuse vältimisel ja tõkestamisel (ELT C 305 E, 14.12.2006, lk 250) ning Euroopa Parlamendi 7. juuli 2005. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahelise kokkuleppe sõlmimise kohta seoses andmete töötlemisega, mis käsitlevad eelteavet reisijate kohta (API) ning lennureisijate registreid (PNR) (ELT C 157 E, 6.7.2006, lk 464).

(4)  ELT L 261, 6.8.2004, lk 24.

(5)  Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon märkis need läbirääkimised ära ka andmekaitse töörühma selles küsimuses esitatud arvamuse artikli 29 põhjal. Vt: http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/docs/wpdocs/2004/wp85_en.pdf

(6)  ELT L 204, 4.8.2007, lk 18.

(7)  Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsioon (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automaattöötlusel) ja selle hilisemad muudatused.

(8)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/50 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/50

---

Kolmapäev, 22. oktoober 2008Kollektiivlepingutega seotud väljakutsed ELis

P6_TA(2008)0513

Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2008. aasta resolutsioon kollektiivlepingutega seotud väljakutsete kohta ELis (2008/2085(INI))

2010/C 15 E/10

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, eriti selle esimest taanet ja EÜ asutamislepingu artikli 3 lõike 1 punkti j;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 136, 137, 138, 139 ja 140;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 12, 39 ja 49;

võttes arvesse 13. detsembri 2007. aasta Lissaboni lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 3;

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 152, millega tunnistatakse sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimiste olulisust arengu jaoks;

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 27, 28 ja 34;

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, eriti selle artiklit 11;

võttes arvesse Euroopa sotsiaalhartat, eriti selle artikleid 5, 6 ja 19;

võttes arvesse võõrtööliste õigusliku seisundi Euroopa konventsiooni;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (töötajate lähetamise direktiiv) (1);

võttes arvesse komisjoni talituste aruannet direktiivi 96/71/EÜ (töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega) rakendamise kohta (SEK(2006)0439) (talituste aruanne);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta) (2) (riigihangete direktiiv);

võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 1998. aasta määruses (EÜ) nr 2679/98 (siseturu toimimise kohta liikmesriikidevahelise kaupade vaba liikumise osas) (3) sisalduvat nn Monti klauslit;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (4) (teenuste direktiiv);

võttes arvesse Euroopa Kohtu 27. märtsi 1990. aasta otsust kohtuasjas C-113/89: Rush Portuguesa Ltda v. Office Nationale d'Immigration
   (5);

võttes arvesse Euroopa Kohtu 9. augusti 1994. aasta otsust kohtuasjas C-43/93: Vander Elst (6), 23. novembri 1999. aasta otsust liidetud kohtuasjades C-369/96 ja 376/96: Arblade (7), 25. oktoobri 2001. aasta otsust liidetud kohtuasjades C-49/98, C-50/98, C-52/98, C-54/98, C-68/98 ja C-71/98: Finalarte (8), 7. veebruari 2002. aasta otsust kohtuasjas C-279/00: komisjon v. Itaalia (9), 12. oktoobri 2004. aasta otsust kohtuasjas C-60/03: Wolff & Müller GmbH (10), 21. oktoobri 2004. aasta otsust kohtuasjas C-445/03: komisjon v. Luksemburg (11) ning 19. jaanuari 2006. aasta otsust kohtuasjas C-244/04: komisjon v. Saksamaa (12);

võttes arvesse Euroopa Kohtu 11. detsembri 2007. aasta otsust kohtuasjas C-438/05: International Transport Workers' Federation & Finnish Seamen's Union v. Viking Line ABP) (13) (Viking Line'i kohtuasi);

võttes arvesse Euroopa Kohtu 18. detsembri 2007. aasta otsust kohtuasjas C-341/05: Laval un Partneri Ltd (14);

võttes arvesse Euroopa Kohtu 3. aprilli 2008. aasta otsust kohtuasjas C-346/06: Rüffert (15);

võttes arvesse järgmisi Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioone: ILO 94 töötingimuste kohta (riigihankelepingud); ILO 87 ühinemisõiguse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta; ILO 98 organiseerumisõiguse ja kollektiivse läbirääkimisõiguse kaitse kohta; ILO 117 sotsiaalpoliitika põhieesmärkide ja standardite kohta, eriti IV osa; ILO 154 kollektiivläbirääkimiste edendamise kohta;

võttes arvesse oma 26. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni töötajate lähetamist käsitleva direktiivi 96/71/EÜ kohaldamise kohta (16);

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni direktiivi 96/71/EÜ rakendamise kohta liikmesriikides (17);

võttes arvesse oma 23. mai 2007. aasta resolutsiooni inimväärse töö tagamise kohta kõigi jaoks (18);

võttes arvesse kaitstud paindlikkuse ühiseid põhimõtteid, mille Euroopa Ülemkogu kinnitas 14. detsembril 2007, ning oma 29. novembri 2007. aasta resolutsiooni kaitstud paindlikkuse ühiste põhimõtete kohta (19);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja õiguskomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A6-0370/2008),

| A. | arvestades, et EÜ asutamislepingus tunnistatakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja liikmesriikide põhiseadustes ning erinevates rahvusvahelistes lepingutes ja konventsioonides sätestatud põhiõigusi ühenduse õigusnormide ja tavade põhialustena; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EÜ asutamislepingus tunnistatakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja liikmesriikide põhiseadustes ning erinevates rahvusvahelistes lepingutes ja konventsioonides sätestatud põhiõigusi ühenduse õigusnormide ja tavade põhialustena;

| B. | arvestades, et EÜ asutamislepingus sätestatakse rida asjasse puutuvaid põhimõtteid ning et ühenduse üks peamine eesmärk on sotsiaalse mõõtmega siseturg, mida iseloomustab kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumise takistuste kõrvaldamine liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EÜ asutamislepingus sätestatakse rida asjasse puutuvaid põhimõtteid ning et ühenduse üks peamine eesmärk on sotsiaalse mõõtmega siseturg, mida iseloomustab kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumise takistuste kõrvaldamine liikmesriikide vahel;

| C. | arvestades, et üks nendest põhimõtetest on kodanike peamiste põhiseaduslike õiguste tunnustamine, mille hulka kuuluvad ka ametiühingute loomise õigus, streigiõigus ja kollektiivlepingute läbirääkimise õigus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et üks nendest põhimõtetest on kodanike peamiste põhiseaduslike õiguste tunnustamine, mille hulka kuuluvad ka ametiühingute loomise õigus, streigiõigus ja kollektiivlepingute läbirääkimise õigus;

| D. | arvestades, et siseturu aluspõhimõtete hulka kuuluvad töötajate liikumisvabadus, asutamisvabadus ja teenuste osutamise vabadus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et siseturu aluspõhimõtete hulka kuuluvad töötajate liikumisvabadus, asutamisvabadus ja teenuste osutamise vabadus;

| E. | arvestades, et Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 39 kohaselt tähendab töötajate liikumisvabadus igasuguse kodakondsusel põhineva liikmesriikide töötajate diskrimineerimise kaotamist nii töölevõtmisel, töö tasustamisel kui ka muude töötingimuste puhul; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 39 kohaselt tähendab töötajate liikumisvabadus igasuguse kodakondsusel põhineva liikmesriikide töötajate diskrimineerimise kaotamist nii töölevõtmisel, töö tasustamisel kui ka muude töötingimuste puhul;

| F. | arvestades, et EÜ asutamislepingu kohaselt on põhivabaduste piiramine võimalik juhul, kui selle eesmärgid on asutamislepinguga kooskõlas ja õiguspärased, põhivabaduste piiramine on põhjendatud olulise avaliku huviga, sobib seatud eesmärkide saavutamiseks ja ei lähe kaugemale sellest, mis on eesmärkide saavutamiseks vajalik; arvestades, et samal ajal tohib Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 52 kohaselt kõnealuse hartaga tunnustatud õiguste ja vabaduste teostamist piirata üksnes juhul, kui see on proportsionaalne ja vajalik ning vastab tegelikult liidu poolt tunnustatud üldist huvi pakkuvatele eesmärkidele või kui on vaja kaitsta teiste isikute õigusi ja vabadusi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EÜ asutamislepingu kohaselt on põhivabaduste piiramine võimalik juhul, kui selle eesmärgid on asutamislepinguga kooskõlas ja õiguspärased, põhivabaduste piiramine on põhjendatud olulise avaliku huviga, sobib seatud eesmärkide saavutamiseks ja ei lähe kaugemale sellest, mis on eesmärkide saavutamiseks vajalik; arvestades, et samal ajal tohib Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 52 kohaselt kõnealuse hartaga tunnustatud õiguste ja vabaduste teostamist piirata üksnes juhul, kui see on proportsionaalne ja vajalik ning vastab tegelikult liidu poolt tunnustatud üldist huvi pakkuvatele eesmärkidele või kui on vaja kaitsta teiste isikute õigusi ja vabadusi;

| G. | arvestades, et Euroopa Kohus tunnistab kollektiivse tegutsemise õigust põhiõigusena, mis on lahutamatu osa ühenduse õiguse üldpõhimõtetest; arvestades, et nimetatud õigus sätestatakse ka aluslepingutes, kui Lissaboni leping ratifitseeritakse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Kohus tunnistab kollektiivse tegutsemise õigust põhiõigusena, mis on lahutamatu osa ühenduse õiguse üldpõhimõtetest; arvestades, et nimetatud õigus sätestatakse ka aluslepingutes, kui Lissaboni leping ratifitseeritakse;

| H. | arvestades, et komisjon on mitmel puhul rõhutanud tööseaduste ja kollektiivläbirääkimiste kehtiva liikmesriikide õigusliku raamistiku olulisust töötajate õiguste kaitsmisel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et komisjon on mitmel puhul rõhutanud tööseaduste ja kollektiivläbirääkimiste kehtiva liikmesriikide õigusliku raamistiku olulisust töötajate õiguste kaitsmisel;

| I. | arvestades, et komisjoni aruandes töösuhete kohta Euroopas 2006. aastal järeldatakse, et hästi arenenud kollektiivläbirääkimised võivad mõjutada positiivselt sotsiaalset kaasatust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et komisjoni aruandes töösuhete kohta Euroopas 2006. aastal järeldatakse, et hästi arenenud kollektiivläbirääkimised võivad mõjutada positiivselt sotsiaalset kaasatust;

| J. | arvestades, et EÜ asutamislepingu artikli 136 kohaselt on liidu ja liikmesriikide üks eesmärk „parandatud elamis- ja töötingimused, et võimaldada nende ühtlustamist samal ajal jätkuva parandamisega”; ning arvestades, et selle eesmärgi saavutamiseks on EÜ asutamislepingu artiklis 140 sätestatud, et komisjonil tuleb edendada liikmesriikide tihedat koostööd sotsiaalpoliitiika valdkonnas, eriti asutamisõiguse ning tööandjate ja töötajate vaheliste kollektiivläbirääkimistega seotud küsimustes; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EÜ asutamislepingu artikli 136 kohaselt on liidu ja liikmesriikide üks eesmärk „parandatud elamis- ja töötingimused, et võimaldada nende ühtlustamist samal ajal jätkuva parandamisega”; ning arvestades, et selle eesmärgi saavutamiseks on EÜ asutamislepingu artiklis 140 sätestatud, et komisjonil tuleb edendada liikmesriikide tihedat koostööd sotsiaalpoliitiika valdkonnas, eriti asutamisõiguse ning tööandjate ja töötajate vaheliste kollektiivläbirääkimistega seotud küsimustes;

| K. | arvestades, et vastavalt töötajate lähetamise direktiivi preambulile eeldab riikidevahelise teenuste osutamise edendamine ausaid konkurentsitingimusi ning meetmeid, mis tagavad töötajate õigustest kinnipidamise täielikus kooskõlas liikmesriikide tööõiguse kontrollraamistikuga ja töösuhetega liikmesriikides; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et vastavalt töötajate lähetamise direktiivi preambulile eeldab riikidevahelise teenuste osutamise edendamine ausaid konkurentsitingimusi ning meetmeid, mis tagavad töötajate õigustest kinnipidamise täielikus kooskõlas liikmesriikide tööõiguse kontrollraamistikuga ja töösuhetega liikmesriikides;

| L. | arvestades, et töötajate lähetamise direktiivi põhjenduses 12 on selgelt sätestatud, et „ühenduse õigus ei takista liikmesriike kohaldamast oma õigusakte või tööandjate ja töötajate vahelisi kollektiivlepinguid mis tahes isiku suhtes, kes on kas või ajutiselt tööle võetud nende territooriumil, ehkki selle isiku tööandja asub teises liikmesriigis” ning et „ühenduse õigus ei keela liikmesriikidel tagada kõnealuste eeskirjade täitmist asjakohaste vahendite abil”; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et töötajate lähetamise direktiivi põhjenduses 12 on selgelt sätestatud, et „ühenduse õigus ei takista liikmesriike kohaldamast oma õigusakte või tööandjate ja töötajate vahelisi kollektiivlepinguid mis tahes isiku suhtes, kes on kas või ajutiselt tööle võetud nende territooriumil, ehkki selle isiku tööandja asub teises liikmesriigis” ning et „ühenduse õigus ei keela liikmesriikidel tagada kõnealuste eeskirjade täitmist asjakohaste vahendite abil”;

| M. | arvestades, et töötajate lähetamise direktiivi eesmärk pakkuda ausaid konkurentsitingimusi ja meetmeid, mis tagavad töötajate õigustest kinnipidamise, on oluline asjaomaste töötajate kaitsmiseks ajal, kui riikidevaheline teenuste osutamine laieneb, kusjuures samas austatakse tööõiguse raamistikku ja töösuhteid liikmesriikides, tingimusel, et sellega ei rikuta ühenduse õigusakte; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et töötajate lähetamise direktiivi eesmärk pakkuda ausaid konkurentsitingimusi ja meetmeid, mis tagavad töötajate õigustest kinnipidamise, on oluline asjaomaste töötajate kaitsmiseks ajal, kui riikidevaheline teenuste osutamine laieneb, kusjuures samas austatakse tööõiguse raamistikku ja töösuhteid liikmesriikides, tingimusel, et sellega ei rikuta ühenduse õigusakte;

| N. | arvestades, et töötajate lähetamise direktiivi kohaselt peavad liikmesriigid õigusaktides sätestama lähetatud töötajate minimaalse kaitse põhilised kohustuslikud sätted, mida peab vastuvõtvas riigis järgima, takistamata sealjuures töötajate jaoks soodsamate töötingimuste kohaldamist; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et töötajate lähetamise direktiivi kohaselt peavad liikmesriigid õigusaktides sätestama lähetatud töötajate minimaalse kaitse põhilised kohustuslikud sätted, mida peab vastuvõtvas riigis järgima, takistamata sealjuures töötajate jaoks soodsamate töötingimuste kohaldamist;

| O. | arvestades, et töötajate lähetamise direktiivi artikli 3 lõikes 8 lubatakse direktiivi rakendada kas õigusaktide või kollektiivlepingute abil, mis on tunnistatud üldiselt kohaldatavaks või mida tavaliselt kohaldatakse kõigi samalaadsete asjaomases tööstusharus tegutsevate ettevõtjate suhtes või mille on sõlminud riigi tasandil kõige esindavamad tööandjate ja töötajate organisatsioonid ning mida kohaldatakse kogu riigi territooriumil; arvestades, et ka Euroopa Kohus kinnitab, et kuna töötajate lähetamise direktiivi eesmärk ei ole töötingimuste kehtestamise süsteemide ühtlustamine, on liikmesriigid vabad valima riigi tasandil süsteemi, mida ei ole töötajate lähetamise direktiivis ette nähtud süsteemide hulgas selgesõnaliselt nimetatud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et töötajate lähetamise direktiivi artikli 3 lõikes 8 lubatakse direktiivi rakendada kas õigusaktide või kollektiivlepingute abil, mis on tunnistatud üldiselt kohaldatavaks või mida tavaliselt kohaldatakse kõigi samalaadsete asjaomases tööstusharus tegutsevate ettevõtjate suhtes või mille on sõlminud riigi tasandil kõige esindavamad tööandjate ja töötajate organisatsioonid ning mida kohaldatakse kogu riigi territooriumil; arvestades, et ka Euroopa Kohus kinnitab, et kuna töötajate lähetamise direktiivi eesmärk ei ole töötingimuste kehtestamise süsteemide ühtlustamine, on liikmesriigid vabad valima riigi tasandil süsteemi, mida ei ole töötajate lähetamise direktiivis ette nähtud süsteemide hulgas selgesõnaliselt nimetatud;

| P. | arvestades, et töötajate lähetamise direktiivi artikli 3 lõike 1 põhilised sätted koosnevad rahvusvahelistest kohustuslikest sätetest, milles liikmesriigid on ühiselt kokku leppinud; arvestades, et artikli 3 lõikes 10 sisalduvad avaliku korra sätted hõlmavad ka rahvusvahelisi kohustuslikke sätteid, kuid need on välja töötatud viisil, mis annab liikmesriikidele vabaduse määratleda neid sätteid siseriiklikes õigusaktides oma äranägemise järgi; arvestades, et artikli 3 lõike 10 kasutamine on oluline, et liikmesriigid saaksid arvesse võtta tööturu mitmekesisust, sotsiaalpoliitikat ja teisi küsimusi, sealhulgas töötajate kaitset, austades samas võrdse kohtlemise põhimõtet; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et töötajate lähetamise direktiivi artikli 3 lõike 1 põhilised sätted koosnevad rahvusvahelistest kohustuslikest sätetest, milles liikmesriigid on ühiselt kokku leppinud; arvestades, et artikli 3 lõikes 10 sisalduvad avaliku korra sätted hõlmavad ka rahvusvahelisi kohustuslikke sätteid, kuid need on välja töötatud viisil, mis annab liikmesriikidele vabaduse määratleda neid sätteid siseriiklikes õigusaktides oma äranägemise järgi; arvestades, et artikli 3 lõike 10 kasutamine on oluline, et liikmesriigid saaksid arvesse võtta tööturu mitmekesisust, sotsiaalpoliitikat ja teisi küsimusi, sealhulgas töötajate kaitset, austades samas võrdse kohtlemise põhimõtet;

| Q. | arvestades, et töötajate liikumine on aidanud oluliselt kaasa tööhõivele, heaolule ja lõimumisele ELis, andes kodanikele uusi võimalusi arendada teadmisi, saada kogemusi ja saavutada parem elatustase; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et töötajate liikumine on aidanud oluliselt kaasa tööhõivele, heaolule ja lõimumisele ELis, andes kodanikele uusi võimalusi arendada teadmisi, saada kogemusi ja saavutada parem elatustase;

| R. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 28 on kehtestatud kollektiivläbirääkimiste ja kollektiivse tegutsemise õigus; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 28 on kehtestatud kollektiivläbirääkimiste ja kollektiivse tegutsemise õigus;

| S. | arvestades, et töötajate lähetamise direktiiv on andnud enam kui miljonile töötajale võimaluse töötada välismaal ohututel ja turvalistel tingimustel ilma probleemide ja konfliktideta; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et töötajate lähetamise direktiiv on andnud enam kui miljonile töötajale võimaluse töötada välismaal ohututel ja turvalistel tingimustel ilma probleemide ja konfliktideta;

| T. | arvestades, et töötajate lähetamise direktiivi eesmärkide saavutamiseks tuleb selle sätteid ühtselt kohaldada ja jõustada ning eelkõige austada liikmesriikides kehtivat kollektiivsete läbirääkimiste korda; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et töötajate lähetamise direktiivi eesmärkide saavutamiseks tuleb selle sätteid ühtselt kohaldada ja jõustada ning eelkõige austada liikmesriikides kehtivat kollektiivsete läbirääkimiste korda;

| U. | arvestades, et teenuste direktiivi artikli 3 lõike 1 punktis a on selgelt märgitud, et kõnealune direktiiv ei ole mõeldud töötajate lähetamist käsitleva direktiivi asendamiseks ja ei piira selles sätestatut; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et teenuste direktiivi artikli 3 lõike 1 punktis a on selgelt märgitud, et kõnealune direktiiv ei ole mõeldud töötajate lähetamist käsitleva direktiivi asendamiseks ja ei piira selles sätestatut;

| V. | arvestades, et määrusesse (EÜ) nr 2679/98 lisati kaupade vaba liikumise osas järgmine klausel (nn Monti klausel); artikkel 2: „Käesolevat määrust ei tohi tõlgendada nii, nagu see takistaks mis tahes viisil liikmesriikides tunnustatud põhiõiguste, sealhulgas streigiõiguse või -vabaduse teostamist. Nimetatud õiguste hulgas võib olla ka õigus või vabadus võtta muid liikmesriikide töösuhete erisüsteemidega hõlmatuid meetmeid”; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et määrusesse (EÜ) nr 2679/98 lisati kaupade vaba liikumise osas järgmine klausel (nn Monti klausel); artikkel 2: „Käesolevat määrust ei tohi tõlgendada nii, nagu see takistaks mis tahes viisil liikmesriikides tunnustatud põhiõiguste, sealhulgas streigiõiguse või -vabaduse teostamist. Nimetatud õiguste hulgas võib olla ka õigus või vabadus võtta muid liikmesriikide töösuhete erisüsteemidega hõlmatuid meetmeid”;

| W. | arvestades, et teenuste direktiivi artikli 1 lõikes 7 on sätestatud, et: „Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikides ja ühenduse õiguses tunnustatud põhiõiguste teostamist. Samuti ei mõjuta see õigust pidada läbirääkimisi kollektiivlepingute üle, neid sõlmida ja rakendada ning õigust osaleda töövõitlusalases tegevuses vastavalt ühenduse õigust austavatele siseriiklikele õigusaktidele ja tavadele”; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et teenuste direktiivi artikli 1 lõikes 7 on sätestatud, et: „Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikides ja ühenduse õiguses tunnustatud põhiõiguste teostamist. Samuti ei mõjuta see õigust pidada läbirääkimisi kollektiivlepingute üle, neid sõlmida ja rakendada ning õigust osaleda töövõitlusalases tegevuses vastavalt ühenduse õigust austavatele siseriiklikele õigusaktidele ja tavadele”;

| X. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu on kehtestanud põhimõtted tööturumudelite loomise kohta, mis on lisaks suurele paindlikkusele ka väga turvalised (nn kaitstud paindlikkuse mudel); arvestades, et tunnistatakse, et olulise osa edukast kaitstud paindlikkuse mudelist moodustavad tugevad tööturu osapooled heade võimalustega kollektiivläbirääkimisteks; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu on kehtestanud põhimõtted tööturumudelite loomise kohta, mis on lisaks suurele paindlikkusele ka väga turvalised (nn kaitstud paindlikkuse mudel); arvestades, et tunnistatakse, et olulise osa edukast kaitstud paindlikkuse mudelist moodustavad tugevad tööturu osapooled heade võimalustega kollektiivläbirääkimisteks;

| Y. | arvestades, et Euroopa Kohtu roll on tõlgendada ühenduse õigust lähtuvalt põhiõigustest ja -vabadustest ning tagada, et EÜ asutamislepingu tõlgendamisel ja rakendamisel õigust tunnustatakse; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et Euroopa Kohtu roll on tõlgendada ühenduse õigust lähtuvalt põhiõigustest ja -vabadustest ning tagada, et EÜ asutamislepingu tõlgendamisel ja rakendamisel õigust tunnustatakse;

| Z. | arvestades, et riikide kohtud peavad iga üksikjuhtumi korral kindlaks tegema, kas täidetakse tingimusi, mis tagavad, et põhivabaduste piiramine on kooskõlas ühenduse õigusega; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et riikide kohtud peavad iga üksikjuhtumi korral kindlaks tegema, kas täidetakse tingimusi, mis tagavad, et põhivabaduste piiramine on kooskõlas ühenduse õigusega;

| AA. | arvestades, et kollektiivse tegutsemise ja kollektiivlepingute sõlmimise õigus on põhiõigus, mis on ühenduse õiguse üldpõhimõtete lahutamatu osa; arvestades, et sellega seoses ei tohiks Euroopa Kohus tugineda nõukogu ja komisjoni 24. septembri 1996. aasta avaldusele, mida Euroopa Parlament ei ole kaasõigusloojana vastu võtnud ja mis piirab mõistete „avaliku korra sätted” ja „poliitilise korra jaoks määrava tähtsusega siseriiklikud sätted” tõlgendamist pelgalt õigusaktides sätestatud kohustuslike eeskirjadega; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et kollektiivse tegutsemise ja kollektiivlepingute sõlmimise õigus on põhiõigus, mis on ühenduse õiguse üldpõhimõtete lahutamatu osa; arvestades, et sellega seoses ei tohiks Euroopa Kohus tugineda nõukogu ja komisjoni 24. septembri 1996. aasta avaldusele, mida Euroopa Parlament ei ole kaasõigusloojana vastu võtnud ja mis piirab mõistete „avaliku korra sätted” ja „poliitilise korra jaoks määrava tähtsusega siseriiklikud sätted” tõlgendamist pelgalt õigusaktides sätestatud kohustuslike eeskirjadega;

| AB. | arvestades, et Euroopa Kohtu 21. septembri 1999. aasta otsus kohtuasjas C-67/96, Albany International BV (20) andis konkurentsiõiguse valdkonnas ametiühingutele tööturuküsimuste suhtes märkimisväärse diskretsiooni; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et Euroopa Kohtu 21. septembri 1999. aasta otsus kohtuasjas C-67/96, Albany International BV (20) andis konkurentsiõiguse valdkonnas ametiühingutele tööturuküsimuste suhtes märkimisväärse diskretsiooni;

| AC. | arvestades, et on teadmiseks võetud, et Euroopa Kohtus esines kohtu ja kohtujuristide vahel lahknevaid seisukohti ja tõlgendusi kohtuasjades seoses töötajate lähetamise direktiiviga, eelkõige eespool nimetatud Lavali kohtuasjas ja Rüfferti kohtuasjas; arvestades, et kui sellised seisukohad ja tõlgendused lahknevad, võib osutuda vajalikuks tasakaalu täpsustamine põhiõiguste ja -vabaduste vahel, |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et on teadmiseks võetud, et Euroopa Kohtus esines kohtu ja kohtujuristide vahel lahknevaid seisukohti ja tõlgendusi kohtuasjades seoses töötajate lähetamise direktiiviga, eelkõige eespool nimetatud Lavali kohtuasjas ja Rüfferti kohtuasjas; arvestades, et kui sellised seisukohad ja tõlgendused lahknevad, võib osutuda vajalikuks tasakaalu täpsustamine põhiõiguste ja -vabaduste vahel,

| 1. | rõhutab, et teenuste osutamise vabadus on üks Euroopa projekti nurgakive; arvab siiski, et seda tuleb tasakaalustada ühest küljest asutamislepingutes sätestatud põhiõiguste ja sotsiaalsete eesmärkidega ning teisest küljest üldsuse ja tööturu osapoolte õigusega tagada mittediskrimineeriv ja võrdne kohtlemine ning elu- ja töötingimuste parandamine; tuletab meelde, et kollektiivläbirääkimiste ja kollektiivse tegutsemise õigus on Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigus ning võrdne kohtlemine on Euroopa Liidu üks aluspõhimõte; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et teenuste osutamise vabadus on üks Euroopa projekti nurgakive; arvab siiski, et seda tuleb tasakaalustada ühest küljest asutamislepingutes sätestatud põhiõiguste ja sotsiaalsete eesmärkidega ning teisest küljest üldsuse ja tööturu osapoolte õigusega tagada mittediskrimineeriv ja võrdne kohtlemine ning elu- ja töötingimuste parandamine; tuletab meelde, et kollektiivläbirääkimiste ja kollektiivse tegutsemise õigus on Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigus ning võrdne kohtlemine on Euroopa Liidu üks aluspõhimõte;

| 2. | on seisukohal, et kõigil ELi kodanikel peaks olema õigus töötada kõikjal Euroopa Liidus ja seega õigus võrdsele kohtlemisele; avaldab seetõttu kahetsust, et kõnealust õigust ei kohaldata ELis ühetaoliselt; on arvamusel, et komisjonil tuleks veel kehtivad üleminekukorrad rangelt läbi vaadata, et hinnata, kas need on tõepoolest vajalikud riikide tööturgude moonutuste vältimiseks, ning juhtudel, kui see ei vasta tõele, tuleks need võimalikult kiiresti kõrvaldada; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et kõigil ELi kodanikel peaks olema õigus töötada kõikjal Euroopa Liidus ja seega õigus võrdsele kohtlemisele; avaldab seetõttu kahetsust, et kõnealust õigust ei kohaldata ELis ühetaoliselt; on arvamusel, et komisjonil tuleks veel kehtivad üleminekukorrad rangelt läbi vaadata, et hinnata, kas need on tõepoolest vajalikud riikide tööturgude moonutuste vältimiseks, ning juhtudel, kui see ei vasta tõele, tuleks need võimalikult kiiresti kõrvaldada;

| 3. | rõhutab, et teenuste osutamise vabadus ei ole vastuolus tööturu osapoolte põhiõigusega edendada sotsiaalset dialoogi ja osaleda töövõitlusalases tegevuses ega ole selle suhtes ülimuslik, eriti kuna see on paljudes liikmesriikides põhiseaduslik õigus; rõhutab, et Monti klausli eesmärk oli nende põhiseaduslike põhiõiguste kaitsmine ühtse turu kontekstis; tuletab samas meelde, et töötajate vaba liikumine on üks neljast siseturu vabadusest; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et teenuste osutamise vabadus ei ole vastuolus tööturu osapoolte põhiõigusega edendada sotsiaalset dialoogi ja osaleda töövõitlusalases tegevuses ega ole selle suhtes ülimuslik, eriti kuna see on paljudes liikmesriikides põhiseaduslik õigus; rõhutab, et Monti klausli eesmärk oli nende põhiseaduslike põhiõiguste kaitsmine ühtse turu kontekstis; tuletab samas meelde, et töötajate vaba liikumine on üks neljast siseturu vabadusest;

| 4. | tunneb heameelt Lissaboni lepingu ja asjaolu üle, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta muudetakse õiguslikult siduvaks; märgib, et see hõlmab ametiühingute õigust pidada läbirääkimisi ja sõlmida kollektiivlepinguid asjaomastel tasanditel ning huvide konflikti korral kollektiivselt oma õigusi kaitsta (sh streikida); |
| --- | --- |

4.

tunneb heameelt Lissaboni lepingu ja asjaolu üle, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta muudetakse õiguslikult siduvaks; märgib, et see hõlmab ametiühingute õigust pidada läbirääkimisi ja sõlmida kollektiivlepinguid asjaomastel tasanditel ning huvide konflikti korral kollektiivselt oma õigusi kaitsta (sh streikida);

| 5. | rõhutab, et teenuste osutamise vabadus ei ole ülimuslik Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhiõiguste, eriti ametiühingute õiguse suhtes osaleda töövõitlusalases tegevuses, eriti arvestades, et see on paljudes liikmesriikides põhiseaduslik õigus; rõhutab seetõttu, et eespool nimetatud Euroopa Kohtu otsused Rüfferti, Lavali ja Viking Line'i kohtuasjades näitavad, et on vajalik selgitada, et aluslepingutes ette nähtud majandusvabadust tuleks tõlgendada nii, et see ei takistaks liikmesriikide ja ühenduse õiguses tunnustatud sotsiaalsete põhiõiguste, kaasa arvatud läbirääkimisõiguse, kollektiivlepingute sõlmimise ja jõustamise õiguse ning töövõitlusalases tegevuses osalemise õiguse teostamist ega rikuks tööturu osapoolte tegevusvabadust nende põhiõiguste teostamisel, et kaitsta oma sotsiaalseid huve ja töötajaid; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et teenuste osutamise vabadus ei ole ülimuslik Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhiõiguste, eriti ametiühingute õiguse suhtes osaleda töövõitlusalases tegevuses, eriti arvestades, et see on paljudes liikmesriikides põhiseaduslik õigus; rõhutab seetõttu, et eespool nimetatud Euroopa Kohtu otsused Rüfferti, Lavali ja Viking Line'i kohtuasjades näitavad, et on vajalik selgitada, et aluslepingutes ette nähtud majandusvabadust tuleks tõlgendada nii, et see ei takistaks liikmesriikide ja ühenduse õiguses tunnustatud sotsiaalsete põhiõiguste, kaasa arvatud läbirääkimisõiguse, kollektiivlepingute sõlmimise ja jõustamise õiguse ning töövõitlusalases tegevuses osalemise õiguse teostamist ega rikuks tööturu osapoolte tegevusvabadust nende põhiõiguste teostamisel, et kaitsta oma sotsiaalseid huve ja töötajaid;

| 6. | rõhutab, et töötajate lähetamise direktiiv lubab ametiasutustel ja sotsiaalpartneritel kehtestada töötajate jaoks soodsamaid töötingimusi vastavalt liikmesriikide erinevatele traditsioonidele; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et töötajate lähetamise direktiiv lubab ametiasutustel ja sotsiaalpartneritel kehtestada töötajate jaoks soodsamaid töötingimusi vastavalt liikmesriikide erinevatele traditsioonidele;

| 7. | rõhutab, et töötajate lähetamise direktiivi põhjenduses 22 on sätestatud, et direktiiv ei piira liikmesriikide õigusaktide kohaldamist, mis käsitlevad kollektiivmeetmeid ameti- ja erialaste huvide kaitseks, mida kinnitatakse ka EÜ asutamislepingu artikli 137 lõikes 5; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et töötajate lähetamise direktiivi põhjenduses 22 on sätestatud, et direktiiv ei piira liikmesriikide õigusaktide kohaldamist, mis käsitlevad kollektiivmeetmeid ameti- ja erialaste huvide kaitseks, mida kinnitatakse ka EÜ asutamislepingu artikli 137 lõikes 5;

| 8. | rõhutab seetõttu vajadust kaitsta ja tugevdada võrdset kohtlemist ning võrdset tasustamist võrdse töö eest samal töökohal vastavalt EÜ asutamislepingu artiklitele 39 ja 12; on seisukohal, et teenuste osutamise vabaduse või asutamisvabaduse kontekstis ei saa töötingimuste, töötasu või põhiõiguste (näiteks streigiõiguse) teostamisega seotud ebavõrdsust õigustada tööandja, töövõtjate või lähetatud töötajate kodakondsusega; |
| --- | --- |

8.

rõhutab seetõttu vajadust kaitsta ja tugevdada võrdset kohtlemist ning võrdset tasustamist võrdse töö eest samal töökohal vastavalt EÜ asutamislepingu artiklitele 39 ja 12; on seisukohal, et teenuste osutamise vabaduse või asutamisvabaduse kontekstis ei saa töötingimuste, töötasu või põhiõiguste (näiteks streigiõiguse) teostamisega seotud ebavõrdsust õigustada tööandja, töövõtjate või lähetatud töötajate kodakondsusega;

| 9. | rõhutab, et tuleb ära hoida ebasoodne mõju tööturumudelitele, mis on juba praegu võimelised ühendama suurt paindlikkust tööturul suure turvalisusega, ning kõnealust lähenemisviisi tuleb veelgi edendada; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et tuleb ära hoida ebasoodne mõju tööturumudelitele, mis on juba praegu võimelised ühendama suurt paindlikkust tööturul suure turvalisusega, ning kõnealust lähenemisviisi tuleb veelgi edendada;

Üldine mõju

| 10. | märgib, et EÜ asutamislepingu teatud sätete horisontaalne mõju sõltub täpsete tingimuste täitmisest, muu hulgas tingimusest, et nende sätetega antakse õigused isikule, kes on huvitatud asjaomaste kohustuste täitmisest; väljendab muret seoses sellega, et Euroopa Kohtus hiljuti tehtud otsuste eriliste asjaolude puhul määrati nõuetekohaselt kindlaks EÜ asutamislepingu artikli 43 horisontaalne mõju, ja arvab, et selle tulemusel võidakse algatada Euroopa Kohtus veelgi kohtuasju; |
| --- | --- |

10.

märgib, et EÜ asutamislepingu teatud sätete horisontaalne mõju sõltub täpsete tingimuste täitmisest, muu hulgas tingimusest, et nende sätetega antakse õigused isikule, kes on huvitatud asjaomaste kohustuste täitmisest; väljendab muret seoses sellega, et Euroopa Kohtus hiljuti tehtud otsuste eriliste asjaolude puhul määrati nõuetekohaselt kindlaks EÜ asutamislepingu artikli 43 horisontaalne mõju, ja arvab, et selle tulemusel võidakse algatada Euroopa Kohtus veelgi kohtuasju;

| 11. | tunneb heameelt, et paljud liikmesriigid on vastavalt Euroopa Liidu põhimõtetele ja tavadele kehtestanud koostöös tööturu osapooltega töötingimuste kõrged standardid, mis parandavad kõigi töötajate heaolu ja suurendavad nii majanduskasvu kui ka konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

11.

tunneb heameelt, et paljud liikmesriigid on vastavalt Euroopa Liidu põhimõtetele ja tavadele kehtestanud koostöös tööturu osapooltega töötingimuste kõrged standardid, mis parandavad kõigi töötajate heaolu ja suurendavad nii majanduskasvu kui ka konkurentsivõimet;

| 12. | usub, et töötajate lähetamise direktiivi ja teenuste direktiivi seadusandja kavatsus on vastuolus tõlgendustega, mis võivad põhjustada ettevõtete ebaausat konkurentsi; märgib, et ettevõtted, kes kirjutavad kollektiivlepingutele alla ja täidavad neid, võivad olla ebasoodsas konkurentsiolukorras võrreldes ettevõtetega, kes keelduvad sellest; |
| --- | --- |

12.

usub, et töötajate lähetamise direktiivi ja teenuste direktiivi seadusandja kavatsus on vastuolus tõlgendustega, mis võivad põhjustada ettevõtete ebaausat konkurentsi; märgib, et ettevõtted, kes kirjutavad kollektiivlepingutele alla ja täidavad neid, võivad olla ebasoodsas konkurentsiolukorras võrreldes ettevõtetega, kes keelduvad sellest;

| 13. | on seisukohal, et töötajate lähetamise direktiivi sätete õige kohaldamine ja jõustamine on olulised, et tagada selle eesmärkide saavutamine, milleks on hõlbustada teenuste osutamist, tagades samas töötajatele nõuetekohase kaitse, ja täiel määral tunnustada kollektiivlepingute sõlmimise korda nendes liikmesriikides, kuhu töötajad nimetatud direktiivi raames lähetatakse; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et töötajate lähetamise direktiivi sätete õige kohaldamine ja jõustamine on olulised, et tagada selle eesmärkide saavutamine, milleks on hõlbustada teenuste osutamist, tagades samas töötajatele nõuetekohase kaitse, ja täiel määral tunnustada kollektiivlepingute sõlmimise korda nendes liikmesriikides, kuhu töötajad nimetatud direktiivi raames lähetatakse;

| 14. | on samuti seisukohal, et vabadust osutada siseturul piiriüleseid teenuseid saaks veelgi tugevdada, kui tagada kohalikele ja välismaistele teenuseosutajatele teenuse osutamise kohas sarnased majanduslikud ja tööturu tingimused; |
| --- | --- |

14.

on samuti seisukohal, et vabadust osutada siseturul piiriüleseid teenuseid saaks veelgi tugevdada, kui tagada kohalikele ja välismaistele teenuseosutajatele teenuse osutamise kohas sarnased majanduslikud ja tööturu tingimused;

| 15. | edendab aktiivselt Lissaboni strateegias sätestatud teadmistele ja innovatsioonile tuginevat konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

15.

edendab aktiivselt Lissaboni strateegias sätestatud teadmistele ja innovatsioonile tuginevat konkurentsivõimet;

| 16. | kahtleb proportsionaalsuse põhimõtte kasutuselevõtmises, et võtta meetmeid ettevõtete vastu, mis asutamisõigusele või piiriüleselt teenuste osutamise õigusele tuginedes meelega kitsendavad töötingimusi; arvab, et ei tohiks olla mingitki kahtlust ametiühingualase tegevuse kasutamise suhtes võrdse kohtlemise säilitamiseks ja inimväärsete töötingimuste tagamiseks; |
| --- | --- |

16.

kahtleb proportsionaalsuse põhimõtte kasutuselevõtmises, et võtta meetmeid ettevõtete vastu, mis asutamisõigusele või piiriüleselt teenuste osutamise õigusele tuginedes meelega kitsendavad töötingimusi; arvab, et ei tohiks olla mingitki kahtlust ametiühingualase tegevuse kasutamise suhtes võrdse kohtlemise säilitamiseks ja inimväärsete töötingimuste tagamiseks;

| 17. | rõhutab, et ELi majandusvabadusi ei saa tõlgendada viisil, nagu annaks need ettevõtetele õiguse vältida riigi sotsiaal- ja töövaldkonna õigusaktide ja tavade täitmist või nendest kõrvale hoida või kehtestada ebaõiglast palgakonkurentsi ja töötingimusi; on seetõttu seisukohal, et äriühingute piiriülene tegevus, mis võib halvendada töötingimusi vastuvõtvas riigis, peab olema proportsionaalne ja seda ei saa automaatselt põhjendada näiteks EÜ asutamislepingu teenuste vaba liikumist ja asutamisvabadust käsitlevate sätetega; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et ELi majandusvabadusi ei saa tõlgendada viisil, nagu annaks need ettevõtetele õiguse vältida riigi sotsiaal- ja töövaldkonna õigusaktide ja tavade täitmist või nendest kõrvale hoida või kehtestada ebaõiglast palgakonkurentsi ja töötingimusi; on seetõttu seisukohal, et äriühingute piiriülene tegevus, mis võib halvendada töötingimusi vastuvõtvas riigis, peab olema proportsionaalne ja seda ei saa automaatselt põhjendada näiteks EÜ asutamislepingu teenuste vaba liikumist ja asutamisvabadust käsitlevate sätetega;

| 18. | rõhutab, et ühenduse õigus peab järgima mittediskrimineerimise põhimõtet; lisaks rõhutab, et ühenduse õiguslooja peab tagama, et ei loodaks takistusi ei kollektiivlepingutele, mis kohaldavad näiteks võrdse töö eest võrdse tasustamise põhimõtet olenemata kodakondsustest või tööandjast teenuse osutamise kohast, ega ka sellist kollektiivlepingut toetavas töövõitlusalases tegevuses osalemisele, mis on kooskõlas liikmesriigi õigusaktide ja tavadega; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et ühenduse õigus peab järgima mittediskrimineerimise põhimõtet; lisaks rõhutab, et ühenduse õiguslooja peab tagama, et ei loodaks takistusi ei kollektiivlepingutele, mis kohaldavad näiteks võrdse töö eest võrdse tasustamise põhimõtet olenemata kodakondsustest või tööandjast teenuse osutamise kohast, ega ka sellist kollektiivlepingut toetavas töövõitlusalases tegevuses osalemisele, mis on kooskõlas liikmesriigi õigusaktide ja tavadega;

| 19. | tunnistab, et Euroopa Kohtu otsused eespool nimetatud Lavali, Rüfferti ja Luksemburgi kohtuasjades on tekitanud tõsist muret selle üle, kuidas minimaalse ühtlustamise direktiive tuleks tõlgendada; |
| --- | --- |

19.

tunnistab, et Euroopa Kohtu otsused eespool nimetatud Lavali, Rüfferti ja Luksemburgi kohtuasjades on tekitanud tõsist muret selle üle, kuidas minimaalse ühtlustamise direktiive tuleks tõlgendada;

| 20. | märgib, et sotsiaalsed kaalutlused, millele on viidatud riigihangete direktiivi artiklites 26 ja 27, võimaldavad liikmesriikidel luua ausad konkurentsitingimused, kehtestades minimaalse kaitse taseme tagamise kohustuslikest eeskirjadest rangemad töötingimused; |
| --- | --- |

20.

märgib, et sotsiaalsed kaalutlused, millele on viidatud riigihangete direktiivi artiklites 26 ja 27, võimaldavad liikmesriikidel luua ausad konkurentsitingimused, kehtestades minimaalse kaitse taseme tagamise kohustuslikest eeskirjadest rangemad töötingimused;

| 21. | on seisukohal, et vaba liikumise piiratud õiguslik alus töötajate lähetamise direktiivis võib viia selleni, et töötajate lähetamise direktiivi tõlgendatakse kui selget üleskutset ebaõiglasele konkurentsile palkade ja töötingimuste puhul; on seetõttu seisukohal, et töötajate lähetamise direktiivi õiguslikku alust võiks laiendada ja lisada viide töötajate vabale liikumisele; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et vaba liikumise piiratud õiguslik alus töötajate lähetamise direktiivis võib viia selleni, et töötajate lähetamise direktiivi tõlgendatakse kui selget üleskutset ebaõiglasele konkurentsile palkade ja töötingimuste puhul; on seetõttu seisukohal, et töötajate lähetamise direktiivi õiguslikku alust võiks laiendada ja lisada viide töötajate vabale liikumisele;

| 22. | rõhutab, et praegune olukord võib viia selleni, et vastuvõtva riigi töötajad tunnevad madalatel palkadel põhineva konkurentsi survet; peab seetõttu oluliseks töötajate lähetamise direktiivi järjekindlat rakendamist kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et praegune olukord võib viia selleni, et vastuvõtva riigi töötajad tunnevad madalatel palkadel põhineva konkurentsi survet; peab seetõttu oluliseks töötajate lähetamise direktiivi järjekindlat rakendamist kõigis liikmesriikides;

| 23. | tuletab meelde, et üheksa liikmesriiki on ratifitseerinud ILO konventsiooni nr 94; avaldab kahetsust, et isegi kohtuotsused ei arvesta piisavalt ILO konventsiooniga nr 94, ning kardab, et nimetatud konventsiooni kohaldamine asjaomastes liikmesriikides võib olla vastuolus töötajate lähetamise direktiivi kohaldamisega; kutsub komisjoni lahendama seda olukorda võimalikult kiiresti ja jätkama konventsiooni ratifitseerimise edendamist, et toetada veelgi sotsiaalsete klauslite edasiarendamist riigihanke eeskirjades, mis on riigihangete direktiivi eemärk; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde, et üheksa liikmesriiki on ratifitseerinud ILO konventsiooni nr 94; avaldab kahetsust, et isegi kohtuotsused ei arvesta piisavalt ILO konventsiooniga nr 94, ning kardab, et nimetatud konventsiooni kohaldamine asjaomastes liikmesriikides võib olla vastuolus töötajate lähetamise direktiivi kohaldamisega; kutsub komisjoni lahendama seda olukorda võimalikult kiiresti ja jätkama konventsiooni ratifitseerimise edendamist, et toetada veelgi sotsiaalsete klauslite edasiarendamist riigihanke eeskirjades, mis on riigihangete direktiivi eemärk;

| 24. | märgib, et ei ole tunnistatud, et vastavalt ILO konventsioonidele nr 87 ja 98 on töövõitlusalases tegevuses osalemise õiguse ja põhiõiguste piirangud põhjendatud üksnes tervise, avaliku korra ja muude samalaadsete põhjustega; |
| --- | --- |

24.

märgib, et ei ole tunnistatud, et vastavalt ILO konventsioonidele nr 87 ja 98 on töövõitlusalases tegevuses osalemise õiguse ja põhiõiguste piirangud põhjendatud üksnes tervise, avaliku korra ja muude samalaadsete põhjustega;

Nõudmised

| 25. | kutsub kõiki liikmesriike üles jõustama töötajate lähetamise direktiivi nõuetekohaselt; lisaks rõhutab, et tööturu valdkonna õigusaktide ja kollektiivlepingute ja läbirääkimiste eeskirjade kehtestamine on liikmesriikide ja tööturu osapoolte pädevuses; rõhutab seoses sellega, et ennetamis-, järelevalve- ja jõustamismeetmete parandamine ja täies ulatuses kasutamine kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega on liikmesriikide ülesanne; |
| --- | --- |

25.

kutsub kõiki liikmesriike üles jõustama töötajate lähetamise direktiivi nõuetekohaselt; lisaks rõhutab, et tööturu valdkonna õigusaktide ja kollektiivlepingute ja läbirääkimiste eeskirjade kehtestamine on liikmesriikide ja tööturu osapoolte pädevuses; rõhutab seoses sellega, et ennetamis-, järelevalve- ja jõustamismeetmete parandamine ja täies ulatuses kasutamine kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega on liikmesriikide ülesanne;

| 26. | arvab, et olemasolevates ühenduse õigusaktides on nii lünki kui ka vastuolusid ning seetõttu on see alust andnud töötajate lähetamise direktiivi tõlgendustele, mis ei olnud ühenduse õiguslooja kavatsus, kes üritas leida tasakaalu teenuste osutamise vabaduse ja töötajate õiguste kaitse vahel; kutsub komisjoni üles valmistama ette vajalikke õigusakti ettepanekuid, mis aitaksid tulevikus vältida vastuolulisi tõlgendusi; |
| --- | --- |

26.

arvab, et olemasolevates ühenduse õigusaktides on nii lünki kui ka vastuolusid ning seetõttu on see alust andnud töötajate lähetamise direktiivi tõlgendustele, mis ei olnud ühenduse õiguslooja kavatsus, kes üritas leida tasakaalu teenuste osutamise vabaduse ja töötajate õiguste kaitse vahel; kutsub komisjoni üles valmistama ette vajalikke õigusakti ettepanekuid, mis aitaksid tulevikus vältida vastuolulisi tõlgendusi;

| 27. | tunneb seetõttu heameelt komisjoni 3. aprilli 2008. aasta avalduse üle, milles komisjon kohustus jätkuvalt tegelema madalatele sotsiaalsetele standarditele tugineva konkurentsiga ning rõhutas, et teenuste osutamise vabadus ei ole vastuolus streikimise ja ametiühinguga ühinemise põhiõigustega ega mingil moel ülimuslik nende suhtes; julgustab rakendama viivitamata nõukogu 9. juuni 2008. aasta järeldusi, et parandada puudusi rakendamisel, vältida probleemsete olukordade teket ja kuritarvitusi ning luua soovitud vastastikuse usalduse ja usaldusväärsuse õhkkond; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama järelevalve ja parimate tavade vahetamise vallas tihedamat koostööd liikmesriikide, liikmesriikide asutuste ja komisjoni vahel; arvab, et see on tõhus viis väärkasutuse vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

27.

tunneb seetõttu heameelt komisjoni 3. aprilli 2008. aasta avalduse üle, milles komisjon kohustus jätkuvalt tegelema madalatele sotsiaalsetele standarditele tugineva konkurentsiga ning rõhutas, et teenuste osutamise vabadus ei ole vastuolus streikimise ja ametiühinguga ühinemise põhiõigustega ega mingil moel ülimuslik nende suhtes; julgustab rakendama viivitamata nõukogu 9. juuni 2008. aasta järeldusi, et parandada puudusi rakendamisel, vältida probleemsete olukordade teket ja kuritarvitusi ning luua soovitud vastastikuse usalduse ja usaldusväärsuse õhkkond; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama järelevalve ja parimate tavade vahetamise vallas tihedamat koostööd liikmesriikide, liikmesriikide asutuste ja komisjoni vahel; arvab, et see on tõhus viis väärkasutuse vastu võitlemiseks;

| 28. | märgib, et on tähtis, et ELi tööturu eeskirjad on läbipaistvad ja kõigile võrdsed, aga samuti, et erinevad poliitilised traditsioonid muudavad ühtse tööturumudeli saavutamise väga raskeks; on seetõttu seisukohal, et ülalnimetatud kohtuotsustest eriti mõjutatud liikmesriikides tuleb siseriiklikul tasandil ja sotsiaalpartneritega konsulteerides läbi viia kohtuotsuste üksikasjalik mõjuanalüüs; |
| --- | --- |

28.

märgib, et on tähtis, et ELi tööturu eeskirjad on läbipaistvad ja kõigile võrdsed, aga samuti, et erinevad poliitilised traditsioonid muudavad ühtse tööturumudeli saavutamise väga raskeks; on seetõttu seisukohal, et ülalnimetatud kohtuotsustest eriti mõjutatud liikmesriikides tuleb siseriiklikul tasandil ja sotsiaalpartneritega konsulteerides läbi viia kohtuotsuste üksikasjalik mõjuanalüüs;

| 29. | tunneb heameelt sell üle, et komisjon on enda sõnul valmis vaatama uuesti läbi siseturu mõju tööõigusele ja kollektiivläbirääkimistele; |
| --- | --- |

29.

tunneb heameelt sell üle, et komisjon on enda sõnul valmis vaatama uuesti läbi siseturu mõju tööõigusele ja kollektiivläbirääkimistele;

| 30. | soovitab, et sellest ei jääks kõrvale töötajate lähetamise direktiivi osaline läbivaatamine; leiab, et selle direktiivi igasugusele läbivaatamisele peab eelnema riiklikul tasandil põhjalik analüüs kollektiivlepingute erinevate mudelitega seonduvatest tegelikest väljakutsetest; leiab, et vajalikuks peetav läbivaatamine peaks eelkõige tegelema selliste küsimustega, nagu kohaldatavad töötingimused, palgad, töötajate võrdne kohtlemine teenuste vaba liikumise raames, erinevate töömudelite austamine ja lähetuse kestus; |
| --- | --- |

30.

soovitab, et sellest ei jääks kõrvale töötajate lähetamise direktiivi osaline läbivaatamine; leiab, et selle direktiivi igasugusele läbivaatamisele peab eelnema riiklikul tasandil põhjalik analüüs kollektiivlepingute erinevate mudelitega seonduvatest tegelikest väljakutsetest; leiab, et vajalikuks peetav läbivaatamine peaks eelkõige tegelema selliste küsimustega, nagu kohaldatavad töötingimused, palgad, töötajate võrdne kohtlemine teenuste vaba liikumise raames, erinevate töömudelite austamine ja lähetuse kestus;

| 31. | usub, et liikmesriikides, ILO konventsioonides ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigusi, sealhulgas õigust pidada läbirääkimisi kollektiivlepingute üle, neid sõlmida ja jõustada ning õigust osaleda töövõitlusalases tegevuses, ei tohiks ohtu seada; |
| --- | --- |

31.

usub, et liikmesriikides, ILO konventsioonides ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigusi, sealhulgas õigust pidada läbirääkimisi kollektiivlepingute üle, neid sõlmida ja jõustada ning õigust osaleda töövõitlusalases tegevuses, ei tohiks ohtu seada;

| 32. | rõhutab, et peab olema täiesti selge, et töötajate lähetamise direktiiv ja muud direktiivid ei keela liikmesriikidel ja tööturu osapooltel nõuda soodsamaid tingimusi, mille eesmärk on töötajate võrdne kohtlemine, ning et on olemas kindlus selles osas, et ühenduse õigusakte saab rakendada kõikide olemasolevate tööturumudelite põhjal; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et peab olema täiesti selge, et töötajate lähetamise direktiiv ja muud direktiivid ei keela liikmesriikidel ja tööturu osapooltel nõuda soodsamaid tingimusi, mille eesmärk on töötajate võrdne kohtlemine, ning et on olemas kindlus selles osas, et ühenduse õigusakte saab rakendada kõikide olemasolevate tööturumudelite põhjal;

| 33. | kutsub komisjoni üles rakendama viivitamata elektroonilise teabevahetuse süsteemi kehtestamist käsitlevaid nõukogu otsuseid, mis võivad aidata liikmesriikidel kuritarvitustega tõhusamalt toime tulla; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles rakendama viivitamata elektroonilise teabevahetuse süsteemi kehtestamist käsitlevaid nõukogu otsuseid, mis võivad aidata liikmesriikidel kuritarvitustega tõhusamalt toime tulla;

| 34. | palub, et liikmesriigid ja komisjon võtaksid meetmeid kuritarvituste, eriti nn riiulifirmade tegevuse vastu võitlemiseks – need on ettevõtted, kes ei ole seotud tõelise ja tegeliku äritegevusega asukohariigis, kuid luuakse (sageli isegi peatöövõtja poolt) vastuvõtvas liikmesriigis eesmärgiga teostada vastuvõtvas riigis äritegevust, et hoida kõrvale vastuvõtva riigi eeskirjade täielikust kohaldamisest, eriti palkade ja töötingimuste suhtes; kutsub komisjoni oma ettevõtetele mõeldud teenuste direktiivi alases käitumisjuhises üles kehtestama selgeid sätteid nn riiulifirmade vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

34.

palub, et liikmesriigid ja komisjon võtaksid meetmeid kuritarvituste, eriti nn riiulifirmade tegevuse vastu võitlemiseks – need on ettevõtted, kes ei ole seotud tõelise ja tegeliku äritegevusega asukohariigis, kuid luuakse (sageli isegi peatöövõtja poolt) vastuvõtvas liikmesriigis eesmärgiga teostada vastuvõtvas riigis äritegevust, et hoida kõrvale vastuvõtva riigi eeskirjade täielikust kohaldamisest, eriti palkade ja töötingimuste suhtes; kutsub komisjoni oma ettevõtetele mõeldud teenuste direktiivi alases käitumisjuhises üles kehtestama selgeid sätteid nn riiulifirmade vastu võitlemiseks;

| 35. | kinnitab, et sotsiaalsed põhiõigused ei ole põhivabaduste hierarhias majandusvabadustega võrreldes madalamal kohal; palub seetõttu põhiõiguste ja majandusvabaduste vahelise tasakaalu uuesti kinnitamist esmases õiguses, et aidata vältida võidujooksu madalamate sotsiaalsete standardite suunas; |
| --- | --- |

35.

kinnitab, et sotsiaalsed põhiõigused ei ole põhivabaduste hierarhias majandusvabadustega võrreldes madalamal kohal; palub seetõttu põhiõiguste ja majandusvabaduste vahelise tasakaalu uuesti kinnitamist esmases õiguses, et aidata vältida võidujooksu madalamate sotsiaalsete standardite suunas;

| 36. | tunneb heameelt nõukogu ühise seisukoha üle uue renditöö direktiivi kohta, mis näeb ette mittediskrimineeriva kohtlemise tööle asumise esimesest päevast alates, kui tööturu osapooled ei otsusta teisiti; |
| --- | --- |

36.

tunneb heameelt nõukogu ühise seisukoha üle uue renditöö direktiivi kohta, mis näeb ette mittediskrimineeriva kohtlemise tööle asumise esimesest päevast alates, kui tööturu osapooled ei otsusta teisiti;

| 37. | kutsub komisjoni üles esitama kauaoodatud teatist riigiüleste kollektiivläbirääkimiste kohta, milles tehakse ettepanek kehtestada riigiüleste kollektiivlepingute õiguslik raamistik; |
| --- | --- |

37.

kutsub komisjoni üles esitama kauaoodatud teatist riigiüleste kollektiivläbirääkimiste kohta, milles tehakse ettepanek kehtestada riigiüleste kollektiivlepingute õiguslik raamistik;

*

* *

| 38. | teeb presidendile ülesandeks esitada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

38.

teeb presidendile ülesandeks esitada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 18, 21.1.1997, lk 1.

(2)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 114.

(3)  EÜT L 337, 12.12.1998, lk 8.

(4)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.

(5)  EKL 1990, lk I-1470.

(6)  EKL 1994, lk I-3803.

(7)  EKL 1999, lk I-8453.

(8)  EKL 2001, lk I-7831.

(9)  EKL 2002, lk I-1425.

(10)  EKL 2004, lk I-9553.

(11)  EKL 2004, lk I-10191.

(12)  EKL 2006, lk I-885.

(13)  EKL 2007, lk I-10779.

(14)  EKL 2007, lk I-11767.

(15)  EKLis seni avaldamata.

(16)  ELT C 313 E, 20.12.2006, lk 452.

(17)  ELT C 92 E, 16.4.2004, lk 404.

(18)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 321.

(19)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0574.

(20)  EKL 1999, lk I-5751.

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/58 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/58

---

Kolmapäev, 22. oktoober 2008Demokraatia, inimõigused ning ELi ja Vietnami vaheline uus partnerlus- ja koostööleping

P6_TA(2008)0514

Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2008. aasta resolutsioon demokraatia, inimõiguste ning ELi ja Vietnami vahelise uue partnerlus- ja koostöölepingu kohta

2010/C 15 E/11

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Vietnami kohta;

võttes arvesse 1995. aasta koostöölepingut Euroopa Ühenduse ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahel;

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille Vietnam ratifitseeris 1982. aastal;

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | arvestades, et ELi ja Vietnami vaheliste kõneluste teine voor toimus 20. ja 21. oktoobril 2008 Hanois; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi ja Vietnami vaheliste kõneluste teine voor toimus 20. ja 21. oktoobril 2008 Hanois;

| B. | arvestades, et 25. augustil 2008 toimus Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjoni kuulamine Vietnami, Laose ja Kambodža küsimustes; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 25. augustil 2008 toimus Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjoni kuulamine Vietnami, Laose ja Kambodža küsimustes;

| C. | arvestades, et ELi eesistujakolmiku ja Vietnami vahelise inimõiguste alase dialoogi raames on järgmine kohtumine kavandatud 2008. aasta detsembriks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi eesistujakolmiku ja Vietnami vahelise inimõiguste alase dialoogi raames on järgmine kohtumine kavandatud 2008. aasta detsembriks;

| D. | arvestades, et Euroopa Ühenduse ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahelise koostöölepingu artiklis 1 märgitakse, et inimõiguste ja demokraatia põhimõtete austamine on osapoolte vahelise koostöö ja nimetatud lepingu sätete aluseks ning kujutab endast koostöölepingu olulist koostisosa; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Ühenduse ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahelise koostöölepingu artiklis 1 märgitakse, et inimõiguste ja demokraatia põhimõtete austamine on osapoolte vahelise koostöö ja nimetatud lepingu sätete aluseks ning kujutab endast koostöölepingu olulist koostisosa;

| E. | arvestades, et kogunemisvabadust piiratakse Vietnamis karmilt: 2008. aasta septembris korraldas Vietnami valitsus viimaste aastakümnete kõige jõhkrama haarangu rahumeelsete katoliiklastest protestijate vastu, kes Vietnami valitsuse konfiskeeritud kirikuvarade tagastamist nõudes osalesid Hanois korraldatud palvevalves; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kogunemisvabadust piiratakse Vietnamis karmilt: 2008. aasta septembris korraldas Vietnami valitsus viimaste aastakümnete kõige jõhkrama haarangu rahumeelsete katoliiklastest protestijate vastu, kes Vietnami valitsuse konfiskeeritud kirikuvarade tagastamist nõudes osalesid Hanois korraldatud palvevalves;

| F. | arvestades, et Vietnamis piiratakse tõsiselt ajakirjandusvabadust: 2008. aastal on vahistatud või karistatud mitmeid ajakirjanikke ametnike korruptsiooni kajastamise eest ning 19. septembril 2008 vahistas politsei Associated Pressi Hanoi büroo juhataja Ben Stockingi ja peksis teda selle eest, et ta kajastas Hanois toimunud Vietnami katoliiklaste rahumeelset meeleavaldust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Vietnamis piiratakse tõsiselt ajakirjandusvabadust: 2008. aastal on vahistatud või karistatud mitmeid ajakirjanikke ametnike korruptsiooni kajastamise eest ning 19. septembril 2008 vahistas politsei Associated Pressi Hanoi büroo juhataja Ben Stockingi ja peksis teda selle eest, et ta kajastas Hanois toimunud Vietnami katoliiklaste rahumeelset meeleavaldust;

| G. | arvestades, et endiselt diskrimineeritakse riigi põhja- ja keskosa kõrgplatool elavaid vähemusrahvaid, võõrandatakse nende maid ning rikutakse nende kultuurilist ja usuvabadust; arvestades, et ei sõltumatuid valitsusväliseid organisatsioone ega välisriikide ajakirjanikke ei lubata vabalt keskplatoole, et nad saaksid hinnata mägipiirkondades elavate degarite ja eeskätt Kambodžast vägivaldselt repatrieeritute tegelikku olukorda; arvestades, et 2001. aastast saadik on enam kui 300 degarile mõistetud vanglakaristusi rahumeelse poliitilise või usulise tegevuse eest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et endiselt diskrimineeritakse riigi põhja- ja keskosa kõrgplatool elavaid vähemusrahvaid, võõrandatakse nende maid ning rikutakse nende kultuurilist ja usuvabadust; arvestades, et ei sõltumatuid valitsusväliseid organisatsioone ega välisriikide ajakirjanikke ei lubata vabalt keskplatoole, et nad saaksid hinnata mägipiirkondades elavate degarite ja eeskätt Kambodžast vägivaldselt repatrieeritute tegelikku olukorda; arvestades, et 2001. aastast saadik on enam kui 300 degarile mõistetud vanglakaristusi rahumeelse poliitilise või usulise tegevuse eest;

| H. | arvestades, et rahvusvahelise üldsuse pidevatele ja korduvatele nõudmistele vaatamata on Vietnami Ühendatud Budistliku Kiriku ülempatriarhi, 79-aastast Thích Qung Đ'd, inimõiguslaste 2006. aasta Rafto auhinna laureaati, 1982. aastast saadik korduvalt vangistatud ja et ta viibib praegugi tegelikult koduarestis; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et rahvusvahelise üldsuse pidevatele ja korduvatele nõudmistele vaatamata on Vietnami Ühendatud Budistliku Kiriku ülempatriarhi, 79-aastast Thích Qung Đ'd, inimõiguslaste 2006. aasta Rafto auhinna laureaati, 1982. aastast saadik korduvalt vangistatud ja et ta viibib praegugi tegelikult koduarestis;

| I. | arvestades, et Vietnami valitsus ei ole ikka veel tunnustanud Vietnami Ühendatud Budistlikku Kirikut, mis on Vietnami suurim budistide organisatsioon; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Vietnami valitsus ei ole ikka veel tunnustanud Vietnami Ühendatud Budistlikku Kirikut, mis on Vietnami suurim budistide organisatsioon;

| J. | arvestades, et Vietnam on rakendanud Internetile juurdepääsu piiravaid õigusakte, veebikasutuse filtreerimist ja kontrolli, ning vahistanud paljusid „küberdissidente” selle eest, et nad on kasutanud Internetti oma inimõiguste ja demokraatia alaste vaadete levitamiseks või osalenud demokraatiateemalistes võrguaruteludes; arvestades, et 10. septembril 2008 mõisteti vanglakaristus veebikirjanikule ja demokraatliku liikumise aktivistile Nguyen Hoang Haile, keda tuntakse tema kirjanikunime Điu Cày all; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Vietnam on rakendanud Internetile juurdepääsu piiravaid õigusakte, veebikasutuse filtreerimist ja kontrolli, ning vahistanud paljusid „küberdissidente” selle eest, et nad on kasutanud Internetti oma inimõiguste ja demokraatia alaste vaadete levitamiseks või osalenud demokraatiateemalistes võrguaruteludes; arvestades, et 10. septembril 2008 mõisteti vanglakaristus veebikirjanikule ja demokraatliku liikumise aktivistile Nguyen Hoang Haile, keda tuntakse tema kirjanikunime Điu Cày all;

| K. | arvestades, et Vietnami lõunaosas elava khmeri vähemusrahvuse (khmer krom) liikmeid on taga kiusatud nende usuliste veendumuste pärast ning nende maid on võõrandatud; arvestades, et võimud heitsid umbes 20 khmer kromi rahvusest buda munka mungaseisusest välja, kuna nad osalesid 2007. aasta veebruaris suuremat usuvabadust nõudval rahumeelsel protestiaktsioonil, ja määrasid viiele neist vanglakaristuse; arvestades, et Vietnami võimud panid khmer kromi munga Tim Sakhorni pärast vanglast vabanemist 2008. aasta juunis koduaresti; arvestades, et võimud on kasutanud ülemäärast jõudu maatülide lahendamist taotlevate khmer kromi talupidajate vastu, |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Vietnami lõunaosas elava khmeri vähemusrahvuse (khmer krom) liikmeid on taga kiusatud nende usuliste veendumuste pärast ning nende maid on võõrandatud; arvestades, et võimud heitsid umbes 20 khmer kromi rahvusest buda munka mungaseisusest välja, kuna nad osalesid 2007. aasta veebruaris suuremat usuvabadust nõudval rahumeelsel protestiaktsioonil, ja määrasid viiele neist vanglakaristuse; arvestades, et Vietnami võimud panid khmer kromi munga Tim Sakhorni pärast vanglast vabanemist 2008. aasta juunis koduaresti; arvestades, et võimud on kasutanud ülemäärast jõudu maatülide lahendamist taotlevate khmer kromi talupidajate vastu,

| 1. | rõhutab, et ELi ja Vietnami vaheline inimõiguste alane dialoog peab viima olukorra tegeliku paranemiseni Vietnamis; palub nõukogul ja komisjonil uuesti hinnata koostööpoliitikat Vietnamiga, pidades silmas 1995. aasta koostöölepingu artiklit 1, mille kohaselt on koostöö aluseks inimõiguste ja demokraatia põhimõtete austamine; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et ELi ja Vietnami vaheline inimõiguste alane dialoog peab viima olukorra tegeliku paranemiseni Vietnamis; palub nõukogul ja komisjonil uuesti hinnata koostööpoliitikat Vietnamiga, pidades silmas 1995. aasta koostöölepingu artiklit 1, mille kohaselt on koostöö aluseks inimõiguste ja demokraatia põhimõtete austamine;

| 2. | palub komisjonil kehtestada selged kriteeriumid Vietnami praeguste arenguprojektide hindamiseks, et tagada nende kooskõla inimõiguste- ja demokraatiaklausliga, mis sisaldub eespool nimetatud koostöölepingus; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil kehtestada selged kriteeriumid Vietnami praeguste arenguprojektide hindamiseks, et tagada nende kooskõla inimõiguste- ja demokraatiaklausliga, mis sisaldub eespool nimetatud koostöölepingus;

| 3. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles – seoses käimasolevate läbirääkimistega uue partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimiseks ELi ja Vietnami vahel, mis sisaldab selget inimõiguste- ja demokraatiaklauslit ja selle rakendusmehhanismi – rõhutama koos Vietnami poolega vajadust peatada enne koostöölepingu sõlmimist praegune demokraatia ja inimõiguste süstemaatiline rikkumine, ning eelkõige paluma Vietnami valitsusel:






  — | teha ÜRO Julgeolekunõukogu liikmena aktiivselt koostööd ÜRO inimõiguste kaitse mehhanismidega, kutsudes religiooni- või usuvabaduse eriraportööri, kes käis Vietnamis viimati 1998. aastal, ja omavolilise kinnipidamise töörühma, kelle viimane visiit toimus 1994. aastal, Vietnamit külastama; ning võimaldada ÜRO ametiisikutele ja eriraportööridele piiramatut juurdepääsu kõigile piirkondadele, sealhulgas ka kesk- ja põhjaosa kõrgplatoole, kus neil tuleks lubada pidada konfidentsiaalseid vestlusi poliit- ja usuvangide ning kinnipeetavatega, samuti Kambodžast Vietnamisse tagasi saadetud degaritest varjupaigataotlejatega; |
| --- | --- | --- |

3.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles – seoses käimasolevate läbirääkimistega uue partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimiseks ELi ja Vietnami vahel, mis sisaldab selget inimõiguste- ja demokraatiaklauslit ja selle rakendusmehhanismi – rõhutama koos Vietnami poolega vajadust peatada enne koostöölepingu sõlmimist praegune demokraatia ja inimõiguste süstemaatiline rikkumine, ning eelkõige paluma Vietnami valitsusel:

—

teha ÜRO Julgeolekunõukogu liikmena aktiivselt koostööd ÜRO inimõiguste kaitse mehhanismidega, kutsudes religiooni- või usuvabaduse eriraportööri, kes käis Vietnamis viimati 1998. aastal, ja omavolilise kinnipidamise töörühma, kelle viimane visiit toimus 1994. aastal, Vietnamit külastama; ning võimaldada ÜRO ametiisikutele ja eriraportööridele piiramatut juurdepääsu kõigile piirkondadele, sealhulgas ka kesk- ja põhjaosa kõrgplatoole, kus neil tuleks lubada pidada konfidentsiaalseid vestlusi poliit- ja usuvangide ning kinnipeetavatega, samuti Kambodžast Vietnamisse tagasi saadetud degaritest varjupaigataotlejatega;

| — | koheselt vabastada kõik poliitiliste või usuliste veendumuste rahumeelse väljendamise eest vangistatud või kinni peetud isikud, sealhulgas üle 300 kristlase, kes kuuluvad degarite vähemusrahvusesse, samuti khmer kromi rahvusest buda mungad, demokraatliku liikumise aktivistid, maaõiguste taotlejad, küberdissidendid, ametiühingujuhid, katoliku koguduse liikmed ning Hòa Ho budismi ja Cao Đài usu järgijad; |
| --- | --- |

—

koheselt vabastada kõik poliitiliste või usuliste veendumuste rahumeelse väljendamise eest vangistatud või kinni peetud isikud, sealhulgas üle 300 kristlase, kes kuuluvad degarite vähemusrahvusesse, samuti khmer kromi rahvusest buda mungad, demokraatliku liikumise aktivistid, maaõiguste taotlejad, küberdissidendid, ametiühingujuhid, katoliku koguduse liikmed ning Hòa Ho budismi ja Cao Đài usu järgijad;

| — | vabastada Thích Qung Đ ja Tim Sakhorn koheselt koduarestist; |
| --- | --- |

—

vabastada Thích Qung Đ ja Tim Sakhorn koheselt koduarestist;

| — | lubada sõltumatutel usuorganisatsioonidel vabalt ja valitsuse sekkumiseta arendada usulist tegevust ning võimaldada neil soovi korral end sõltumatult Vietnami ametiasutuste juures registreerida; tagastada Vietnami valitsuse poolt konfiskeeritud kirikuvarad ja pagoodid ning taastada Vietnami Ühendatud Budistliku Kiriku õiguslik staatus; |
| --- | --- |

—

lubada sõltumatutel usuorganisatsioonidel vabalt ja valitsuse sekkumiseta arendada usulist tegevust ning võimaldada neil soovi korral end sõltumatult Vietnami ametiasutuste juures registreerida; tagastada Vietnami valitsuse poolt konfiskeeritud kirikuvarad ja pagoodid ning taastada Vietnami Ühendatud Budistliku Kiriku õiguslik staatus;

| — | tunnistada kehtetuks Vietnami seaduste sätted, mille kohaselt loetakse kuriteoks teisitimõtlemine ja teatavad usulised tegevused kui ebamääraselt sõnastatud „riiklikku julgeolekut” ohustavad süüteod, ning tagada, et nimetatud seadusi ei saaks kohaldada isikute suhtes, kes on kasutanud oma põhiõigusi sõna-, kogunemis-, ühinemis- ja usuvabadusele; |
| --- | --- |

—

tunnistada kehtetuks Vietnami seaduste sätted, mille kohaselt loetakse kuriteoks teisitimõtlemine ja teatavad usulised tegevused kui ebamääraselt sõnastatud „riiklikku julgeolekut” ohustavad süüteod, ning tagada, et nimetatud seadusi ei saaks kohaldada isikute suhtes, kes on kasutanud oma põhiõigusi sõna-, kogunemis-, ühinemis- ja usuvabadusele;

| — | teha lõpp Vietnami valitsuse tsensuurile ja kontrollile kodumaise meedia, sealhulgas Interneti ja elektroonilise side üle, ning lubada sõltumatute, eraõiguslike ajakirjandusväljaannete avaldamist; |
| --- | --- |

—

teha lõpp Vietnami valitsuse tsensuurile ja kontrollile kodumaise meedia, sealhulgas Interneti ja elektroonilise side üle, ning lubada sõltumatute, eraõiguslike ajakirjandusväljaannete avaldamist;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, ASEANi liikmesriikide valitsustele, ÜRO peasekretärile, ÜRO inimõiguste ülemkomissarile ning Vietnami valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, ASEANi liikmesriikide valitsustele, ÜRO peasekretärile, ÜRO inimõiguste ülemkomissarile ning Vietnami valitsusele ja parlamendile.

---

Neljapäev, 23. oktoober 2008

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/61 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/61

---

Neljapäev, 23. oktoober 2008Merepiraatlus

P6_TA(2008)0519

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta resolutsioon merepiraatluse kohta

2010/C 15 E/12

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma 20. mai 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika kohta (1);

võttes arvesse oma 19. juuni 2008. aasta resolutsiooni tsiviilisikute igapäevase tapmise kohta Somaalias (2);

võttes arvesse üldasjade nõukogu 15. septembri 2008. aasta järeldusi (13028/2008);

võttes arvesse välissuhete nõukogu 26. mai 2008. aasta järeldusi (9868/2008);

võttes arvesse nõukogu 19. septembri 2008. aasta ühismeedet 2008/749/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu sõjalist koordinatsioonimeedet ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1816(2008) toetuseks (EU NAVCO) (3) ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1838(2008);

võttes arvesse ÜRO meresõitu ohustava ebaseadusliku tegevuse tõkestamise 1988. aasta konventsiooni;

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 15. mai 2008. aasta resolutsiooni 1814(2008) ja 2. juuni 2008. aasta resolutsiooni 1816(2008) olukorra kohta Somaalias;

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2,

| A. | arvestades, et piraatlus avamerel kujutab üha suuremat ohtu inimeludele ja inimeste turvalisusele, eriti Somaalia ranniku ja Somaali poolsaare lähedastes vetes, samuti ligikaudu 3,5 miljonile abi vajavale inimesele mõeldud humanitaarabile; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et piraatlus avamerel kujutab üha suuremat ohtu inimeludele ja inimeste turvalisusele, eriti Somaalia ranniku ja Somaali poolsaare lähedastes vetes, samuti ligikaudu 3,5 miljonile abi vajavale inimesele mõeldud humanitaarabile;

| B. | arvestades lisaks, et juba on tulnud kaebusi piraatluse suurenemise kohta muudes maailma piirkondades, näiteks Mosambiigi väinas, teatavates India lähedastes vetes või Kariibi merel; |
| --- | --- |

B.

arvestades lisaks, et juba on tulnud kaebusi piraatluse suurenemise kohta muudes maailma piirkondades, näiteks Mosambiigi väinas, teatavates India lähedastes vetes või Kariibi merel;

| C. | arvestades, et konflikti jätkumine ja poliitiline ebastabiilsus Somaalias on toonud kaasa piraatluse ja relvastatud röövide sagenemise; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et konflikti jätkumine ja poliitiline ebastabiilsus Somaalias on toonud kaasa piraatluse ja relvastatud röövide sagenemise;

| D. | arvestades, et 2007. aastal sagenesid kuritegelikud rünnakud ühenduse kala-, kauba- ja reisilaevade vastu Aafrika ranniku lähedastes rahvusvahelistes vetes, kujutades ohtu meeskonnaliikmete eludele ja avaldades olulist negatiivset mõju rahvusvahelisele kaubandusele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2007. aastal sagenesid kuritegelikud rünnakud ühenduse kala-, kauba- ja reisilaevade vastu Aafrika ranniku lähedastes rahvusvahelistes vetes, kujutades ohtu meeskonnaliikmete eludele ja avaldades olulist negatiivset mõju rahvusvahelisele kaubandusele;

| E. | arvestades, et seadusliku kaubandusega tegelevate laevade takistamatu liikumine avamerel on rahvusvahelise kaubanduse vältimatu eeltingimus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et seadusliku kaubandusega tegelevate laevade takistamatu liikumine avamerel on rahvusvahelise kaubanduse vältimatu eeltingimus;

| F. | arvestades, et selline piraatlus on otsene oht meremeestele, kelle sissetulek sõltub nende ameti turvalisest ja seaduslikust praktiseerimisest merel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et selline piraatlus on otsene oht meremeestele, kelle sissetulek sõltub nende ameti turvalisest ja seaduslikust praktiseerimisest merel;

| G. | arvestades, et piraadid on ELi kalureid avamerel rünnanud ja piraatluse ohu tõttu on märkimisväärne arv ELi kalalaevu olnud sunnitud lahkuma Somaalia rannikust sadade kilomeetrite kaugusel asuvatest vetest või vähendama oma kalastustegevust kõnealuses piirkonnas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et piraadid on ELi kalureid avamerel rünnanud ja piraatluse ohu tõttu on märkimisväärne arv ELi kalalaevu olnud sunnitud lahkuma Somaalia rannikust sadade kilomeetrite kaugusel asuvatest vetest või vähendama oma kalastustegevust kõnealuses piirkonnas;

| H. | arvestades, et mitmed piraatluse ohvrid on olnud tavakodanikud, kes on olnud rahumeelselt lõbusõidulaevadel Somaali poolsaare lähedastes vetes; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mitmed piraatluse ohvrid on olnud tavakodanikud, kes on olnud rahumeelselt lõbusõidulaevadel Somaali poolsaare lähedastes vetes;

| I. | arvestades, et selline piraatlus tuleneb osaliselt Somaalias valitsevast vägivallast ja poliitilisest ebastabiilsusest kuid aitab sellele ka kaasa, omab mõju ülejäänud Somaali poolsaarele ning sellega kaasnevad tagajärjed Somaalia tsiviilelanikkonnale ähvarduste, arengu puudumise ja toiduabi ning muu humanitaarabi katkemise näol, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et selline piraatlus tuleneb osaliselt Somaalias valitsevast vägivallast ja poliitilisest ebastabiilsusest kuid aitab sellele ka kaasa, omab mõju ülejäänud Somaali poolsaarele ning sellega kaasnevad tagajärjed Somaalia tsiviilelanikkonnale ähvarduste, arengu puudumise ja toiduabi ning muu humanitaarabi katkemise näol,

| J. | arvestades, et 2007. aastal teatati 20 meeskonnaliikme mõrvast, 153 vigastamisest või ründamisest ja 194 röövimisest; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2007. aastal teatati 20 meeskonnaliikme mõrvast, 153 vigastamisest või ründamisest ja 194 röövimisest;

| K. | arvestades, et selle nähtuse süvenemise peatamiseks töötab ÜRO Julgeolekunõukogu hetkel välja uut resolutsiooni, mille eesmärk on mobiliseerida rahvusvaheline ühendus olemasolevate repressiooni- ja ennetusvahendite paremaks kasutamiseks mereõiguse ja Julgeolekunõukogu resolutsioonide raames; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et selle nähtuse süvenemise peatamiseks töötab ÜRO Julgeolekunõukogu hetkel välja uut resolutsiooni, mille eesmärk on mobiliseerida rahvusvaheline ühendus olemasolevate repressiooni- ja ennetusvahendite paremaks kasutamiseks mereõiguse ja Julgeolekunõukogu resolutsioonide raames;

| 1. | kutsub Somaalia föderaalset üleminekuvalitsust koostöös ÜRO ja Aafrika Liiduga käsitlema Somaalia rannikult humanitaarabi kandvate aluste vastu toimepandavat piraatlust ja relvastatud rööve kuritegudena, mille vastu tuleb võidelda selliste tegude toimepanijate vahistamisega vastavalt kehtivale rahvusvahelisele õigusele; |
| --- | --- |

1.

kutsub Somaalia föderaalset üleminekuvalitsust koostöös ÜRO ja Aafrika Liiduga käsitlema Somaalia rannikult humanitaarabi kandvate aluste vastu toimepandavat piraatlust ja relvastatud rööve kuritegudena, mille vastu tuleb võidelda selliste tegude toimepanijate vahistamisega vastavalt kehtivale rahvusvahelisele õigusele;

| 2. | võtab teadmiseks ühismeetme 2008/749/ÜVJP, millega luuakse sõjaline koordinatsioonimeede (nimetusega „EU NAVCO”) ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1816(2008) toetuseks; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks ühismeetme 2008/749/ÜVJP, millega luuakse sõjaline koordinatsioonimeede (nimetusega „EU NAVCO”) ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1816(2008) toetuseks;

| 3. | nõuab, et ÜRO Julgeolekunõukogu eesistujaliikmesriigid uuendaksid resolutsioonis 1816(2008) antud lubasid, nagu seda kavandati resolutsioonis 1838(2008); |
| --- | --- |

3.

nõuab, et ÜRO Julgeolekunõukogu eesistujaliikmesriigid uuendaksid resolutsioonis 1816(2008) antud lubasid, nagu seda kavandati resolutsioonis 1838(2008);

| 4. | kutsub komisjoni üles otsima võimalusi kaitsta India ookeani loodeosa rahvusvahelistes vetes tegutsevaid ELi lipu all sõitvaid ja teisi kalalaevu piraatide eest, näiteks koostöös India Ookeani Tuunikomisjoniga; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles otsima võimalusi kaitsta India ookeani loodeosa rahvusvahelistes vetes tegutsevaid ELi lipu all sõitvaid ja teisi kalalaevu piraatide eest, näiteks koostöös India Ookeani Tuunikomisjoniga;

| 5. | avaldab kahetsust, et nõukogu ei konsulteerinud Euroopa Parlamendiga Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika operatsiooni käivitamist käsitleva otsuse osas, ning nõuab tungivalt, et nõukogu esitaks Euroopa Parlamendile teavet nimetatud meetme ulatuse ja konkreetsete ülesannete kohta, mida ELi koordineerimisüksus Euroopa Ülemkogus Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika meremissiooni EU NAVCO toetuseks ette võtab; |
| --- | --- |

5.

avaldab kahetsust, et nõukogu ei konsulteerinud Euroopa Parlamendiga Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika operatsiooni käivitamist käsitleva otsuse osas, ning nõuab tungivalt, et nõukogu esitaks Euroopa Parlamendile teavet nimetatud meetme ulatuse ja konkreetsete ülesannete kohta, mida ELi koordineerimisüksus Euroopa Ülemkogus Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika meremissiooni EU NAVCO toetuseks ette võtab;

| 6. | kutsub nõukogu üles tegema selget vahet Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika tulevase mandaadi ning liikmesriikide poolt operatsiooni „Kestev vabadus – Somaali poolsaar” raames teostatava piraatlusevastase tegevuse vahel, mis on suunatud võitlusele terrorismi vastu; nõuab selgeid suuniseid vahistatud piraatide kinnipidamise ja vastutuselevõtmise kohta; kutsub nõukogu üles vältima EU NAVCO igasugust sekkumist Somaalias käimasolevasse konflikti; nõuab tulemuslikku kooskõlastamist teiste kõnealuses piirkonnas asuvate sõjalaevadega, eelkõige USA ja Venemaa laevadega; |
| --- | --- |

6.

kutsub nõukogu üles tegema selget vahet Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika tulevase mandaadi ning liikmesriikide poolt operatsiooni „Kestev vabadus – Somaali poolsaar” raames teostatava piraatlusevastase tegevuse vahel, mis on suunatud võitlusele terrorismi vastu; nõuab selgeid suuniseid vahistatud piraatide kinnipidamise ja vastutuselevõtmise kohta; kutsub nõukogu üles vältima EU NAVCO igasugust sekkumist Somaalias käimasolevasse konflikti; nõuab tulemuslikku kooskõlastamist teiste kõnealuses piirkonnas asuvate sõjalaevadega, eelkõige USA ja Venemaa laevadega;

| 7. | nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon püüaks tagada Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) piraatlust ja relvastatud rööve käsitlevate õiguslike dokumentide läbivaatamise ja ajakohastamise esimesel võimalusel, eesmärgiga võtta vastutusele ja mõista süüdi nende kuritegude toimepanijad;; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon püüaks tagada Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) piraatlust ja relvastatud rööve käsitlevate õiguslike dokumentide läbivaatamise ja ajakohastamise esimesel võimalusel, eesmärgiga võtta vastutusele ja mõista süüdi nende kuritegude toimepanijad;;

| 8. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles ergutama rannikuäärseid riike ja kõiki liikmesriike ratifitseerima meresõitu ohustava ebaseadusliku tegevuse tõkestamise konventsiooni 2005. aasta protokolli; |
| --- | --- |

8.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles ergutama rannikuäärseid riike ja kõiki liikmesriike ratifitseerima meresõitu ohustava ebaseadusliku tegevuse tõkestamise konventsiooni 2005. aasta protokolli;

| 9. | kutsub seda veel mitte teinud liikmesriike üles võtma oma riiklikesse õigussüsteemidesse viivitamatult üle ÜRO mereõiguse konventsiooni ja ÜRO meresõitu ohustava ebaseadusliku tegevuse tõkestamise konventsiooni asjakohased sätted, millega võimaldatakse selge kohtualluvuse loomist ja tagatakse seeläbi täielikult õiguskindel vastutuselevõtmine piraatide vahistamise või muude relvastatud mererünnakute korral; |
| --- | --- |

9.

kutsub seda veel mitte teinud liikmesriike üles võtma oma riiklikesse õigussüsteemidesse viivitamatult üle ÜRO mereõiguse konventsiooni ja ÜRO meresõitu ohustava ebaseadusliku tegevuse tõkestamise konventsiooni asjakohased sätted, millega võimaldatakse selge kohtualluvuse loomist ja tagatakse seeläbi täielikult õiguskindel vastutuselevõtmine piraatide vahistamise või muude relvastatud mererünnakute korral;

| 10. | tervitab komisjoni kavatsust parandada mereseirega tegelevate Euroopa asutuste tegevuse kooskõlastamist, rõhutades eriti ebaseadusliku tegevuse (inim- ja narkokaubandus ning ebaseaduslik sisseränne) tõkestamist eeskätt rahvusvahelistes vetes; nõuab tungivalt, et nõukogu ei võrdsustaks terrorismiga seotud probleemi ebaseadusliku sisserände ning inim- ja narkokaubanduse küsimusega; |
| --- | --- |

10.

tervitab komisjoni kavatsust parandada mereseirega tegelevate Euroopa asutuste tegevuse kooskõlastamist, rõhutades eriti ebaseadusliku tegevuse (inim- ja narkokaubandus ning ebaseaduslik sisseränne) tõkestamist eeskätt rahvusvahelistes vetes; nõuab tungivalt, et nõukogu ei võrdsustaks terrorismiga seotud probleemi ebaseadusliku sisserände ning inim- ja narkokaubanduse küsimusega;

| 11. | tervitab komisjoni algatust edendada läbirääkimisi kolmandate riikidega mereruumi parema haldamise osas ja avaldab tugevat toetust suurenenud koostööle naaberriikidega mere kaitse osas väljaspool riikide territoriaalvete piire; |
| --- | --- |

11.

tervitab komisjoni algatust edendada läbirääkimisi kolmandate riikidega mereruumi parema haldamise osas ja avaldab tugevat toetust suurenenud koostööle naaberriikidega mere kaitse osas väljaspool riikide territoriaalvete piire;

| 12. | mõistab kategooriliselt hukka relvade ja laskemoona müügi organiseeritud rühmadele, kes tegelevad piraatlusega; palub pädevatel rahvusvahelistel organisatsioonidel soovitada asjakohaseid meetmeid, et relvad ei jõuaks piraadirühmade kätte; |
| --- | --- |

12.

mõistab kategooriliselt hukka relvade ja laskemoona müügi organiseeritud rühmadele, kes tegelevad piraatlusega; palub pädevatel rahvusvahelistel organisatsioonidel soovitada asjakohaseid meetmeid, et relvad ei jõuaks piraadirühmade kätte;

| 13. | kutsub komisjoni üles andma Euroopa Parlamendile teavet kõigi võimalike otsuste kohta, mida komisjon võib langetada projektide rahastamise osas seoses kriitiliste mereteedega Somaali poolsaare, Bab al Mandabi väina ja Adeni lahe lähistel; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni üles andma Euroopa Parlamendile teavet kõigi võimalike otsuste kohta, mida komisjon võib langetada projektide rahastamise osas seoses kriitiliste mereteedega Somaali poolsaare, Bab al Mandabi väina ja Adeni lahe lähistel;

| 14. | kutsub komisjoni üles kaaluma, kuidas praktiliselt toetada IMO Sana'a / Dar es Salaami tegevuskava ja eelkõige piirkondliku mereteabekeskuse või sellega seotud süsteemi loomist; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni üles kaaluma, kuidas praktiliselt toetada IMO Sana'a / Dar es Salaami tegevuskava ja eelkõige piirkondliku mereteabekeskuse või sellega seotud süsteemi loomist;

| 15. | tervitab Euroopa Ülemkogus tehtud edusamme Euroopa Liidu mereoperatsiooni ettevalmistamisel piraatluse vastu, eesmärgiga tagada kaubalaevade julgeolek Adeni lahe laevakanalist läbisõidul; |
| --- | --- |

15.

tervitab Euroopa Ülemkogus tehtud edusamme Euroopa Liidu mereoperatsiooni ettevalmistamisel piraatluse vastu, eesmärgiga tagada kaubalaevade julgeolek Adeni lahe laevakanalist läbisõidul;

| 16. | kahetseb, et nõukogu tegevus ei puuduta nimetatud piirkonna kalastusvööndeid ning nõuab, et võetaks viivitamata vastavad meetmed; |
| --- | --- |

16.

kahetseb, et nõukogu tegevus ei puuduta nimetatud piirkonna kalastusvööndeid ning nõuab, et võetaks viivitamata vastavad meetmed;

| 17. | palub komisjonil uue integreeritud merenduspoliitika raames esimesel võimalusel luua ühenduse vastastikuse koostöö ja koordineerimise süsteem, mis võimaldaks rahvusvahelistes vetes asuvatel mis tahes liikmesriigi lipu all sõitvatel sõjalaevadel kaitsta teiste liikmesriikide kala- ja kaubalaevu; |
| --- | --- |

17.

palub komisjonil uue integreeritud merenduspoliitika raames esimesel võimalusel luua ühenduse vastastikuse koostöö ja koordineerimise süsteem, mis võimaldaks rahvusvahelistes vetes asuvatel mis tahes liikmesriigi lipu all sõitvatel sõjalaevadel kaitsta teiste liikmesriikide kala- ja kaubalaevu;

| 18. | tervitab seetõttu Euroopa Parlamendi poolt esimesel lugemisel vastu võetud 2009. aasta üldeelarvesse sisse viidavat muudatusettepanekut, mille eesmärk on luua uus eelarverida katseprojekti rahastamiseks, milles analüüsitaks rahvusvahelisest piraatlusest ohustatud piirkondi läbivate või seal tegutsevate ühenduse laevade kaitset käsitleva ühenduse tegevuskava rahastamise, haldamise ja kooskõlastamise võimalusi; |
| --- | --- |

18.

tervitab seetõttu Euroopa Parlamendi poolt esimesel lugemisel vastu võetud 2009. aasta üldeelarvesse sisse viidavat muudatusettepanekut, mille eesmärk on luua uus eelarverida katseprojekti rahastamiseks, milles analüüsitaks rahvusvahelisest piraatlusest ohustatud piirkondi läbivate või seal tegutsevate ühenduse laevade kaitset käsitleva ühenduse tegevuskava rahastamise, haldamise ja kooskõlastamise võimalusi;

| 19. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid aktiivselt ÜRO ja IMO raames mitmete liikmesriikide toetatud algatust laiendada õhu- ja merejälituse õigust rannikuäärsete riikide territoriaalvetesse, eeldusel et asjaomased riigid sellega nõustuvad, ning arendada välja kooskõlastatud abistamise mehhanism kaitseks merepiraatluse juhtumite vastu; nõuab samuti, et komisjon ja liikmesriigid tegeleksid aktiivselt ÜRO Julgeolekunõukogu uue resolutsiooni vastuvõtmise tagamise nimel, kuna resolutsioon 1816(2008) kaotab kehtivuse 2. detsembril 2008; |
| --- | --- |

19.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid aktiivselt ÜRO ja IMO raames mitmete liikmesriikide toetatud algatust laiendada õhu- ja merejälituse õigust rannikuäärsete riikide territoriaalvetesse, eeldusel et asjaomased riigid sellega nõustuvad, ning arendada välja kooskõlastatud abistamise mehhanism kaitseks merepiraatluse juhtumite vastu; nõuab samuti, et komisjon ja liikmesriigid tegeleksid aktiivselt ÜRO Julgeolekunõukogu uue resolutsiooni vastuvõtmise tagamise nimel, kuna resolutsioon 1816(2008) kaotab kehtivuse 2. detsembril 2008;

| 20. | soovib, et komisjon ja ÜRO ei jätaks samaaegselt konvoide julgestamise ja agressori jälitamise õigusega tähelepanuta poliitilist koostööd ning normeerimist piirkonna riikidega, et võimaldada neil paremini ennetada ja võidelda merekuritegevusega ning selle tekkepõhjustega; |
| --- | --- |

20.

soovib, et komisjon ja ÜRO ei jätaks samaaegselt konvoide julgestamise ja agressori jälitamise õigusega tähelepanuta poliitilist koostööd ning normeerimist piirkonna riikidega, et võimaldada neil paremini ennetada ja võidelda merekuritegevusega ning selle tekkepõhjustega;

| 21. | kutsub nõukogu ja liikmesriike üles selgitama ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1816(2008) raames teostatava ELi mereväeoperatsiooni eesmärke, et suruda maha relvastatud röövid ja piraatlus Somaalia ranniku lähistel; võtab teadmiseks, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonid 1816(2008) ja 1838(2008) koostati ÜRO põhikirja VII peatüki alusel, mis on ainus võimalus seadustada jõu kasutamist; rõhutab siiski, et mingil juhul ei tohiks piraatlust ega võitlust piraatluse vastu käsitleda sõjategevusena; nõuab tungivalt, et Euroopa Ülemkogu käsitleks piraatlust kehtiva rahvusvahelise õiguse kohaselt kuriteona; |
| --- | --- |

21.

kutsub nõukogu ja liikmesriike üles selgitama ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1816(2008) raames teostatava ELi mereväeoperatsiooni eesmärke, et suruda maha relvastatud röövid ja piraatlus Somaalia ranniku lähistel; võtab teadmiseks, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonid 1816(2008) ja 1838(2008) koostati ÜRO põhikirja VII peatüki alusel, mis on ainus võimalus seadustada jõu kasutamist; rõhutab siiski, et mingil juhul ei tohiks piraatlust ega võitlust piraatluse vastu käsitleda sõjategevusena; nõuab tungivalt, et Euroopa Ülemkogu käsitleks piraatlust kehtiva rahvusvahelise õiguse kohaselt kuriteona;

| 22. | nõuab, et nõukogu võtaks kõik võimalikud meetmed sellisest tegevusest kasu lõikava organiseeritud kuritegevuse võrgustiku tuvastamiseks ja hävitamiseks; |
| --- | --- |

22.

nõuab, et nõukogu võtaks kõik võimalikud meetmed sellisest tegevusest kasu lõikava organiseeritud kuritegevuse võrgustiku tuvastamiseks ja hävitamiseks;

| 23. | nõuab, et komisjon ja rahvusvaheline üldsus kasutaksid kõiki vajalikke humanitaar- ja finantsvahendeid, et aidata kaasa demokraatliku ja stabiilse korra loomisele Somaalias, et võidelda efektiivselt ning pikaajaliselt piraatlusega avamerel; |
| --- | --- |

23.

nõuab, et komisjon ja rahvusvaheline üldsus kasutaksid kõiki vajalikke humanitaar- ja finantsvahendeid, et aidata kaasa demokraatliku ja stabiilse korra loomisele Somaalias, et võidelda efektiivselt ning pikaajaliselt piraatlusega avamerel;

| 24. | kutsub nõukogu ja liikmesriike üles võtma vastu selgeid ja õiguskindlaid tegevuseeskirju nimetatud operatsioonidega tegeleva mereväe osas; |
| --- | --- |

24.

kutsub nõukogu ja liikmesriike üles võtma vastu selgeid ja õiguskindlaid tegevuseeskirju nimetatud operatsioonidega tegeleva mereväe osas;

| 25. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

25.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0213.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0313.

(3)  ELT L 252, 20.9.2008, lk 39.

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/64 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/64

---

Neljapäev, 23. oktoober 2008Raamatupidamisstandardite võrdväärsus

P6_TA(2008)0520

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta resolutsioon komisjoni 2. juuni 2008 aasta määruse eelnõu kohta, millega muudetakse komisjoni määruse (EÜ) nr 809/2004 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/71/EÜ) prospekte ja reklaami käsitlevaid sätteid ja komisjoni 2. juuni 2008. aasta otsuse eelnõu kohta teatavate kolmanda riigi raamatupidamisstandardite ja rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kasutamise kohta konsolideeritud raamatupidamisaruannete koostamisel kolmandate riikide väärtpaberiemitentide poolt

2010/C 15 E/13

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti kohta (1) ja eelkõige selle artikli 7 lõiget 1;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/109/EÜ (läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele) (2), ja eelkõige selle artikli 23 lõiget 4;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta (3);

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1569/2007, millega kehtestatakse kolmandate riikide väärtpaberiemitentide kohaldatavate raamatupidamisstandardite samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2003/71/EÜ ja 2004/109/EÜ alusel (4);

võttes arvesse komisjoni 2. juuni 2008. aasta määruse eelnõu, millega muudetakse komisjoni määruse (EÜ) nr 809/2004 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/71/EÜ) prospekte ja reklaami käsitlevaid sätteid;

võttes arvesse komisjoni 2. juuni 2008. aasta otsuse eelnõu teatavate kolmanda riigi raamatupidamisstandardite ja rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kasutamise kohta konsolideeritud raamatupidamisaruannete koostamisel kolmandate riikide väärtpaberiemitentide poolt;

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsust 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (5);

võttes arvesse oma 14. novembri 2007. aasta resolutsiooni komisjoni määruse eelnõu kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 809/2004 raamatupidamisstandardite osas, mille kohaselt koostatakse prospektides sisalduv ajalooline teave, ja komisjoni otsuse eelnõu kohta rahvusvaheliselt tunnustatud raamatupidamisstandardite kohaselt ette valmistatud teabe kasutamise kohta kolmandate riikide väärtpaberiemitentide poolt (6);

võttes arvesse kodukorra artiklit 81,

Määruse eelnõu ja otsuse eelnõu kohta

| 1. | märgib edusamme, mida komisjon on teinud vastavusseviimise nõude kaotamiseks ELi emitentide suhtes kolmandates riikides; tunnistab, et on astutud samme Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete ja ELi poolt vastu võetud rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) tunnustamiseks; |
| --- | --- |

1.

märgib edusamme, mida komisjon on teinud vastavusseviimise nõude kaotamiseks ELi emitentide suhtes kolmandates riikides; tunnistab, et on astutud samme Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete ja ELi poolt vastu võetud rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) tunnustamiseks;

| 2. | on arvamusel, et kolmandate riikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted tuleks lugeda samaväärseks määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt vastu võetud IFRSiga, kui investoritel on võimalik teha samu otsuseid, olenemata sellest, kas neile esitatakse IFRSil või kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamismõtetel põhinev raamatupidamisaruanne ja kui auditeerimiskindlus ning üksuste tasandil toimuv täitmine on investorite seisukohast piisavalt usaldusväärne; |
| --- | --- |

2.

on arvamusel, et kolmandate riikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted tuleks lugeda samaväärseks määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt vastu võetud IFRSiga, kui investoritel on võimalik teha samu otsuseid, olenemata sellest, kas neile esitatakse IFRSil või kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamismõtetel põhinev raamatupidamisaruanne ja kui auditeerimiskindlus ning üksuste tasandil toimuv täitmine on investorite seisukohast piisavalt usaldusväärne;

| 3. | on arvamusel, et reguleerijad peaksid säilitama IFRSi kohaldamise ja järjepideva rakendamise osas aktiivse dialoogi rahvusvaheliste kolleegidega ning tõhustama koostööd ja teabevahetust; |
| --- | --- |

3.

on arvamusel, et reguleerijad peaksid säilitama IFRSi kohaldamise ja järjepideva rakendamise osas aktiivse dialoogi rahvusvaheliste kolleegidega ning tõhustama koostööd ja teabevahetust;

| 4. | märgib, et Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) poolt heaks kiidetud IFRS on reguleerivatele asutustele tugev alus raamatupidamisstandardite ülemaailmseks lähendamiseks; on arvamusel, et rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite ülemaailmne rakendamine võiks parandada raamatupidamisaruannete läbipaistvust ja võrreldavust, tuues nii äriühingutele kui investoritele olulist kasu; |
| --- | --- |

4.

märgib, et Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) poolt heaks kiidetud IFRS on reguleerivatele asutustele tugev alus raamatupidamisstandardite ülemaailmseks lähendamiseks; on arvamusel, et rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite ülemaailmne rakendamine võiks parandada raamatupidamisaruannete läbipaistvust ja võrreldavust, tuues nii äriühingutele kui investoritele olulist kasu;

| 5. | on veendunud, et raamatupidamisstandardite lähendamine on oluline ülesanne, kuid rõhutab, et peaeesmärk peab olema see, et igas õigussüsteemis võetakse IFRS vastu oma demokraatlikku ja õigusraamistikku arvestades; |
| --- | --- |

5.

on veendunud, et raamatupidamisstandardite lähendamine on oluline ülesanne, kuid rõhutab, et peaeesmärk peab olema see, et igas õigussüsteemis võetakse IFRS vastu oma demokraatlikku ja õigusraamistikku arvestades;

| 6. | väljendab rahulolu määruse (EÜ) nr 1569/2007 üle, milles on sätestatud samaväärsuse määratlus ja kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism; rõhutab, et määruses (EÜ) nr 1569/2007 nõutakse, et komisjoni otsus peaks lubama ühenduse emitentidel asjaomases kolmandas riigis kasutada määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt vastu võetud IFRSi; |
| --- | --- |

6.

väljendab rahulolu määruse (EÜ) nr 1569/2007 üle, milles on sätestatud samaväärsuse määratlus ja kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism; rõhutab, et määruses (EÜ) nr 1569/2007 nõutakse, et komisjoni otsus peaks lubama ühenduse emitentidel asjaomases kolmandas riigis kasutada määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt vastu võetud IFRSi;

| 7. | märgib, et Ameerika Ühendriigid tunnustavad ainult IASB poolt välja antud IFRSil põhinevaid raamatupidamisaruandeid; tunnistab siiski, et Ameerika Ühendriigid lubavad lühikest üleminekuperioodi, mille jooksul aktsepteeritakse vastavusseviimise nõuet kohaldamata ka raamatupidamisaruandeid, mis on koostatud määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt vastu võetud IFRSi põhjal; |
| --- | --- |

7.

märgib, et Ameerika Ühendriigid tunnustavad ainult IASB poolt välja antud IFRSil põhinevaid raamatupidamisaruandeid; tunnistab siiski, et Ameerika Ühendriigid lubavad lühikest üleminekuperioodi, mille jooksul aktsepteeritakse vastavusseviimise nõuet kohaldamata ka raamatupidamisaruandeid, mis on koostatud määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt vastu võetud IFRSi põhjal;

| 8. | toonitab, et teatud kolmandad riigid ei ole veel selgelt ja avalikult teatanud, millal hakatakse IFRSi rakendama nende oma riigi emitentide suhtes; |
| --- | --- |

8.

toonitab, et teatud kolmandad riigid ei ole veel selgelt ja avalikult teatanud, millal hakatakse IFRSi rakendama nende oma riigi emitentide suhtes;

| 9. | on seisukohal, et komisjoni otsuse eelnõu ja komisjoni määruse eelnõu peavad vastama määruses (EÜ) nr 1569/2007 ja käesolevas resolutsioonis sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et komisjoni otsuse eelnõu ja komisjoni määruse eelnõu peavad vastama määruses (EÜ) nr 1569/2007 ja käesolevas resolutsioonis sätestatud tingimustele;

| 10. | on rahul teatavate kolmandate riikide hiljuti esitatud kavadega minna üle IFRSile; palub komisjonil jälgida, kuidas nimetatud kavade rakendamine edeneb, et samaväärsuse tunnustamise kaotamine saaks toimuda eelnevalt kindlaks määratud ülemineku kuupäevadel; |
| --- | --- |

10.

on rahul teatavate kolmandate riikide hiljuti esitatud kavadega minna üle IFRSile; palub komisjonil jälgida, kuidas nimetatud kavade rakendamine edeneb, et samaväärsuse tunnustamise kaotamine saaks toimuda eelnevalt kindlaks määratud ülemineku kuupäevadel;

| 11. | märgib, et on tehtud ettepanekuid IASB juhtimise arendamiseks; |
| --- | --- |

11.

märgib, et on tehtud ettepanekuid IASB juhtimise arendamiseks;

| 12. | võtab teadmiseks komisjoni 22. aprilli 2008. aasta aruande edusammude kohta vastavusseviimise nõuete kaotamisel ja kolmandate riikide raamatupidamisstandardite koostajate jõupingutuste kohta oma standardite lähendamisel IFRSile; |
| --- | --- |

12.

võtab teadmiseks komisjoni 22. aprilli 2008. aasta aruande edusammude kohta vastavusseviimise nõuete kaotamisel ja kolmandate riikide raamatupidamisstandardite koostajate jõupingutuste kohta oma standardite lähendamisel IFRSile;

| 13. | teeb ettepaneku muuta komisjoni määruse eelnõu järgmiselt:






  KOMISJONI ETTEPANEK | PARANDUSETTEPANEKUD |
| --- | --- | --- |
| Parandusettepanek 1 |
| Määruse eelnõu – muutmisakt


  Põhjendus 3 |
| (3) | Et hinnata kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete samaväärsust vastuvõetud IFRSiga, on komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1569/2007, millega kehtestatakse kolmandate riikide väärtpaberiemitentide kohaldatavate raamatupidamisstandardite samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2003/71/EÜ ja 2004/109/EÜ alusel, sätestatud samaväärsuse määratlus ja kehtestatud kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism. |

13.

teeb ettepaneku muuta komisjoni määruse eelnõu järgmiselt:

KOMISJONI ETTEPANEK

PARANDUSETTEPANEKUD

Parandusettepanek 1

Määruse eelnõu – muutmisakt

Põhjendus 3

(3)

Et hinnata kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete samaväärsust vastuvõetud IFRSiga, on komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1569/2007, millega kehtestatakse kolmandate riikide väärtpaberiemitentide kohaldatavate raamatupidamisstandardite samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2003/71/EÜ ja 2004/109/EÜ alusel, sätestatud samaväärsuse määratlus ja kehtestatud kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism.

| (3) | Et hinnata kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete samaväärsust vastuvõetud IFRSiga, on komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1569/2007, millega kehtestatakse kolmandate riikide väärtpaberiemitentide kohaldatavate raamatupidamisstandardite samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2003/71/EÜ ja 2004/109/EÜ alusel, sätestatud samaväärsuse määratlus ja kehtestatud kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism.
  Määruses (EÜ) nr 1569/2007 nõutakse ka, et komisjoni otsus peab olema selline, et ühenduse emitentidel oleks asjassepuutuvas kolmandas riigis lubatud kasutada määruse (EÜ) nr 1606/2002 alusel vastu võetud IFRSi. |
| --- | --- |

(3)

Et hinnata kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete samaväärsust vastuvõetud IFRSiga, on komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1569/2007, millega kehtestatakse kolmandate riikide väärtpaberiemitentide kohaldatavate raamatupidamisstandardite samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2003/71/EÜ ja 2004/109/EÜ alusel, sätestatud samaväärsuse määratlus ja kehtestatud kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism.
  Määruses (EÜ) nr 1569/2007 nõutakse ka, et komisjoni otsus peab olema selline, et ühenduse emitentidel oleks asjassepuutuvas kolmandas riigis lubatud kasutada määruse (EÜ) nr 1606/2002 alusel vastu võetud IFRSi.

Parandusettepanek 2

Määruse eelnõu – muutmisakt

Põhjendus 6

| (6) | Vastavalt märtsis
  ja
  mais
  2008
  antud nõuandes soovitas Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee lugeda Ameerika Ühendriikide ja Jaapani üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid IFRSiga samaväärseks ja lubada neid ühenduses kasutada. Samuti soovitas Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee kiita Hiina, Kanada
  ja
  Lõuna-Korea üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega kooskõlas olevad raamatupidamisaruanded ühenduses heaks ajutiselt, mitte kauem kui 31. detsembrini 2011. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt märtsis
  ja
  mais
  2008
  antud nõuandes soovitas Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee lugeda Ameerika Ühendriikide ja Jaapani üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid IFRSiga samaväärseks ja lubada neid ühenduses kasutada. Samuti soovitas Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee kiita Hiina, Kanada
  ja
  Lõuna-Korea üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega kooskõlas olevad raamatupidamisaruanded ühenduses heaks ajutiselt, mitte kauem kui 31. detsembrini 2011.

| (6) | Vastavalt märtsis, mais
  ja oktoobris
  2008 antud nõuandes soovitas Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee lugeda Ameerika Ühendriikide ja Jaapani üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted IFRSiga samaväärseks ja lubada neid ühenduses kasutada. Samuti soovitas Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee kiita Hiina, Kanada, Lõuna-Korea
  ja India
  üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega kooskõlas olevad raamatupidamisaruanded ühenduses heaks ajutiselt, mitte kauem kui 31. detsembrini 2011. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt märtsis, mais
  ja oktoobris
  2008 antud nõuandes soovitas Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee lugeda Ameerika Ühendriikide ja Jaapani üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted IFRSiga samaväärseks ja lubada neid ühenduses kasutada. Samuti soovitas Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee kiita Hiina, Kanada, Lõuna-Korea
  ja India
  üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega kooskõlas olevad raamatupidamisaruanded ühenduses heaks ajutiselt, mitte kauem kui 31. detsembrini 2011.

Parandusettepanek 3

Määruse eelnõu – muutmisakt

Põhjendus 7

| (7) | 2006. aastal sõlmisid Ameerika Ühendriikide raamatupidamisstandardite nõukogu ja IASB vastastikuse mõistmise memorandumi, milles kinnitati ühist eesmärki lähendada Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid ja IFRSi ning visandati töökava selle eesmärgi saavutamiseks. Tänu kõnealusele töökavale on kaotatud mitmed suured erinevused Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete ja IFRSi vahel. Samuti kaotati pärast komisjoni ja USA Väärtpaberi- ja Valuutakomisjon vahelisi läbirääkimisi vastavusseviimise nõue ühenduse emitentide suhtes, kes koostavad oma raamatupidamisaruanded kooskõlas IFRSiga. Seega on asjakohane lugeda Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid samaväärseks vastuvõetud IFRSiga alates 1. jaanuarist 2009. |
| --- | --- |

(7)

2006. aastal sõlmisid Ameerika Ühendriikide raamatupidamisstandardite nõukogu ja IASB vastastikuse mõistmise memorandumi, milles kinnitati ühist eesmärki lähendada Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid ja IFRSi ning visandati töökava selle eesmärgi saavutamiseks. Tänu kõnealusele töökavale on kaotatud mitmed suured erinevused Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete ja IFRSi vahel. Samuti kaotati pärast komisjoni ja USA Väärtpaberi- ja Valuutakomisjon vahelisi läbirääkimisi vastavusseviimise nõue ühenduse emitentide suhtes, kes koostavad oma raamatupidamisaruanded kooskõlas IFRSiga. Seega on asjakohane lugeda Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid samaväärseks vastuvõetud IFRSiga alates 1. jaanuarist 2009.

| (7) | 2006. aastal sõlmisid Ameerika Ühendriikide raamatupidamisstandardite nõukogu ja IASB vastastikuse mõistmise memorandumi, milles kinnitati ühist eesmärki lähendada Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid ja IFRSi ning visandati töökava selle eesmärgi saavutamiseks. Tänu kõnealusele töökavale on kaotatud mitmed suured erinevused Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete ja IFRSi vahel. Samuti kaotati pärast komisjoni ja USA Väärtpaberi- ja Valuutakomisjon vahelisi läbirääkimisi vastavusseviimise nõue ühenduse emitentide suhtes, kes koostavad oma raamatupidamisaruanded kooskõlas
  IASB poolt välja antud
  IFRSiga. Seega on asjakohane lugeda Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted samaväärseks vastuvõetud IFRSiga alates 1. jaanuarist 2009. |
| --- | --- |

(7)

2006. aastal sõlmisid Ameerika Ühendriikide raamatupidamisstandardite nõukogu ja IASB vastastikuse mõistmise memorandumi, milles kinnitati ühist eesmärki lähendada Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid ja IFRSi ning visandati töökava selle eesmärgi saavutamiseks. Tänu kõnealusele töökavale on kaotatud mitmed suured erinevused Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete ja IFRSi vahel. Samuti kaotati pärast komisjoni ja USA Väärtpaberi- ja Valuutakomisjon vahelisi läbirääkimisi vastavusseviimise nõue ühenduse emitentide suhtes, kes koostavad oma raamatupidamisaruanded kooskõlas
  IASB poolt välja antud
  IFRSiga. Seega on asjakohane lugeda Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted samaväärseks vastuvõetud IFRSiga alates 1. jaanuarist 2009.

Parandusettepanek 4

Määruse eelnõu – muutmisakt

Põhjendus 12 a (uus)

| (12 a) | India valitsus ja India Vannutatud Audiitorite Instituut võtsid 2007. aasta juulis avalikult kohustuse võtta IFRS kasutusele 31. detsembriks 2011 ning nad võtavad tulemuslikke meetmeid õigeaegse ja täieliku IFRSile ülemineku tagamiseks selleks kuupäevaks. |
| --- | --- |

(12 a)

Parandusettepanek 5

Määruse eelnõu – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 1

Määrus (EÜ) nr 809/2004

artikkel 35 – lõige 5 A

5 A.   Kolmandate riikide emitentide suhtes ei kohaldata I lisa punktis 20.1, IV lisa punktis 13.1, VII lisa punktis 8,2, X lisa punktis 20.1 või XI lisa punktis 11.1 sätestatud nõuet korrigeerida eelnevate perioodide finantsteavet, mis sisaldub prospektis 1. jaanuaril 2012 või pärast seda algavatele majandusaastatele eelnevate majandusaastate kohta, ega VII lisa punktis 8.2a, IX lisa punktis 11.1 või X lisa punktis 20.1a sätestatud nõuet kirjeldada erinevusi määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt vastu võetud rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite ja teabe koostamisel kasutatud raamatupidamispõhimõtete vahel, tingimusel et eelnevate perioodide finantsteave on koostatud kooskõlas Hiina Rahvavabariigi, Kanada
  või
  Korea Vabariigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega.';

5 A.   Kolmandate riikide emitentide suhtes ei kohaldata I lisa punktis 20.1, IV lisa punktis 13.1, VII lisa punktis 8,2, X lisa punktis 20.1 või XI lisa punktis 11.1 sätestatud nõuet korrigeerida eelnevate perioodide finantsteavet, mis sisaldub prospektis 1. jaanuaril 2012 või pärast seda algavatele majandusaastatele eelnevate majandusaastate kohta, ega VII lisa punktis 8.2a, IX lisa punktis 11.1 või X lisa punktis 20.1a sätestatud nõuet kirjeldada erinevusi määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt vastu võetud rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite ja teabe koostamisel kasutatud raamatupidamispõhimõtete vahel, tingimusel et eelnevate perioodide finantsteave on koostatud kooskõlas Hiina Rahvavabariigi, Kanada, Korea Vabariigi
  või India Vabariigi
  üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega.';

Parandusettepanek 6

Määruse eelnõu – muutmisakt

Artikkel 1 a (uus)

Artikkel 1 a

Komisjon jälgib ka edaspidi Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee (CESR) tehnilise abiga kolmandate riikide tegevust IFRSi vastuvõtmisel ja jätkab lähenemisprotsessi käigus aktiivset dialoogi ametiasutustega. Komisjon esitab sellega seoses Euroopa Parlamendile ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele 2009. aastal eduaruande.

Parandusettepanek 7

Määruse eelnõu – muutmisakt

Artikkel 1 b (uus)

Artikkel 1 b

Kolmandate riikide IFRSile ülemineku avalikult teatatud kuupäevad on nende kolmandate riikide jaoks samaväärsuse tunnustamise kaotamise kontrollkuupäevad.

| 14. | teeb ettepaneku muuta komisjoni otsuse eelnõu järgmiselt:






  KOMISJONI ETTEPANEK | PARANDUSETTEPANEKUD |
| --- | --- | --- |
| Parandusettepanek 8 |
| Otsuse eelnõu


  Põhjendus 5 |
| (5) | Et hinnata kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete samaväärsust vastuvõetud IFRSiga, on komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1569/2007, millega kehtestatakse kolmandate riikide väärtpaberiemitentide kohaldatavate raamatupidamisstandardite samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2003/71/EÜ ja 2004/109/EÜ alusel, sätestatud samaväärsuse määratlus ja kehtestatud kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism. |

14.

teeb ettepaneku muuta komisjoni otsuse eelnõu järgmiselt:

KOMISJONI ETTEPANEK

PARANDUSETTEPANEKUD

Parandusettepanek 8

Otsuse eelnõu

Põhjendus 5

(5)

Et hinnata kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete samaväärsust vastuvõetud IFRSiga, on komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1569/2007, millega kehtestatakse kolmandate riikide väärtpaberiemitentide kohaldatavate raamatupidamisstandardite samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2003/71/EÜ ja 2004/109/EÜ alusel, sätestatud samaväärsuse määratlus ja kehtestatud kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism.

| (5) | Et hinnata kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete samaväärsust vastuvõetud IFRSiga, on komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1569/2007, millega kehtestatakse kolmandate riikide väärtpaberiemitentide kohaldatavate raamatupidamisstandardite samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2003/71/EÜ ja 2004/109/EÜ alusel, sätestatud samaväärsuse määratlus ja kehtestatud kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism.
  Määruses (EÜ) nr 1569/2007 nõutakse ka, et komisjoni otsus peab olema selline, et ühenduse emitentidel oleks asjassepuutuvas kolmandas riigis lubatud kasutada määruse (EÜ) nr 1606/2002 alusel vastu võetud IFRSi. |
| --- | --- |

(5)

Et hinnata kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete samaväärsust vastuvõetud IFRSiga, on komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1569/2007, millega kehtestatakse kolmandate riikide väärtpaberiemitentide kohaldatavate raamatupidamisstandardite samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2003/71/EÜ ja 2004/109/EÜ alusel, sätestatud samaväärsuse määratlus ja kehtestatud kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism.
  Määruses (EÜ) nr 1569/2007 nõutakse ka, et komisjoni otsus peab olema selline, et ühenduse emitentidel oleks asjassepuutuvas kolmandas riigis lubatud kasutada määruse (EÜ) nr 1606/2002 alusel vastu võetud IFRSi.

Parandusettepanek 9

Otsuse eelnõu

Põhjendus 7

| (7) | Vastavalt märtsis
  ja
  mais 2008 antud nõuandes soovitas Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee lugeda Ameerika Ühendriikide ja Jaapani üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid IFRSiga samaväärseks ja lubada neid ühenduses kasutada. Samuti soovitas Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee kiita Hiina, Kanada
  ja
  Lõuna-Korea üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega kooskõlas olevad raamatupidamisaruanded ühenduses heaks ajutiselt, mitte kauem kui 31. detsembrini 2011. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt märtsis
  ja
  mais 2008 antud nõuandes soovitas Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee lugeda Ameerika Ühendriikide ja Jaapani üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid IFRSiga samaväärseks ja lubada neid ühenduses kasutada. Samuti soovitas Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee kiita Hiina, Kanada
  ja
  Lõuna-Korea üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega kooskõlas olevad raamatupidamisaruanded ühenduses heaks ajutiselt, mitte kauem kui 31. detsembrini 2011.

| (7) | Vastavalt märtsis, mais
  ja oktoobris
  2008 antud nõuandes soovitas Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee lugeda Ameerika Ühendriikide ja Jaapani üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted IFRSiga samaväärseks ja lubada neid ühenduses kasutada. Samuti soovitas Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee kiita Hiina, Kanada, Lõuna-Korea
  ja India
  üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega kooskõlas olevad raamatupidamisaruanded ühenduses heaks ajutiselt, mitte kauem kui 31. detsembrini 2011. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt märtsis, mais
  ja oktoobris
  2008 antud nõuandes soovitas Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee lugeda Ameerika Ühendriikide ja Jaapani üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted IFRSiga samaväärseks ja lubada neid ühenduses kasutada. Samuti soovitas Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee kiita Hiina, Kanada, Lõuna-Korea
  ja India
  üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega kooskõlas olevad raamatupidamisaruanded ühenduses heaks ajutiselt, mitte kauem kui 31. detsembrini 2011.

Parandusettepanek 10

Otsuse eelnõu

Põhjendus 8

| (8) | 2006. aastal sõlmisid Ameerika Ühendriikide raamatupidamisstandardite nõukogu ja IASB vastastikuse mõistmise memorandumi, milles kinnitati ühist eesmärki lähendada Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid ja IFRSi ning visandati töökava selle eesmärgi saavutamiseks. Tänu kõnealusele töökavale on kaotatud mitmed suured erinevused Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete ja IFRSi vahel. Samuti kaotati pärast komisjoni ja USA Väärtpaberi- ja Valuutakomisjon vahelisi läbirääkimisi vastavusseviimise nõue ühenduse emitentide suhtes, kes koostavad oma raamatupidamisaruanded kooskõlas IFRSiga. Seega on asjakohane lugeda Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid samaväärseks vastuvõetud IFRSiga alates 1. jaanuarist 2009. |
| --- | --- |

(8)

2006. aastal sõlmisid Ameerika Ühendriikide raamatupidamisstandardite nõukogu ja IASB vastastikuse mõistmise memorandumi, milles kinnitati ühist eesmärki lähendada Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid ja IFRSi ning visandati töökava selle eesmärgi saavutamiseks. Tänu kõnealusele töökavale on kaotatud mitmed suured erinevused Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete ja IFRSi vahel. Samuti kaotati pärast komisjoni ja USA Väärtpaberi- ja Valuutakomisjon vahelisi läbirääkimisi vastavusseviimise nõue ühenduse emitentide suhtes, kes koostavad oma raamatupidamisaruanded kooskõlas IFRSiga. Seega on asjakohane lugeda Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid samaväärseks vastuvõetud IFRSiga alates 1. jaanuarist 2009.

| (8) | 2006. aastal sõlmisid Ameerika Ühendriikide raamatupidamisstandardite nõukogu ja IASB vastastikuse mõistmise memorandumi, milles kinnitati ühist eesmärki lähendada Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid ja IFRSi ning visandati töökava selle eesmärgi saavutamiseks. Tänu kõnealusele töökavale on kaotatud mitmed suured erinevused Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete ja IFRSi vahel. Samuti kaotati pärast komisjoni ja USA Väärtpaberi- ja Valuutakomisjon vahelisi läbirääkimisi vastavusseviimise nõue ühenduse emitentide suhtes, kes koostavad oma raamatupidamisaruanded kooskõlas
  IASB poolt välja antud
  IFRSiga. Seega on asjakohane lugeda Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted samaväärseks vastuvõetud IFRSiga alates 1. jaanuarist 2009. |
| --- | --- |

(8)

2006. aastal sõlmisid Ameerika Ühendriikide raamatupidamisstandardite nõukogu ja IASB vastastikuse mõistmise memorandumi, milles kinnitati ühist eesmärki lähendada Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid ja IFRSi ning visandati töökava selle eesmärgi saavutamiseks. Tänu kõnealusele töökavale on kaotatud mitmed suured erinevused Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete ja IFRSi vahel. Samuti kaotati pärast komisjoni ja USA Väärtpaberi- ja Valuutakomisjon vahelisi läbirääkimisi vastavusseviimise nõue ühenduse emitentide suhtes, kes koostavad oma raamatupidamisaruanded kooskõlas
  IASB poolt välja antud
  IFRSiga. Seega on asjakohane lugeda Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted samaväärseks vastuvõetud IFRSiga alates 1. jaanuarist 2009.

Parandusettepanek 11

Otsuse eelnõu

Põhjendus 13 a (uus)

| (13 a) | India valitsus ja India Vannutatud Audiitorite Instituut võtsid 2007. aasta juulis avalikult kohustuse võtta IFRS kasutusele 31. detsembriks 2011 ning nad võtavad tulemuslikke meetmeid õigeaegse ja täieliku IFRSile ülemineku tagamiseks selleks kuupäevaks. |
| --- | --- |

(13 a)

Parandusettepanek 12

Otsuse eelnõu

Artikkel 1 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Alates 1. jaanuarist 2009
  lubatakse kolmandate riikide emitentidel koostada oma
  konsolideeritud majandusaasta
  aruanne
  ja konsolideeritud poolaasta
  vahearuanne
  lisaks määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt vastu võetud IFRSile
  kooskõlas järgmiste raamatupidamisstandarditega
  :

Alates 1. jaanuarist 2009
  käsitatakse
  konsolideeritud majandusaasta
  aruande
  ja konsolideeritud poolaasta
  vahearuande koostamisel
  lisaks määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt vastu võetud IFRSile
  järgmisi raamatupidamisstandardeid samaväärsena määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt vastu võetud IFRSiga
  :

Parandusettepanek 13

Otsuse eelnõu

Artikkel 1 – lõige 2

Enne majandusaastaid, mis algavad 1. jaanuaril 2012 või hiljem, võib kolmanda riigi emitent koostada oma konsolideeritud majandusaasta aruande ja konsolideeritud poolaasta vahearuande kooskõlas Hiina Rahvavabariigi, Kanada
  või
  Korea Vabariigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega.

Enne majandusaastaid, mis algavad 1. jaanuaril 2012 või hiljem, võib kolmanda riigi emitent koostada oma konsolideeritud majandusaasta aruande ja konsolideeritud poolaasta vahearuande kooskõlas Hiina Rahvavabariigi, Kanada, Korea Vabariigi
  või India Vabariigi
  üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega.

Parandusettepanek 14

Otsuse eelnõu

Artikkel 1 a (uus)

Artikkel 1 a

Komisjon jälgib ka edaspidi Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee (CESR) tehnilise abiga kolmandate riikide tegevust IFRSi vastuvõtmisel ja jätkab lähenemisprotsessi käigus aktiivset dialoogi ametiasutustega. Komisjon esitab sellega seoses Euroopa Parlamendile ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele 2009. aastal eduaruande.

Parandusettepanek 15

Otsuse eelnõu

Artikkel 1 b (uus)

Artikkel 1 b

Kolmandate riikide IFRSile ülemineku avalikult teatatud kuupäevad on nende kolmandate riikide jaoks samaväärsuse tunnustamise kaotamise kontrollkuupäevad.

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 64.

(2)  ELT L 390, 31.12.2004, lk 38.

(3)  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.

(4)  ELT L 340, 22.12.2007, lk 66.

(5)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0527.

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/71 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/71

---

Neljapäev, 23. oktoober 2008Lennundusjulgestuse vahendid ja kehaskannerid

P6_TA(2008)0521

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta resolutsioon lennundusjulgestuse vahendite ja kehaskannerite mõju kohta inimõigustele, privaatsusele, inimväärikusele ja andmekaitsele

2010/C 15 E/14

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, Euroopa Liidu lepingu artiklit 6, EÜ asutamislepingu artikli 80 lõiget 2 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määrust (EÜ) nr 300/2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju (1);

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | arvestades, et komisjon esitas komisjoni määruse eelnõu, millega täiendatakse tsiviillennundusjulgestuse ühiseid põhistandardeid, lisades ELi lennujaamades reisijate kontrollimise lubatud meetodite hulka nn kehaskannerid, s.t seadmed, millega tehakse inimestest skaneeritud kujutis justkui nad oleksid alasti, mis võrdub virtuaalse alastiolekus läbiotsimisega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjon esitas komisjoni määruse eelnõu, millega täiendatakse tsiviillennundusjulgestuse ühiseid põhistandardeid, lisades ELi lennujaamades reisijate kontrollimise lubatud meetodite hulka nn kehaskannerid, s.t seadmed, millega tehakse inimestest skaneeritud kujutis justkui nad oleksid alasti, mis võrdub virtuaalse alastiolekus läbiotsimisega;

| B. | arvestades, et kehaskannerid võivad olla üheks tehniliseks lahenduseks turvalisuse kõrge taseme säilitamiseks Euroopa lennujaamades; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kehaskannerid võivad olla üheks tehniliseks lahenduseks turvalisuse kõrge taseme säilitamiseks Euroopa lennujaamades;

| C. | arvestades, et kehaskannerite kasutamise puhul on oluline Euroopa raamistiku olemasolu, millega tagataks Euroopa reisijate õigused ja välditaks seda, et iga lennujaam kohaldab erinevaid eeskirju; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kehaskannerite kasutamise puhul on oluline Euroopa raamistiku olemasolu, millega tagataks Euroopa reisijate õigused ja välditaks seda, et iga lennujaam kohaldab erinevaid eeskirju;

| D. | arvestades, et see kaugeltki mitte ainult tehniline meetme eelnõu mõjutab tõsiselt õigust privaatsusele, andmekaitsele ja inimväärikusele ning seetõttu peavad sellega kaasnema tugevad ja asjakohased kaitsemeetmed; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et see kaugeltki mitte ainult tehniline meetme eelnõu mõjutab tõsiselt õigust privaatsusele, andmekaitsele ja inimväärikusele ning seetõttu peavad sellega kaasnema tugevad ja asjakohased kaitsemeetmed;

| E. | arvestades, et komisjon ei lisanud kõnealusele meetme eelnõule põhiõigustele avaldatava mõju hindamist, nagu on ette nähtud komisjoni 27. aprilli 2005. aasta teatises põhiõiguste harta järgimise kohta komisjoni õigusaktide ettepanekutes (KOM(2005)0172); arvestades, et komisjon ei konsulteerinud ei Euroopa andmekaitseinspektoriga, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (2) artikli 28 lõige 2 ette näeb, ega artikli 29 kohaselt loodud andmekaitse töörühma või Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga; arvestades, et ei ole ka läbi viidud ühtegi uuringut selliste seadmete võimalike mõjude kohta reisijate tervisele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjon ei lisanud kõnealusele meetme eelnõule põhiõigustele avaldatava mõju hindamist, nagu on ette nähtud komisjoni 27. aprilli 2005. aasta teatises põhiõiguste harta järgimise kohta komisjoni õigusaktide ettepanekutes (KOM(2005)0172); arvestades, et komisjon ei konsulteerinud ei Euroopa andmekaitseinspektoriga, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (2) artikli 28 lõige 2 ette näeb, ega artikli 29 kohaselt loodud andmekaitse töörühma või Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga; arvestades, et ei ole ka läbi viidud ühtegi uuringut selliste seadmete võimalike mõjude kohta reisijate tervisele;

| F. | arvestades, et eespool nimetatud põhjused annavad alust kahelda seoses kõnealuse meetme õigustatuse, selle proportsionaalsuse ja vajalikkusega demokraatlikus ühiskonnas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et eespool nimetatud põhjused annavad alust kahelda seoses kõnealuse meetme õigustatuse, selle proportsionaalsuse ja vajalikkusega demokraatlikus ühiskonnas;

| G. | arvestades, et reisijate kontrollimise meetodeid puudutavale meetme eelnõule, mida käsitletakse kontrolliga regulatiivmenetluse (komiteemenetluse) kohaselt, järgnevad rakendusmeetmed kontrollinõuete ja korra kohta, mis otsustatakse menetluste kaudu, milles Euroopa Parlament ei oma peaaegu mingeid volitusi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et reisijate kontrollimise meetodeid puudutavale meetme eelnõule, mida käsitletakse kontrolliga regulatiivmenetluse (komiteemenetluse) kohaselt, järgnevad rakendusmeetmed kontrollinõuete ja korra kohta, mis otsustatakse menetluste kaudu, milles Euroopa Parlament ei oma peaaegu mingeid volitusi;

| H. | arvestades, et äärmiselt tundliku, kodanike põhiõigusi mõjutava teema puhul, ei ole edendatud reisijaid, sidusrühmi ja institutsioone hõlmavat laiaulatuslikku, läbipaistvat ja avatud arutelu ELi või riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et äärmiselt tundliku, kodanike põhiõigusi mõjutava teema puhul, ei ole edendatud reisijaid, sidusrühmi ja institutsioone hõlmavat laiaulatuslikku, läbipaistvat ja avatud arutelu ELi või riiklikul tasandil;

| I. | arvestades, et lennundussektoris tuleb tagada tõhus turvalisus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et lennundussektoris tuleb tagada tõhus turvalisus;

| J. | arvestades, et komisjoni otsus vedelikke puudutava keelu järkjärgulise lõpetamise kohta hiljemalt 2010. aasta aprilliks on positiivne samm edasi, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et komisjoni otsus vedelikke puudutava keelu järkjärgulise lõpetamise kohta hiljemalt 2010. aasta aprilliks on positiivne samm edasi,

| 1. | on seisukohal, et otsuse tegemiseks ei ole veel vajalikud tingimused täidetud, kuna oluline teave ikka puudub, ning palub komisjonil enne kolme kuulise tähtaja möödumist:






  — | viia läbi põhiõigustele avaldatava mõju hindamise; |
| --- | --- | --- |

1.

on seisukohal, et otsuse tegemiseks ei ole veel vajalikud tingimused täidetud, kuna oluline teave ikka puudub, ning palub komisjonil enne kolme kuulise tähtaja möödumist:

—

viia läbi põhiõigustele avaldatava mõju hindamise;

| — | konsulteerida Euroopa andmekaitseinspektori, artikli 29 kohaselt loodud andmekaitse töörühma ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga; |
| --- | --- |

—

konsulteerida Euroopa andmekaitseinspektori, artikli 29 kohaselt loodud andmekaitse töörühma ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga;

| — | teostada teadusliku ja meditsiinilise hinnangu selliste tehnoloogiate võimalike mõjude kohta tervisele; |
| --- | --- |

—

teostada teadusliku ja meditsiinilise hinnangu selliste tehnoloogiate võimalike mõjude kohta tervisele;

| — | viia läbi hindamise majanduslike ja äriliste mõjude kohta ning tasuvusanalüüsi; |
| --- | --- |

—

viia läbi hindamise majanduslike ja äriliste mõjude kohta ning tasuvusanalüüsi;

| 2. | on veendunud, et kõnealune kavandatav meede ei tohi ületada alusakti järgseid rakendusvolitusi, kuna neid meetmeid ei saa käsitleda pelgalt lennundusjulgestusega seotud tehnilise vahendina, kuna need avaldavad tõsist mõju kodanike põhivabadustele; |
| --- | --- |

2.

on veendunud, et kõnealune kavandatav meede ei tohi ületada alusakti järgseid rakendusvolitusi, kuna neid meetmeid ei saa käsitleda pelgalt lennundusjulgestusega seotud tehnilise vahendina, kuna need avaldavad tõsist mõju kodanike põhivabadustele;

| 3. | on sellega seoses arvamusel, et kõikide lennundusjulgestuse vahendite, sealhulgas kehaskannerite kasutamise puhul, tuleb austada proportsionaalsuse põhimõtet, mis on demokraatlikus ühiskonnas õigustatud ja vajalik, ning palub seetõttu Euroopa andmekaitseinspektoril, artikli 29 kohaselt loodud andmekaitse töörühmal ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametil esitada viivitamatult arvamus kehaskannerite kohta hiljemalt 2008. aasta novembri alguseks; |
| --- | --- |

3.

on sellega seoses arvamusel, et kõikide lennundusjulgestuse vahendite, sealhulgas kehaskannerite kasutamise puhul, tuleb austada proportsionaalsuse põhimõtet, mis on demokraatlikus ühiskonnas õigustatud ja vajalik, ning palub seetõttu Euroopa andmekaitseinspektoril, artikli 29 kohaselt loodud andmekaitse töörühmal ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametil esitada viivitamatult arvamus kehaskannerite kohta hiljemalt 2008. aasta novembri alguseks;

| 4. | jätab endale õiguse kontrollida koos ELi õigusteenistustega selliste meetmete vastavust inimõigustele ja põhivabadustele ning võtta vajalikud järelmeetmed; |
| --- | --- |

4.

jätab endale õiguse kontrollida koos ELi õigusteenistustega selliste meetmete vastavust inimõigustele ja põhivabadustele ning võtta vajalikud järelmeetmed;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 97, 9.4.2008, lk 72.

(2)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/72 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/72

---

Neljapäev, 23. oktoober 2008EÜ ning Bosnia ja Hertsegoviina vaheline stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping

P6_TA(2008)0522

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta resolutsioon stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahel

2010/C 15 E/15

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu Thessaloniki kohtumise (19.–20. juunini 2003) eesistuja järeldusi ning nende lisa pealkirjaga „Thessaloniki tegevuskava Lääne-Balkani riikide jaoks: Euroopaga lõimumine”;

võttes arvesse 7. novembri 2005. aasta nõukogu otsust läbirääkimiste alustamise kohta Bosnia ja Hertsegoviinaga stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu üle;

võttes arvesse stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu parafeerimist 4. detsembril 2007 ning selle allkirjastamist 16. juunil 2008;

võttes arvesse stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu projekti ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahel (8226/2008);

võttes arvesse komisjoni poolt Bosniale ja Hertsegoviinale 5. juunil 2008 esitatud viisarežiimi liberaliseerimise tegevuskava;

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahel sõlmitud kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlevat vahelepingut ning selle lisasid ja protokolle ning lõppdokumendile lisatud ühisdeklaratsiooni ja ühenduse deklaratsiooni;

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2,

| A. | arvestades, et stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping on Bosnia ja Hertsegoviina ja Euroopa Liidu vahel esimene laiaulatuslik rahvusvaheline leping, millega luuakse poolte vahel lepingulised suhted soodustamaks Bosnia ja Hertsegoviina saamist kõiki riigi funktsioone täitvaks riigiks, mille tulevik, nagu öeldud eespool nimetatud Euroopa Ülemkogu Thessaloniki kohtumisel, on Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping on Bosnia ja Hertsegoviina ja Euroopa Liidu vahel esimene laiaulatuslik rahvusvaheline leping, millega luuakse poolte vahel lepingulised suhted soodustamaks Bosnia ja Hertsegoviina saamist kõiki riigi funktsioone täitvaks riigiks, mille tulevik, nagu öeldud eespool nimetatud Euroopa Ülemkogu Thessaloniki kohtumisel, on Euroopa Liidus;

| B. | arvestades, et stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu abil võib oluliselt edendada Bosnia ja Hertsegoviina majandust, kuna leping sisaldab sätteid, mis kohustavad riiki liberaliseerima oma turgu, tugevdades sellega ettevõtete konkurentsivõimet ning kaasates investeeringuid, ajakohastama oma õiguslikku raamistikku seda tõhusamaks ja läbipaistvamaks muutes ning ühtlustama järk-järgult Bosnia ja Hertsegoviina õigus- ja haldusnorme ühenduse õigustikuga; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu abil võib oluliselt edendada Bosnia ja Hertsegoviina majandust, kuna leping sisaldab sätteid, mis kohustavad riiki liberaliseerima oma turgu, tugevdades sellega ettevõtete konkurentsivõimet ning kaasates investeeringuid, ajakohastama oma õiguslikku raamistikku seda tõhusamaks ja läbipaistvamaks muutes ning ühtlustama järk-järgult Bosnia ja Hertsegoviina õigus- ja haldusnorme ühenduse õigustikuga;

| C. | arvestades, et vahelepinguga, mis kehtib alates 1. juulist 2008, tühistatakse poolte vahel järk-järgult peamised kaubanduspiirangud, mis võib lühiajaliselt ELi toodete konkurentsi ja tollimaksutulu vähenemise tõttu pingestada Bosnia ja Hertsegoviina majandust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vahelepinguga, mis kehtib alates 1. juulist 2008, tühistatakse poolte vahel järk-järgult peamised kaubanduspiirangud, mis võib lühiajaliselt ELi toodete konkurentsi ja tollimaksutulu vähenemise tõttu pingestada Bosnia ja Hertsegoviina majandust;

| D. | arvestades, et stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping sisaldab sätteid, mis käsitlevad institutsioonide tugevdamist, õigusriigi kindlustamist ning inimõiguste, sealhulgas vähemuste õiguste austamist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping sisaldab sätteid, mis käsitlevad institutsioonide tugevdamist, õigusriigi kindlustamist ning inimõiguste, sealhulgas vähemuste õiguste austamist;

| E. | arvestades, et lepinguga sätestatakse, et pooled peaksid tegema koostööd tundlikes valdkondades, nagu viisad, piirikontroll, varjupaigaõigus ja ränne, rahapesu, terrorismivastane võitlus ning organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et lepinguga sätestatakse, et pooled peaksid tegema koostööd tundlikes valdkondades, nagu viisad, piirikontroll, varjupaigaõigus ja ränne, rahapesu, terrorismivastane võitlus ning organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus;

| F. | arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina politseistruktuuride reformi kokkuleppekohast elluviimist tuleks käsitleda osana riigi jõupingutustest parandada oma suutlikkust eespool nimetatud küsimuste lahendamisel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina politseistruktuuride reformi kokkuleppekohast elluviimist tuleks käsitleda osana riigi jõupingutustest parandada oma suutlikkust eespool nimetatud küsimuste lahendamisel;

| G. | arvestades, et lepingu eesmärgiks on ka üld- ja kutsehariduse ning täiendkoolituse taseme parandamine Bosnia ja Hertsegoviinas ning noorsoopoliitika ja noorsootöö, sealhulgas mitteametliku hariduse edendamine; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et lepingu eesmärgiks on ka üld- ja kutsehariduse ning täiendkoolituse taseme parandamine Bosnia ja Hertsegoviinas ning noorsoopoliitika ja noorsootöö, sealhulgas mitteametliku hariduse edendamine;

| H. | arvestades, et suuremaid jõupingutusi on vaja etniliste eraldusjoonte ületamiseks ja lepituse leidmiseks poolte vahel; arvestades, et mõlemas eraldi föderaalosas tuleb jõupingutusi teha, et ühiste haridusprogrammide ja riigis hiljuti aset leidnud traagiliste sündmuste ühise mõtestamise teel noori liita; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et suuremaid jõupingutusi on vaja etniliste eraldusjoonte ületamiseks ja lepituse leidmiseks poolte vahel; arvestades, et mõlemas eraldi föderaalosas tuleb jõupingutusi teha, et ühiste haridusprogrammide ja riigis hiljuti aset leidnud traagiliste sündmuste ühise mõtestamise teel noori liita;

| I. | arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina on endiselt mitmes mõttes etnilise kuuluvuse alusel jagatud riik, mis pärsib kõigi riigi funktsioonide täitmist ja demokraatia arengut; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina on endiselt mitmes mõttes etnilise kuuluvuse alusel jagatud riik, mis pärsib kõigi riigi funktsioonide täitmist ja demokraatia arengut;

| J. | arvestades, et Euroopa Liidu liikmeks saamise väljavaade on Bosnial ja Hertsegoviinal ühe riigina, aga mitte selle föderatiivosadel, mis ei ole suveräänsed; arvestades, et seetõttu on riigi osade huvides tagada Bosnia ja Hertsegoviina täielik toimimine riigina, mis suudab täita kõik liiduga ühinemise nõuded ja kohustused; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Liidu liikmeks saamise väljavaade on Bosnial ja Hertsegoviinal ühe riigina, aga mitte selle föderatiivosadel, mis ei ole suveräänsed; arvestades, et seetõttu on riigi osade huvides tagada Bosnia ja Hertsegoviina täielik toimimine riigina, mis suudab täita kõik liiduga ühinemise nõuded ja kohustused;

| K. | arvestades, et peaaegu 125 072 inimest on ametlikult registreeritud riigi sees ümberasustatud isikutena, kellest Bosnia ja Hertsegoviina valitsuse andmetel 8 000 elavad senini kollektiivsetes laagrites, kuna nende päritolupiirkonnas ei ole piisaval hulgal eluasemeid, sobivat infrastruktuuri ega töökohti; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et peaaegu 125 072 inimest on ametlikult registreeritud riigi sees ümberasustatud isikutena, kellest Bosnia ja Hertsegoviina valitsuse andmetel 8 000 elavad senini kollektiivsetes laagrites, kuna nende päritolupiirkonnas ei ole piisaval hulgal eluasemeid, sobivat infrastruktuuri ega töökohti;

| L. | arvestades tublit tööd, mida kohapeal on teinud valitsusvälised organisatsioonid, püüdes muuta riigi sees ümberasustatud isikute ja põgenike elutingimusi inimlikumaks; |
| --- | --- |

L.

arvestades tublit tööd, mida kohapeal on teinud valitsusvälised organisatsioonid, püüdes muuta riigi sees ümberasustatud isikute ja põgenike elutingimusi inimlikumaks;

| M. | arvestades, et lisaks on isikuid, kes vajavad abi oma sõjaeelsesse elukohta tagasipöördumisel, ametlikult registreeritud 45 000; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et lisaks on isikuid, kes vajavad abi oma sõjaeelsesse elukohta tagasipöördumisel, ametlikult registreeritud 45 000;

| N. | arvestades, et sõjakuritegude väljaselgitamisel tuleks tegutseda ühesuguse otsustavuse, sarnaste vahendite ja sama tõhusalt nii riigi kui kohalikul tasandil, |
| --- | --- |

N.

arvestades, et sõjakuritegude väljaselgitamisel tuleks tegutseda ühesuguse otsustavuse, sarnaste vahendite ja sama tõhusalt nii riigi kui kohalikul tasandil,

| 1. | tervitab selle olulise lepingu allkirjastamist ning nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid selle kiiresti ratifitseeriksid; on veendunud, et kõnealune leping suurendab Bosnia ja Hertsegoviina Euroopa-väljavaateid ning pakub riigile ainulaadse võimaluse saavutada rahu, stabiilsus ja heaolu; |
| --- | --- |

1.

tervitab selle olulise lepingu allkirjastamist ning nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid selle kiiresti ratifitseeriksid; on veendunud, et kõnealune leping suurendab Bosnia ja Hertsegoviina Euroopa-väljavaateid ning pakub riigile ainulaadse võimaluse saavutada rahu, stabiilsus ja heaolu;

| 2. | meenutab poliitilistele liidritele, et just neil tuleb juhust kasutada ja näidata üles piisavat tarkust ja meelekindlust, jätkates ühiselt reforme kõikidel tasanditel (keskvalitsuse, föderaalosade ja kohalikul tasandil), et riiki moderniseerida ja muuta selle toimimist tõhusamaks ja vastavamaks ELi standarditele, muu hulgas üleliigsete õiguslike ja halduslike tõkete kõrvaldamise ja haldusstruktuuride õgvendamise teel; usub, et föderatsiooni ametivõimud peaksid viivitamata kaaluma konkreetsete meetmete võtmist selles suunas; |
| --- | --- |

2.

meenutab poliitilistele liidritele, et just neil tuleb juhust kasutada ja näidata üles piisavat tarkust ja meelekindlust, jätkates ühiselt reforme kõikidel tasanditel (keskvalitsuse, föderaalosade ja kohalikul tasandil), et riiki moderniseerida ja muuta selle toimimist tõhusamaks ja vastavamaks ELi standarditele, muu hulgas üleliigsete õiguslike ja halduslike tõkete kõrvaldamise ja haldusstruktuuride õgvendamise teel; usub, et föderatsiooni ametivõimud peaksid viivitamata kaaluma konkreetsete meetmete võtmist selles suunas;

| 3. | tuletab sellega seoses meelde kohustusi, mida Bosnia ja Hertsegoviina on võtnud kooskõlas stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepinguga ja vahelepinguga, muu hulgas:






  a) | kaotada järk-järgult kõik kvantitatiivsed piirangud ELi toodetele; |
| --- | --- | --- |

3.

tuletab sellega seoses meelde kohustusi, mida Bosnia ja Hertsegoviina on võtnud kooskõlas stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepinguga ja vahelepinguga, muu hulgas:

a)

kaotada järk-järgult kõik kvantitatiivsed piirangud ELi toodetele;

| b) | kaotada kooskõlas kokku lepitud ajakavaga tollimaksud; |
| --- | --- |

b)

kaotada kooskõlas kokku lepitud ajakavaga tollimaksud;

| c) | lihtsustada kaubavooge kõikide transpordivahenditega kogu Bosnia ja Hertsegoviina territooriumil; |
| --- | --- |

c)

lihtsustada kaubavooge kõikide transpordivahenditega kogu Bosnia ja Hertsegoviina territooriumil;

| d) | koostada täielik loend kõikidest toetuskavadest kogu riigis, viia kõik toetuskavad vastavusse ELi õigusaktidega ning rajada sõltumatu riigiabi asutus; |
| --- | --- |

d)

koostada täielik loend kõikidest toetuskavadest kogu riigis, viia kõik toetuskavad vastavusse ELi õigusaktidega ning rajada sõltumatu riigiabi asutus;

| 4. | on seisukohal, et stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu abil on võimalik Bosnia ja Hertsegoviina majandust elavdada, kuna lepingu sätted lubavad riigil liberaliseerida turgu, suurendades ettevõtete konkurentsivõimet, ja kaasata investeeringuid ning moderniseerida õigusraamistikku, muutes seda tõhusamaks ja läbipaistvamaks; julgustab Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime astuma vajalikke samme, et suurendada välismaiste otseinvesteeringute taset riigis; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu abil on võimalik Bosnia ja Hertsegoviina majandust elavdada, kuna lepingu sätted lubavad riigil liberaliseerida turgu, suurendades ettevõtete konkurentsivõimet, ja kaasata investeeringuid ning moderniseerida õigusraamistikku, muutes seda tõhusamaks ja läbipaistvamaks; julgustab Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime astuma vajalikke samme, et suurendada välismaiste otseinvesteeringute taset riigis;

| 5. | usub, et eespool nimetatud meetmed tähendavad, et Bosnia ja Hertsegoviina haldussuutlikkust tuleb tugevdada kõikidel tasanditel, kaasa arvatud riigi tasandil, kuna riik vastutab kontrollimise ja lepingust tulenevate kohustuste täitmise tagamise eest, olenemata sellest, missugused asutused vastutavad stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu rakendamise eest; |
| --- | --- |

5.

usub, et eespool nimetatud meetmed tähendavad, et Bosnia ja Hertsegoviina haldussuutlikkust tuleb tugevdada kõikidel tasanditel, kaasa arvatud riigi tasandil, kuna riik vastutab kontrollimise ja lepingust tulenevate kohustuste täitmise tagamise eest, olenemata sellest, missugused asutused vastutavad stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu rakendamise eest;

| 6. | meenutab, et mõlemad föderaalosad peavad tegema edusamme erastamisel, kuid rõhutab, et see peab toimuma läbipaistvates tingimustes ja sobivas regulatiivses ja õigusraamistikus, ning erastamise tulu tuleb investeerida, et edendada riigis kestvat majanduskasvu; |
| --- | --- |

6.

meenutab, et mõlemad föderaalosad peavad tegema edusamme erastamisel, kuid rõhutab, et see peab toimuma läbipaistvates tingimustes ja sobivas regulatiivses ja õigusraamistikus, ning erastamise tulu tuleb investeerida, et edendada riigis kestvat majanduskasvu;

| 7. | palub Bosnia ja Hertsegoviina parlamendil tihedas koostöös föderaalosade parlamentidega kontrollida stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu rakendamist ning hõlbustada stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepinguga seotud õigusaktide vastuvõtmist ja partnerlust Euroopaga; |
| --- | --- |

7.

palub Bosnia ja Hertsegoviina parlamendil tihedas koostöös föderaalosade parlamentidega kontrollida stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu rakendamist ning hõlbustada stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepinguga seotud õigusaktide vastuvõtmist ja partnerlust Euroopaga;

| 8. | on veendunud, et sätted, millega reguleeritakse koostööd viisade, piirihalduse, rände, organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastase võitluse valdkonnas, pakuvad Bosnias ja Hertsegoviinas tõhusat stiimulit hiljuti läbi viidud politseireformi edasiarendamiseks, edendades edasist koostööd erinevate politseistruktuuride vahel ning jõudes menetluste ja tavade suurema ühtlustamiseni; palub ELi politseimissioonil Bosnias ja Hertsegoviinas seda protsessi hõlbustada; |
| --- | --- |

8.

on veendunud, et sätted, millega reguleeritakse koostööd viisade, piirihalduse, rände, organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastase võitluse valdkonnas, pakuvad Bosnias ja Hertsegoviinas tõhusat stiimulit hiljuti läbi viidud politseireformi edasiarendamiseks, edendades edasist koostööd erinevate politseistruktuuride vahel ning jõudes menetluste ja tavade suurema ühtlustamiseni; palub ELi politseimissioonil Bosnias ja Hertsegoviinas seda protsessi hõlbustada;

| 9. | tervitab asjaolu, et leping on kooskõlas ka mittediskrimineeriva juurdepääsu põhimõttega Bosnia ja Hertsegoviina haridus- ja kutseõppesüsteemile, sõltumata soost, etnilisest päritolust ja usutunnistusest; usub, et tuleb teha suuri jõupingutusi, et kaotada riigis praegu toimivad eraldavad struktuurid; on seisukohal, et lepitusprotsessi peamisi tegureid on haridus ning õlg õla kõrval elamise kogemus alates kõige nooremast east; |
| --- | --- |

9.

tervitab asjaolu, et leping on kooskõlas ka mittediskrimineeriva juurdepääsu põhimõttega Bosnia ja Hertsegoviina haridus- ja kutseõppesüsteemile, sõltumata soost, etnilisest päritolust ja usutunnistusest; usub, et tuleb teha suuri jõupingutusi, et kaotada riigis praegu toimivad eraldavad struktuurid; on seisukohal, et lepitusprotsessi peamisi tegureid on haridus ning õlg õla kõrval elamise kogemus alates kõige nooremast east;

| 10. | on seisukohal, et EL peaks edendama akadeemilist ja teaduskoostööd, sealhulgas töötajate vahetust, Bosnia ja Hertsegoviina ja piirkonna teiste riikide vahel ning nende ja ELi liikmesriikide vahel; tuletab sellega seoses meelde, et ELi programmid võivad nende eesmärkide saavutamisele kaasa aidata, ning juhib tähelepanu tungivale vajadusele luua riiklik amet, mis tegeleks selliste programmide rakendamisega, kuna need on nüüd avatud ka Lääne-Balkani riikidele; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et EL peaks edendama akadeemilist ja teaduskoostööd, sealhulgas töötajate vahetust, Bosnia ja Hertsegoviina ja piirkonna teiste riikide vahel ning nende ja ELi liikmesriikide vahel; tuletab sellega seoses meelde, et ELi programmid võivad nende eesmärkide saavutamisele kaasa aidata, ning juhib tähelepanu tungivale vajadusele luua riiklik amet, mis tegeleks selliste programmide rakendamisega, kuna need on nüüd avatud ka Lääne-Balkani riikidele;

| 11. | nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina haridusasutused rajaksid lõpuks nõutava riikliku ametiasutuse, et lubada Bosnia ja Hertsegoviina kodanikel osaleda ühenduse vahetusprogrammides, mis Euroopa Parlamendi nõudmisel on avatud Lääne-Balkani riikidele; on seisukohal, et peale vahetusüliõpilaste ja teadlaste liikuvuse peaks asjaomased ühenduse programmid edendama ka föderaalosade vahelist koostööd haridusasutuste vahel; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina haridusasutused rajaksid lõpuks nõutava riikliku ametiasutuse, et lubada Bosnia ja Hertsegoviina kodanikel osaleda ühenduse vahetusprogrammides, mis Euroopa Parlamendi nõudmisel on avatud Lääne-Balkani riikidele; on seisukohal, et peale vahetusüliõpilaste ja teadlaste liikuvuse peaks asjaomased ühenduse programmid edendama ka föderaalosade vahelist koostööd haridusasutuste vahel;

| 12. | on samuti seisukohal, et vahelepingu jõustumise võimalike sotsiaalmajanduslike tagajärgedega arvestamiseks tuleb ELi ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (1) kaudu anda toetust riigi sotsiaalkindlustussüsteemi ja tööseaduse moderniseerimiseks; samuti tuleb toetust anda tööturuorganisatsioonidele ja ametiühingutele, Bosnia ja Hertsegoviina transpordiinfrastruktuuri uuendamiseks, et lihtsustada majandusarengut, ning keskkonnakaitseks, et vähendada saastet, optimeerida energiatarbimist ja parandada jäätmekäitlust; väljendab sellega seoses heameelt, et pärast pikki läbirääkimisi määrati ametisse rahastamisvahendi riiklik koordinaator, nagu komisjon nõudis; |
| --- | --- |

12.

on samuti seisukohal, et vahelepingu jõustumise võimalike sotsiaalmajanduslike tagajärgedega arvestamiseks tuleb ELi ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (1) kaudu anda toetust riigi sotsiaalkindlustussüsteemi ja tööseaduse moderniseerimiseks; samuti tuleb toetust anda tööturuorganisatsioonidele ja ametiühingutele, Bosnia ja Hertsegoviina transpordiinfrastruktuuri uuendamiseks, et lihtsustada majandusarengut, ning keskkonnakaitseks, et vähendada saastet, optimeerida energiatarbimist ja parandada jäätmekäitlust; väljendab sellega seoses heameelt, et pärast pikki läbirääkimisi määrati ametisse rahastamisvahendi riiklik koordinaator, nagu komisjon nõudis;

| 13. | kutsub komisjoni üles töötama ELiga ühinemise lihtsustamiseks välja kohandatud meetmeid, mis vastaksid Bosnia ja Hertsegoviina tegelikele oludele; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni üles töötama ELiga ühinemise lihtsustamiseks välja kohandatud meetmeid, mis vastaksid Bosnia ja Hertsegoviina tegelikele oludele;

| 14. | innustab komisjoni kaasama Bosnia ja Hertsegoviinat kõikidesse algatustesse, mille abil edendatakse kontakte inimeste vahel, kodanikuühiskonna arengut ning riigi majandus- ja sotsiaalarengut; |
| --- | --- |

14.

innustab komisjoni kaasama Bosnia ja Hertsegoviinat kõikidesse algatustesse, mille abil edendatakse kontakte inimeste vahel, kodanikuühiskonna arengut ning riigi majandus- ja sotsiaalarengut;

| 15. | avaldab muret edusammude puudumise üle põgenike ja riigi sees ümberasustatud inimeste kodudesse tagasipöördumise asjus, näiteks Posavina puhul Serblaste Vabariigis; tuletab meelde vajadust suurendada kohalike asutuste osa ja kohustusi põgenike ja ümberasustatute tagasipöördumisel, vajadust korraldada sihipärast teavitustegevust, et suurendada üldsuse heakskiitu tagasipöördunute suhtes, vajadust tegeleda tagasipöördumisalade infrastruktuuri ja kommunaalteenuste suurte probleemiga, vajadust luua tagasipöördunutele töökohti ja vajadust ühtlustada pensioni-, tervisekindlustus- ja haridussüsteem kogu riigis ning lõpuks vajadust tagada tagasipöördunute turvalisus ja inimväärikus ja võimalus jääda tagasipöördumispaika püsivalt elama ning aidata tõhusalt kaasa leppimisprotsessile; |
| --- | --- |

15.

avaldab muret edusammude puudumise üle põgenike ja riigi sees ümberasustatud inimeste kodudesse tagasipöördumise asjus, näiteks Posavina puhul Serblaste Vabariigis; tuletab meelde vajadust suurendada kohalike asutuste osa ja kohustusi põgenike ja ümberasustatute tagasipöördumisel, vajadust korraldada sihipärast teavitustegevust, et suurendada üldsuse heakskiitu tagasipöördunute suhtes, vajadust tegeleda tagasipöördumisalade infrastruktuuri ja kommunaalteenuste suurte probleemiga, vajadust luua tagasipöördunutele töökohti ja vajadust ühtlustada pensioni-, tervisekindlustus- ja haridussüsteem kogu riigis ning lõpuks vajadust tagada tagasipöördunute turvalisus ja inimväärikus ja võimalus jääda tagasipöördumispaika püsivalt elama ning aidata tõhusalt kaasa leppimisprotsessile;

| 16. | tuletab sellega seoses meelde kohustust rakendada Sarajevo 2005. aasta deklaratsiooni; |
| --- | --- |

16.

tuletab sellega seoses meelde kohustust rakendada Sarajevo 2005. aasta deklaratsiooni;

| 17. | on veendunud, et tagasipöördumist tuleb jõuliste vahenditega lihtsustada, võttes arvesse vajadust korraldada 2011. aastal jaotatud andmete alusel rahvaloendus, et saada ajakohane ülevaade Bosnia ja Hertsegoviina rahvastiku struktuurist; |
| --- | --- |

17.

on veendunud, et tagasipöördumist tuleb jõuliste vahenditega lihtsustada, võttes arvesse vajadust korraldada 2011. aastal jaotatud andmete alusel rahvaloendus, et saada ajakohane ülevaade Bosnia ja Hertsegoviina rahvastiku struktuurist;

| 18. | kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles tegelema kiiremas korras nende 8 000 inimesega, kes senini viibivad kollektiivsetes laagrites ja kelle puhul turvaline ja inimväärikas tagasipöördumine ei pruugi olla võimalik, ning leidma nende inimeste jaoks sobivat, inimväärikat ja jätkusuutlikku lahendust; |
| --- | --- |

18.

kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles tegelema kiiremas korras nende 8 000 inimesega, kes senini viibivad kollektiivsetes laagrites ja kelle puhul turvaline ja inimväärikas tagasipöördumine ei pruugi olla võimalik, ning leidma nende inimeste jaoks sobivat, inimväärikat ja jätkusuutlikku lahendust;

| 19. | on seisukohal, et suuremaid jõupingutusi tuleb teha vähemuste õiguste kaitsmiseks Bosnia ja Hertsegoviinas, kuna selles vallas pole tehtud suuri edusamme; tervitab sellega seoses 2008. aasta aprilli valimisseaduse parandust, millega võimaldatakse rahvusvähemustel esitada oma kandidatuur kohalikel valimistel; avaldab siiski kahetsust, et rahvusvähemustele eraldatavate kohtade arv on jäetud kohalike omavalitsuste otsustada; rõhutab veelgi vajadust tagada hiljuti Serblaste Vabariigis loodud ja Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsioonis kavandatavate vähemuste nõukodade tegevus; avaldab lõpuks kahetsust nn „teiste” jätkuva diskrimineerimise üle Bosnia ja Hertsegoviina põhiseaduses ja valimisseaduses; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et suuremaid jõupingutusi tuleb teha vähemuste õiguste kaitsmiseks Bosnia ja Hertsegoviinas, kuna selles vallas pole tehtud suuri edusamme; tervitab sellega seoses 2008. aasta aprilli valimisseaduse parandust, millega võimaldatakse rahvusvähemustel esitada oma kandidatuur kohalikel valimistel; avaldab siiski kahetsust, et rahvusvähemustele eraldatavate kohtade arv on jäetud kohalike omavalitsuste otsustada; rõhutab veelgi vajadust tagada hiljuti Serblaste Vabariigis loodud ja Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsioonis kavandatavate vähemuste nõukodade tegevus; avaldab lõpuks kahetsust nn „teiste” jätkuva diskrimineerimise üle Bosnia ja Hertsegoviina põhiseaduses ja valimisseaduses;

| 20. | väljendab muret seoses sallimatuse õhkkonnaga lesbide, homoseksuaalide, biseksuaalide ja transseksuaalide vastu, eelkõige seoses vahejuhtumitega, mis leidsid aset 24. septembril 2008 Sarajevos korraldatud esimese Teistsuguste festivali käigus, ning nõuab, et Bosnia ja Hertsegoviina riiklikud ja kohalikud ametivõimud tagaksid, et põhiõigust korraldada rahumeelseid kogunemisi järgitaks Bosnia ja Hertsegoviinas ka lesbide, homoseksuaalide, biseksuaalide ja transseksuaalide suhtes; |
| --- | --- |

20.

väljendab muret seoses sallimatuse õhkkonnaga lesbide, homoseksuaalide, biseksuaalide ja transseksuaalide vastu, eelkõige seoses vahejuhtumitega, mis leidsid aset 24. septembril 2008 Sarajevos korraldatud esimese Teistsuguste festivali käigus, ning nõuab, et Bosnia ja Hertsegoviina riiklikud ja kohalikud ametivõimud tagaksid, et põhiõigust korraldada rahumeelseid kogunemisi järgitaks Bosnia ja Hertsegoviinas ka lesbide, homoseksuaalide, biseksuaalide ja transseksuaalide suhtes;

| 21. | kutsub üles leidma rohkem vahendeid riikliku kaevanduste strateegia eesmärgi saavutamiseks, st 2009. aastaks Bosnia ja Hertsegoviina kaevandustest vabastamiseks; märgib, et peamiseks probleemiks selles valdkonnas on strateegia rakendamiseks vajalike vahendite puudumine, ning innustab seetõttu pädevaid ametivõime leidma nii kiiresti kui võimalik projekti rakendamiseks ja lõpetamiseks vajalikku rahasummat; |
| --- | --- |

21.

kutsub üles leidma rohkem vahendeid riikliku kaevanduste strateegia eesmärgi saavutamiseks, st 2009. aastaks Bosnia ja Hertsegoviina kaevandustest vabastamiseks; märgib, et peamiseks probleemiks selles valdkonnas on strateegia rakendamiseks vajalike vahendite puudumine, ning innustab seetõttu pädevaid ametivõime leidma nii kiiresti kui võimalik projekti rakendamiseks ja lõpetamiseks vajalikku rahasummat;

| 22. | palub komisjonil tagada ÜRO desarmeerimisprogrammi rahastamine ELi poolt, et ÜRO järelevalve all saaks jätkuda Bosnia ja Hertsegoviina relvajõudude ülemääraste relvade, sõjavarustuse ja laskemoona hävitamine ning kandmaks hoolt, et neid relvi ei müüda halva kuulsusega vahendajatele, riikidele ega režiimidele; |
| --- | --- |

22.

palub komisjonil tagada ÜRO desarmeerimisprogrammi rahastamine ELi poolt, et ÜRO järelevalve all saaks jätkuda Bosnia ja Hertsegoviina relvajõudude ülemääraste relvade, sõjavarustuse ja laskemoona hävitamine ning kandmaks hoolt, et neid relvi ei müüda halva kuulsusega vahendajatele, riikidele ega režiimidele;

| 23. | tuletab sellega seoses meelde vajadust rakendada tõhusalt juba kehtivaid sätteid omandi tagastamise kohta ning julgustab Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime saama üle sellega seotud kõhklustest; |
| --- | --- |

23.

tuletab sellega seoses meelde vajadust rakendada tõhusalt juba kehtivaid sätteid omandi tagastamise kohta ning julgustab Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime saama üle sellega seotud kõhklustest;

| 24. | on veendunud, et suuremaid jõupingutusi tuleks teha kadunud inimeste ning nende perekondadele kahju heastamise probleemiga tegelemisel, ning väljendab sellega seoses heameelt rahvusvahelise kadunud isikute komisjoni ja Bosnia ja Hertsegoviina kadunud isikute instituudi tehtud töö üle; nõuab tungivalt, et vastavad asutused föderatiivosade tasandil toetaksid riigitasandi asutuste tööd saates neile edasi kogu kogutud asjassepuutuva teabe; |
| --- | --- |

24.

on veendunud, et suuremaid jõupingutusi tuleks teha kadunud inimeste ning nende perekondadele kahju heastamise probleemiga tegelemisel, ning väljendab sellega seoses heameelt rahvusvahelise kadunud isikute komisjoni ja Bosnia ja Hertsegoviina kadunud isikute instituudi tehtud töö üle; nõuab tungivalt, et vastavad asutused föderatiivosade tasandil toetaksid riigitasandi asutuste tööd saates neile edasi kogu kogutud asjassepuutuva teabe;

| 25. | on seisukohal, et rohkem tuleb tähelepanu pöörata sõjakuritegude uurimisele distrikti ja kantoni tasandil, et selgitada välja, kas ja mil viisil tuleks kohtuasjad jagada riigikohtu ja madalamate kohtusüsteemi astmete vahel; samuti tuleb eraldada piisavalt vahendeid kohtutele ja prokuratuuridele, pakkuda tunnistajatele piisavat kaitset, tugevdada piirülest politsei- ja kohtukoostööd ning ühtlustada riigi, kantoni ja kohaliku tasandi õigusraamistikku; kutsub komisjoni ja Lääne-Balkani riike üles tegutsema selle nimel, et teha edusamme piirkondlikus ja rahvusvahelises koostöös asjaomases valdkonnas; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et rohkem tuleb tähelepanu pöörata sõjakuritegude uurimisele distrikti ja kantoni tasandil, et selgitada välja, kas ja mil viisil tuleks kohtuasjad jagada riigikohtu ja madalamate kohtusüsteemi astmete vahel; samuti tuleb eraldada piisavalt vahendeid kohtutele ja prokuratuuridele, pakkuda tunnistajatele piisavat kaitset, tugevdada piirülest politsei- ja kohtukoostööd ning ühtlustada riigi, kantoni ja kohaliku tasandi õigusraamistikku; kutsub komisjoni ja Lääne-Balkani riike üles tegutsema selle nimel, et teha edusamme piirkondlikus ja rahvusvahelises koostöös asjaomases valdkonnas;

| 26. | toetab sellega seoses koostatavat Bosnia ja Hertsegoviina sõjakuritegude uurimise strateegiat, milles selgitatakse paljude võimalike sõjakuritegude asjaolusid ning selgitatakse välja nendega tegelemiseks vajalikud poliitilised, rahalised ja õiguslikud meetmed ja vahendid; |
| --- | --- |

26.

toetab sellega seoses koostatavat Bosnia ja Hertsegoviina sõjakuritegude uurimise strateegiat, milles selgitatakse paljude võimalike sõjakuritegude asjaolusid ning selgitatakse välja nendega tegelemiseks vajalikud poliitilised, rahalised ja õiguslikud meetmed ja vahendid;

| 27. | on mures Serblaste Vabariigis hirmuõhkkonna tekitamise pärast meedias, inimõiguslaste seas ja kodanikuühiskonnas tervikuna ning nõuab tungivalt, et poliitilised liidrid tunnistaksid sõltumatu meedia ja valitsusväliste organisatsioonide olulist rolli oma föderaalosa demokraatlikus elus; |
| --- | --- |

27.

on mures Serblaste Vabariigis hirmuõhkkonna tekitamise pärast meedias, inimõiguslaste seas ja kodanikuühiskonnas tervikuna ning nõuab tungivalt, et poliitilised liidrid tunnistaksid sõltumatu meedia ja valitsusväliste organisatsioonide olulist rolli oma föderaalosa demokraatlikus elus;

| 28. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et Serblaste Vabariik ähvardas astuda ühepoolselt välja riiklikust elektrivõrkude ettevõttest ja luua oma asjaomane ettevõte, lõpetades kokkulepitud reformi toetamise; märgib, et see kahjustaks Bosnia jõupingutusi riigi stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames; nõuab samal ajal tungivalt, et föderatsiooni ametivõimud võtaksid vastu kauaoodatud seadused elektrienergiaga varustamise valdkonnas; |
| --- | --- |

28.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et Serblaste Vabariik ähvardas astuda ühepoolselt välja riiklikust elektrivõrkude ettevõttest ja luua oma asjaomane ettevõte, lõpetades kokkulepitud reformi toetamise; märgib, et see kahjustaks Bosnia jõupingutusi riigi stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames; nõuab samal ajal tungivalt, et föderatsiooni ametivõimud võtaksid vastu kauaoodatud seadused elektrienergiaga varustamise valdkonnas;

| 29. | nõuab sobivate meetmete võtmist vastuseks sellele, et Bosnia ja Hertsegoviina kirjutas alla USAga kahepoolsele puutumatuse lepingule rahvusvahelise kriminaalkohtu suhtes, kuna see ei ole kooskõlas ELi ühise seisukoha ja suunistega; |
| --- | --- |

29.

nõuab sobivate meetmete võtmist vastuseks sellele, et Bosnia ja Hertsegoviina kirjutas alla USAga kahepoolsele puutumatuse lepingule rahvusvahelise kriminaalkohtu suhtes, kuna see ei ole kooskõlas ELi ühise seisukoha ja suunistega;

| 30. | kahetseb asjaolu, et hoolimata Bosnia ja Hertsegoviina suurtest probleemidest korruptsiooni, organiseeritud kuritegevuse, rahapesu ja uimastikaubanduse vastases võitluses, takistavad edusamme nendes valdkondades poliitilised mõjud ja poliitilise tahte puudumine ning puudulik koostöö föderaalosade ametivõimude ja politseiteenistuste vahel; innustab Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime alustama kiiremas korras nende probleemidega tegelemist; |
| --- | --- |

30.

kahetseb asjaolu, et hoolimata Bosnia ja Hertsegoviina suurtest probleemidest korruptsiooni, organiseeritud kuritegevuse, rahapesu ja uimastikaubanduse vastases võitluses, takistavad edusamme nendes valdkondades poliitilised mõjud ja poliitilise tahte puudumine ning puudulik koostöö föderaalosade ametivõimude ja politseiteenistuste vahel; innustab Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime alustama kiiremas korras nende probleemidega tegelemist;

| 31. | on seisukohal, et arutelu riigi tulevase põhiseadusliku korra üle peab toimuma Bosnia ja Hertsegoviina parlamendis; kutsub sellega seoses üles algatama läbipaistvat ja avatud avalikku arutelu, milles täiel määral osaleb ka kodanikuühiskond; on samuti seisukohal, et igasugune põhiseaduslik otsus peab olema tehtud Bosnia ja Hertsegoviina erinevate parteide vabatahtliku kokkuleppe tulemusel; usub sellele vaatamata, et rahvusvahelisel üldsusel ja Euroopa Liidu eriesindajal on siin vahendamises oluline roll ning kutsub üles pakkuma koostöös Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoniga tuge selle arutelu läbiviimiseks; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et arutelu riigi tulevase põhiseadusliku korra üle peab toimuma Bosnia ja Hertsegoviina parlamendis; kutsub sellega seoses üles algatama läbipaistvat ja avatud avalikku arutelu, milles täiel määral osaleb ka kodanikuühiskond; on samuti seisukohal, et igasugune põhiseaduslik otsus peab olema tehtud Bosnia ja Hertsegoviina erinevate parteide vabatahtliku kokkuleppe tulemusel; usub sellele vaatamata, et rahvusvahelisel üldsusel ja Euroopa Liidu eriesindajal on siin vahendamises oluline roll ning kutsub üles pakkuma koostöös Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoniga tuge selle arutelu läbiviimiseks;

| 32. | kutsub kohalikke poliitikuid üles tunnustama vajadust struktuurireformide järele Bosnia ja Hertsegoviinas; meenutab siiski, et reformid õnnestuvad üksnes siis, kui need põhinevad reaalsetel ootustel; |
| --- | --- |

32.

kutsub kohalikke poliitikuid üles tunnustama vajadust struktuurireformide järele Bosnia ja Hertsegoviinas; meenutab siiski, et reformid õnnestuvad üksnes siis, kui need põhinevad reaalsetel ootustel;

| 33. | tuletab meelde, et keskvalitsuse tugevdamine ei tähenda föderaalosade nõrgendamist, vaid tingimuste loomist tõhusaks haldustegevuseks nii, et see saab toimuda kõigi Bosnia ja Hertsegoviina kodanike ühiseks hüvanguks ja paljudes valdkondades, näiteks ühise siseturu loomise näol; hoiatab samal ajal põhiseadusliku arutelu kasutamise eest võimalusena anda riigi osadele volitused ja õigused, mis on eriomased iseseisvatele riikidele; |
| --- | --- |

33.

tuletab meelde, et keskvalitsuse tugevdamine ei tähenda föderaalosade nõrgendamist, vaid tingimuste loomist tõhusaks haldustegevuseks nii, et see saab toimuda kõigi Bosnia ja Hertsegoviina kodanike ühiseks hüvanguks ja paljudes valdkondades, näiteks ühise siseturu loomise näol; hoiatab samal ajal põhiseadusliku arutelu kasutamise eest võimalusena anda riigi osadele volitused ja õigused, mis on eriomased iseseisvatele riikidele;

| 34. | meenutab Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimudele nende kohustust teha täiel määral koostööd Endise Jugoslaavia Rahvusvahelise Kriminaaltribunaliga, eelkõige hõlbustades tagaotsitavate vahistamist, selgitades välja võimalikud tunnistajad ja pakkudes neile piisavat kaitset ning andes kohtu käsutusse dokumendid ja muud asitõendid, mis on tarvilikud kohtupidamiseks ja juurdlusteks; |
| --- | --- |

34.

meenutab Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimudele nende kohustust teha täiel määral koostööd Endise Jugoslaavia Rahvusvahelise Kriminaaltribunaliga, eelkõige hõlbustades tagaotsitavate vahistamist, selgitades välja võimalikud tunnistajad ja pakkudes neile piisavat kaitset ning andes kohtu käsutusse dokumendid ja muud asitõendid, mis on tarvilikud kohtupidamiseks ja juurdlusteks;

| 35. | avaldab kahetsust selle üle, et ametivõimud pole suutnud tegutseda nende Bosnia ja Hertsegoviina kodanike muredega, kes sõja ajal piiri taha põgenesid, kuid soovivad sellele vaatamata oma hääleõigust kasutada; usub, et lahendus tuleb leida koostöös naaberriikidega, et võimaldada nende kodanike registreerimist; |
| --- | --- |

35.

avaldab kahetsust selle üle, et ametivõimud pole suutnud tegutseda nende Bosnia ja Hertsegoviina kodanike muredega, kes sõja ajal piiri taha põgenesid, kuid soovivad sellele vaatamata oma hääleõigust kasutada; usub, et lahendus tuleb leida koostöös naaberriikidega, et võimaldada nende kodanike registreerimist;

| 36. | on seisukohal, et nii rahvusvahelise üldsuse kui ka kohalike liidrite suurimaks eesmärgiks peaks olema ÜRO kõrge esindaja büroo sulgemine ja ELi eriesindaja rolli samaaegne suurendamine; innustab seetõttu poliitilisi liidreid olema selles suhtes oma vastutuse kõrgusel ja tegema olulisi jõupingutusi, et saavutada viit eesmärki ja kahte tingimust, mille seadis rahu tagamise nõukogu, et oleks konsensusliku protsessi teel võimalik loobuda kõrgest esindajast ja minna üle ELi eriesindajaga süsteemile; |
| --- | --- |

36.

on seisukohal, et nii rahvusvahelise üldsuse kui ka kohalike liidrite suurimaks eesmärgiks peaks olema ÜRO kõrge esindaja büroo sulgemine ja ELi eriesindaja rolli samaaegne suurendamine; innustab seetõttu poliitilisi liidreid olema selles suhtes oma vastutuse kõrgusel ja tegema olulisi jõupingutusi, et saavutada viit eesmärki ja kahte tingimust, mille seadis rahu tagamise nõukogu, et oleks konsensusliku protsessi teel võimalik loobuda kõrgest esindajast ja minna üle ELi eriesindajaga süsteemile;

| 37. | avaldab eelkõige rahulolematust selle üle, et pole tehtud edusamme Brcko distrikti kokkulepete elluviimise suhtes; hoiatab Bosnia ja Hertsegoviina poliitilisi liidreid, et kohtu otsus Brcko distrikti staatuse kohta on lõplik ning seda pole võimalik muuta; |
| --- | --- |

37.

avaldab eelkõige rahulolematust selle üle, et pole tehtud edusamme Brcko distrikti kokkulepete elluviimise suhtes; hoiatab Bosnia ja Hertsegoviina poliitilisi liidreid, et kohtu otsus Brcko distrikti staatuse kohta on lõplik ning seda pole võimalik muuta;

| 38. | kutsub ka Bosnia ja Hertsegoviina poliitikuid üles võtma teadmiseks vajadust jagada vara vastutustundlikul viisil riigi ja muude haldustasandite vahel, nagu on sätestatud ühes kõrge esindaja büroo sulgemise tingimuses; innustab neid tegema läbirääkimistel suuri jõupingutusi selle pikaajalise probleemi lahendamiseks; tuletab meelde, et riigile tuleb eraldada piisavalt vahendeid nende eesmärkide täitmiseks; |
| --- | --- |

38.

kutsub ka Bosnia ja Hertsegoviina poliitikuid üles võtma teadmiseks vajadust jagada vara vastutustundlikul viisil riigi ja muude haldustasandite vahel, nagu on sätestatud ühes kõrge esindaja büroo sulgemise tingimuses; innustab neid tegema läbirääkimistel suuri jõupingutusi selle pikaajalise probleemi lahendamiseks; tuletab meelde, et riigile tuleb eraldada piisavalt vahendeid nende eesmärkide täitmiseks;

| 39. | tuletab rahvusvahelise üldsuse esindajatele meelde, et nende partneriteks Bosnia ja Hertsegoviinas on riigi institutsioonid, mitte peamiste parteide liidrid; usub, et Bosnia ja Hertsegoviina institutsioonid tuleb riigis käimasolevasse reformiprotsessi kaasata ja neist peab saama selle peamine jõud; |
| --- | --- |

39.

tuletab rahvusvahelise üldsuse esindajatele meelde, et nende partneriteks Bosnia ja Hertsegoviinas on riigi institutsioonid, mitte peamiste parteide liidrid; usub, et Bosnia ja Hertsegoviina institutsioonid tuleb riigis käimasolevasse reformiprotsessi kaasata ja neist peab saama selle peamine jõud;

| 40. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele, Bosnia ja Hertsegoviina valitsusele ning ELi Bosnia ja Hertsegoviina kõrgele esindajale. |
| --- | --- |

40.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele, Bosnia ja Hertsegoviina valitsusele ning ELi Bosnia ja Hertsegoviina kõrgele esindajale.

---

(1)  Nõukogu 17. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 210, 31.7.2006, lk 82).

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/78 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/78

---

Neljapäev, 23. oktoober 2008Holodomor’i mälestamine, suur näljahäda Ukrainas (1932–1933)

P6_TA(2008)0523

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta resolutsioon holodomori ehk Ukrainas 1932.–1933. aastal kunstlikult tekitatud näljahäda mälestamise kohta

2010/C 15 E/16

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut;

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni;

võttes arvesse ÜRO genotsiidi vältimise ja karistamise konventsiooni;

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 58. istungjärgul holodomori 70. aastapäeva puhul esitatud ühisavaldust, mida toetas 63 riiki, nende seas ka kõik (tookordsed) 25 ELi liikmesriiki;

võttes arvesse Ukrainas 28. novembril 2006. aastal vastuvõetud seadust „Holodomor Ukrainas 1932.–1933. a”;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi 21. novembri 2007. aasta avaldust, millega juhatati sisse holodomori näljahäda mälestamine seoses 75 aasta möödumisega selle algusest;

võttes arvesse ELi – Ukraina parlamentaarse koostöökomitee 27. veebruari 2008. aasta kümnenda kohtumise lõppavaldust ja soovitusi;

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et inimõiguste ja põhivabaduste austamine on põhimõtted, millel EL rajaneb; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et inimõiguste ja põhivabaduste austamine on põhimõtted, millel EL rajaneb;

| B. | arvestades, et ÜRO genotsiidi vältimise ja karistamise konventsioon tunnistab kuritegelikuks rea tegusid, mis on toime pandud kavatsusega hävitada osaliselt või täielikult rahvuslik, etniline, rassiline või usuline üksus: üksuse liikmete tapmine; üksuse liikmetele tõsiste kehaliste vigastuste või vaimsete hälvete tekitamine; üksusele tahtlikult selliste elutingimuste pealesurumine, mis põhjustab üksuse täieliku või osalise hävimise; abinõude rakendamine üksusesisese sündimuse takistamiseks ning laste sunniviisiline ümberpaigutamine ühest üksusest teise; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ÜRO genotsiidi vältimise ja karistamise konventsioon tunnistab kuritegelikuks rea tegusid, mis on toime pandud kavatsusega hävitada osaliselt või täielikult rahvuslik, etniline, rassiline või usuline üksus: üksuse liikmete tapmine; üksuse liikmetele tõsiste kehaliste vigastuste või vaimsete hälvete tekitamine; üksusele tahtlikult selliste elutingimuste pealesurumine, mis põhjustab üksuse täieliku või osalise hävimise; abinõude rakendamine üksusesisese sündimuse takistamiseks ning laste sunniviisiline ümberpaigutamine ühest üksusest teise;

| C. | arvestades, et 1932.–1933. aasta näljahäda ehk holodomor, mis põhjustas miljonite ukrainlaste surma, oli Stalini režiimi poolt küüniliselt ja julmalt kavandatud selleks, et Ukraina maapiirkondade elanikkonna tahte vastaselt läbi suruda Nõukogude Liidu põllumajanduse kollektiviseerimise poliitika; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 1932.–1933. aasta näljahäda ehk holodomor, mis põhjustas miljonite ukrainlaste surma, oli Stalini režiimi poolt küüniliselt ja julmalt kavandatud selleks, et Ukraina maapiirkondade elanikkonna tahte vastaselt läbi suruda Nõukogude Liidu põllumajanduse kollektiviseerimise poliitika;

| D. | arvestades, et Euroopa ajaloos toimunud inimsusevastaste kuritegude mälestamine peaks aitama tulevikus taolisi kuritegusid ennetada; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa ajaloos toimunud inimsusevastaste kuritegude mälestamine peaks aitama tulevikus taolisi kuritegusid ennetada;

| E. | arvestades, et Euroopa integratsioon on rajatud valmisolekule 20. sajandi traagilise ajaloo üle kokkuleppele jõuda ja äratundmisele, et selline leppimine keerulise ajalooga ei tähenda kollektiivset süütunnet, vaid moodustab tugeva aluse ühise Euroopa tuleviku rajamiseks ühiste väärtuste toel, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa integratsioon on rajatud valmisolekule 20. sajandi traagilise ajaloo üle kokkuleppele jõuda ja äratundmisele, et selline leppimine keerulise ajalooga ei tähenda kollektiivset süütunnet, vaid moodustab tugeva aluse ühise Euroopa tuleviku rajamiseks ühiste väärtuste toel,

| 1. | esitab järgneva deklaratsiooni Ukraina rahvale ja eelkõige veel elavatele holodomorist pääsenutele ning ohvrite perekondadele ja sugulastele:






  a) | tunnistab holodomori (Ukrainas 1932.–1933. aasta kunstlikult tekitatud näljahäda) kohutavaks kuriteoks Ukraina rahva ja inimsuse vastu; |
| --- | --- | --- |

1.

esitab järgneva deklaratsiooni Ukraina rahvale ja eelkõige veel elavatele holodomorist pääsenutele ning ohvrite perekondadele ja sugulastele:

a)

tunnistab holodomori (Ukrainas 1932.–1933. aasta kunstlikult tekitatud näljahäda) kohutavaks kuriteoks Ukraina rahva ja inimsuse vastu;

| b) | mõistab sügavalt hukka need Ukraina talupoegkonna vastu suunatud teod, mis väljendusid rahva massilises hävitamises ning inimõiguste ja vabaduste rikkumises; |
| --- | --- |

b)

mõistab sügavalt hukka need Ukraina talupoegkonna vastu suunatud teod, mis väljendusid rahva massilises hävitamises ning inimõiguste ja vabaduste rikkumises;

| c) | avaldab kaastunnet selles tragöödias kannatanud Ukraina rahvale ning mälestab 1932.–1933. aasta kunstliku näljahäda tagajärjel hukkunuid; |
| --- | --- |

c)

avaldab kaastunnet selles tragöödias kannatanud Ukraina rahvale ning mälestab 1932.–1933. aasta kunstliku näljahäda tagajärjel hukkunuid;

| d) | kutsub Nõukogude Liidu lagunemise järel loodud riike avama oma holodomoriga seotud arhiive, et kõiki põhjusi ja tagajärgi täielikult päevavalgele tuua ja põhjalikult uurida; |
| --- | --- |

d)

kutsub Nõukogude Liidu lagunemise järel loodud riike avama oma holodomoriga seotud arhiive, et kõiki põhjusi ja tagajärgi täielikult päevavalgele tuua ja põhjalikult uurida;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Ukraina valitsusele ja parlamendile, ÜRO peasekretärile, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni peasekretärile ning Euroopa Nõukogu peasekretärile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Ukraina valitsusele ja parlamendile, ÜRO peasekretärile, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni peasekretärile ning Euroopa Nõukogu peasekretärile.

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/80 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/80

---

Neljapäev, 23. oktoober 2008Euroopa Ombudsmani 2007. aasta tegevuse aruanne

P6_TA(2008)0524

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani 2007. aasta tegevust käsitleva aastaaruande kohta (2008/2158(INI))

2010/C 15 E/17

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 2007. aasta tegevust käsitlevat aastaaruannet;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 195;

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 43;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta (1);

võttes arvesse oma 6. septembri 2001. aasta resolutsiooni, millega muudetakse ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste artiklit 3 (2);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ning ombudsmani vahel 15. märtsil 2006. aastal sõlmitud ja 1. aprillil 2006. aastal jõustunud koostöö raamkokkulepet;

võttes arvesse komisjoni 5. oktoobri 2005. aasta teatist volituste kohta võtta vastu ja edastada teatisi Euroopa Ombudsmanile ning ametnike volitamise kohta Euroopa Ombudsmanile tunnistuste andmiseks (SEK(2005)1227);

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 2006. aasta juulis Euroopa Parlamendi presidendile saadetud kirja eesmärgiga algatada ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste läbivaatamise menetlus;

võttes arvesse oma 22. aprilli 2008. aasta otsuse eelnõu (3) ja oma 18. juuni 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi otsuse vastuvõtmise kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta (4);

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Euroopa Ombudsmani tegevuse kohta;

võttes arvesse kodukorra artikli 195 lõike 2 teist ja kolmandat lauset;

võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A6-0358/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Ombudsmani 2007. aasta tegevust käsitlev aastaaruanne esitati 10. märtsil 2008. aastal ametlikult Euroopa Parlamendi presidendile, ning arvestades, et ombudsman Nikiforos Diamandouros tutvustas 19. mail 2008. aastal Strasbourgis aruannet petitsioonikomisjonile; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Ombudsmani 2007. aasta tegevust käsitlev aastaaruanne esitati 10. märtsil 2008. aastal ametlikult Euroopa Parlamendi presidendile, ning arvestades, et ombudsman Nikiforos Diamandouros tutvustas 19. mail 2008. aastal Strasbourgis aruannet petitsioonikomisjonile;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta, mis kuulutati algselt välja 2000. aasta detsembris, kirjutati alla 12. detsembril 2007. aastal ning taaskinnitati parlamendi ja komisjoni presidentide ning nõukogu eesistuja poolt, ning arvestades, et kohustus järgida ratifitseerimisel olevas Lissaboni lepingus sisalduvat õiguslikult siduvat hartat kajastab üha kasvavat teadlikkust sellest, et kodanikud peavad olema läbipaistva, kättesaadava ja kontakteeruva Euroopa keskpunktis, mis on teadlik oma kodanike probleemidest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta, mis kuulutati algselt välja 2000. aasta detsembris, kirjutati alla 12. detsembril 2007. aastal ning taaskinnitati parlamendi ja komisjoni presidentide ning nõukogu eesistuja poolt, ning arvestades, et kohustus järgida ratifitseerimisel olevas Lissaboni lepingus sisalduvat õiguslikult siduvat hartat kajastab üha kasvavat teadlikkust sellest, et kodanikud peavad olema läbipaistva, kättesaadava ja kontakteeruva Euroopa keskpunktis, mis on teadlik oma kodanike probleemidest;

| C. | arvestades, et selle harta artikkel 41 sätestab, et „igaühel on õigus sellele, et liidu institutsioonid, organid ja asutused käsitleksid tema küsimusi erapooletult, õiglaselt ning mõistliku aja jooksul”; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et selle harta artikkel 41 sätestab, et „igaühel on õigus sellele, et liidu institutsioonid, organid ja asutused käsitleksid tema küsimusi erapooletult, õiglaselt ning mõistliku aja jooksul”;

| D. | arvestades, et selle harta artikkel 43 sätestab, et „igal liidu kodanikul ja igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on liikmesriigis, on õigus pöörduda Euroopa Ombudsmani poole seoses liidu institutsioonide, organite või asutuste tegevuses ilmnenud haldusomavoliga, välja arvatud Euroopa Kohtu ja esimese astme kohtu tegevus õigusemõistjana”; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et selle harta artikkel 43 sätestab, et „igal liidu kodanikul ja igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on liikmesriigis, on õigus pöörduda Euroopa Ombudsmani poole seoses liidu institutsioonide, organite või asutuste tegevuses ilmnenud haldusomavoliga, välja arvatud Euroopa Kohtu ja esimese astme kohtu tegevus õigusemõistjana”;

| E. | arvestades, et on oluline, et Euroopa institutsioonid ja organid kasutaksid täielikult vajalikke vahendeid, et täita oma kohustus tagada kodanike teabepäringutele, kaebustele ja petitsioonidele kiired ja sisulised vastused; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et on oluline, et Euroopa institutsioonid ja organid kasutaksid täielikult vajalikke vahendeid, et täita oma kohustus tagada kodanike teabepäringutele, kaebustele ja petitsioonidele kiired ja sisulised vastused;

| F. | arvestades, et kuigi parlamendi eespool mainitud 6. septembri 2001. aasta resolutsioon, millega kiideti heaks ombudsmani hea haldustava eeskiri, võeti vastu seitsme aasta eest, ei ole teised peamised liidu institutsioonid siiski järginud parlamendi tungivat üleskutset viia oma tegevus kõnealuse eeskirja sätetega kooskõlla; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kuigi parlamendi eespool mainitud 6. septembri 2001. aasta resolutsioon, millega kiideti heaks ombudsmani hea haldustava eeskiri, võeti vastu seitsme aasta eest, ei ole teised peamised liidu institutsioonid siiski järginud parlamendi tungivat üleskutset viia oma tegevus kõnealuse eeskirja sätetega kooskõlla;

| G. | arvestades, et 2007. aastal laekus umbes 16 % vähem kaebusi kui 2006. aastal, kuid menetlemiseks vastuvõetud kaebuste arv suurenes 2007. aastal nii absoluut- kui ka suhtarvudes 449 kaebuselt (12 % kaebuste koguarvust) 518 kaebusele (16 % kaebuste koguarvust); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2007. aastal laekus umbes 16 % vähem kaebusi kui 2006. aastal, kuid menetlemiseks vastuvõetud kaebuste arv suurenes 2007. aastal nii absoluut- kui ka suhtarvudes 449 kaebuselt (12 % kaebuste koguarvust) 518 kaebusele (16 % kaebuste koguarvust);

| H. | arvestades, et 348 lõpetatud uurimise tulemused, millest 341 uurimist olid seotud kaebustega ning seitse olid omaalgatuslikud juurdlused, näitavad, et 95 juhtumi (25,7 % uuritud kaebuste koguarvust) puhul ei olnud võimalik tuvastada haldusomavoli; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 348 lõpetatud uurimise tulemused, millest 341 uurimist olid seotud kaebustega ning seitse olid omaalgatuslikud juurdlused, näitavad, et 95 juhtumi (25,7 % uuritud kaebuste koguarvust) puhul ei olnud võimalik tuvastada haldusomavoli;

| I. | arvestades, et 2007. aastal kahekordistus haldusomavoli juhtumite arv (kokku 129 juhtumit), mille lahendasid institutsioonid või organid ise pärast Euroopa Ombudsmanile esitatud kaebust, mis peegeldab institutsioonide ning organite suurenevat soovi näha ombudsmanile esitatud kaebustes võimalust parandada tekkinud vigu ning teha kodanike huvides ombudsmaniga koostööd; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2007. aastal kahekordistus haldusomavoli juhtumite arv (kokku 129 juhtumit), mille lahendasid institutsioonid või organid ise pärast Euroopa Ombudsmanile esitatud kaebust, mis peegeldab institutsioonide ning organite suurenevat soovi näha ombudsmanile esitatud kaebustes võimalust parandada tekkinud vigu ning teha kodanike huvides ombudsmaniga koostööd;

| J. | arvestades, et 2007. aastal lõpetati viis juhtumit pärast mõlemaid pooli rahuldava lahendini jõudmist ning 2007. aasta lõpus kaaluti veel 31 mõlemaid pooli rahuldava lahendi ettepanekut; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2007. aastal lõpetati viis juhtumit pärast mõlemaid pooli rahuldava lahendini jõudmist ning 2007. aasta lõpus kaaluti veel 31 mõlemaid pooli rahuldava lahendi ettepanekut;

| K. | arvestades, et 2007. aastal hakkas ombudsman üha ulatuslikumalt kasutama mitteametlikke menetlusi, et aidata probleeme paindlikult lahendada, ja jätkab selle lähenemisviisi arendamist tulevikus, mis demonstreerib ombudsmani ja institutsioonide valmisolekut kodanikke aidata; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2007. aastal hakkas ombudsman üha ulatuslikumalt kasutama mitteametlikke menetlusi, et aidata probleeme paindlikult lahendada, ja jätkab selle lähenemisviisi arendamist tulevikus, mis demonstreerib ombudsmani ja institutsioonide valmisolekut kodanikke aidata;

| L. | arvestades, et 2007. aastal lõpetas ombudsman 55 juhtumit kriitilise märkusega, ning arvestades, et kriitiline märkus kinnitab kaebuse esitajale, et tema kaebus on õigustatud, ning näitab asjaomasele institutsioonile või organile, mida ta on valesti teinud, et vältida haldusomavoli tulevikus; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 2007. aastal lõpetas ombudsman 55 juhtumit kriitilise märkusega, ning arvestades, et kriitiline märkus kinnitab kaebuse esitajale, et tema kaebus on õigustatud, ning näitab asjaomasele institutsioonile või organile, mida ta on valesti teinud, et vältida haldusomavoli tulevikus;

| M. | arvestades, et 2007. aastal koostati kaheksa soovitusettepanekut ja langetati otsus seitsme 2006. aasta soovitusettepaneku kohta ning ühe juhtumi põhjal koostati eriaruanne Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 2007. aastal koostati kaheksa soovitusettepanekut ja langetati otsus seitsme 2006. aasta soovitusettepaneku kohta ning ühe juhtumi põhjal koostati eriaruanne Euroopa Parlamendile;

| N. | arvestades, et ei heastamatute haldusomavoli juhtumite uurimise lõpetamise otsustes sisalduvad kriitilised märkused ega ombudsmani soovitused või eriaruanded ei ole siduvad, kuna ombudsmani volitused ei hõlma otseselt haldusomavoli juhtumite heastamist, vaid on mõeldud Euroopa Liidu institutsioonide ning organite enesekontrollisüsteemi soodustamiseks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ei heastamatute haldusomavoli juhtumite uurimise lõpetamise otsustes sisalduvad kriitilised märkused ega ombudsmani soovitused või eriaruanded ei ole siduvad, kuna ombudsmani volitused ei hõlma otseselt haldusomavoli juhtumite heastamist, vaid on mõeldud Euroopa Liidu institutsioonide ning organite enesekontrollisüsteemi soodustamiseks;

| O. | arvestades, et halduslikku omavoli on määratletud kui olukorda, kus institutsioon või muu organ ei täida siduvaid norme või põhimõtteid, sealhulgas neid, mis tulenevad institutsiooni või organi enda poolt võetud kohustusest, mida ei nõua otseselt asutamislepingud või teisesed õigusaktid |
| --- | --- |

O.

arvestades, et halduslikku omavoli on määratletud kui olukorda, kus institutsioon või muu organ ei täida siduvaid norme või põhimõtteid, sealhulgas neid, mis tulenevad institutsiooni või organi enda poolt võetud kohustusest, mida ei nõua otseselt asutamislepingud või teisesed õigusaktid

| P. | arvestades, et ombudsman on seadnud prioriteediks vajaduse edendada ELi institutsioonides ja organites head haldustava ja ergutada sellega seonduvaid pingutusi, mis ei piirdu vaid õigusvastase käitumise vältimisega; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ombudsman on seadnud prioriteediks vajaduse edendada ELi institutsioonides ja organites head haldustava ja ergutada sellega seonduvaid pingutusi, mis ei piirdu vaid õigusvastase käitumise vältimisega;

| Q. | arvestades, et ombudsman esitas parlamendile 2007. aastal ühe eriaruande, ning arvestades, et eriaruande esitamine parlamendile annab ombudsmanile arvestatava võimaluse paluda parlamendi ja petitsioonikomisjoni poliitilist toetust nende kodanike kaebuste lahendamiseks, kelle õigusi on rikutud, ning samas ka Euroopa haldusasutuste taseme tõstmiseks; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ombudsman esitas parlamendile 2007. aastal ühe eriaruande, ning arvestades, et eriaruande esitamine parlamendile annab ombudsmanile arvestatava võimaluse paluda parlamendi ja petitsioonikomisjoni poliitilist toetust nende kodanike kaebuste lahendamiseks, kelle õigusi on rikutud, ning samas ka Euroopa haldusasutuste taseme tõstmiseks;

| R. | arvestades, et alates Nice'i lepingu jõustumisest laieneb parlamendile sama õigus mis liikmesriikidele, nõukogule ja komisjonile esitada kaebus Euroopa Kohtule pädevuse puudumise, olulise menetlusnormi rikkumise, EÜ asutamislepingu või EÜ asutamislepingu kohaldamisega seonduva mis tahes eeskirja rikkumise või võimu kuritarvitamise kohta; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et alates Nice'i lepingu jõustumisest laieneb parlamendile sama õigus mis liikmesriikidele, nõukogule ja komisjonile esitada kaebus Euroopa Kohtule pädevuse puudumise, olulise menetlusnormi rikkumise, EÜ asutamislepingu või EÜ asutamislepingu kohaldamisega seonduva mis tahes eeskirja rikkumise või võimu kuritarvitamise kohta;

| S. | arvestades, et haldusomavoli käsitlevad kriitilised märkused, mis ombudsman tegi 2007. aasta aruandes (kriitilised märkused, soovitusettepanekud ning eriaruanne) võivad ELi institutsioonide ning teiste organite poolt rakendatavate meetmete kaudu olla aluseks tulevikus vigade ning häirete kordamise vältimisele; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et haldusomavoli käsitlevad kriitilised märkused, mis ombudsman tegi 2007. aasta aruandes (kriitilised märkused, soovitusettepanekud ning eriaruanne) võivad ELi institutsioonide ning teiste organite poolt rakendatavate meetmete kaudu olla aluseks tulevikus vigade ning häirete kordamise vältimisele;

| T. | arvestades, et ombudsmani algatatud koostöö Euroopa ombudsmanide võrgustiku raames on toiminud juba kümme aastat paindliku süsteemina teabe ning parimate tavade vahetamiseks ning vahendina, mis suunab kaebuste esitajad ombudsmani või sarnaste organite juurde, kes saavad neid kõige paremini aidata; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et ombudsmani algatatud koostöö Euroopa ombudsmanide võrgustiku raames on toiminud juba kümme aastat paindliku süsteemina teabe ning parimate tavade vahetamiseks ning vahendina, mis suunab kaebuste esitajad ombudsmani või sarnaste organite juurde, kes saavad neid kõige paremini aidata;

| U. | arvestades, et ombudsmani roll ELi kodanike kaitsjana on arenenud 12 aasta jooksul pärast ombudsmani ametikoha loomist tänu ombudsmani sõltumatusele ning parlamendi demokraatlikule kontrollile ombudsmani tegevuse läbipaistvuse üle; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et ombudsmani roll ELi kodanike kaitsjana on arenenud 12 aasta jooksul pärast ombudsmani ametikoha loomist tänu ombudsmani sõltumatusele ning parlamendi demokraatlikule kontrollile ombudsmani tegevuse läbipaistvuse üle;

| V. | arvestades, et ombudsmani ja petitsioonikomisjoni tegevus peavad jääma eraldiseisvaks ja üldjuhul tuleks pädevuskonfliktide vältimiseks asjaomased dokumendid edastada teineteisele, |
| --- | --- |

V.

arvestades, et ombudsmani ja petitsioonikomisjoni tegevus peavad jääma eraldiseisvaks ja üldjuhul tuleks pädevuskonfliktide vältimiseks asjaomased dokumendid edastada teineteisele,

| 1. | kiidab heaks Euroopa Ombudsmani esitatud 2007. aasta aruande ning selle esitamise vormi, milles on ühendatud aasta tegevuse kokkuvõte ning ombudsmani otsuste ja menetluse eri etappides kerkinud probleemide analüüs teemade kaupa; on siiski seisukohal, et teha tuleb edasisi jõupingutusi, et parandada statistikatabeleid, milles numbrite ning protsentide vaheldumisi esitamine võib olla raskesti mõistetav; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks Euroopa Ombudsmani esitatud 2007. aasta aruande ning selle esitamise vormi, milles on ühendatud aasta tegevuse kokkuvõte ning ombudsmani otsuste ja menetluse eri etappides kerkinud probleemide analüüs teemade kaupa; on siiski seisukohal, et teha tuleb edasisi jõupingutusi, et parandada statistikatabeleid, milles numbrite ning protsentide vaheldumisi esitamine võib olla raskesti mõistetav;

| 2. | nõuab, et kõigile ELi institutsioonidele ja organitele tagataks vajalikud eelarvevahendid ja piisav arv töötajaid, et kindlustada kodanike järelepärimistele, kaebustele ja petitsioonidele kiirete ja sisuliste vastuste andmine; |
| --- | --- |

2.

nõuab, et kõigile ELi institutsioonidele ja organitele tagataks vajalikud eelarvevahendid ja piisav arv töötajaid, et kindlustada kodanike järelepärimistele, kaebustele ja petitsioonidele kiirete ja sisuliste vastuste andmine;

| 3. | on seisukohal, et ombudsman on jätkanud oma volituste rakendamist aktiivsel ning tasakaalustatud viisil, mis puudutab nii kaebuste läbivaatamist ja käsitlemist ning uurimiste läbiviimist ning lõpetamist kui ka teiste Euroopa Liidu institutsioonide ning organitega konstruktiivsete suhete säilitamist ning kodanike julgustamist, et nad tugineksid oma õigustele suhetes kõnealuste institutsioonide ning organitega; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et ombudsman on jätkanud oma volituste rakendamist aktiivsel ning tasakaalustatud viisil, mis puudutab nii kaebuste läbivaatamist ja käsitlemist ning uurimiste läbiviimist ning lõpetamist kui ka teiste Euroopa Liidu institutsioonide ning organitega konstruktiivsete suhete säilitamist ning kodanike julgustamist, et nad tugineksid oma õigustele suhetes kõnealuste institutsioonide ning organitega;

| 4. | kutsub ombudsmani üles jätkama oma pingutusi ning edendama oma tegevust tõhusalt, läbipaistvalt ja paindlikult, et ELi institutsioonides ja organites saaks luua kodanike ehtsa teeninduskultuuri; |
| --- | --- |

4.

kutsub ombudsmani üles jätkama oma pingutusi ning edendama oma tegevust tõhusalt, läbipaistvalt ja paindlikult, et ELi institutsioonides ja organites saaks luua kodanike ehtsa teeninduskultuuri;

| 5. | on seisukohal, et mõistet „haldusomavoli” tuleks tõlgendada laialt, nii et see lisakshaldusaktidele, millega rikutakse asutamislepingutes või teisestes õigusaktides sätestatud norme või põhimõtteid, hõlmaks näiteks ka juhtumeid, kui haldusasutused ise on võtnud endale teatavad kohustused, näiteks hea haldustava eeskirja vastuvõtmise kaudu, või kui heakskiidetud poliitika või poliitilised deklaratsioonid on tekitanud kodanike seas õigustatud ja mõistlikke ootusi; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et mõistet „haldusomavoli” tuleks tõlgendada laialt, nii et see lisakshaldusaktidele, millega rikutakse asutamislepingutes või teisestes õigusaktides sätestatud norme või põhimõtteid, hõlmaks näiteks ka juhtumeid, kui haldusasutused ise on võtnud endale teatavad kohustused, näiteks hea haldustava eeskirja vastuvõtmise kaudu, või kui heakskiidetud poliitika või poliitilised deklaratsioonid on tekitanud kodanike seas õigustatud ja mõistlikke ootusi;

| 6. | toetab ombudsmani pingutusi edendada head haldustava institutsioonidele ja organitele esitatavate lisamärkuste ja ettepanekute kaudu, isegi kui ta ei ole leidnud uuringutes ühtki haldusliku omavoli juhtumit; kuid on siiski seisukohal, et olukord vajab parandamist, kui pidada silmas eesmärki saavutada ELi haldamises kodanikusõbralik ja teenistusvalmis kultuur; |
| --- | --- |

6.

toetab ombudsmani pingutusi edendada head haldustava institutsioonidele ja organitele esitatavate lisamärkuste ja ettepanekute kaudu, isegi kui ta ei ole leidnud uuringutes ühtki haldusliku omavoli juhtumit; kuid on siiski seisukohal, et olukord vajab parandamist, kui pidada silmas eesmärki saavutada ELi haldamises kodanikusõbralik ja teenistusvalmis kultuur;

| 7. | on seisukohal, et ombudsmani roll läbipaistvuse ja jälgitavuse edendamisel otsustamisprotsessis ja Euroopa Liidu haldusstruktuuris on oluliselt kaasa aidanud sellise liidu loomisele, „kus otsuseid tehakse nii avalikult kui võimalik ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik”, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 1 teises lõigus, koostöös kõigi liikmesriikide ombudsmanidega selliselt, et EL oleks tihedamas kontaktis Euroopa kodanikega; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et ombudsmani roll läbipaistvuse ja jälgitavuse edendamisel otsustamisprotsessis ja Euroopa Liidu haldusstruktuuris on oluliselt kaasa aidanud sellise liidu loomisele, „kus otsuseid tehakse nii avalikult kui võimalik ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik”, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 1 teises lõigus, koostöös kõigi liikmesriikide ombudsmanidega selliselt, et EL oleks tihedamas kontaktis Euroopa kodanikega;

| 8. | kordab oma varasemates resolutsioonides väljendatud üleskutset, et kõik ELi institutsioonid ja organid võtaksid vastu ühtse lähenemisviisi hea haldustava eeskirja suhtes; |
| --- | --- |

8.

kordab oma varasemates resolutsioonides väljendatud üleskutset, et kõik ELi institutsioonid ja organid võtaksid vastu ühtse lähenemisviisi hea haldustava eeskirja suhtes;

| 9. | märgib, et ombudsmani esitatud hea haldustava eeskiri, mille parlament kiitis heaks oma eespool mainitud 6. septembri 2001. aasta resolutsioonis, hõlmab kõikide ühenduse institutsioonide ja organite töötajaid ja seda on erinevalt teistest eeskirjadest pidevalt uuendatud ning see on ombudsmani veebisaidil avaldatud; |
| --- | --- |

9.

märgib, et ombudsmani esitatud hea haldustava eeskiri, mille parlament kiitis heaks oma eespool mainitud 6. septembri 2001. aasta resolutsioonis, hõlmab kõikide ühenduse institutsioonide ja organite töötajaid ja seda on erinevalt teistest eeskirjadest pidevalt uuendatud ning see on ombudsmani veebisaidil avaldatud;

| 10. | rõhutab vajadust veelgi tugevdada ombudsmani avalike suhete alast tööd, mille eesmärk on kodanike, ettevõtjate, valitsusväliste organisatsioonide ning teiste üksuste teavitamine, ning on seisukohal, et kodanikele mõeldud kvaliteetne teave võib aidata vähendada nende kaebuste arvu, mille lahendamine ei kuulu ombudsmani pädevusse; kutsub samas ombudsmani üles edastama tema pädevusse mittekuuluvad kaebused viivitamata pädevale asutusele sobivaima riikliku või piirkondliku võrgustiku kaudu; |
| --- | --- |

10.

rõhutab vajadust veelgi tugevdada ombudsmani avalike suhete alast tööd, mille eesmärk on kodanike, ettevõtjate, valitsusväliste organisatsioonide ning teiste üksuste teavitamine, ning on seisukohal, et kodanikele mõeldud kvaliteetne teave võib aidata vähendada nende kaebuste arvu, mille lahendamine ei kuulu ombudsmani pädevusse; kutsub samas ombudsmani üles edastama tema pädevusse mittekuuluvad kaebused viivitamata pädevale asutusele sobivaima riikliku või piirkondliku võrgustiku kaudu;

| 11. | tunnustab menetlemiseks vastuvõetud kaebuste absoluutarvu suurenemist, kuid peab nende osakaalu, 16 % kaebuste koguarvust, mitterahuldavaks; soovitab seda silmas pidades viia läbi tõhustatud teavitamiskampaania Euroopa kodanike seas, eesmärgiga tõsta nende teadlikkust Euroopa Ombudsmani ülesannetest ja pädevusest; |
| --- | --- |

11.

tunnustab menetlemiseks vastuvõetud kaebuste absoluutarvu suurenemist, kuid peab nende osakaalu, 16 % kaebuste koguarvust, mitterahuldavaks; soovitab seda silmas pidades viia läbi tõhustatud teavitamiskampaania Euroopa kodanike seas, eesmärgiga tõsta nende teadlikkust Euroopa Ombudsmani ülesannetest ja pädevusest;

| 12. | tervitab üldiselt konstruktiivset koostööd ombudsmani ning ELi institutsioonide ja organite vahel ning toetab ombudsmani tema välise kontrollimehhanismi rollis ning lisaks sellele väärtusliku allika rollis, mis aitab Euroopa haldust järjepidevalt parandada; |
| --- | --- |

12.

tervitab üldiselt konstruktiivset koostööd ombudsmani ning ELi institutsioonide ja organite vahel ning toetab ombudsmani tema välise kontrollimehhanismi rollis ning lisaks sellele väärtusliku allika rollis, mis aitab Euroopa haldust järjepidevalt parandada;

| 13. | kutsub ombudsmani üles tagama, et komisjon kasutaks rikkumismenetluste algatamiseks EÜ asutamislepingu artikli 226 alusel või trahvide määramiseks artikli 228 alusel oma diskretsiooni asjakohaselt, vältides seejuures hoolikalt viivitusi või seda, et põhjendamatult hoidutakse kiirelt reageerimast, mis on sobimatu komisjoni volitustega ELi õiguse kohaldamise üle järelevalve teostajana; |
| --- | --- |

13.

kutsub ombudsmani üles tagama, et komisjon kasutaks rikkumismenetluste algatamiseks EÜ asutamislepingu artikli 226 alusel või trahvide määramiseks artikli 228 alusel oma diskretsiooni asjakohaselt, vältides seejuures hoolikalt viivitusi või seda, et põhjendamatult hoidutakse kiirelt reageerimast, mis on sobimatu komisjoni volitustega ELi õiguse kohaldamise üle järelevalve teostajana;

| 14. | on arvamusel, et kui institutsioon keeldub oma tegevuse vastavusse viimisest ombudsmani eriaruandes toodud soovitusega, hoolimata sellest, et parlament on nimetatud soovituse heaks kiitnud, võiks parlament õiguspäraselt kasutada oma volitusi ning esitada ombudsmani soovituses käsitletud teo või tegevusetuse osas hagi Euroopa Kohtule; |
| --- | --- |

14.

on arvamusel, et kui institutsioon keeldub oma tegevuse vastavusse viimisest ombudsmani eriaruandes toodud soovitusega, hoolimata sellest, et parlament on nimetatud soovituse heaks kiitnud, võiks parlament õiguspäraselt kasutada oma volitusi ning esitada ombudsmani soovituses käsitletud teo või tegevusetuse osas hagi Euroopa Kohtule;

| 15. | märgib, et ombudsman on esitanud eriaruande, milles kritiseeritakse komisjoni selle eest, et komisjon ei tegelenud seoses Euroopa tööaja direktiiviga esitatud kaebusega, mille kohta Euroopa Parlament võttis 3. septembril 2008. aastal vastu resolutsiooni (5); |
| --- | --- |

15.

märgib, et ombudsman on esitanud eriaruande, milles kritiseeritakse komisjoni selle eest, et komisjon ei tegelenud seoses Euroopa tööaja direktiiviga esitatud kaebusega, mille kohta Euroopa Parlament võttis 3. septembril 2008. aastal vastu resolutsiooni (5);

| 16. | on arvamusel, et kui ombudsman ja Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjon oma vastavate volituste ja pädevuste raames uurivad kattuvaid küsimusi – näiteks ühelt poolt seda, kuidas komisjon viib läbi rikkumismenetlusi, ja teiselt poolt rikkumist ennast –, võivad nad tihedas koostöös saavutada kasuliku sünergiaefekti; |
| --- | --- |

16.

on arvamusel, et kui ombudsman ja Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjon oma vastavate volituste ja pädevuste raames uurivad kattuvaid küsimusi – näiteks ühelt poolt seda, kuidas komisjon viib läbi rikkumismenetlusi, ja teiselt poolt rikkumist ennast –, võivad nad tihedas koostöös saavutada kasuliku sünergiaefekti;

| 17. | tervitab ombudsmani ja petitsioonikomisjoni suhteid institutsioonilises raamistikus seoses pädevuste ning õiguste vastastikuse austamisega; |
| --- | --- |

17.

tervitab ombudsmani ja petitsioonikomisjoni suhteid institutsioonilises raamistikus seoses pädevuste ning õiguste vastastikuse austamisega;

| 18. | tunnustab Euroopa ombudsmanide võrgustiku kasulikkust kohtuväliste lahendite võimaldajana kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega; tervitab Euroopa Ombudsmani koostööd liikmesriikide ombudsmanide ja sarnaste organitega riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning julgustab veelgi tõhustama parimate tavade vahetamist, võimaldades sellega parimate tavade ühtlustamist liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

18.

tunnustab Euroopa ombudsmanide võrgustiku kasulikkust kohtuväliste lahendite võimaldajana kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega; tervitab Euroopa Ombudsmani koostööd liikmesriikide ombudsmanide ja sarnaste organitega riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning julgustab veelgi tõhustama parimate tavade vahetamist, võimaldades sellega parimate tavade ühtlustamist liikmesriikide vahel;

| 19. | tervitab Euroopa ombudsmanide võrgustiku 2007. aasta oktoobris vastu võetud avaldust, mis aitab oluliselt kaasa ombudsmanide töö ELi mõõtme paremale tuntusele ning toob suuremat selgust teenuse osas, mida nad osutavad inimestele, kes esitavad kaebuse ELi õigusega reguleeritavates küsimustes; |
| --- | --- |

19.

tervitab Euroopa ombudsmanide võrgustiku 2007. aasta oktoobris vastu võetud avaldust, mis aitab oluliselt kaasa ombudsmanide töö ELi mõõtme paremale tuntusele ning toob suuremat selgust teenuse osas, mida nad osutavad inimestele, kes esitavad kaebuse ELi õigusega reguleeritavates küsimustes;

| 20. | tervitab Euroopa Ombudsmani algatusi nii tema enese kui ka liikmesriikide ombudsmanide töö laialdasel tutvustamisel ning soovitab ombudsmanil ka edaspidi jätkata oma jõupingutusi kodanike teadlikkuse tõstmisel; |
| --- | --- |

20.

tervitab Euroopa Ombudsmani algatusi nii tema enese kui ka liikmesriikide ombudsmanide töö laialdasel tutvustamisel ning soovitab ombudsmanil ka edaspidi jätkata oma jõupingutusi kodanike teadlikkuse tõstmisel;

| 21. | julgustab Euroopa Ombudsmani ka edaspidi panema suuremat rõhku üritustele, mis on mõeldud kodanikele ja seega potentsiaalsetele kaebuse esitajatele, kuna on selge, et pädevuste jaotus ja otsustamisprotsessid Euroopa, liikmesriikide ja piirkondade tasandil on paljude kodanike ning ettevõtjate jaoks ikka veel raskesti arusaadavad; |
| --- | --- |

21.

julgustab Euroopa Ombudsmani ka edaspidi panema suuremat rõhku üritustele, mis on mõeldud kodanikele ja seega potentsiaalsetele kaebuse esitajatele, kuna on selge, et pädevuste jaotus ja otsustamisprotsessid Euroopa, liikmesriikide ja piirkondade tasandil on paljude kodanike ning ettevõtjate jaoks ikka veel raskesti arusaadavad;

| 22. | tervitab ombudsmani vastuvõetud kommunikatsioonistrateegias soositud tõhustatud teabekampaaniat, mis suurendab nii teadlikkust kodanike õigustest ning ühenduse pädevusest kui ka aitab paremini aru saada ombudsmani pädevusalast; nõuab siiski tungivalt, et Euroopa Ombudsman tema pädevusse mittekuuluvate kaebuste suure arvu tõttu tõhustaks jõupingutusi, et regulaarsemalt jagada põhjalikumat teavet oma pädevuste kohta; |
| --- | --- |

22.

tervitab ombudsmani vastuvõetud kommunikatsioonistrateegias soositud tõhustatud teabekampaaniat, mis suurendab nii teadlikkust kodanike õigustest ning ühenduse pädevusest kui ka aitab paremini aru saada ombudsmani pädevusalast; nõuab siiski tungivalt, et Euroopa Ombudsman tema pädevusse mittekuuluvate kaebuste suure arvu tõttu tõhustaks jõupingutusi, et regulaarsemalt jagada põhjalikumat teavet oma pädevuste kohta;

| 23. | arvestades, et igal institutsioonil on oma veebisait, kus on võimalik esitada kaebusi, avaldusi jne, ning arvestades, et see ajab kodanikke segadusse eri institutsioonide eristamisel, tervitab interaktiivse käsiraamatu väljatöötamist, mille eesmärk on aidata kodanikel kindlaks teha kõige õigem institutsioon oma probleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

23.

arvestades, et igal institutsioonil on oma veebisait, kus on võimalik esitada kaebusi, avaldusi jne, ning arvestades, et see ajab kodanikke segadusse eri institutsioonide eristamisel, tervitab interaktiivse käsiraamatu väljatöötamist, mille eesmärk on aidata kodanikel kindlaks teha kõige õigem institutsioon oma probleemide lahendamiseks;

| 24. | selleks, et vähendada Euroopa Ombudsmanile esitatud vastuvõetamatute kaebuste arvu, teeb ettepaneku seda ideed edasi arendada ning sisse seada Euroopa institutsioonide ühine veebisait, et aidata kodanikke ja juhatada nad otse selle institutsiooni juurde, kes on pädev nende kaebusega tegelema; |
| --- | --- |

24.

selleks, et vähendada Euroopa Ombudsmanile esitatud vastuvõetamatute kaebuste arvu, teeb ettepaneku seda ideed edasi arendada ning sisse seada Euroopa institutsioonide ühine veebisait, et aidata kodanikke ja juhatada nad otse selle institutsiooni juurde, kes on pädev nende kaebusega tegelema;

| 25. | teeb ettepaneku, et ombudsman võtaks meetmeid, vähendamaks kaebuste arvu, mille puhul õiguskaitsevahend puudub; |
| --- | --- |

25.

teeb ettepaneku, et ombudsman võtaks meetmeid, vähendamaks kaebuste arvu, mille puhul õiguskaitsevahend puudub;

| 26. | kutsub Euroopa Ombudsmani üles kohustuma edastama vahetult riiklikule või piirkondlikule ombudsmanile asjaomase kaebuse esitaja nõusolekul iga kaebuse, mis kuulub riikliku või piirkondliku ombudsmani pädevusse; |
| --- | --- |

26.

kutsub Euroopa Ombudsmani üles kohustuma edastama vahetult riiklikule või piirkondlikule ombudsmanile asjaomase kaebuse esitaja nõusolekul iga kaebuse, mis kuulub riikliku või piirkondliku ombudsmani pädevusse;

| 27. | pidades silmas parema ja tõhusama teenuse pakkumist kodanikele, teeb ettepaneku, et ombudsman jätkaks kodanike teavitamist kaebuste käsitlemise sisekorrast ja tähtaegadest ning otsuste langetamisel kasutatavatest kriteeriumidest kaebuse uurimise eri etappidel; |
| --- | --- |

27.

pidades silmas parema ja tõhusama teenuse pakkumist kodanikele, teeb ettepaneku, et ombudsman jätkaks kodanike teavitamist kaebuste käsitlemise sisekorrast ja tähtaegadest ning otsuste langetamisel kasutatavatest kriteeriumidest kaebuse uurimise eri etappidel;

| 28. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa Ombudsmanile, ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ja nende ombudsmanidele või samalaadsetele pädevatele asutustele. |
| --- | --- |

28.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa Ombudsmanile, ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ja nende ombudsmanidele või samalaadsetele pädevatele asutustele.

---

(1)  EÜT L 113, 4.5.1994, lk 15.

(2)  EÜT C 72 E, 21.3.2002, lk 336.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0129.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0301.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0398.

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/85 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/85

---

Neljapäev, 23. oktoober 2008Venezuela

P6_TA(2008)0525

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta resolutsioon valimisõiguse äravõtmise juhtumite kohta Venezuelas

2010/C 15 E/18

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venezuela kohta, eelkõige 24. mai 2007. aasta resolutsiooni telekanali Radio Caracas TV juhtumi kohta Venezuelas (1);

võttes arvesse Human Rights Watchi 2008. aasta septembri aruannet inimõiguste olukorra kohta Venezuelas viimase aastakümne jooksul pealkirjaga „Kümme aastat Chávezi võimu all: poliitiline sallimatus ja inimõiguste olukorra parandamise luhtunud võimalused Venezuelas”;

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Venezuela valitsusasutused on koostanud kodanikest erinevaid nimekirju (Tascóni nimekiri, Maisanta nimekiri, Russiáni nimekiri), mille abil kõrvaldada avalikke teenistujaid ametist ja võtta inimestelt õigus töötada riigiametis ja omada juurdepääsu avalikule teenistusele ja haldusmenetlustele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Venezuela valitsusasutused on koostanud kodanikest erinevaid nimekirju (Tascóni nimekiri, Maisanta nimekiri, Russiáni nimekiri), mille abil kõrvaldada avalikke teenistujaid ametist ja võtta inimestelt õigus töötada riigiametis ja omada juurdepääsu avalikule teenistusele ja haldusmenetlustele;

| B. | arvestades, et nende nimekirjade kasutamine poliitilistel eesmärkidel piirab Venezuela praeguse valitsuse oponentide kodaniku- ja poliitilisi õigusi, eelkõige õigust kandideerida valimistel, ja hääletajate õigust valida vabalt oma kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi esindajaid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nende nimekirjade kasutamine poliitilistel eesmärkidel piirab Venezuela praeguse valitsuse oponentide kodaniku- ja poliitilisi õigusi, eelkõige õigust kandideerida valimistel, ja hääletajate õigust valida vabalt oma kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi esindajaid;

| C. | arvestades, et Venezuela riigikontroll tegi haldusotsuse, millega keelati paljudel opositsioonipoliitikutel kandideerimast piirkondlikel ja kohalikel valimistel, mis toimuvad 2008. aasta novembris; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Venezuela riigikontroll tegi haldusotsuse, millega keelati paljudel opositsioonipoliitikutel kandideerimast piirkondlikel ja kohalikel valimistel, mis toimuvad 2008. aasta novembris;

| D. | arvestades, et Venezuela valitsusasutused saatsid riigist meelevaldselt välja valitsusvälise organisatsiooni Human Rights Watch Ameerikate direktori José Miguel Vivanco ning asedirektori Daniel Wilkinsoni, kuna nad olid esitanud kriitilise aruande kodanikuvabaduste ja inimõiguste olukorra kohta president Hugo Chávezi 10-aastase valitsemisaja jooksul; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Venezuela valitsusasutused saatsid riigist meelevaldselt välja valitsusvälise organisatsiooni Human Rights Watch Ameerikate direktori José Miguel Vivanco ning asedirektori Daniel Wilkinsoni, kuna nad olid esitanud kriitilise aruande kodanikuvabaduste ja inimõiguste olukorra kohta president Hugo Chávezi 10-aastase valitsemisaja jooksul;

| E. | arvestades, et tegu on üksnes viimaste sammudega meetmeahelast, millega valitsus on püüdnud opositsiooniliikmeid, dissidente ja rahvusvahelisi vaatlejaid ähvardada; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tegu on üksnes viimaste sammudega meetmeahelast, millega valitsus on püüdnud opositsiooniliikmeid, dissidente ja rahvusvahelisi vaatlejaid ähvardada;

| F. | arvestades, et 1. oktoobril 2008. aastal tapeti oma autos kuulirahega COPEI partei üliõpilasliider ja Zulia Osariikliku Ülikooli üliõpilasühingu esimees Julio Soto ning arvestades, et kuriteo toimepaneku asjaolud on hämarad ning vajavad selgitamist, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 1. oktoobril 2008. aastal tapeti oma autos kuulirahega COPEI partei üliõpilasliider ja Zulia Osariikliku Ülikooli üliõpilasühingu esimees Julio Soto ning arvestades, et kuriteo toimepaneku asjaolud on hämarad ning vajavad selgitamist,

| 1. | väljendab muret selle üle, et Venezuela riigikontroll on koostanud nimekirja kodanikest, keda ei lubata valimistel kandideerida; |
| --- | --- |

1.

väljendab muret selle üle, et Venezuela riigikontroll on koostanud nimekirja kodanikest, keda ei lubata valimistel kandideerida;

| 2. | kutsub Venezuela valitsust üles seda halduslikul teel tehtud poliitilist otsust läbi vaatama, tuginedes Venezuela põhiseaduse artiklitele 42 ja 65, mille kohaselt, nagu õigusriikides tavaks, saavad sellise otsuse teha üksnes kohtuasutused; |
| --- | --- |

2.

kutsub Venezuela valitsust üles seda halduslikul teel tehtud poliitilist otsust läbi vaatama, tuginedes Venezuela põhiseaduse artiklitele 42 ja 65, mille kohaselt, nagu õigusriikides tavaks, saavad sellise otsuse teha üksnes kohtuasutused;

| 3. | kutsub Venezuela valitsust samuti üles järgima Venezuela poolt allkirjastatud ja ratifitseeritud rahvusvahelisi lepinguid, sealhulgas Ameerika inimõiguste konventsiooni, pöörates eeskätt tähelepanu artikli 23 lõike 1 punktis b ja lõikes 2 ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklites 2 ja 25 sätestatud poliitilistele õigustele; |
| --- | --- |

3.

kutsub Venezuela valitsust samuti üles järgima Venezuela poolt allkirjastatud ja ratifitseeritud rahvusvahelisi lepinguid, sealhulgas Ameerika inimõiguste konventsiooni, pöörates eeskätt tähelepanu artikli 23 lõike 1 punktis b ja lõikes 2 ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklites 2 ja 25 sätestatud poliitilistele õigustele;

| 4. | kinnitab selget vastuseisu inimõiguste kaitsjate tagakiusamisele ja meelevaldsele väljasaatmisele; märgib, et väljasaatmisega luuakse sõnavabaduse ja valitsuse tegevuse kritiseerimise õiguse seisukohast äärmiselt ohtlik pretsedent, ehkki need õigused on iga demokraatliku ühiskonna aluseks; |
| --- | --- |

4.

kinnitab selget vastuseisu inimõiguste kaitsjate tagakiusamisele ja meelevaldsele väljasaatmisele; märgib, et väljasaatmisega luuakse sõnavabaduse ja valitsuse tegevuse kritiseerimise õiguse seisukohast äärmiselt ohtlik pretsedent, ehkki need õigused on iga demokraatliku ühiskonna aluseks;

| 5. | mõistab järsult hukka üliõpilasliidri Julio Soto mõrvamise; avaldab kaastunnet hukkunu omastele ja sõpradele ning kutsub Venezuela valitsusasutusi üles tegema viivitamata kõikvõimalikke jõupingutusi selle kuriteo asjaolude väljaselgitamiseks nii, et kuriteo toimepanijate ja selle eest vastutavate isikute üle mõistetaks kohut ja nad ei jääks karistuseta; |
| --- | --- |

5.

mõistab järsult hukka üliõpilasliidri Julio Soto mõrvamise; avaldab kaastunnet hukkunu omastele ja sõpradele ning kutsub Venezuela valitsusasutusi üles tegema viivitamata kõikvõimalikke jõupingutusi selle kuriteo asjaolude väljaselgitamiseks nii, et kuriteo toimepanijate ja selle eest vastutavate isikute üle mõistetaks kohut ja nad ei jääks karistuseta;

| 6. | kutsub Chávezi valitsust üles tegema lõppu sellisele tegevusele ja edendama Venezuelas kooskõlas 1999. aasta põhiseadusega suuremat osalusdemokraatiat, |
| --- | --- |

6.

kutsub Chávezi valitsust üles tegema lõppu sellisele tegevusele ja edendama Venezuelas kooskõlas 1999. aasta põhiseadusega suuremat osalusdemokraatiat,

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsiooni nõukogule, komisjonile, Ameerika Riikide Organisatsiooni peasekretärile, Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarsele assambleele, Mercosuri Parlamendile ning Venezuela Bolivári Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsiooni nõukogule, komisjonile, Ameerika Riikide Organisatsiooni peasekretärile, Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarsele assambleele, Mercosuri Parlamendile ning Venezuela Bolivári Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 484.

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/86 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/86

---

Neljapäev, 23. oktoober 2008Kongo Demokraatlik Vabariik: kokkupõrked idapoolsetel piirialadel

P6_TA(2008)0526

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta resolutsioon Kongo Demokraatliku Vabariigi kohta: kokkupõrked Kongo DV idapoolsetel piirialadel

2010/C 15 E/19

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma 21. veebruari 2008. aasta resolutsiooni Põhja-Kivu kohta (1);

võttes arvesse oma 17. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis ja vägistamise kui sõjakuriteo kohta (2) ning võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone inimõiguste rikkumiste kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis (Kongo DV);

võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 22. novembri 2007. aasta resolutsiooni Kongo Demokraatliku Vabariigi, eelkõige riigi idaosa olukorra kohta ning selle mõju kohta piirkonnale (3);

võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni ELi meetmete kohta ebakindlates olukordades arengumaades (4);

võttes arvesse komisjoni 25. oktoobri 2007. aasta teatist pealkirjaga „ELi meetmed ebakindlates olukordades – säästvat arengut, stabiilsust ja rahu edendavad meetmed keerulises keskkonnas” (KOM(2007)0643) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SEK(2007)1417);

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 24. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni 60/1 2005. aasta maailma tippkohtumise tulemuste kohta ja eelkõige selle lõikeid 138 kuni 140, mis käsitlevad elanikkonna kaitsmise kohustust;

võttes arvesse nõukogu 10. oktoobri 2008. aasta deklaratsiooni olukorra kohta Kongo DV idaosas;

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et sõjategevus Kongo sõjaväe, ametist tagandatud kindral Laurent Nkunda mässuliste vägede, Rwanda Vabastamise Demokraatlike Jõudude (Forces démocratiques pour la libération du Rwanda – FDLR, tuntud ka kui Interhamwe) ning Uganda Jumala Vastupanuvägede (Uganda's Lord Resistance Army – LRA) vahel on paljude kuude jooksul põhjustanud loendamatuid hädasid Kongo DV idaprovintside tsiviilelanikkonnale; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et sõjategevus Kongo sõjaväe, ametist tagandatud kindral Laurent Nkunda mässuliste vägede, Rwanda Vabastamise Demokraatlike Jõudude (Forces démocratiques pour la libération du Rwanda – FDLR, tuntud ka kui Interhamwe) ning Uganda Jumala Vastupanuvägede (Uganda's Lord Resistance Army – LRA) vahel on paljude kuude jooksul põhjustanud loendamatuid hädasid Kongo DV idaprovintside tsiviilelanikkonnale;

| B. | arvestades, et alates 1998. aastast Kongo Demokraatlikku Vabariiki laastav konflikt on tänaseks nõudnud 5 400 000 inimelu ning põhjustab praegugi iga päev otseselt või kaudselt 1 500 inimese surma; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et alates 1998. aastast Kongo Demokraatlikku Vabariiki laastav konflikt on tänaseks nõudnud 5 400 000 inimelu ning põhjustab praegugi iga päev otseselt või kaudselt 1 500 inimese surma;

| C. | arvestades, et Goma läheduses asuva Rumangabo piiriküla ümbruses toimusid ägedad lahingud ning Nkunda mässulised hõivasid strateegiliselt tähtsa sõjaväelaagri ja said enda valdusse relvi ja varustust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Goma läheduses asuva Rumangabo piiriküla ümbruses toimusid ägedad lahingud ning Nkunda mässulised hõivasid strateegiliselt tähtsa sõjaväelaagri ja said enda valdusse relvi ja varustust;

| D. | arvestades, et ÜRO pagulaste ülemvoliniku teatel on uued kokkupõrked Põhja-Kivus põhjustanud hulgaliselt ohvreid ja sundinud üle 100 000 inimese põgenema, ning et lisaks teatatakse sadade laipade jõkke heitmisest; ning LRAga peetud ägedad lahingud Ituri provintsis sundisid 50 000 inimest põgenema; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ÜRO pagulaste ülemvoliniku teatel on uued kokkupõrked Põhja-Kivus põhjustanud hulgaliselt ohvreid ja sundinud üle 100 000 inimese põgenema, ning et lisaks teatatakse sadade laipade jõkke heitmisest; ning LRAga peetud ägedad lahingud Ituri provintsis sundisid 50 000 inimest põgenema;

| E. | arvestades, et pärast Goma rahulepingu sõlmimist 23. jaanuaril 2008 on nii Laurent Nkunda mässulised väed kui ka FDLRi võitlejad ja isegi Kongo sõjavägi pannud Kongo DV idaosas toime tapatalguid ning noorte tüdrukute, emade ja vanaemade vägistamisi, tsiviilisikute ja lapssõdurite sundvärbamist ning muid vägivallategusid ja raskeid inimõiguste rikkumisi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et pärast Goma rahulepingu sõlmimist 23. jaanuaril 2008 on nii Laurent Nkunda mässulised väed kui ka FDLRi võitlejad ja isegi Kongo sõjavägi pannud Kongo DV idaosas toime tapatalguid ning noorte tüdrukute, emade ja vanaemade vägistamisi, tsiviilisikute ja lapssõdurite sundvärbamist ning muid vägivallategusid ja raskeid inimõiguste rikkumisi;

| F. | arvestades, et ÜRO Kongo Demokraatliku Vabariigi missiooni (MONUC) suhtes kohaldub ÜRO harta VII peatükk, mis lubab tal kasutada kõiki vajalikke vahendeid, et hoida ära kõigi välismaiste või Kongo relvarühmituste, eelkõige Rwanda relvajõudude (FAR) endiste liikmete ja Interhamwe võitlejate katsed jõudu kasutada, mis ähvardaksid poliitilist protsessi, ning tagada otsese füüsilise vägivalla ohus olevate tsiviilelanike kaitse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ÜRO Kongo Demokraatliku Vabariigi missiooni (MONUC) suhtes kohaldub ÜRO harta VII peatükk, mis lubab tal kasutada kõiki vajalikke vahendeid, et hoida ära kõigi välismaiste või Kongo relvarühmituste, eelkõige Rwanda relvajõudude (FAR) endiste liikmete ja Interhamwe võitlejate katsed jõudu kasutada, mis ähvardaksid poliitilist protsessi, ning tagada otsese füüsilise vägivalla ohus olevate tsiviilelanike kaitse;

| G. | arvestades Goma rahu-, julgeoleku- ja arengukonverentsil võetud järkjärgulise demobiliseerimise ja relvarahu järgimise kohustusi, mis hõlmavad relvarahu kõigi võitlevate poolte vahel, kõigi valitsusväliste jõudude relvitustamist, kõigi ümberasustatud isikute Kongo DV idaosasse tagasi pöördumist ja seal taas elama asumist ning ajutise relvarahu järelevalve mehhanismi loomist; |
| --- | --- |

G.

arvestades Goma rahu-, julgeoleku- ja arengukonverentsil võetud järkjärgulise demobiliseerimise ja relvarahu järgimise kohustusi, mis hõlmavad relvarahu kõigi võitlevate poolte vahel, kõigi valitsusväliste jõudude relvitustamist, kõigi ümberasustatud isikute Kongo DV idaosasse tagasi pöördumist ja seal taas elama asumist ning ajutise relvarahu järelevalve mehhanismi loomist;

| H. | arvestades, et Kongo sõjaväel ei ole Kongo DV idaprovintsides oma ülesannete täitmiseks vajalikke inim-, tehnilisi ja rahalisi ressursse ning et selline olukord ohustab rahu taastamist ja tema rolli elanikkonna kaitsjana; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Kongo sõjaväel ei ole Kongo DV idaprovintsides oma ülesannete täitmiseks vajalikke inim-, tehnilisi ja rahalisi ressursse ning et selline olukord ohustab rahu taastamist ja tema rolli elanikkonna kaitsjana;

| I. | arvestades, et tähtis on leida konfliktile Kongo DV idaprovintsides poliitiline lahendus, et tugevdada selles piirkonnas rahu ja demokraatiat ning edendada stabiilsust ja arengut kõigi Aafrika suurte järvede piirkonna rahvaste hüvanguks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et tähtis on leida konfliktile Kongo DV idaprovintsides poliitiline lahendus, et tugevdada selles piirkonnas rahu ja demokraatiat ning edendada stabiilsust ja arengut kõigi Aafrika suurte järvede piirkonna rahvaste hüvanguks;

| J. | arvestades, et nimetatud piirkonnas juba neli aastat kestnud kodusõda on iseloomustanud riigi rikkuste süstemaatiline laastamine nii Kongo valitsuse liitlaste kui ka vastaste poolt; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et nimetatud piirkonnas juba neli aastat kestnud kodusõda on iseloomustanud riigi rikkuste süstemaatiline laastamine nii Kongo valitsuse liitlaste kui ka vastaste poolt;

| K. | arvestades, et 2007. aasta lõpul toimunud vaenutegevuse järel on paljud humanitaarorganisatsioonid pidanud peatama oma tegevuse ning tervishoiuasutused on jäänud ilma vajalike varudeta või on meditsiinitöötajad sealt lahkunud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2007. aasta lõpul toimunud vaenutegevuse järel on paljud humanitaarorganisatsioonid pidanud peatama oma tegevuse ning tervishoiuasutused on jäänud ilma vajalike varudeta või on meditsiinitöötajad sealt lahkunud;

| L. | arvestades, et tervishoiu olukorra märkimisväärne parandamine ja suremuse vähendamine kogu Kongo DVs ja eriti selle idaprovintsides nõuab nii Kongo valitsuse kui ka rahvusvahelise üldsuse aastatepikkust sihipärast tegevust ning märkimisväärseid investeeringuid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et tervishoiu olukorra märkimisväärne parandamine ja suremuse vähendamine kogu Kongo DVs ja eriti selle idaprovintsides nõuab nii Kongo valitsuse kui ka rahvusvahelise üldsuse aastatepikkust sihipärast tegevust ning märkimisväärseid investeeringuid;

| M. | arvestades, et humanitaarabi töötajate teatel jäävad kohalikud ja ümberasustatud elanikud Kongo DV idaprovintsides järjest nõrgemaks ning sõjategevuse jätkumine ei võimalda abitöötajatel pääseda teatavatesse piirkondadesse, kus vajatakse kiiresti toitu ja arstiabi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et humanitaarabi töötajate teatel jäävad kohalikud ja ümberasustatud elanikud Kongo DV idaprovintsides järjest nõrgemaks ning sõjategevuse jätkumine ei võimalda abitöötajatel pääseda teatavatesse piirkondadesse, kus vajatakse kiiresti toitu ja arstiabi;

| N. | arvestades, et alatoitumine on täiendav tegur, mis muudab Kongo DV idaprovintside praeguse elanikkonna äärmiselt haavatavaks ning et organisatsiooni Piirideta Arstid arstiabiprogrammide andmed näitavad, kuivõrd murettekitavalt laialdaselt esineb selles piirkonnas alatoitumist; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et alatoitumine on täiendav tegur, mis muudab Kongo DV idaprovintside praeguse elanikkonna äärmiselt haavatavaks ning et organisatsiooni Piirideta Arstid arstiabiprogrammide andmed näitavad, kuivõrd murettekitavalt laialdaselt esineb selles piirkonnas alatoitumist;

| O. | arvestades, et EL mõistab otsustavalt hukka Laurent Nkunda hiljutised avaldused, mis kutsuvad kukutama Kongo DV valitud ja seaduslikku valitsust, |
| --- | --- |

O.

arvestades, et EL mõistab otsustavalt hukka Laurent Nkunda hiljutised avaldused, mis kutsuvad kukutama Kongo DV valitud ja seaduslikku valitsust,

| 1. | tunneb suurt muret Kongo sõjaväe ja mässuliste jõudude uute kokkupõrgete pärast Põhja-Kivu ja varem rahumeelseks muudetud Ituri piirkonnas; |
| --- | --- |

1.

tunneb suurt muret Kongo sõjaväe ja mässuliste jõudude uute kokkupõrgete pärast Põhja-Kivu ja varem rahumeelseks muudetud Ituri piirkonnas;

| 2. | väljendab sügavat nördimust Kongo DV idaprovintsides juba liigagi palju aastaid jätkuvate tapatalgute, inimsusevastaste kuritegude ning naiste ja tütarlaste vastase seksuaalse vägivalla pärast, ning kutsub kõiki pädevaid riiklikke ja rahvusvahelisi asutusi üles andma süstemaatiliselt kohtu alla selliste tegude toimepanijaid, kes nad ka ei oleks, samuti palub ÜRO Julgeolekunõukogul rakendada kiiremas korras kõiki meetmeid, mis võivad reaalselt ära hoida edasisi rünnakuid Kongo DV idaprovintside tsiviilelanike vastu; |
| --- | --- |

2.

väljendab sügavat nördimust Kongo DV idaprovintsides juba liigagi palju aastaid jätkuvate tapatalgute, inimsusevastaste kuritegude ning naiste ja tütarlaste vastase seksuaalse vägivalla pärast, ning kutsub kõiki pädevaid riiklikke ja rahvusvahelisi asutusi üles andma süstemaatiliselt kohtu alla selliste tegude toimepanijaid, kes nad ka ei oleks, samuti palub ÜRO Julgeolekunõukogul rakendada kiiremas korras kõiki meetmeid, mis võivad reaalselt ära hoida edasisi rünnakuid Kongo DV idaprovintside tsiviilelanike vastu;

| 3. | kutsub Rahvakaitse Rahvuslikku Kongressi (Congrès National pour la Défense du Peuple – CNDP) viivitamatult ja tingimusteta taastama rahuprotsessi vastavalt jaanuaris Gomas võetud kohustusele; |
| --- | --- |

3.

kutsub Rahvakaitse Rahvuslikku Kongressi (Congrès National pour la Défense du Peuple – CNDP) viivitamatult ja tingimusteta taastama rahuprotsessi vastavalt jaanuaris Gomas võetud kohustusele;

| 4. | nõuab tungivalt kõigilt osapooltelt õiguskorra taastamist ja võitlust karistamatuse vastu eelkõige naiste ja tütarlaste massilise vägistamise ning lapssõdurite värbamise osas; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt kõigilt osapooltelt õiguskorra taastamist ja võitlust karistamatuse vastu eelkõige naiste ja tütarlaste massilise vägistamise ning lapssõdurite värbamise osas;

| 5. | kutsub Kongo DV valitsust koos Rwanda ja MONUCiga välja töötama kava FDLRi liikmetest genotsiidiõhutajate isoleerimiseks ja kinnivõtmiseks ning pakkuma Kongosse tagasipöördumist või taasintegreerumist Rwandasse neile, kes ei osalenud genotsiidis ja kes soovivad demobiliseeruda; |
| --- | --- |

5.

kutsub Kongo DV valitsust koos Rwanda ja MONUCiga välja töötama kava FDLRi liikmetest genotsiidiõhutajate isoleerimiseks ja kinnivõtmiseks ning pakkuma Kongosse tagasipöördumist või taasintegreerumist Rwandasse neile, kes ei osalenud genotsiidis ja kes soovivad demobiliseeruda;

| 6. | kutsub rahvusvahelist üldsust ja ÜRO Julgeolekunõukogu tugevdama MONUCit vajalike materjalide ja töötajatega, et ta saaks oma volitusi täita, nagu seda nõudis New Yorgis pärast ÜRO Julgeolekunõukogu teavitamist MONUCi juht Alan Doss; |
| --- | --- |

6.

kutsub rahvusvahelist üldsust ja ÜRO Julgeolekunõukogu tugevdama MONUCit vajalike materjalide ja töötajatega, et ta saaks oma volitusi täita, nagu seda nõudis New Yorgis pärast ÜRO Julgeolekunõukogu teavitamist MONUCi juht Alan Doss;

| 7. | tervitab asjaolu, et Kongo DV president ja tema ministrid on avalikult väljendanud oma toetust MONUCile seoses missiooni panusega riigi julgeolekusse; |
| --- | --- |

7.

tervitab asjaolu, et Kongo DV president ja tema ministrid on avalikult väljendanud oma toetust MONUCile seoses missiooni panusega riigi julgeolekusse;

| 8. | palub MONUCil uurida süüdistusi, nagu võitleks Kongo sõjavägi FDLRiga kontrolli saavutamiseks Põhja-Kivu tulusa mineraalikaubanduse üle, ja sellele lõpp teha; |
| --- | --- |

8.

palub MONUCil uurida süüdistusi, nagu võitleks Kongo sõjavägi FDLRiga kontrolli saavutamiseks Põhja-Kivu tulusa mineraalikaubanduse üle, ja sellele lõpp teha;

| 9. | kinnitab oma toetust Kongo võimude püüetele leida kriisile poliitilist lahendust ja kutsub kõiki osapooli üles relvarahust kinni pidama; |
| --- | --- |

9.

kinnitab oma toetust Kongo võimude püüetele leida kriisile poliitilist lahendust ja kutsub kõiki osapooli üles relvarahust kinni pidama;

| 10. | märgib murega, et LRA üksused korraldasid hiljaaegu rünnakud Kongo DV idapiirkondade 16 punktis Dungus, Province Orientalis ja Ituris, kus ÜRO pagulaste ülemvoliniku teated 80 kadunud lapse kohta kinnitavad kartusi uute lapssõdurite värbamise kampaaniate osas; |
| --- | --- |

10.

märgib murega, et LRA üksused korraldasid hiljaaegu rünnakud Kongo DV idapiirkondade 16 punktis Dungus, Province Orientalis ja Ituris, kus ÜRO pagulaste ülemvoliniku teated 80 kadunud lapse kohta kinnitavad kartusi uute lapssõdurite värbamise kampaaniate osas;

| 11. | rõhutab, et ümberasustamisprotsessis inimeste rahvustunnuste järgi jaotamine võib praeguses olukorras olla ohtlik; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et ümberasustamisprotsessis inimeste rahvustunnuste järgi jaotamine võib praeguses olukorras olla ohtlik;

| 12. | nõuab nulltolerantsi tüdrukute ja naiste vastu toime pandud seksuaalvägivalla suhtes, mida kasutatakse sõjarelvana, ning nõuab rangeid kriminaalkaristusi nende kuritegude toimepanijatele; juhib tähelepanu sellele, kui tähtis on tervishoiuteenuste kättesaadavus konfliktiolukordades ja põgenikelaagrites; |
| --- | --- |

12.

nõuab nulltolerantsi tüdrukute ja naiste vastu toime pandud seksuaalvägivalla suhtes, mida kasutatakse sõjarelvana, ning nõuab rangeid kriminaalkaristusi nende kuritegude toimepanijatele; juhib tähelepanu sellele, kui tähtis on tervishoiuteenuste kättesaadavus konfliktiolukordades ja põgenikelaagrites;

| 13. | kutsub kõiki osapooli täitma oma kohustusi kaitsta tsiviilelanikke ja austada inimõigusi kooskõlas Goma rahulepingu ja Nairobi kommünikeega, ning nimetatud kokkulepped kiiresti ellu viima; |
| --- | --- |

13.

kutsub kõiki osapooli täitma oma kohustusi kaitsta tsiviilelanikke ja austada inimõigusi kooskõlas Goma rahulepingu ja Nairobi kommünikeega, ning nimetatud kokkulepped kiiresti ellu viima;

| 14. | kutsub Kongo DV ja Rwanda valitsust hiljutist sõnasõda lõpetama, konstruktiivset dialoogi taastama ja konfliktile lõppu tegema; |
| --- | --- |

14.

kutsub Kongo DV ja Rwanda valitsust hiljutist sõnasõda lõpetama, konstruktiivset dialoogi taastama ja konfliktile lõppu tegema;

| 15. | soovitab kõigil suurte järvede piirkonna valitsustel alustada dialoogi, et kooskõlastada oma jõupingutusi pingete lõdvendamiseks ja Kongo DV idaosas valitseva vägivalla peatamiseks, enne kui see konflikt levib üle kogu piirkonna; |
| --- | --- |

15.

soovitab kõigil suurte järvede piirkonna valitsustel alustada dialoogi, et kooskõlastada oma jõupingutusi pingete lõdvendamiseks ja Kongo DV idaosas valitseva vägivalla peatamiseks, enne kui see konflikt levib üle kogu piirkonna;

| 16. | kutsub nõukogu ja komisjoni Kongo DV idaosas koheselt rakendama ulatuslikke arstiabi- ja tsiviilelanike reintegreerimise programme, keskendudes eelkõige seksuaalse vägivalla all kannatanud naiste ja tütarlaste abistamisele, et rahuldada edasilükkamatuid vajadusi ning valmistuda tulevaseks taastamistööks; märgib naiste keskset osa purustatud kogukondade taastamisel; |
| --- | --- |

16.

kutsub nõukogu ja komisjoni Kongo DV idaosas koheselt rakendama ulatuslikke arstiabi- ja tsiviilelanike reintegreerimise programme, keskendudes eelkõige seksuaalse vägivalla all kannatanud naiste ja tütarlaste abistamisele, et rahuldada edasilükkamatuid vajadusi ning valmistuda tulevaseks taastamistööks; märgib naiste keskset osa purustatud kogukondade taastamisel;

| 17. | palub Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokuröril alustada juurdlust Kivus ja Ituris 2003. aasta juunist saadik sooritatud elajalike kuritegude asjus ning esitada süüdistused isikutele, kes on nende eest kõige selgemini vastutavad; see peab hõlmama relvarühmituste tähtsamaid juhte, keda ei ole vahistatud, ning massimõrvades ja seksuaalses vägivallas süüdi olevaid isikuid; |
| --- | --- |

17.

palub Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokuröril alustada juurdlust Kivus ja Ituris 2003. aasta juunist saadik sooritatud elajalike kuritegude asjus ning esitada süüdistused isikutele, kes on nende eest kõige selgemini vastutavad; see peab hõlmama relvarühmituste tähtsamaid juhte, keda ei ole vahistatud, ning massimõrvades ja seksuaalses vägivallas süüdi olevaid isikuid;

| 18. | nõuab Kimberley protsessi eeskujul tulemuslike kontrollimehhanismide loomist ELi turule imporditavate loodusvarade päritolu kindlakstegemiseks; |
| --- | --- |

18.

nõuab Kimberley protsessi eeskujul tulemuslike kontrollimehhanismide loomist ELi turule imporditavate loodusvarade päritolu kindlakstegemiseks;

| 19. | kutsub nõukogu ja kõiki liikmesriike andma eriabi Kongo DV idaosa elanikele; |
| --- | --- |

19.

kutsub nõukogu ja kõiki liikmesriike andma eriabi Kongo DV idaosa elanikele;

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Aafrika Liidu institutsioonidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Julgeolekunõukogule, ÜRO inimõiguste nõukogule ning Aafrika suurte järvede piirkonna riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

20.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Aafrika Liidu institutsioonidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Julgeolekunõukogule, ÜRO inimõiguste nõukogule ning Aafrika suurte järvede piirkonna riikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0072.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0022.

(3)  ELT C 58, 1.3.2008, lk 40.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0540.

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/90 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/90

---

Neljapäev, 23. oktoober 2008Birma

P6_TA(2008)0527

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta resolutsioon Birma kohta

2010/C 15 E/20

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma 19. juuni 2008. aasta (1), 24. aprilli 2008. aasta (2), 27. septembri 2007. aasta (3), 21. juuni 2007. aasta (4) ja 14. detsembri 2006. aasta (5) resolutsioone Birma kohta;

võttes arvesse nõukogu 29. aprilli 2008. aasta järeldusi Birma/Myanmari kohta, mis võeti vastu üldküsimuste ja välissuhete nõukogus Luxembourgis ning nõukogu 27. aprilli 2006. aasta ühist seisukohta 2006/318/ÜVJP Birma vastu suunatud piiravate meetmete rakendamise pikendamise kohta (6);

võttes arvesse ÜRO eriraportööri inimõiguste küsimustes Myanmaris Tomás Ojea Quintana 3. septembri 2008. aasta aruannet (A/63/341);

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et 24. oktoobril 2008. aastal möödub kolmteist aastast Rahvusliku Demokraatialiiga peasekretäri Aung San Suu Kyi ebaõiglasest vangistamisest poliitvangina; arvestades, et lisaks sellele hoitakse jätkuvalt julmades tingimustes kinni 2 120 inimest üksnes selle eest, et nad on väljendanud soovi tuua Birmasse demokraatiat; ning arvestades, et 3. oktoobril 2008. aastal pöördus äsja ametisse määratud ÜRO inimõiguste ülemkomissar Navanethem Pillay ametlikult Birma sõjaväevõimude poole, et need vabastaksid kõik poliitvangid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 24. oktoobril 2008. aastal möödub kolmteist aastast Rahvusliku Demokraatialiiga peasekretäri Aung San Suu Kyi ebaõiglasest vangistamisest poliitvangina; arvestades, et lisaks sellele hoitakse jätkuvalt julmades tingimustes kinni 2 120 inimest üksnes selle eest, et nad on väljendanud soovi tuua Birmasse demokraatiat; ning arvestades, et 3. oktoobril 2008. aastal pöördus äsja ametisse määratud ÜRO inimõiguste ülemkomissar Navanethem Pillay ametlikult Birma sõjaväevõimude poole, et need vabastaksid kõik poliitvangid;

| B. | arvestades, et Aung San Suu Kyi vangistamise aastapäeval kohtuvad Aasia ja Euroopa riikide juhid 24. ja 25. oktoobril 2008. aastal Hiinas Euroopa Liitu ja Aasia riike ühendaval seitsmendal koostööfoorumil (ASEM); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Aung San Suu Kyi vangistamise aastapäeval kohtuvad Aasia ja Euroopa riikide juhid 24. ja 25. oktoobril 2008. aastal Hiinas Euroopa Liitu ja Aasia riike ühendaval seitsmendal koostööfoorumil (ASEM);

| C. | arvestades, et Birma sõjaväehunta keeldub tahtlikult võtmast mis tahes ennetus- või kaitsemeetmeid tõsise näljahäda vastu võitlemiseks, mis ohustab Chini osariiki riigi lääneosas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Birma sõjaväehunta keeldub tahtlikult võtmast mis tahes ennetus- või kaitsemeetmeid tõsise näljahäda vastu võitlemiseks, mis ohustab Chini osariiki riigi lääneosas;

| D. | arvestades, et 2008. aasta septembris surusid Birma ametivõimud viie päeva jooksul maha kuue nädala eest alanud laiaulatuslikud protestid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2008. aasta septembris surusid Birma ametivõimud viie päeva jooksul maha kuue nädala eest alanud laiaulatuslikud protestid;

| E. | arvestades, et inimõiguste olukord on jätkuvalt halvenenud, poliitiline repressioon on tugevamaks muutunud ning sõjaväehunta ei ole suutnud täita rahvusvahelisele üldsusele pärast 2007. aasta septembris toimunud safrani revolutsiooni antud lubadusi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et inimõiguste olukord on jätkuvalt halvenenud, poliitiline repressioon on tugevamaks muutunud ning sõjaväehunta ei ole suutnud täita rahvusvahelisele üldsusele pärast 2007. aasta septembris toimunud safrani revolutsiooni antud lubadusi;

| F. | arvestades, et 2003. aastal keelustasid Ameerika Ühendriigid kõikide Birma niisuguste rõivaste impordi, mis on toodetud praktiliselt orjuse tingimustes, ning arvestades, et Euroopa Liidu nõukogu ei ole senini suutnud saavutada konsensust liikmesriikide seas vastavate meetmete võtmise osas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2003. aastal keelustasid Ameerika Ühendriigid kõikide Birma niisuguste rõivaste impordi, mis on toodetud praktiliselt orjuse tingimustes, ning arvestades, et Euroopa Liidu nõukogu ei ole senini suutnud saavutada konsensust liikmesriikide seas vastavate meetmete võtmise osas;

| G. | arvestades, et ÜRO peasekretär on teatanud, et ta võib tühistada Birma külastuse, mis on kavandatud 2008. aasta detsembrisse, kui järgmistel kuudel olukord riigis märkimisväärselt ei parane; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ÜRO peasekretär on teatanud, et ta võib tühistada Birma külastuse, mis on kavandatud 2008. aasta detsembrisse, kui järgmistel kuudel olukord riigis märkimisväärselt ei parane;

| H. | arvestades, et ÜRO paljastas 2008. aasta augustis, et Birma sõjaväevõimud on petturlikult omandanud osa Birmale antavast humanitaarabist vääralt arvestatud valuuta vahetuskursside kaudu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ÜRO paljastas 2008. aasta augustis, et Birma sõjaväevõimud on petturlikult omandanud osa Birmale antavast humanitaarabist vääralt arvestatud valuuta vahetuskursside kaudu;

| I. | arvestades, et Birma sõjaväevõimud on halvanud Interneti-ühenduse vaba meediaga, takistanud sõltumatute teabeallikate levitamist ning vangistanud nn küberdissidendid püüete eest väljendada vabalt oma poliitilisi veendumusi, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Birma sõjaväevõimud on halvanud Interneti-ühenduse vaba meediaga, takistanud sõltumatute teabeallikate levitamist ning vangistanud nn küberdissidendid püüete eest väljendada vabalt oma poliitilisi veendumusi,

| 1. | mõistab hukka Aung San Suu Kyi jätkuva vahi all hoidmise, keda on vahelduvalt hoitud koduarestis alates sellest ajast, kui ta võitis viimased demokraatlikud valimised 1990. aastal, ning nõuab kindlalt tema kohest vabastamist; |
| --- | --- |

1.

mõistab hukka Aung San Suu Kyi jätkuva vahi all hoidmise, keda on vahelduvalt hoitud koduarestis alates sellest ajast, kui ta võitis viimased demokraatlikud valimised 1990. aastal, ning nõuab kindlalt tema kohest vabastamist;

| 2. | taunib asjaolu, et poliitvangide arv on pärast safrani revolutsiooni suurenenud 1 300-lt 2 000ni ning et hoolimata veteranajakirjaniku ja Rahvusliku Demokraatialiiga sekretäri U Win Tin'i ning kuue muu liidri vabastamisest 2008. aasta septembris on hiljuti vahistatud 23 Rahvusliku Demokraatialiiga liiget; |
| --- | --- |

2.

taunib asjaolu, et poliitvangide arv on pärast safrani revolutsiooni suurenenud 1 300-lt 2 000ni ning et hoolimata veteranajakirjaniku ja Rahvusliku Demokraatialiiga sekretäri U Win Tin'i ning kuue muu liidri vabastamisest 2008. aasta septembris on hiljuti vahistatud 23 Rahvusliku Demokraatialiiga liiget;

| 3. | mõistab hukka meelevaldsed süüdistused, mille alusel on paljud dissidendid vahistatud, ning poliitvangide karmid kinnipidamistingimused, sealhulgas piinamise ja sunnitöö laiaulatusliku kasutamise; väljendab sügavat muret asjaolu pärast, et poliitvangidele ei võimaldata süsteemselt arstiabi, ning nõuab, et Rahvusvahelisele Punase Risti Komiteele võimaldataks taas külastuste tegemist; |
| --- | --- |

3.

mõistab hukka meelevaldsed süüdistused, mille alusel on paljud dissidendid vahistatud, ning poliitvangide karmid kinnipidamistingimused, sealhulgas piinamise ja sunnitöö laiaulatusliku kasutamise; väljendab sügavat muret asjaolu pärast, et poliitvangidele ei võimaldata süsteemselt arstiabi, ning nõuab, et Rahvusvahelisele Punase Risti Komiteele võimaldataks taas külastuste tegemist;

| 4. | nõuab tungivalt, et ASEMi riigid pöörduksid oma tippkohtumisel ühiselt Birma sõjaväevõimude poole, et need vabastaksid kõik poliitvangid; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et ASEMi riigid pöörduksid oma tippkohtumisel ühiselt Birma sõjaväevõimude poole, et need vabastaksid kõik poliitvangid;

| 5. | mõistab sügavalt hukka etnilise puhastuse, mis on suunatud Kareni osariigi rahvusvähemuse vastu, hõlmates ka inimesi, kes otsivad varjupaika naaberriigis Tais; kutsub sellega seoses rahvusvahelist üldust üles avaldama tugevamat survet huntale, et see lõpetaks sõjalise tegevuse tsiviilelanike vastu, ning suurendama humanitaarabi andmist kannatavale elanikkonnale, sealhulgas vajaduse korral piiriüleste mehhanismide kaudu; |
| --- | --- |

5.

mõistab sügavalt hukka etnilise puhastuse, mis on suunatud Kareni osariigi rahvusvähemuse vastu, hõlmates ka inimesi, kes otsivad varjupaika naaberriigis Tais; kutsub sellega seoses rahvusvahelist üldust üles avaldama tugevamat survet huntale, et see lõpetaks sõjalise tegevuse tsiviilelanike vastu, ning suurendama humanitaarabi andmist kannatavale elanikkonnale, sealhulgas vajaduse korral piiriüleste mehhanismide kaudu;

| 6. | kutsub Euroopa Komisjoni üles nõudma kindlalt kõikide Birma sõjaväevõimude poolt abi andmisele kehtestatud piirangute kaotamist aladel, mis said kannatada tsüklon Nargise tagajärjel, ning esitama täieliku aruande oma abi tulemuslikkuse ja endiselt vajatava abi ulatuse kohta; |
| --- | --- |

6.

kutsub Euroopa Komisjoni üles nõudma kindlalt kõikide Birma sõjaväevõimude poolt abi andmisele kehtestatud piirangute kaotamist aladel, mis said kannatada tsüklon Nargise tagajärjel, ning esitama täieliku aruande oma abi tulemuslikkuse ja endiselt vajatava abi ulatuse kohta;

| 7. | kutsub Birma ametivõime üles täitma viivitamatult oma humanitaaralaseid kohustusi, eelkõige ähvardava näljahäda osas Chini osariigis; |
| --- | --- |

7.

kutsub Birma ametivõime üles täitma viivitamatult oma humanitaaralaseid kohustusi, eelkõige ähvardava näljahäda osas Chini osariigis;

| 8. | märgib, et 37 külastust, mille ÜRO esindajad on teinud viimase 20 aasta jooksul, ei ole taganud ühtki Birma riigi rahu- ja arengunõukogu (SPDC) poolt teostatud reformi, ning juhib tähelepanu ÜRO Julgeolekunõukogu eesistuja 11. oktoobri 2007. aasta avaldusele olukorrast Myanmaris (S/PRST/2007/37), mida SPDC on samuti ignoreerinud; nõuab reformidele tähtaegade ja võrdluskriteeriumide kehtestamist ning et ÜRO Julgeolekunõukogu otsustaks võtta täiendavaid meetmeid Birma suhtes juhul, kui tähtaegadest ja võrdluskriteeriumidest kinni ei peeta; |
| --- | --- |

8.

märgib, et 37 külastust, mille ÜRO esindajad on teinud viimase 20 aasta jooksul, ei ole taganud ühtki Birma riigi rahu- ja arengunõukogu (SPDC) poolt teostatud reformi, ning juhib tähelepanu ÜRO Julgeolekunõukogu eesistuja 11. oktoobri 2007. aasta avaldusele olukorrast Myanmaris (S/PRST/2007/37), mida SPDC on samuti ignoreerinud; nõuab reformidele tähtaegade ja võrdluskriteeriumide kehtestamist ning et ÜRO Julgeolekunõukogu otsustaks võtta täiendavaid meetmeid Birma suhtes juhul, kui tähtaegadest ja võrdluskriteeriumidest kinni ei peeta;

| 9. | kutsub Birma valitsust üles rakendama järk-järgult nelja peamist inimõiguste elementi, mida taotleb ÜRO eriraportöör ja milleks on: sõna-, kogunemis- ja ühinemisvabadus; meelsusvangide vabastamine; üleminek mitmeparteilisele demokraatlikule tsiviilvalitsusele; sõltumatu ja erapooletu kohus; |
| --- | --- |

9.

kutsub Birma valitsust üles rakendama järk-järgult nelja peamist inimõiguste elementi, mida taotleb ÜRO eriraportöör ja milleks on: sõna-, kogunemis- ja ühinemisvabadus; meelsusvangide vabastamine; üleminek mitmeparteilisele demokraatlikule tsiviilvalitsusele; sõltumatu ja erapooletu kohus;

| 10. | kutsub ÜRO peasekretäri üles jääma kindlaks Birma teisele külastusele 2008. aasta detsembris, hoolimata seal valitsevatest tingimustest, et teha edasilükkamatu isiklik üleskutse kõikide poliitvangide vabastamiseks ning Rahvusliku Demokraatialiiga täiel määral kaasamiseks 2010. aasta valimiste ettevalmistustesse ning selleks, et toonitada asjaolu, et ÜRO nõudmisi tuleb täita; |
| --- | --- |

10.

kutsub ÜRO peasekretäri üles jääma kindlaks Birma teisele külastusele 2008. aasta detsembris, hoolimata seal valitsevatest tingimustest, et teha edasilükkamatu isiklik üleskutse kõikide poliitvangide vabastamiseks ning Rahvusliku Demokraatialiiga täiel määral kaasamiseks 2010. aasta valimiste ettevalmistustesse ning selleks, et toonitada asjaolu, et ÜRO nõudmisi tuleb täita;

| 11. | kutsub Euroopa Ülemkogu üles kasutama oma 11. ja 12. detsembril 2008. aastal toimuvat istungit selleks, et vaadata läbi nõukogu 25. veebruari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 194/2008 (millega uuendatakse piiravaid meetmeid Birma/Myanmari suhtes ja muudetakse need rangemaks) (7), et laiendada sihtsanktsioone, et hõlmata Birma sõjaväe omandis olevate või sellega tihedalt seotud äriühingute, konglomeraatide ja ettevõtete juurdepääs rahvusvahelistele pangateenustele, peatada kõikide Birmas toodetud rõivaste import ning lõpetada teatavate kindralite ja nende perekondade juurdepääs ärivõimalustele, tervishoiule, ostlemisele ja õpingutele välismaal; |
| --- | --- |

11.

kutsub Euroopa Ülemkogu üles kasutama oma 11. ja 12. detsembril 2008. aastal toimuvat istungit selleks, et vaadata läbi nõukogu 25. veebruari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 194/2008 (millega uuendatakse piiravaid meetmeid Birma/Myanmari suhtes ja muudetakse need rangemaks) (7), et laiendada sihtsanktsioone, et hõlmata Birma sõjaväe omandis olevate või sellega tihedalt seotud äriühingute, konglomeraatide ja ettevõtete juurdepääs rahvusvahelistele pangateenustele, peatada kõikide Birmas toodetud rõivaste import ning lõpetada teatavate kindralite ja nende perekondade juurdepääs ärivõimalustele, tervishoiule, ostlemisele ja õpingutele välismaal;

| 12. | kutsub komisjoni üles selgitama, milliseid meetmeid ta kavatseb võtta ÜRO oletuse suhtes, et osa Birmale antavast humanitaarabist langeb riigi poolt toetatava vahetuskursi kuritarvitamise ohvriks; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles selgitama, milliseid meetmeid ta kavatseb võtta ÜRO oletuse suhtes, et osa Birmale antavast humanitaarabist langeb riigi poolt toetatava vahetuskursi kuritarvitamise ohvriks;

| 13. | väljendab sügavat muret asjaolu pärast, et Birma sõjaväevõimude poolt 2007. aasta septembri rahumeelsete meeleavaldustega seotud surmajuhtumite, vahistamiste ja kadumiste uurimiseks loodud nn uurimisasutus ei ole saavutanud mingeid tulemusi, ning kutsub Birma ametivõime üles lihtsustama ÜRO sanktsioneeritud uurimiskomisjoni tegevust; |
| --- | --- |

13.

väljendab sügavat muret asjaolu pärast, et Birma sõjaväevõimude poolt 2007. aasta septembri rahumeelsete meeleavaldustega seotud surmajuhtumite, vahistamiste ja kadumiste uurimiseks loodud nn uurimisasutus ei ole saavutanud mingeid tulemusi, ning kutsub Birma ametivõime üles lihtsustama ÜRO sanktsioneeritud uurimiskomisjoni tegevust;

| 14. | nõuab tungivalt, et Hiina, India ja Venemaa valitsused kasutaksid oma olulist majanduslikku ja poliitilist mõjuvõimu Birma ametivõimude üle, et riiki oluliselt paremaks muuta ning lõpetada relvade ja muude strateegiliste ressursside tarnimine; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et Hiina, India ja Venemaa valitsused kasutaksid oma olulist majanduslikku ja poliitilist mõjuvõimu Birma ametivõimude üle, et riiki oluliselt paremaks muuta ning lõpetada relvade ja muude strateegiliste ressursside tarnimine;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ELi eriesindajale Birma küsimustes, Birma riigi rahu- ja arengunõukogule, Kagu-Aasia Rahvaste Assotsiatsioonile (ASEAN) ja ASEMi liikmesriikide valitsustele, ASEMi sekretariaadile, ASEANi parlamentidevahelisele Myanmari komisjonile, Aung San Suu Kyile, Rahvuslikule Demokraatialiigale, ÜRO peasekretärile, ÜRO inimõiguste ülemkomissarile ning ÜRO eriraportöörile inimõiguste küsimustes Myanmaris. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ELi eriesindajale Birma küsimustes, Birma riigi rahu- ja arengunõukogule, Kagu-Aasia Rahvaste Assotsiatsioonile (ASEAN) ja ASEMi liikmesriikide valitsustele, ASEMi sekretariaadile, ASEANi parlamentidevahelisele Myanmari komisjonile, Aung San Suu Kyile, Rahvuslikule Demokraatialiigale, ÜRO peasekretärile, ÜRO inimõiguste ülemkomissarile ning ÜRO eriraportöörile inimõiguste küsimustes Myanmaris.

---

(1)  Vastu võetud tekst, P6_TA(2008)0312.

(2)  Vastu võetud tekst, P6_TA(2008)0178.

(3)  ELT C 219 E, 28.8.2008, lk 311.

(4)  ELT C 146 E, 12.6.2008, lk 383.

(5)  ELT C 317 E, 23.12.2006, lk 902.

(6)  ELT L 116, 29.4.2006, lk 77.

(7)  ELT L 66, 10.3.2008, lk 1.

---

Euroopa Parlament

Teisipäev, 21. oktoober 2008

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/93 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/93

---

Teisipäev, 21. oktoober 2008EÜ ja Uus-Meremaa vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu sõlmimine *

P6_TA(2008)0478

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Uus-Meremaa valitsuse vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (KOM(2008)0170 – C6-0292/2008 – 2008/0066(CNS))

2010/C 15 E/21

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2008)0170);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsust nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (1);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 170 ja artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0292/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51, artikli 83 lõiget 7 ja artikli 43 lõiget 1;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A6-0367/2008),

| 1. | kiidab lepingu sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab lepingu sõlmimise heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Uus-Meremaa valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Uus-Meremaa valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 412, 30.12.2006, lk. 1.

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/93 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/93

---

Teisipäev, 21. oktoober 2008Lennundusjulgestuse kontrolle/inspektsioone käsitleva koostöömemorandumi sõlmimine *

P6_TA(2008)0479

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni ja Euroopa Ühenduse vahelise lennundusjulgestuse kontrolle/inspektsioone ja sellega seotud küsimusi käsitleva koostöömemorandumi sõlmimise kohta (KOM(2008)0335 – C6-0320/2008 – 2008/0111(CNS))

2010/C 15 E/22

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2008)0335);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 80 lõiget 2 ja artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0320/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51, artikli 83 lõiget 7 ja artikli 43 lõiget 1;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0374/2008),

| 1. | kiidab koostöömemorandumi sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab koostöömemorandumi sõlmimise heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Rahvusvahelisele Tsiviillennunduse Organisatsioonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Rahvusvahelisele Tsiviillennunduse Organisatsioonile.

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/94 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/94

---

Teisipäev, 21. oktoober 2008Mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustus (kodifitseeritud versioon) ***I

P6_TA(2008)0480

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustust ja sellise vastutuse kindlustamise kohustuse täitmise kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0098 – C6-0144/2008 – 2008/0049(COD))

2010/C 15 E/23

(Kaasotsustamismenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0098);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 95 lõiget 1, mille alusel esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0144/2008);

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0380/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/95 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/95

---

Teisipäev, 21. oktoober 2008Lihtsad surveanumad (kodifitseeritud versioon) ***I

P6_TA(2008)0481

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv lihtsate surveanumate kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0202 – C6-0172/2008 – 2008/0076(COD))

2010/C 15 E/24

(Kaasotsustamismenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0202);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0172/2008);

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0381/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/95 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/95

---

Teisipäev, 21. oktoober 2008Ravimite täiendava kaitse tunnistus (kodifitseeritud versioon) ***I

P6_TA(2008)0482

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ravimite täiendava kaitse tunnistuse kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0369 – C6-0244/2008 – 2008/0126(COD))

2010/C 15 E/25

(Kaasotsustamismenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0369);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0244/2008);

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0385/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/96 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/96

---

Teisipäev, 21. oktoober 2008EÜ asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamine (kodifitseeritud versioon) *

P6_TA(2008)0483

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0073 – C6-0147/2008 – 2008/0053(CNS))

2010/C 15 E/26

(Nõuandemenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0073);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 14 kolmandat lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0147/2008);

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0386/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/97 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/97

---

Teisipäev, 21. oktoober 2008Teatavat liiki kokkulepped ja kooskõlastatud tegevus õhutranspordi sektoris (kodifitseeritud versioon) *

P6_TA(2008)0484

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes õhutranspordi sektoris (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0367 – C6-0272/2008 – 2008/0124(CNS))

2010/C 15 E/27

(Nõuandemenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0367);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 83, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0272/2008);

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0379/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/97 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/97

---

Teisipäev, 21. oktoober 2008Ühenduste omavahendite süsteem *

P6_TA(2008)0485

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 2000/597/EÜ, Euratom (KOM(2008)0223 – C6-0197/2008 – 2008/0089(CNS))

2010/C 15 E/28

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0223);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 279 lõiget 2 ja Euratomi asutamislepingu artiklit 183, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0197/2008);

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1) ja eelkõige kõnealusele kokkuleppele lisatud deklaratsiooni nr 3 finantsraamistiku läbivaatamise kohta;

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0342/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2 ja Euratomi asutamislepingu artikli 119 teist lõiku; |
| --- | --- |

2.

palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2 ja Euratomi asutamislepingu artikli 119 teist lõiku;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt


  Põhjendus 1 |
| (1) | 15. ja 16. detsembril 2005 Brüsselis toimunud kohtumisel tegi Euroopa Ülemkogu ühenduste omavahendite süsteemi kohta mitu järeldust, mille alusel võeti hiljem vastu otsus 2007/436/EÜ, Euratom. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 1

(1)

15. ja 16. detsembril 2005 Brüsselis toimunud kohtumisel tegi Euroopa Ülemkogu ühenduste omavahendite süsteemi kohta mitu järeldust, mille alusel võeti hiljem vastu otsus 2007/436/EÜ, Euratom.

| (1) | 15. ja 16. detsembril 2005 Brüsselis toimunud kohtumisel tegi Euroopa Ülemkogu ühenduste omavahendite süsteemi kohta mitu järeldust, mille alusel võeti hiljem vastu otsus 2007/436/EÜ, Euratom
  ; samuti kutsus Euroopa Ülemkogu komisjoni üles teostama kõiki ELi kulusid ja vahendeid hõlmavat täielikku ja laiaulatuslikku läbivaatamist ning koostama selle kohta 2008.–2009. aastal aruande. |
| --- | --- |

(1)

15. ja 16. detsembril 2005 Brüsselis toimunud kohtumisel tegi Euroopa Ülemkogu ühenduste omavahendite süsteemi kohta mitu järeldust, mille alusel võeti hiljem vastu otsus 2007/436/EÜ, Euratom
  ; samuti kutsus Euroopa Ülemkogu komisjoni üles teostama kõiki ELi kulusid ja vahendeid hõlmavat täielikku ja laiaulatuslikku läbivaatamist ning koostama selle kohta 2008.–2009. aastal aruande.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 1 a (uus)

| (1a) | Komisjon viib seetõttu läbi omavahendite süsteemi toimimise üldkontrolli, lisades sellele Euroopa Parlamendi tööd ja soovitusi täielikult arvesse võttes asjakohased ettepanekud vastavalt finantsraamistiku läbivaatamist käsitlevas 3. deklaratsioonis kehtestatud tingimustele, mis on lisatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelisele kokkuleppele Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (2). |
| --- | --- |

(1a)

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  

  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/99 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/99

---

Teisipäev, 21. oktoober 2008Euroopa tõendikogumismäärus esemete, dokumentide ja andmete kogumiseks kriminaalmenetluses kasutamise eesmärgil *

P6_TA(2008)0486

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu raamotsuse eelnõu kohta, mis käsitleb Euroopa tõendikogumismäärust esemete, dokumentide ja andmete kogumiseks kriminaalmenetluses kasutamise eesmärgil (13076/2007 – C6-0293/2008 – 2003/0270(CNS))

2010/C 15 E/29

(Nõuandemenetlus – uuesti konsulteerimine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu eelnõu (13076/2007);

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2003)0688);

võttes arvesse oma 31. märtsi 2004. aasta seisukohta (1);

võttes arvesse ELi lepingu artikli 34 lõike 2 punkti b;

võttes arvesse ELi lepingu artikli 39 lõiget 1, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0293/2008);

võttes arvesse kodukorra artikleid 93 ja 51 ning artikli 55 lõiget 3;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0408/2008),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu eelnõu muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui ta kavatseb eelnõu oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui ta kavatseb eelnõu oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 5. | on otsustanud käsitleda kõiki tulevasi ettepanekuid kiirmenetluse korras tihedas koostöös liikmesriikide parlamentidega juhul, kui käesolevat teksti ei võeta vastu enne Lissaboni lepingu jõustumist; |
| --- | --- |

5.

on otsustanud käsitleda kõiki tulevasi ettepanekuid kiirmenetluse korras tihedas koostöös liikmesriikide parlamentidega juhul, kui käesolevat teksti ei võeta vastu enne Lissaboni lepingu jõustumist;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| NÕUKOGU EELNÕU | MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Nõukogu eelnõu


  Põhjendus 8 |
| (8) | Vastastikuse tunnustamise põhimõte rajaneb liikmesriikide vahelisel suurel usaldusel. Selle usalduse suurendamiseks peaks käesolev raamotsus sisaldama olulisi tagatisi põhiõiguste kaitseks. Euroopa tõendikogumismääruse võivad seetõttu teha ainult kohtunikud,
  kohtud,
  eeluurimiskohtunikud või prokurörid
  ning teatavad muud liikmesriigi poolt käesoleva raamotsuse kohaselt määratud õigusasutused
  . |

NÕUKOGU EELNÕU

MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Nõukogu eelnõu

Põhjendus 8

(8)

Vastastikuse tunnustamise põhimõte rajaneb liikmesriikide vahelisel suurel usaldusel. Selle usalduse suurendamiseks peaks käesolev raamotsus sisaldama olulisi tagatisi põhiõiguste kaitseks. Euroopa tõendikogumismääruse võivad seetõttu teha ainult kohtunikud,
  kohtud,
  eeluurimiskohtunikud või prokurörid
  ning teatavad muud liikmesriigi poolt käesoleva raamotsuse kohaselt määratud õigusasutused
  .

| (8) | Vastastikuse tunnustamise põhimõte rajaneb suurel määral liikmesriikide vahelisel usaldusel. Selle usalduse suurendamiseks peaks käesolev raamotsus sisaldama olulisi tagatisi põhiõiguste kaitseks. Euroopa tõendikogumismääruse võivad seetõttu teha ainult kohtunikud, eeluurimiskohtunikud ja prokurörid. |
| --- | --- |

(8)

Vastastikuse tunnustamise põhimõte rajaneb suurel määral liikmesriikide vahelisel usaldusel. Selle usalduse suurendamiseks peaks käesolev raamotsus sisaldama olulisi tagatisi põhiõiguste kaitseks. Euroopa tõendikogumismääruse võivad seetõttu teha ainult kohtunikud, eeluurimiskohtunikud ja prokurörid.

Muudatusettepanek 2

Nõukogu eelnõu

Põhjendus 9

| (9) | Käesolev raamotsus on vastu võetud ELi lepingu artikli 31 alusel ning on seetõttu seotud õigusalase koostööga selle sätte kontekstis; selle eesmärk on aidata kaasa tõendite kogumisele käesoleva raamotsuse artiklis 5 määratletud menetluste jaoks.
  Kuigi artikli 2 punkti c teise taande kohaselt võib ka muudel asutustel või ametiisikutel kui kohtunikel, kohtutel, eeluurimiskohtunikel või prokuröridel olla roll nimetatud tõendite kogumisel, ei kuulu
  käesoleva raamotsuse kohaldamisalasse politsei-, tolli-, piiri- ja halduskoostöö, mida reguleerivad aluslepingute muud sätted. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev raamotsus on vastu võetud ELi lepingu artikli 31 alusel ning on seetõttu seotud õigusalase koostööga selle sätte kontekstis; selle eesmärk on aidata kaasa tõendite kogumisele käesoleva raamotsuse artiklis 5 määratletud menetluste jaoks.
  Kuigi artikli 2 punkti c teise taande kohaselt võib ka muudel asutustel või ametiisikutel kui kohtunikel, kohtutel, eeluurimiskohtunikel või prokuröridel olla roll nimetatud tõendite kogumisel, ei kuulu
  käesoleva raamotsuse kohaldamisalasse politsei-, tolli-, piiri- ja halduskoostöö, mida reguleerivad aluslepingute muud sätted.

| (9) | Käesolev raamotsus on vastu võetud ELi lepingu artikli 31 alusel ning on seetõttu seotud õigusalase koostööga selle sätte kontekstis; selle eesmärk on aidata kaasa tõendite kogumisele käesoleva raamotsuse artiklis 5 määratletud menetluste jaoks. Käesoleva raamotsuse kohaldamisalasse
  ei kuulu
  politsei-, tolli-, piiri- ja halduskoostöö, mida reguleerivad aluslepingute muud sätted. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev raamotsus on vastu võetud ELi lepingu artikli 31 alusel ning on seetõttu seotud õigusalase koostööga selle sätte kontekstis; selle eesmärk on aidata kaasa tõendite kogumisele käesoleva raamotsuse artiklis 5 määratletud menetluste jaoks. Käesoleva raamotsuse kohaldamisalasse
  ei kuulu
  politsei-, tolli-, piiri- ja halduskoostöö, mida reguleerivad aluslepingute muud sätted.

Muudatusettepanek 3

Nõukogu eelnõu

Põhjendus 24 a (uus)

| (24 a) | On ülimalt tähtis võtta nii kiiresti kui võimalik vastu nõukogu raamotsus 2008/.../JSK kriminaalasjades tehtava politseikoostöö ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta, millega tagatakse andmekaitse piisav tase ning hõlmatakse liikmesriigi tasandil isikuandmete töötlemine. |
| --- | --- |

(24 a)

Muudatusettepanek 4

Nõukogu eelnõu

Põhjendus 25

| (25) | Euroopa tõendikogumismäärus peaks kehtima paralleelselt olemasolevate vastastikuse õigusabi menetlustega, kuid sellist kooskehtivust tuleks pidada üleminekuliseks kuni ajani, mil kooskõlas Haagi programmiga on käesoleva raamotsuse kohaldamisalast välja jäetud tõendikogumisviisid samuti reguleeritud vastastikuse tunnustamise alase õigusaktiga, mille vastuvõtmisega sätestataks vastastikuse õigusabi menetlusi asendav kõikehõlmav vastastikuse tunnustamise kord. |
| --- | --- |

(25)

Euroopa tõendikogumismäärus peaks kehtima paralleelselt olemasolevate vastastikuse õigusabi menetlustega, kuid sellist kooskehtivust tuleks pidada üleminekuliseks kuni ajani, mil kooskõlas Haagi programmiga on käesoleva raamotsuse kohaldamisalast välja jäetud tõendikogumisviisid samuti reguleeritud vastastikuse tunnustamise alase õigusaktiga, mille vastuvõtmisega sätestataks vastastikuse õigusabi menetlusi asendav kõikehõlmav vastastikuse tunnustamise kord.

| (25) | Euroopa tõendikogumismäärus peaks kehtima paralleelselt olemasolevate vastastikuse õigusabi menetlustega, kuid sellist kooskehtivust tuleks pidada üleminekuliseks kuni ajani, mil kooskõlas Haagi programmiga on käesoleva raamotsuse kohaldamisalast välja jäetud tõendikogumisviisid samuti reguleeritud vastastikuse tunnustamise alase õigusaktiga, mille vastuvõtmisega sätestataks vastastikuse õigusabi menetlusi asendav kõikehõlmav vastastikuse tunnustamise kord.
  Komisjon peaks esitama nii kiiresti kui võimalik ettepanekud, mille eesmärk on täiendada kriminaalmenetluses tõendite tunnustamise raamistikku, konsolideerides juba vastu võetud õigusaktid.




  Lisaks kutsutakse komisjoni üles suurendama jõupingutusi tõendite kogumise korra ühtlustamiseks liikmesriikides. Ühtlustamine on kriminaalkoostöö tagamiseks parim lähtepunkt. |
| --- | --- |

(25)

Euroopa tõendikogumismäärus peaks kehtima paralleelselt olemasolevate vastastikuse õigusabi menetlustega, kuid sellist kooskehtivust tuleks pidada üleminekuliseks kuni ajani, mil kooskõlas Haagi programmiga on käesoleva raamotsuse kohaldamisalast välja jäetud tõendikogumisviisid samuti reguleeritud vastastikuse tunnustamise alase õigusaktiga, mille vastuvõtmisega sätestataks vastastikuse õigusabi menetlusi asendav kõikehõlmav vastastikuse tunnustamise kord.
  Komisjon peaks esitama nii kiiresti kui võimalik ettepanekud, mille eesmärk on täiendada kriminaalmenetluses tõendite tunnustamise raamistikku, konsolideerides juba vastu võetud õigusaktid.

Lisaks kutsutakse komisjoni üles suurendama jõupingutusi tõendite kogumise korra ühtlustamiseks liikmesriikides. Ühtlustamine on kriminaalkoostöö tagamiseks parim lähtepunkt.

Muudatusettepanek 5

Nõukogu eelnõu

Põhjendus 25 a (uus)

| (25 a) | Komisjon peaks esitama nii kiiresti kui võimalik õigusakti ettepaneku menetluslike tagatiste kohta kriminaalmenetluses. |
| --- | --- |

(25 a)

Muudatusettepanek 6

Nõukogu eelnõu

Artikkel 2 – punkt c

| c) | „määruse koostanud asutus või ametiisik” – |
| --- | --- |

c)

„määruse koostanud asutus või ametiisik” –

| c) | „määruse koostanud asutus või ametiisik” – kohtunik, eeluurimiskohtunik
  või
  prokurör, kes on siseriikliku õiguse kohaselt
  pädev tegema Euroopa tõendikogumismäärust
  ; |
| --- | --- |

c)

„määruse koostanud asutus või ametiisik” – kohtunik, eeluurimiskohtunik
  või
  prokurör, kes on siseriikliku õiguse kohaselt
  pädev tegema Euroopa tõendikogumismäärust
  ;

| i) | kohtunik,
  kohus,
  eeluurimiskohtunik, prokurör,
  või |
| --- | --- |

i)

kohtunik,
  kohus,
  eeluurimiskohtunik, prokurör,
  või

| ii) | määruse koostanud riigi mis tahes muu õigusasutus või ametiisik,
  kes
  tegutseb konkreetsel juhul uurimisorganina kriminaalmenetluses ja kellel
  on
  pädevus taotleda
  siseriikliku õiguse kohaselt
  tõendite kogumist piiriüleste juhtumite korral
  ; |
| --- | --- |

ii)

määruse koostanud riigi mis tahes muu õigusasutus või ametiisik,
  kes
  tegutseb konkreetsel juhul uurimisorganina kriminaalmenetluses ja kellel
  on
  pädevus taotleda
  siseriikliku õiguse kohaselt
  tõendite kogumist piiriüleste juhtumite korral
  ;

Muudatusettepanek 7

Nõukogu eelnõu

Artikkel 4 – lõige 1 a (uus)

1 a.
     
  Euroopa tõendikogumismäärus on vahend, mida võib kasutada nii kaitsja kui ka süüdistaja. Seega võib nii kaitsja kui ka süüdistaja taotleda pädevalt õigusasutuselt Euroopa tõendikogumismääruse tegemist.

Muudatusettepanek 8

Nõukogu eelnõu

Artikkel 4 - lõige 6

6.
     
  Olenemata lõikest 2 võib Euroopa tõendikogumismäärus, kui määruse koostanud asutus või ametiisik seda taotleb, hõlmata ka ütluste võtmist isikutelt, kes on Euroopa tõendikogumismääruse täitmise juures ja kes on otseselt seotud Euroopa tõendikogumismääruse objektiga. Täidesaatva riigi asjaomaseid eeskirju, mida kohaldatakse siseriiklikel juhtudel, kohaldatakse ka selliste ütluste võtmisele.

välja jäetud

Muudatusettepanek 9

Nõukogu eelnõu

Artikkel 7 – esimene lõik – punkt b a (uus)

| b a) | esemed, dokumendid või andmed on tõenäoliselt lubatavad menetluses, mille jaoks neid taotletakse. |
| --- | --- |

b a)

Muudatusettepanek 10

Nõukogu eelnõu

Artikkel 7 – esimene a lõik (uus)

Määruse koostanud asutus või ametiisik tõendab määruses, et esimeses lõigus sätestatud tingimused on täidetud.

Muudatusettepanek 11

Nõukogu eelnõu

Artikkel 8 – lõige 2

2.   Iga liikmesriik võib määrata pädevaid asutusi või ametiisikuid abistama keskasutuse või mitu keskasutust, kui see on tema õigussüsteemis nii sätestatud.
  Liikmesriik võib, kui see osutub vajalikuks tulenevalt tema siseriikliku kohtusüsteemi korraldusest, panna oma keskasutuse(d) vastutama Euroopa tõendikogumismääruse edastamise ja vastuvõtmise haldamise ning kogu muu sellega seotud ametliku kirjavahetuse eest.

2.   Iga liikmesriik võib määrata pädevaid asutusi või ametiisikuid abistama keskasutuse või mitu keskasutust, kui see on tema õigussüsteemis nii sätestatud.

Muudatusettepanek 12

Nõukogu eelnõu

Artikkel 10 – lõige 3 a (uus)

3 a.
     
  Kõik isikud, keda käesoleva raamotsuse kohaselt toimunud andmevahetus puudutab, võivad tugineda isikuandmete kaitse õigusele, mis hõlmab nende isikuandmete blokeerimist, parandamist, kustutamist ja kättesaadavust, samuti juurdepääsu kõigile õiguskaitsevahenditele, mis on nende käsutuses määruse koostanud riigi või täidesaatva riigi õigusaktide kohaselt.

Muudatusettepanek 13

Nõukogu eelnõu

Artikkel 11 – lõige 4

4.
     
  Kui määruse koostanud asutuseks või ametiisikuks ei ole kohtunik, kohus, eeluurimiskohtunik või prokurör ja Euroopa tõendikogumismäärust ei ole kinnitanud üks määruse koostanud riigi nimetatud asutustest või ametiisikutest, võib täidesaatev asutus või ametiisik konkreetse juhtumi korral otsustada, et Euroopa tõendikogumismääruse täitmiseks ei või teostada läbiotsimist või võetust. Enne sellise otsuse tegemist konsulteerib täidesaatev asutus või ametiisik määruse koostanud riigi pädeva asutuse või ametiisikuga.

välja jäetud

Muudatusettepanek 14

Nõukogu eelnõu

Artikkel 11 – lõige 5

5.
     
  Liikmesriik võib käesoleva raamotsuse vastuvõtmise ajal esitada deklaratsiooni või edaspidi teadaande nõukogu peasekretariaadile, nõudes sellist kinnitamist kõikide juhtumite korral, kus määruse koostanud asutuseks või ametiisikuks ei ole kohtunik, kohus, eeluurimiskohtunik või prokurör ning kus Euroopa tõendikogumismääruse täitmiseks vajalikud meetmed peaksid sarnase siseriikliku juhtumi korral täidesaatva riigi õiguse alusel olema kohtuniku, kohtu, eeluurimiskohtuniku või prokuröri poolt taotletud või tema järelevalve all.

välja jäetud

Muudatusettepanek 15

Nõukogu eelnõu

Artikkel 11 a (uus)

Artikkel 11 a

Tagatised määruse täitmisel

| a) | täidesaatev asutus või ametiisik kasutab taotletavate esemete, dokumentide või andmete kogumiseks kõige vähem sekkuvaid vahendeid; |
| --- | --- |

a)

täidesaatev asutus või ametiisik kasutab taotletavate esemete, dokumentide või andmete kogumiseks kõige vähem sekkuvaid vahendeid;

| b) | füüsiline isik ei ole kohustatud esitama esemeid, dokumente või andmeid, mis võivad teda ennast süüstada määruse koostanud riigi või täidesaatva riigi õiguse kohaselt; ning |
| --- | --- |

b)

füüsiline isik ei ole kohustatud esitama esemeid, dokumente või andmeid, mis võivad teda ennast süüstada määruse koostanud riigi või täidesaatva riigi õiguse kohaselt; ning

| c) | määruse koostanud asutust või ametiisikut teavitatakse viivitamata, kui täidesaatev asutus või ametiisik avastab, et määrust on täidetud vastuolus täidesaatva riigi seadustega. |
| --- | --- |

c)

määruse koostanud asutust või ametiisikut teavitatakse viivitamata, kui täidesaatev asutus või ametiisik avastab, et määrust on täidetud vastuolus täidesaatva riigi seadustega.

2.
     
  Iga liikmesriik võtab asjakohased meetmed tagamaks, et kui esemete, dokumentide või andmete hankimiseks peetakse vajalikuks läbiotsimist ja võetust, kohaldatakse järgmisi miinimumtagatisi:

| a) | läbiotsimist ei tohi alustada öösel, kui see ei ole erandkorras vajalik juhtumi eriliste asjaolude tõttu; |
| --- | --- |

a)

läbiotsimist ei tohi alustada öösel, kui see ei ole erandkorras vajalik juhtumi eriliste asjaolude tõttu;

| b) | isikul, kelle ruumides läbiotsimist teostatakse, on õigus saada selle kohta kirjalik teade; teates märgitakse vähemalt läbiotsimise põhjus, kaasa võetud esemed, dokumendid või andmed ning isiku käsutuses olevad õiguskaitsevahendid; ning |
| --- | --- |

b)

isikul, kelle ruumides läbiotsimist teostatakse, on õigus saada selle kohta kirjalik teade; teates märgitakse vähemalt läbiotsimise põhjus, kaasa võetud esemed, dokumendid või andmed ning isiku käsutuses olevad õiguskaitsevahendid; ning

| c) | kui isik, kelle ruumides läbiotsimist teostatakse, ei viibi kohal, teavitatakse teda läbiotsimisest punktis b nimetatud teatega, jättes teate nimetatud ruumidesse, või mõnel muul sobival viisil. |
| --- | --- |

c)

kui isik, kelle ruumides läbiotsimist teostatakse, ei viibi kohal, teavitatakse teda läbiotsimisest punktis b nimetatud teatega, jättes teate nimetatud ruumidesse, või mõnel muul sobival viisil.

Muudatusettepanek 16

Nõukogu eelnõu

Artikkel 12

Täidesaatev asutus või ametiisik
  täidab
  määruse koostanud asutuse või ametiisiku poolt selgesõnaliselt esitatud formaalsusi ja menetlusi, kui käesolevas raamotsuses ei ole sätestatud teisiti, tingimusel, et sellised formaalsused ja menetlused ei ole vastuolus täidesaatva riigi õiguse aluspõhimõtetega.
  Käesolev artikkel ei kehtesta kohustust võtta sunnimeetmeid.

Ilma et see piiraks artikli 11 a kohaldamist, järgib
  täidesaatev asutus või ametiisik määruse koostanud asutuse või ametiisiku poolt selgesõnaliselt esitatud formaalsusi ja menetlusi, kui käesolevas raamotsuses ei ole sätestatud teisiti, tingimusel, et sellised formaalsused ja menetlused ei ole vastuolus täidesaatva riigi õiguse aluspõhimõtetega.

Muudatusettepanek 17

Nõukogu eelnõu

Artikkel 12 - esimene a lõik (uus)

Määruse koostanud asutus või ametiisik võib muu hulgas nõuda, et täidesaatev asutus või ametiisik:

| a) | hoiaks uurimise asjaolu ja selle sisu konfidentsiaalsena, välja arvatud sel määral, mis on vajalik määruse täitmiseks; |
| --- | --- |

a)

hoiaks uurimise asjaolu ja selle sisu konfidentsiaalsena, välja arvatud sel määral, mis on vajalik määruse täitmiseks;

| b) | võimaldaks määruse koostanud riigi pädeval asutusel või ametiisikul või määruse koostanud asutuse või ametiisiku nimetatud huvitatud isikul olla juures määruse täitmisel ja omada täidesaatva asutuse või ametiisikuga samadel tingimustel juurdepääsu määruse täitmise käigus saadud esemetele, dokumentidele ja andmetele; |
| --- | --- |

b)

võimaldaks määruse koostanud riigi pädeval asutusel või ametiisikul või määruse koostanud asutuse või ametiisiku nimetatud huvitatud isikul olla juures määruse täitmisel ja omada täidesaatva asutuse või ametiisikuga samadel tingimustel juurdepääsu määruse täitmise käigus saadud esemetele, dokumentidele ja andmetele;

| c) | registreeriks nende isikute nimed, kelle käest tõendid käivad läbi alates määruse täitmisest kuni nende edastamiseni määruse koostanud riigile. |
| --- | --- |

c)

registreeriks nende isikute nimed, kelle käest tõendid käivad läbi alates määruse täitmisest kuni nende edastamiseni määruse koostanud riigile.

Muudatusettepanek 18

Nõukogu eelnõu

Artikkel 13 – lõige 1 – punkt a a (uus)

| a a) | kui tõendikogumismääruse aluseks olevale süüteole laieneb täidesaatvas liikmesriigis amnestia ja kui siseriikliku kriminaalõiguse alusel on kõnealuse kuriteo uurimine selle riigi pädevuses; |
| --- | --- |

a a)

Muudatusettepanek 19

Nõukogu eelnõu

Artikkel 13 – lõige 1 – punkt a b (uus)

| a b) | kui isikut, kelle suhtes Euroopa tõendikogumismäärus on tehtud, ei saa seoses tema vanusega võtta täidesaatva riigi õiguse alusel kriminaalvastutusele tõendikogumismääruse aluseks olevate tegude eest; |
| --- | --- |

a b)

Muudatusettepanek 20

Nõukogu eelnõu

Artikkel 13 – lõige 1 – punkt e

| e) | kui artikli 11 lõikes 4 või 5 osutatud juhtumi korral ei ole Euroopa tõendikogumismäärust kinnitatud; |
| --- | --- |

e)

välja jäetud

Muudatusettepanek 21

Nõukogu eelnõu

Artikkel 13 – lõige 1 – punkt f

| f) | kui Euroopa tõendikogumismäärus on seotud kuritegudega, mis:









  i) | täidesaatva riigi õiguse kohaselt on käsitletavad kuritegudena, mis on täielikult või suures või olulises osas toime pandud tema territooriumil või tema territooriumiga samaväärses kohas, või |
| --- | --- | --- |

f)

i)

täidesaatva riigi õiguse kohaselt on käsitletavad kuritegudena, mis on täielikult või suures või olulises osas toime pandud tema territooriumil või tema territooriumiga samaväärses kohas, või

| ii) | mis pandi toime väljaspool määruse koostanud riigi territooriumi ja täidesaatva riigi õigus ei luba alustada kohtumenetlust selliste kuritegude suhtes, mis pandi toime väljaspool selle riigi territooriumi, |
| --- | --- |

ii)

mis pandi toime väljaspool määruse koostanud riigi territooriumi ja täidesaatva riigi õigus ei luba alustada kohtumenetlust selliste kuritegude suhtes, mis pandi toime väljaspool selle riigi territooriumi,

välja jäetud

Muudatusettepanek 22

Nõukogu eelnõu

Artikkel 13 – lõige 2

2.   Lõike 1 kohase Euroopa tõendikogumismääruse tunnustamisest või täitmisest keeldumise otsuse teeb täidesaatva riigi kohtunik, kohus, eeluurimiskohtunik või prokurör.
  Kui Euroopa tõendikogumismääruse on teinud artikli 2 punkti c teises taandes osutatud õigusasutus või ametiisik ja määruse koostanud riigi kohtunik, kohus, eeluurimiskohtunik või prokurör ei ole Euroopa tõendikogumismäärust kinnitanud, võib otsuse teha ka mis tahes muu täidesaatva riigi õiguse alusel pädev õigusasutus või ametiisik, kui täidesaatva riigi õiguses nii on sätestatud.

2.   Lõike 1 kohase Euroopa tõendikogumismääruse tunnustamisest või täitmisest keeldumise otsuse teeb täidesaatva riigi kohtunik, kohus, eeluurimiskohtunik või prokurör.

Muudatusettepanek 23

Nõukogu eelnõu

Artikkel 13 – lõige 3

3.
     
  Mis tahes lõike 1 punkti f esimese taande kohane otsus seoses osaliselt täidesaatva riigi territooriumil või tema territooriumiga samaväärses kohas toime pandud kuritegudega langetatakse lõikes 2 osutatud pädevate asutuste või ametiisikute poolt erakorralistel asjaoludel ja iga juhtumi puhul eraldi, võttes arvesse juhtumi konkreetseid asjaolusid ning eelkõige seda, kas kuriteo suur või oluline osa leidis aset määruse koostanud riigis, kas Euroopa tõendikogumismäärus on seotud teoga, mis ei ole täidesaatva riigi õiguse kohaselt kuritegu ning kas Euroopa tõendikogumismääruse täitmiseks oleks vaja korraldada läbiotsimist ja võetust.

välja jäetud

Muudatusettepanek 24

Nõukogu eelnõu

Artikkel 13 – lõige 4

4.
     
  Kui pädev asutus või ametiisik kaalub lõike 1 punkti f esimese taande kohase keeldumise põhjuse kasutamist, peab ta enne otsuse tegemist konsulteerima Eurojustiga.

Kui pädev asutus või ametiisik ei nõustu Eurojusti arvamusega, tagavad liikmesriigid, et ta põhjendab oma otsust ning et nõukogu teavitatakse.

välja jäetud

Muudatusettepanek 25

Nõukogu eelnõu

Artikkel 13 – lõige 5

5.   Lõike 1 punktides a, g ja h osutatud juhtudel konsulteerib täidesaatva riigi pädev asutus või ametiisik enne Euroopa tõendikogumismääruse täieliku või osalise mittetunnustamise või mittetäitmise otsuse vastuvõtmist kohasel viisil määruse koostanud riigi pädeva asutuse või ametiisikuga ja palub endale vajaduse korral viivitamata edastada mis tahes vajalikku teavet.

5.   Lõike 1 punktides a,
  aa, ab,
  g ja h osutatud juhtudel konsulteerib täidesaatva riigi pädev asutus või ametiisik enne Euroopa tõendikogumismääruse täieliku või osalise mittetunnustamise või mittetäitmise otsuse vastuvõtmist kohasel viisil määruse koostanud riigi pädeva asutuse või ametiisikuga ja palub endale vajaduse korral viivitamata edastada mis tahes vajalikku teavet.

Muudatusettepanek 26

Nõukogu eelnõu

Artikkel 14 – lõige 2 – sissejuhatav osa

2.   Juhul kui määruse täitmiseks on vaja teostada läbiotsimist või võetust, ei toimu kahepoolse karistatavuse kontrollimist ühelgi tingimusel järgmiste kuritegude puhul, nagu need on määruse koostanud riigi õiguses määratletud,
  ja kui need on määruse koostanud liikmesriigi õiguse alusel karistatavad vabaduskaotusliku karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega, mille maksimaalne pikkus on vähemalt kolm aastat
  :

2.   Juhul kui määruse täitmiseks on vaja teostada läbiotsimist või võetust, ei toimu kahepoolse karistatavuse kontrollimist ühelgi tingimusel järgmiste süütegude puhul, nagu need on määruse koostanud riigi õiguses määratletud:

Muudatusettepanek 27

Nõukogu eelnõu

Artikkel 15 - lõige 3

3.   Juhul kui puuduvad põhjused täitmise
  edasilükkamiseks artikli 16 alusel
  või kui esemed, dokumendid või andmed ei ole juba täidesaatva asutuse või ametiisiku valduses, võtab täidesaatev asutus või ametiisik need esemed, dokumendid või andmed oma valdusesse
  viivitamata
  ning hiljemalt 60 päeva pärast Euroopa tõendikogumismääruse
  saamist
  , piiramata lõike 4 kohaldamist.

3.   Juhul kui puuduvad
  artiklis 16 sätestatud
  põhjused,
  mis õigustaksid
  täitmise
  edasilükkamist,
  või kui esemed, dokumendid või andmed ei ole juba täidesaatva asutuse või ametiisiku valduses, võtab täidesaatev asutus või ametiisik need esemed, dokumendid või andmed oma valdusesse
  võimalikult kiiresti
  ning hiljemalt 60 päeva pärast
  seda, kui pädev täidesaatev asutus või ametiisik on saanud
  Euroopa tõendikogumismääruse, piiramata lõike 4 kohaldamist.

Muudatusettepanek 28

Nõukogu eelnõu

Artikkel 15 – lõige 3 a (uus)

3 a.
     
  Kui õiguskaitsevahendit ei ole kasutatud artikli 18 kohaselt ja kui ei ole põhjusi täitmise edasilükkamiseks artikli 16 alusel, edastab täidesaatev riik Euroopa tõendikogumismääruse alusel hangitud esemed, dokumendid ja andmed määruse koostanud riigile, tehes seda viivitamatult, kui need on juba täidesaatva asutuse või ametiisiku valduses, või kui see nii pole, siis esimesel võimalusel ja mitte hiljem kui 30 päeva jooksul kuupäevast, mil täidesaatev asutus või ametiisik tõendid enda valdusse sai.

Saadud esemete, dokumentide või andmete väljaandmisel täpsustab täidesaatev asutus või ametiisik, kas ta nõuab nende tagastamist täidesaatvale riigile niipea, kui need ei ole määruse koostanud riigile enam vajalikud.

Muudatusettepanek 29

Nõukogu eelnõu

Artikkel 15 - lõige 4

4.   Kui
  konkreetse juhtumi
  korral ei ole pädeval täidesaatval asutusel või ametiisikul võimalik pidada kinni
  vastavalt lõikes 2 või 3
  ettenähtud tähtaegadest, teavitab ta viivitamata
  mis tahes viisil
  määruse koostanud riigi pädevat asutust või ametiisikut, esitades viivituse põhjused ja hinnangulise aja, mis on vajalik meetme võtmiseks.

4.   Kui
  erandlike asjaolude
  tõttu ei ole pädeval täidesaatval asutusel või ametiisikul võimalik pidada kinni
  käesolevas artiklis
  ettenähtud tähtaegadest, teavitab ta
  sellest
  viivitamata
  Eurojusti ja
  määruse koostanud riigi pädevat asutust või ametiisikut
  kirjalikult
  , esitades viivituse põhjused ja hinnangulise aja, mis on vajalik meetme võtmiseks.

Muudatusettepanek 30

Nõukogu eelnõu

Artikkel 15 - lõige 5

5.
     
  Täidesaatev riik edastab viivitamata Euroopa tõendikogumismääruse alusel hangitud esemed, dokumendid ja andmed määruse koostanud riigile, välja arvatud juhul kui on pooleli õiguskaitsevahendi rakendamine kooskõlas artikliga 18 või kui on olemas põhjused täitmise edasilükkamiseks artikli 16 alusel.

välja jäetud

Muudatusettepanek 31

Nõukogu eelnõu

Artikkel 15 - lõige 6

6.
     
  Saadud esemete, dokumentide või andmete väljaandmisel osutab täidesaatev asutus või ametiisik, kas ta nõuab nende tagastamist täidesaatvale riigile niipea, kui need ei ole määruse koostanud riigile enam vajalikud.

välja jäetud

Muudatusettepanek 32

Nõukogu eelnõu

Artikkel 17 a (uus)

Artikkel 17 a

Tõendite edasine kasutamine

Käesoleva raamotsuse alusel hangitud tõendite kasutamine edasistes kriminaalmenetlustes ei tohi mingil juhul piirata isiku kaitseõigusi.

Neist õigustest tuleb täiel määral kinni pidada, eelkõige selles osas, mis puudutab tõendite vastuvõetavust, kohustust esitada tõendid kaitsjale ning kaitseõigust tõendeid vaidlustada.

Muudatusettepanek 33

Nõukogu eelnõu

Artikkel 18 – lõige 1

1.   Liikmesriigid kehtestavad vajaliku korra tagamaks, et kõikide huvitatud isikute, sealhulgas heausksete kolmandate isikute seaduslike õiguste kaitsmiseks on nende käsutuses õiguskaitsevahendid Euroopa tõendikogumismääruse artikli 11 kohase tunnustamise ja täitmise peatamiseks.
  Liikmesriigid võivad käesolevas lõikes ette nähtud õiguskaitsevahendid piirata juhtudega, mille korral Euroopa tõendikogumismäärust täidetakse sunnimeetmeid kasutades.
  Hagi esitatakse täidesaatva riigi kohtule vastavalt selle riigi õigusele.

1.   Liikmesriigid kehtestavad vajaliku korra tagamaks, et kõikide huvitatud isikute, sealhulgas heausksete kolmandate isikute seaduslike õiguste kaitsmiseks on nende käsutuses õiguskaitsevahendid Euroopa tõendikogumismääruse artikli 11 kohase tunnustamise ja täitmise peatamiseks. Hagi esitatakse täidesaatva riigi kohtule vastavalt selle riigi õigusele.

Muudatusettepanek 34

Nõukogu eelnõu

Artikkel 23 – lõige 1

1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva raamotsuse sätete järgimiseks vajalikud meetmed ...

1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva raamotsuse sätete järgimiseks vajalikud meetmed ...
  ning püüavad võtta selleks kuupäevaks vastu raamotsuse kriminaalmenetluse puhul Euroopa Liidus tagatavate menetlusõiguste kohta, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust
  .

Muudatusettepanek 35

Nõukogu eelnõu

Artikkel 23 – lõige 1 a (uus)

1 a.
     
  Liikmesriigid nimetavad nõukogu peasekretariaadile esitatavas deklaratsioonis siseriiklikud organid, kes on määratud määrust koostavaks asutuseks ja määrust täitvaks asutuseks.

Muudatusettepanek 36

Nõukogu eelnõu

Artikkel 23 – lõige 3

3.
     
  Liikmesriik, kes kavatseb artikli 13 lõike 1 punktis f sätestatud keeldumise põhjuse võtta üle oma siseriiklikku õigusesse, teavitab sellest nõukogu peasekretäri, esitades käesoleva raamotsuse vastuvõtmisel sellekohase deklaratsiooni.

välja jäetud

Muudatusettepanek 37

Nõukogu eelnõu

Artikkel 23 – lõige 4

4.
     
  Saksamaa võib deklaratsiooni alusel jätta endale õiguse seada Euroopa tõendikogumismääruse täitmise eeltingimuseks kahepoolse karistatavuse kontrollimine artikli 14 lõikes 2 nimetatud juhtudel, mis on seotud terrorismi, arvutikuritegude, rassismi ja ksenofoobia, sabotaaži, väljapressimise ja raha väljapressimise või kelmusega, kui Euroopa tõendikogumismääruse täitmiseks on vaja teostada läbiotsimist ja võetust, välja arvatud juhul, kui määruse koostanud asutus või ametiisik on teatanud, et kõnealune kuritegu kuulub määruse koostanud riigi seaduste kohaselt deklaratsioonis märgitud kriteeriumide alla.

Kui Saksamaa soovib seda lõiget kasutada, peab ta käesoleva raamotsuse vastuvõtmisel esitama sellekohase deklaratsiooni nõukogu peasekretariaadile. Deklaratsioon avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

välja jäetud

Muudatusettepanek 38

Nõukogu eelnõu

Artikkel 23 – lõige 5 a (uus)

5a.
     
  Igal aastal esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele aruande käesoleva raamotsuse kohaldamise kohta, milles käsitletakse eriti menetluslike tagatiste kohaldamist.

Muudatusettepanek 39

Nõukogu eelnõu

Artikkel 24 – lõige 2

2.
     
  Saksamaa teavitab iga kalendriaasta alguses nõukogu ja komisjoni juhtumite arvust, mille puhul artikli 23 lõikes 4 viidatud mittetunnustamise või mittetäitmise põhjusi eelneval aastal kohaldati.

välja jäetud

Muudatusettepanek 40

Nõukogu eelnõu

Lisa – B osa – punkt ii a (uus)

| iia) | käesoleva määrusega taotletavad esemed, dokumendid või andmed on tõenäoliselt lubatavad menetluses, mille jaoks neid taotletakse. |
| --- | --- |

iia)

Muudatusettepanek 41

Nõukogu eelnõu

Lisa – C osa – punkt d

| d) | määruse koostanud riigi mis tahes muu õigusasutus või ametiisik, kes tegutseb konkreetsel juhul uurimisorganina kriminaalmenetluses ja kellel on pädevus taotleda siseriikliku õiguse kohaselt tõendite kogumist piiriüleste juhtumite korral |
| --- | --- |

d)

Käesoleva Euroopa tõendikogumismääruse on kinnitanud kohtunik või kohus, eeluurimiskohtunik või prokurör (vt D ja O osa).

välja jäetud

Muudatusettepanek 42

Nõukogu eelnõu

Lisa – D osa

| D) | EUROOPA TÕENDIKOGUMISMÄÄRUSE KINNITANUD ÕIGUSASUTUS VÕI AMETIISIK (VAJADUSEL)



  Kui C osa punkt d on märgitud ära ning käesolev tõendikogumismäärus on kinnitatud, tuleb märkida ära käesoleva tõendikogumismääruse kinnitanud õigusasutuse või ametiisiku liik:








  
  a) | kohtunik või kohus |
| --- | --- | --- |

D)

Kui C osa punkt d on märgitud ära ning käesolev tõendikogumismäärus on kinnitatud, tuleb märkida ära käesoleva tõendikogumismääruse kinnitanud õigusasutuse või ametiisiku liik:


  a)

kohtunik või kohus

| 
  b) | eeluurimiskohtunik |
| --- | --- |


  b)

eeluurimiskohtunik

| 
  c) | prokurör |
| --- | --- |


  c)

prokurör

Kinnitava asutuse või ametiisiku ametlik nimi:

...

Esindaja nimi:

...

Ametikoht (ametinimetus/ametijärk):

...

Toimiku viide:

...

Aadress:

...

...

...

Tel nr: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber)
  ...

Faksi nr: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber)
  ...

E-post:
  ...

välja jäetud

Muudatusettepanek 43

Nõukogu eelnõu

Lisa – E osa

| E) | KUI VASTUTUS EUROOPA TÕENDIKOGUMISMÄÄRUSTE EDASTAMISE JA VASTUVÕTMISE HALDAMISE NING VAJADUSEL KOGU MUU SELLEGA SEOTUD AMETLIKU KIRJAVAHETUSE EEST LASUB KESKASUTUSEL



  Keskasutuse nimi:
  ...
  ...


  Vajadusel kontaktisik (ametinimetus/ametijärk ja nimi):
  ...
  ...


  Aadress:
  ...
  ...


  Toimiku viide:
  ...


  Tel nr: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber)
  ...


  Faksi nr: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber)
  ...


  E-post:
  ... |
| --- | --- |

E)

Keskasutuse nimi:
  ...

...

Vajadusel kontaktisik (ametinimetus/ametijärk ja nimi):
  ...

...

Aadress:
  ...

...

Toimiku viide:
  ...

Tel nr: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber)
  ...

Faksi nr: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber)
  ...

E-post:
  ...

välja jäetud

Muudatusettepanek 44

Nõukogu eelnõu

Lisa – F osa

| F) | ASUTUS(ED) VÕI AMETIISIK(UD), KELLEGA VÕIB ÜHENDUST VÕTTA (JUHUL KUI D OSA JA/VÕI E OSA ON TÄIDETUD)







   | C osas nimetatud asutuse või ametiisikuga




  võib ühendust võtta järgmistes küsimustes:
  ... |
| --- | --- | --- |

F)



C osas nimetatud asutuse või ametiisikuga

võib ühendust võtta järgmistes küsimustes:
  ...

|  | D osas nimetatud asutuse või ametiisikuga




  võib ühendust võtta järgmistes küsimustes:
  ... |
| --- | --- |



D osas nimetatud asutuse või ametiisikuga

võib ühendust võtta järgmistes küsimustes:
  ...

|  | E osas nimetatud asutusega




  võib ühendust võtta järgmistes küsimustes:
  ... |
| --- | --- |



E osas nimetatud asutusega

võib ühendust võtta järgmistes küsimustes:
  ...

välja jäetud

Muudatusettepanek 45

Nõukogu eelnõu

Lisa – I osa – joonealune märkus

välja jäetud

Muudatusettepanek 46

Nõukogu eelnõu

Lisa – N osa – punkt 1

Vabatahtlik teave, mida antakse üksnes Saksamaaga seoses:

|  | Asjaomane kuritegu (asjaomased kuriteod) kuulub (kuuluvad) määruse koostanud riigi seaduste kohaselt Saksamaa poolt vastavalt raamotsuse ... artikli 23 lõikele 4 esitatud deklaratsioonis märgitud kriteeriumide alla. |
| --- | --- |



Asjaomane kuritegu (asjaomased kuriteod) kuulub (kuuluvad) määruse koostanud riigi seaduste kohaselt Saksamaa poolt vastavalt raamotsuse ... artikli 23 lõikele 4 esitatud deklaratsioonis märgitud kriteeriumide alla.

välja jäetud

---

(1)  ELT C 103 E, 29.4.2004, lk 659.

(2)  
  OJ L ...

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/112 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/112

---

Teisipäev, 21. oktoober 2008Tursavarude taastamine *

P6_TA(2008)0487

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 423/2004 seoses tursavarude taastamisega ning määrust (EMÜ) nr 2847/93 (KOM(2008)0162 – C6-0183/2008 – 2008/0063(CNS))

2010/C 15 E/30

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0162);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0183/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A6-0340/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt


  Põhjendus 1 |
| (1) | Rahvusvahelise Mereuuringute Nõukogu (ICES) hiljutiste teadusuuringute tulemused on näidanud, et lubatud kogupüügi, tehniliste meetmete (nt võrgusilma suurus, lossimise koostis, püügipiirkondade sulgemine) ja püügikoormuse haldamist käsitlevate täiendavate õigusnormide ühine tursapüüki vähendav mõju ei ole olnud kaugeltki piisav kalastussuremuse vähendamiseks tursavarude taastumist võimaldava tasemeni ja et ühegi määrusega (EÜ) nr 423/2004 hõlmatud tursavaru puhul ei ole täheldatud selgeid taastumise märke. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 1

(1)

Rahvusvahelise Mereuuringute Nõukogu (ICES) hiljutiste teadusuuringute tulemused on näidanud, et lubatud kogupüügi, tehniliste meetmete (nt võrgusilma suurus, lossimise koostis, püügipiirkondade sulgemine) ja püügikoormuse haldamist käsitlevate täiendavate õigusnormide ühine tursapüüki vähendav mõju ei ole olnud kaugeltki piisav kalastussuremuse vähendamiseks tursavarude taastumist võimaldava tasemeni ja et ühegi määrusega (EÜ) nr 423/2004 hõlmatud tursavaru puhul ei ole täheldatud selgeid taastumise märke.

| (1) | Rahvusvahelise Mereuuringute Nõukogu (ICES) hiljutiste teadusuuringute tulemused on näidanud, et lubatud kogupüügi, tehniliste meetmete ja püügikoormuse haldamist
  (sealhulgas järelevalve ja kontroll, et vältida tursapüüki ja lossimist ebaseadusliku, teatamata või reguleerimata kalapüügiga)
  käsitlevate täiendavate õigusnormide ühine tursapüüki vähendav mõju ei ole olnud kaugeltki piisav kalastussuremuse vähendamiseks tursavarude taastumist võimaldava tasemeni ja et ühegi määrusega (EÜ) nr 423/2004 hõlmatud tursavaru puhul ei ole täheldatud selgeid taastumise märke
  , ehkki Põhjamere ja Keldi mere varude puhul on märgata mõningast paranemist
  . |
| --- | --- |

(1)

Rahvusvahelise Mereuuringute Nõukogu (ICES) hiljutiste teadusuuringute tulemused on näidanud, et lubatud kogupüügi, tehniliste meetmete ja püügikoormuse haldamist
  (sealhulgas järelevalve ja kontroll, et vältida tursapüüki ja lossimist ebaseadusliku, teatamata või reguleerimata kalapüügiga)
  käsitlevate täiendavate õigusnormide ühine tursapüüki vähendav mõju ei ole olnud kaugeltki piisav kalastussuremuse vähendamiseks tursavarude taastumist võimaldava tasemeni ja et ühegi määrusega (EÜ) nr 423/2004 hõlmatud tursavaru puhul ei ole täheldatud selgeid taastumise märke
  , ehkki Põhjamere ja Keldi mere varude puhul on märgata mõningast paranemist
  .

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 4 a (uus)

| (4 a) | Koostöös kalamajandussektoriga tuleks välja töötada tõhusad kalanduse haldamise mehhanismid. Selleks tuleks hindamisse ja otsustamisse kaasata asjaomased piirkondlikud nõuandekomisjonid ja liikmesriigid. |
| --- | --- |

(4 a)

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 5

| (5) | Tuleb kehtestada uued mehhanismid, et soodustada kalurite osalemist tursapüügi vältimise programmides. |
| --- | --- |

(5)

Tuleb kehtestada uued mehhanismid, et soodustada kalurite osalemist tursapüügi vältimise programmides.

| (5) | Tuleb kehtestada uued mehhanismid, et soodustada kalurite
  ja liikmesriikide
  osalemist tursapüügi vältimise programmides.
  Kõik püütud tursakogused tuleks vette tagasilaskmise asemel kaldale tuua, et varusid saaks teaduslikult nõuetekohaselt hinnata. |
| --- | --- |

(5)

Tuleb kehtestada uued mehhanismid, et soodustada kalurite
  ja liikmesriikide
  osalemist tursapüügi vältimise programmides.
  Kõik püütud tursakogused tuleks vette tagasilaskmise asemel kaldale tuua, et varusid saaks teaduslikult nõuetekohaselt hinnata.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 5 a (uus)

| (5a) | Selliste tursapüügi vältimise programmide õnnestumise tõenäolisus on suurem, kui need on välja töötatud koostöös kalamajandussektoriga; vastavalt sellele tuleks liikmesriikides väljatöötatud tursapüügi vältimise programme pidada säästlikkuse edendamise tõhusaks vahendiks ning tuleks soovitada selliste programmide väljatöötamist kõrvuti ühenduse asjakohaste õigusaktide rakendamisega; |
| --- | --- |

(5a)

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 5 b (uus)

| (5b) | Liikmesriigid peaksid tursavarude püügiõiguste jaotamisel kasutama oma võimupädevust selliselt, et nende kalurid kasutaksid püügitehnikaid, mis tagaksid valikulisema püügi ja oleksid keskkonnale vähem kahjulikud. |
| --- | --- |

(5b)

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 1

Määrus (EÜ) nr 423/2004

Artikkel 2 b – punkt b a (uus)

| ba) | kui tursavarud on oluliselt paranenud, peaks komisjon püügikoormuse reguleerimise süsteemi läbi vaatama. |
| --- | --- |

ba)

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 3

Määrus (EÜ) nr 423/2004

Artikkel 6 – lõige 4

| 4. | Olenemata
  lõike 1 punktidest b ja c
  ning lõikest 2 ei kehtesta nõukogu lubatud kogupüügi tasemeks eelmisel aastal lubatud kogupüügist üle 15 % väiksemat või suuremat taset. |
| --- | --- |

4.

Olenemata
  lõike 1 punktidest b ja c
  ning lõikest 2 ei kehtesta nõukogu lubatud kogupüügi tasemeks eelmisel aastal lubatud kogupüügist üle 15 % väiksemat või suuremat taset.

| 4. | Olenemata
  lõikest 1
  ning lõikest 2 ei kehtesta nõukogu lubatud kogupüügi tasemeks eelmisel aastal lubatud kogupüügist üle 15 % väiksemat või suuremat taset. |
| --- | --- |

4.

Olenemata
  lõikest 1
  ning lõikest 2 ei kehtesta nõukogu lubatud kogupüügi tasemeks eelmisel aastal lubatud kogupüügist üle 15 % väiksemat või suuremat taset.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 3

Määrus (EÜ) nr 423/2004

Artikkel 6 – lõige 5 – punkt b

| (b) | vajaduse korral
  muudele asjakohastele kalastussuremuse allikatele vastav
  kogus, mis määratakse kindlaks komisjoni ettepaneku põhjal. |
| --- | --- |

(b)

vajaduse korral
  muudele asjakohastele kalastussuremuse allikatele vastav
  kogus, mis määratakse kindlaks komisjoni ettepaneku põhjal.

| (b) | vajaduse korral kogus, mis määratakse kindlaks komisjoni ettepaneku põhjal
  , arvestades soovitusi, mis sisalduvad muudes asjakohastes kalastussuremust käsitlevates allikates (näiteks teaduslik analüüs, milles hinnatakse hüljeste püütud tursa kogust, ja hinnang selle kohta, kuidas kliimamuutused mõjutavad tursavarude taastumist)
  . |
| --- | --- |

(b)

vajaduse korral kogus, mis määratakse kindlaks komisjoni ettepaneku põhjal
  , arvestades soovitusi, mis sisalduvad muudes asjakohastes kalastussuremust käsitlevates allikates (näiteks teaduslik analüüs, milles hinnatakse hüljeste püütud tursa kogust, ja hinnang selle kohta, kuidas kliimamuutused mõjutavad tursavarude taastumist)
  .

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 3

Määrus (EÜ) nr 423/2004

Artikkel 7 – lõige 1

1.   Komisjon palub iga kolme aasta tagant pärast käesoleva määruse jõustumist STEFCil hinnata iga ammendunud tursavaru taastumist.

1.   Komisjon palub iga kolme aasta tagant pärast käesoleva määruse jõustumist STECFil hinnata iga ammendunud tursavaru taastumist.
  Lisaks sellele võtab komisjon arvesse asjaomase piirkondliku nõuandekomisjoni ja asjaomaste liikmesriikide seisukohti tursavarude tõhusa majandamise küsimuses.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 4

Määrus (EÜ) nr 423/2004

IV peatükk – pealkiri

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 4

Määrus (EÜ) nr 423/2004

Artikkel 8a – lõige 2 – punkt a

| a) | käesoleva määruse esimesel kohaldamisaastal määratakse STEFCi soovituste kohaselt lähtetasemeks
  2005., 2006.
  ja
  2007. aasta
  keskmine püügikoormus kilovatt-püügipäevades. |
| --- | --- |

a)

käesoleva määruse esimesel kohaldamisaastal määratakse STEFCi soovituste kohaselt lähtetasemeks
  2005., 2006.
  ja
  2007. aasta
  keskmine püügikoormus kilovatt-püügipäevades.

| a) | käesoleva määruse esimesel kohaldamisaastal määratakse STEFCi soovituste kohaselt lähtetasemeks
  2004., 2005.
  ja
  2006. aasta
  keskmine püügikoormus kilovatt-püügipäevades. |
| --- | --- |

a)

käesoleva määruse esimesel kohaldamisaastal määratakse STEFCi soovituste kohaselt lähtetasemeks
  2004., 2005.
  ja
  2006. aasta
  keskmine püügikoormus kilovatt-püügipäevades.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 4

Määrus (EÜ) nr 423/2004

Artikkel 8a – lõige 3 – sissejuhatav osa

3.   Püügikoormuse rühmade puhul, kes on määruse (EÜ) nr xxx/2008 artiklite 18, 19 ja 20 kohaselt esitatud püügikoormuse haldamise andmete iga-aastase hindamise põhjal andnud enamiku tursa kogupüügist ja kelle kogupüük koosneb kõnealuse hindamise põhjal vähemalt 80 % ulatuses tursast, arvutatakse maksimaalne lubatud püügikoormus järgmiselt:

3.   Püügikoormuse rühmade puhul, kes on määruse (EÜ) nr xxx/2008 artiklite 18, 19 ja 20 kohaselt esitatud püügikoormuse haldamise andmete iga-aastase hindamise põhjal andnud enamiku tursa kogupüügist
  üldiselt
  ja kelle kogupüük koosneb kõnealuse hindamise põhjal vähemalt 80 % ulatuses tursast, arvutatakse maksimaalne lubatud püügikoormus järgmiselt:

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 4

Määrus (EÜ) nr 423/2004

Artikkel 8a – lõige 3 – punkt a

| a) | artikli 6 kohaldamisel
  vähendatakse
  lähtetaset samavõrra kui artiklis 6 sätestatud kalastussuremust; |
| --- | --- |

a)

artikli 6 kohaldamisel
  vähendatakse
  lähtetaset samavõrra kui artiklis 6 sätestatud kalastussuremust;

| a) | artikli 6 kohaldamisel
  muudetakse
  lähtetaset samavõrra kui artiklis 6 sätestatud kalastussuremust; |
| --- | --- |

a)

artikli 6 kohaldamisel
  muudetakse
  lähtetaset samavõrra kui artiklis 6 sätestatud kalastussuremust;

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 4

Määrus (EÜ) nr 423/2004

Artikkel 8b – lõige 1 – sissejuhatav osa

1.   Iga liikmesriik otsustab
  järgmiste kriteeriumide põhjal
  , millise meetodi kohaselt jaotatakse maksimaalne lubatud püügikoormus tema lipu alla sõitvate laevade vahel:

1.   Iga liikmesriik otsustab
  , võttes arvesse mitmeid, sealhulgas näiteks järgmisi kriteeriume
  , millise meetodi kohaselt jaotatakse maksimaalne lubatud püügikoormus tema lipu alla sõitvate laevade vahel:

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 4

Määrus (EÜ) nr 423/2004

Artikkel 8b – lõige 3

3.
     
  Lõike 2 kohaselt välja antud kalapüügi erilubadega laevade koguvõimsus, mida väljendatakse nii brutoregistertonnides (GT) kui ka kilovattides (kW), ei tohi ühegi püügikoormuse rühma puhul ületada 2007. aastal püügivahendeid kasutanud ja asjaomases geograafilises piirkonnas kalastanud laevade püügivõimsust.

välja jäetud

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 4

Määrus (EÜ) nr 423/2004

Artikkel 8d – sissejuhatav osa

Asjaomased liikmesriigid
  kohandavad
  artikli 8a kohaselt kehtestatud maksimaalset lubatud püügikoormust, pidades silmas:

Asjaomased liikmesriigid
  võivad kohandada
  artikli 8a kohaselt kehtestatud maksimaalset lubatud püügikoormust, pidades silmas:

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 4

Määrus (EÜ) nr 423/2004

Artikkel 8e – lõige 3

3.   Püügivõimsust võib üle kanda üksnes selliselt püügivahendite rühmalt, mille tursasaak on püügikoormuse ühiku kohta suurem kui püügivahendite rühmal, millele püügivõimsus üle kantakse. Ülekandmist taotlev liikmesriik esitab vajaliku teabe saagi suuruse kohta.

3.   Püügivõimsust võib
  põhimõtteliselt
  üle kanda üksnes selliselt püügivahendite rühmalt, mille tursasaak on püügikoormuse ühiku kohta suurem kui püügivahendite rühmal, millele püügivõimsus üle kantakse.
  Kui ülekandmine toimub ühelt püügivahendite rühmalt teisele püügivahendite rühmale, millel on suurem püügikoormus ühiku kohta, kohaldatakse ülekantava püügikoormuse suhtes vähendamist konkreetsemalt määratletud parandusteguri abil.
  Ülekandmist taotlev liikmesriik esitab vajaliku teabe saagi suuruse kohta.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 6

Määrus (EÜ) nr 423/2004

Artikkel 17

Artikkel 17

Otsustamismenetlus

Kui käesolevas määruses on ette nähtud, et otsuse teeb nõukogu, teeb nõukogu otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni ettepaneku põhjal.

välja jäetud

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/117 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/117

---

Teisipäev, 21. oktoober 2008Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine

P6_TA(2008)0488

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 26 (KOM(2008)0557 – C6-0318/2008 – 2008/2253(ACI))

2010/C 15 E/31

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0557 – C6-0318/2008);

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 26;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsiooni, mis võeti vastu ELi Solidaarsusfondi käsitleval lepituskohtumisel 17. juulil 2008. aastal;

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ja regionaalarengukomisjoni arvamust (A6-0399/2008),

| 1. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

---

Teisipäev, 21. oktoober 2008LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS ELI SOLIDAARSUSFONDI KASUTUSELEVÕTMISE KOHTA KOOSKÕLAS EELARVEDISTSIPLIINI JA USALDUSVÄÄRSET FINANTSJUHTIMIST KÄSITLEVA EUROOPA PARLAMENDI, NÕUKOGU JA KOMISJONI 17. MAI 2006. AASTA INSTITUTSIOONIDEVAHELISE KOKKULEPPE PUNKTIGA 26

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 26,

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (2),

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit on loonud Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond”), et näidata üles solidaarsust katastroofide tagajärjel kannatanud piirkondade elanikkonnaga. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit on loonud Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond”), et näidata üles solidaarsust katastroofide tagajärjel kannatanud piirkondade elanikkonnaga.

| (2) | 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 1 miljard eurot aastas. |
| --- | --- |

(2)

17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 1 miljard eurot aastas.

| (3) | Määrus (EÜ) nr 2012/2002 sisaldab sätteid, mille alusel on võimalik fondi kasutada. |
| --- | --- |

(3)

Määrus (EÜ) nr 2012/2002 sisaldab sätteid, mille alusel on võimalik fondi kasutada.

| (4) | Prantsusmaa on esitanud taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses orkaani Dean põhjustatud katastroofiga 2007. aasta augustis. |
| --- | --- |

(4)

Prantsusmaa on esitanud taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses orkaani Dean põhjustatud katastroofiga 2007. aasta augustis.

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2008. aasta üldeelarves võetakse Euroopa Liidu Solidaarsusfondi raames kasutusele 12 780 000 eurot kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg, oktoobril 2008

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

2

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/119 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/119

---

Teisipäev, 21. oktoober 2008Paranduseelarve nr 7/2008 projekt

P6_TA(2008)0489

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2008. eelarveaasta paranduseelarve nr 7/2008 projekti kohta, III jagu – Komisjon (14359/2008 – C6-0375/2008 – 2008/2252(BUD))

2010/C 15 E/32

Euroopa Parlament,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 272 ja Euratomi asutamislepingu artiklit 177;

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (1) eriti selle artikleid 37 ja 38;

võttes arvesse Euroopa Liidu 2008. eelarveaasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 13. detsembril 2007; (2)

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3);

võttes arvesse komisjoni 15. septembril 2008. aastal esitatud Euroopa Liidu 2008. eelarveaasta paranduseelarve nr 7/2008 esialgset projekti (KOM(2008)0556);

võttes arvesse nõukogu 20. oktoobril 2008. aastal koostatud paranduseelarve nr 7/2008 projekti (14359/2008 – C6-0375/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 69 ja IV lisa;

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0412/2008),

| A. | arvestades, et 2008. aasta üldeelarve paranduseelarve nr 7 projekt hõlmab järgmisi punkte:






  — | Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine 12 780 000 euro ulatuses kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena seoses 2007. aasta augustis Guadeloupe'i ja Martinique'i tabanud orkaaniga Dean; |
| --- | --- | --- |

A.

arvestades, et 2008. aasta üldeelarve paranduseelarve nr 7 projekt hõlmab järgmisi punkte:

—

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine 12 780 000 euro ulatuses kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena seoses 2007. aasta augustis Guadeloupe'i ja Martinique'i tabanud orkaaniga Dean;

| — | sellele vastav maksete assigneeringute vähendamine 12 780 000 euro võrra eelarvereal 13 04 02 „Ühtekuuluvusfond”; |
| --- | --- |

—

sellele vastav maksete assigneeringute vähendamine 12 780 000 euro võrra eelarvereal 13 04 02 „Ühtekuuluvusfond”;

| B. | arvestades, et paranduseelarve nr 7/2008 projekti eesmärk on kirjendada kõnealused eelarve korrigeerimised ametlikult 2008. aasta eelarvesse, |
| --- | --- |

B.

arvestades, et paranduseelarve nr 7/2008 projekti eesmärk on kirjendada kõnealused eelarve korrigeerimised ametlikult 2008. aasta eelarvesse,

| 1. | võtab teadmiseks paranduseelarve nr 7/2008 projekti, mis on esimene üksnes ELi Solidaarsusfondile pühendatud paranduseelarve; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks paranduseelarve nr 7/2008 projekti, mis on esimene üksnes ELi Solidaarsusfondile pühendatud paranduseelarve;

| 2. | kiidab paranduseelarve nr 7/2008 projekti muutmata kujul heaks; |
| --- | --- |

2.

kiidab paranduseelarve nr 7/2008 projekti muutmata kujul heaks;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(2)  ELT L 71, 14.3.2008.

(3)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/120 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/120

---

Teisipäev, 21. oktoober 2008Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine (Leedu ja Hispaania)

P6_TA(2008)0490

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist, kohaldades eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 28 (KOM(2008)0547 – C6-0312/2008 – 2008/2251(ACI))

2010/C 15 E/33

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0547 – C6-0312/2008);

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2);

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A6-0405/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusloomega seotud ja eelarvevahendid, et anda täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärgede tõttu, ning aidata neil uuesti tööturule integreeruda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusloomega seotud ja eelarvevahendid, et anda täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärgede tõttu, ning aidata neil uuesti tööturule integreeruda;

| B. | arvestades, et liidu rahaline toetus koondatud töötajatele peaks olema dünaamiline ning tehtud võimalikult kiiresti ja tõhusalt kättesaadavaks vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juuli 2008. aasta lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et liidu rahaline toetus koondatud töötajatele peaks olema dünaamiline ning tehtud võimalikult kiiresti ja tõhusalt kättesaadavaks vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juuli 2008. aasta lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse institutsioonidevahelist kokkulepet;

| C. | arvestades, et Hispaania ja Leedu taotlesid abi seoses koondamisjuhtumitega, millest üks leidis aset autotööstuses Hispaanias ning teine tekstiilisektoris Leedus (6. veebruari ja 8. mai 2008. aasta kirjad (3)), |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Hispaania ja Leedu taotlesid abi seoses koondamisjuhtumitega, millest üks leidis aset autotööstuses Hispaanias ning teine tekstiilisektoris Leedus (6. veebruari ja 8. mai 2008. aasta kirjad (3)),

| 1. | palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; |
| --- | --- |

1.

palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist;

| 2. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

2.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

(3)  Taotlused EGF/2008/002/ES/Delphi ja EGF/2008/003/LT/Alytaus Tekstile.

---

Teisipäev, 21. oktoober 2008LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS, MIS KÄSITLEB GLOBALISEERUMISEGA KOHANEMISE EUROOPA FONDI KASUTUSELEVÕTMIST, KOHALDADES EELARVEDISTSIPLIINI JA USALDUSVÄÄRSET FINANTSJUHTIMIST KÄSITLEVA EUROOPA PARLAMENDI, NÕUKOGU JA KOMISJONI 17. MAI 2006. AASTA INSTITUTSIOONIDEVAHELISE KOKKULEPPE PUNKTI 28

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2), eriti selle artikli 12 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) asutati selleks, et osutada täiendavat abi koondatud töötajatele, kes kannatavad maailma kaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärgede tõttu, ja aidata neil uuesti integreeruda tööturule. |
| --- | --- |

(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) asutati selleks, et osutada täiendavat abi koondatud töötajatele, kes kannatavad maailma kaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärgede tõttu, ja aidata neil uuesti integreeruda tööturule.

| (2) | 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. |
| --- | --- |

(2)

17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas.

| (3) | 6. veebruaril 2008 esitas Hispaania taotluse kasutada fondi seoses mootorsõidukisektoris toimunud koondamisega, eelkõige seoses ettevõtja Delphi Automotive Systems España, S.L.U. koondatud töötajatega. Taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. |
| --- | --- |

(3)

6. veebruaril 2008 esitas Hispaania taotluse kasutada fondi seoses mootorsõidukisektoris toimunud koondamisega, eelkõige seoses ettevõtja Delphi Automotive Systems España, S.L.U. koondatud töötajatega. Taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10.

| (4) | 8. mail 2008 esitas Leedu taotluse kasutada fondi seoses tekstiilisektoris toimunud koondamisega, eelkõige seoses ettevõtja Alytaus Tekstilė koondatud töötajatega. Taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. |
| --- | --- |

(4)

8. mail 2008 esitas Leedu taotluse kasutada fondi seoses tekstiilisektoris toimunud koondamisega, eelkõige seoses ettevõtja Alytaus Tekstilė koondatud töötajatega. Taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10.

| (5) | Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et anda nende taotluste põhjal rahalist toetust, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et anda nende taotluste põhjal rahalist toetust,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2008. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 10 770 772 eurot kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg, oktoober 2008

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

2

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/122 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/122

---

Teisipäev, 21. oktoober 2008Programm Erasmus Mundus (2009–2013) ***I

P6_TA(2008)0497

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse tegevusprogramm kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu (Erasmus Mundus) (2009–2013) (KOM(2007)0395 – C6-0228/2007 – 2007/0145(COD))

2010/C 15 E/34

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0395);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 149 lõiget 4, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0228/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni, eelarvekomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A6-0294/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | on seisukohal, et õigusakti ettepanekus osutatud rahastamispakett peab olema kooskõlas uue mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 1a ülemmääraga, ja rõhutab, et iga-aastast summat puudutav otsus tehakse iga-aastase eelarvemenetluse käigus vastavalt 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (1) punktile 37; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et õigusakti ettepanekus osutatud rahastamispakett peab olema kooskõlas uue mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 1a ülemmääraga, ja rõhutab, et iga-aastast summat puudutav otsus tehakse iga-aastase eelarvemenetluse käigus vastavalt 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (1) punktile 37;

| 3. | märgib, et Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse volitused ei hõlma programmi Erasmus Mundus kavandatavat pikendamist; rõhutab, et programmi rakendamine kõnealuse rakendusameti poolt on võimalik üksnes pärast nõuetekohaselt heakskiidetud volituste pikendamist kooskõlas kehtivate õigusnormidega; |
| --- | --- |

3.

märgib, et Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse volitused ei hõlma programmi Erasmus Mundus kavandatavat pikendamist; rõhutab, et programmi rakendamine kõnealuse rakendusameti poolt on võimalik üksnes pärast nõuetekohaselt heakskiidetud volituste pikendamist kooskõlas kehtivate õigusnormidega;

| 4. | märgib, et programmi 2. meetme rahastamiseks kavandatud soovituslik 460 miljoni euro suurune üldsumma kaetakse asjaomaste välispoliitika vahendite rahastamispakettidest; |
| --- | --- |

4.

märgib, et programmi 2. meetme rahastamiseks kavandatud soovituslik 460 miljoni euro suurune üldsumma kaetakse asjaomaste välispoliitika vahendite rahastamispakettidest;

| 5. | rõhutab, et 2. meetme raames ette nähtud tegevuste rahastamine ei tohi kahjustada teisi asjaomastest vahenditest rahastatavaid tegevusi; kordab oma seisukohta, et uusi meetmeid tuleks ELi eelarvest rahastada üksnes juhul, kui nende jaoks eraldatakse täiendavaid vahendeid; palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile aastaaruanne, mis sisaldaks üksikasjalikke andmeid 2. meetme tegevuste kohta ning nende jaotust rahastamisvahendite ja asjaomaste piirkondade ja riikide lõikes; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et 2. meetme raames ette nähtud tegevuste rahastamine ei tohi kahjustada teisi asjaomastest vahenditest rahastatavaid tegevusi; kordab oma seisukohta, et uusi meetmeid tuleks ELi eelarvest rahastada üksnes juhul, kui nende jaoks eraldatakse täiendavaid vahendeid; palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile aastaaruanne, mis sisaldaks üksikasjalikke andmeid 2. meetme tegevuste kohta ning nende jaotust rahastamisvahendite ja asjaomaste piirkondade ja riikide lõikes;

| 6. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

---

Teisipäev, 21. oktoober 2008P6_TC1-COD(2007)0145

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. oktoobril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ, millega kehtestatakse tegevusprogramm Erasmus Mundus (2009–2013) eesmärgiga parandada kõrghariduse kvaliteeti ja edendada kultuuridevahelist mõistmist kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (otsus nr 1298/2008/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/123 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/123

---

Teisipäev, 21. oktoober 2008Reisilaevade ohutuseeskirjad ja -nõuded (uuesti sõnastamine) ***I

P6_TA(2008)0498

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2007)0737 – C6-0442/2007 – 2007/0257(COD))

2010/C 15 E/35

(Kaasotsustamismenetlus – uuesti sõnastamine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0737);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 80 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0442/2007);

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1);

võttes arvesse nõukogu esindaja 3. septembri 2008. aasta kirjas võetud kohustust võtta vastu ettepanek vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu esimesele taandele ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamusele;

võttes arvesse kodukorra artikleid 80a ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja transpordi- ja turismikomisjoni arvamust (A6-0300/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/124 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/124

---

Teisipäev, 21. oktoober 2008Geneetiliselt muundatud mikroorganismid (uuesti sõnastamine) ***I

P6_TA(2008)0499

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv geneetiliselt muundatud mikroorganismide suletud keskkonnas kasutamise kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2007)0736 – C6-0439/2007 – 2007/0259(COD))

2010/C 15 E/36

(Kaasotsustamismenetlus – uuesti sõnastamine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0736);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 175 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0439/2007);

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1);

võttes arvesse nõukogu esindaja 7. oktoobri 2008. aasta kirjas võetud kohustust võtta vastu ettepanek muudetud kujul vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu esimesele taandele;

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 a ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A6-0297/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek mis tahes sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus sellisena määratletud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete osas koos nimetatud sisuliste muudatustega on ettepaneku puhul tegemist ainult kehtivate tekstide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek mis tahes sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus sellisena määratletud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete osas koos nimetatud sisuliste muudatustega on ettepaneku puhul tegemist ainult kehtivate tekstide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele ning muudetud vastavalt alltoodud muudatusettepanekutele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele ning muudetud vastavalt alltoodud muudatusettepanekutele;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

Teisipäev, 21. oktoober 2008P6_TC1-COD(2007)0259

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. oktoobril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ geneetiliselt muundatud mikroorganismide suletud keskkonnas kasutamise kohta (uuesti sõnastatud)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv 2009/41/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/126 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/126

---

Teisipäev, 21. oktoober 2008Kaupade ja reisijate merevedu käsitlevad statistilised aruanded (uuesti sõnastamine) ***I

P6_TA(2008)0500

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kaupade ja reisijate merevedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2007)0859 – C6-0001/2008 – 2007/0288(COD))

2010/C 15 E/37

(Kaasotsustamismenetlus – uuesti sõnastamine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0859);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 285 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0001/2008);

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1);

võttes arvesse nõukogu esindaja 8. oktoobri 2008. aasta kirjas võetud kohustust võtta vastu ettepanek muudetud kujul vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu esimesele taandele;

võttes arvesse kodukorra artikleid 80a ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamust (A6-0288/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek mis tahes sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus sellisena määratletud, ning arvestades, et olemasolevate õigusaktide muutmata sätete osas on ettepaneku puhul tegemist ainult kehtivate tekstide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek mis tahes sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus sellisena määratletud, ning arvestades, et olemasolevate õigusaktide muutmata sätete osas on ettepaneku puhul tegemist ainult kehtivate tekstide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele ning muudetud vastavalt alltoodud muudatusettepanekutele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele ning muudetud vastavalt alltoodud muudatusettepanekutele;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

Teisipäev, 21. oktoober 2008P6_TC1-COD(2007)0288

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. oktoobril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ kaupade ja reisijate merevedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta (uuesti sõnastatud)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv 2009/42/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/127 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/127

---

Teisipäev, 21. oktoober 2008Liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ühenduse statistika ***I

P6_TA(2008)0501

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 638/2004 liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ühenduse statistika kohta (KOM(2008)0058 – C6-0059/2008 – 2008/0026(COD))

2010/C 15 E/38

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0058);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 285 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0059/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0348/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Teisipäev, 21. oktoober 2008P6_TC1-COD(2008)0026

Euroopa Parlamendi seisukoht vastu võetud esimesel lugemisel 21. oktoobril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 638/2004 liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ühenduse statistika kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr 222/2009) lõplikule kujule.)

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/128 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/128

---

Teisipäev, 21. oktoober 2008Abieluasjades kohaldatav õigus *

P6_TA(2008)0502

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2201/2003 seoses kohtualluvusega ning abieluasjades kohaldatavat õigust käsitlevate eeskirjade kehtestamisega (KOM(2006)0399 – C6-0305/2006 – 2006/0135(CNS))

2010/C 15 E/39

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2006)0399),

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 61 punkti c ja artikli 67 lõiget 1, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0305/2006),

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja õiguskomisjoni arvamust (A6-0361/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| PÕHJENDUS 6 A (uus) |
| | (6 a) | Võimalus valida abielulahutuse ja lahuselu suhtes kohaldatavat õigust ei tohi kahjustada olulisemaid lapse huvisid. |

KOMISJONI ETTEPANEK

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

PÕHJENDUS 6 A (uus)

(6 a)

Muudatusettepanek 2

PÕHJENDUS 6 B (uus)

| (6 b) | On oluline, et abikaasadel oleks enne pädeva kohtu ja kohaldatava õiguse valikut juurdepääs ajakohastatud teabele riikliku ja ühenduse õiguse ning abielulahutuse ja lahuselu suhtes kohaldatavate menetluste peamiste aspektide kohta. Juurdepääsu tagamiseks heal tasemel teabele peab komisjon korrapäraselt uuendama teavet nõukogu 28. mai 2001. aasta otsuse 2001/470/EÜ (millega luuakse tsiviil- ja kaubandusasju käsitlev Euroopa kohtute võrk) (1) alusel üldsuse jaoks loodud internetipõhises infosüsteemis. |
| --- | --- |

(6 b)

Muudatusettepanek 3

PÕHJENDUS 6 C (uus)

| (6 c) | Võimalus valida ühise kokkuleppe alusel kohtuasjaga tegelema hakkav kohus ja kohaldatav õigus ei tohi kahjustada abikaasade õigusi ega võrdseid võimalusi. Selleks peaksid riikide kohtunikud olema teadlikud vajadusest tagada, et abikaasad oleksid teadlikud kokkuleppe sõlmimisega kaasnevatest õiguslikest tagajärgedest. |
| --- | --- |

(6 c)

Muudatusettepanek 4

PÕHJENDUS 7 A (uus)

| (7 a) | Mõistet „alaline elukoht” tuleks tõlgendada kooskõlas käesoleva määruse eesmärgiga. Selle tähenduse peaks kindlaks määrama kohtunik vastavalt asjaoludele igal üksikul juhul eraldi. See termin ei viita alalise elukoha mõistele riikliku õiguse tähenduses, vaid kujutab endast iseseisvat ühenduse õiguse mõistet. |
| --- | --- |

(7 a)

Muudatusettepanek 5

PÕHJENDUS 9 A (uus)

| (9 a) | Käesoleva määruse oluliseks põhimõtteks on abikaasade teadlik kokkulepe. Mõlemad abikaasad peaksid olema täiel määral teadlikud sellest, millised on kohtualluvuse ja kohaldatava õiguse valiku õiguslikud ja sotsiaalsed tagajärjed. |
| --- | --- |

(9 a)

Muudatusettepanek 6

ARTIKLI 1 PUNKT 1

Pealkiri (määrus (EÜ) nr 2201/2003)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutuse ning
  lahutusasjades
  kohaldatava õiguse küsimustega.

Nõukogu määrus (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutuse ning
  lahutus- ja lahuseluasjades
  kohaldatava õiguse küsimustega

Muudatusettepanek 7

ARTIKLI 1 PUNKT 1 A (uus)

Artikli 2 punkt 11 a (uus) (määrus (EÜ) nr 2201/2003)

| (1a) | Artiklisse 2 lisatakse järgmine punkt:









  11 a. | mõiste „alaline elukoht” tähendab isiku tavapärast eluaset. |
| --- | --- | --- |

(1a)

11 a.

mõiste „alaline elukoht” tähendab isiku tavapärast eluaset.

Muudatusettepanek 8

ARTIKLI 1 PUNKT 2

Artikli 3 a lõike 1 punkt a (määrus (EÜ) nr 2201/2003)

| a) | kohaldatakse ühte artiklis 3 loetletud kohtualluvuse alustest
  , või |
| --- | --- |

a)

kohaldatakse ühte artiklis 3 loetletud kohtualluvuse alustest
  , või

| a) | pärast kokkuleppe sõlmimist kohaldatakse artikli 3 alusel ülalnimetatud liikmesriigi õigust
  , või |
| --- | --- |

a)

pärast kokkuleppe sõlmimist kohaldatakse artikli 3 alusel ülalnimetatud liikmesriigi õigust
  , või

Muudatusettepanek 9

ARTIKLI 1 PUNKT 2

Artikli 3 a lõike 1 punkt b (määrus (EÜ) nr 2201/2003)

| b) | kõnealuses liikmesriigis
  on
  abikaasade
  viimane
  ühine alaline elukoht vähemalt kolme aasta jooksul, või |
| --- | --- |

b)

kõnealuses liikmesriigis
  on
  abikaasade
  viimane
  ühine alaline elukoht vähemalt kolme aasta jooksul, või

| b) | pärast kokkuleppe sõlmimist, on
  kõnealuses liikmesriigis abikaasade ühine alaline elukoht vähemalt kolme aasta jooksul,
  tingimusel et selline olukord ei ole lõppenud rohkem kui kolm aastat enne kohtusse pöördumist
  , või |
| --- | --- |

b)

pärast kokkuleppe sõlmimist, on
  kõnealuses liikmesriigis abikaasade ühine alaline elukoht vähemalt kolme aasta jooksul,
  tingimusel et selline olukord ei ole lõppenud rohkem kui kolm aastat enne kohtusse pöördumist
  , või

Muudatusettepanek 10

ARTIKLI 1 PUNKT 2

Artikli 3 a lõike 1 punkt c (määrus (EÜ) nr 2201/2003)

| c) | üks abikaasadest
  on
  kõnealuse liikmesriigi kodanik või, Ühendkuningriigi ja Iirimaa puhul,
  kui
  tema alaline asukoht on ühes viimati nimetatud liikmesriikidest, |
| --- | --- |

c)

üks abikaasadest
  on
  kõnealuse liikmesriigi kodanik või, Ühendkuningriigi ja Iirimaa puhul,
  kui
  tema alaline asukoht on ühes viimati nimetatud liikmesriikidest,

| c) | pärast kokkuleppe sõlmimist on
  üks abikaasadest kõnealuse liikmesriigi kodanik või, Ühendkuningriigi ja Iirimaa puhul, tema alaline asukoht on ühes viimati nimetatud liikmesriikidest, |
| --- | --- |

c)

pärast kokkuleppe sõlmimist on
  üks abikaasadest kõnealuse liikmesriigi kodanik või, Ühendkuningriigi ja Iirimaa puhul, tema alaline asukoht on ühes viimati nimetatud liikmesriikidest,

Muudatusettepanek 11

ARTIKLI 1 PUNKT 2

Artikli 3 a lõike 1 punkt c a (uus) (määrus (EÜ) nr 2201/2003)

| ca) | nad abiellusid selles liikmesriigis. |
| --- | --- |

ca)

Muudatusettepanek 12

ARTIKLI 1 PUNKT 2

Artikli 3 a lõige 2 (määrus (EÜ) nr 2201/2003)

| 2. | Mõlemad abikaasad peavad hiljemalt kohtu poole pöördumise hetkeks esitama kirjalikult ja allkirjastatult kohtualluvuse
  määratlemise kokkuleppe. |
| --- | --- |

2.

Mõlemad abikaasad peavad hiljemalt kohtu poole pöördumise hetkeks esitama kirjalikult ja allkirjastatult kohtualluvuse
  määratlemise kokkuleppe.

| 2. | Kohtualluvuse
  määratlemise kokkuleppe
  võib sõlmida ja seda võib muuta kohtu poole pöördumise hetkeni igal ajal. See kehtib kuni viimase instantsi kohtuasutuseni.




  See kokkulepe sõlmitakse kirjalikult ning sellele märgivad kuupäeva ja selle allkirjastavad mõlemad abikaasad. Kui aga selle liikmesriigi õiguses, kus on ühe abikaasa alaline elukoht kokkuleppe sõlmimise ajal, nähakse selliste kokkulepete sõlmimise suhtes ette täiendavad nõuded, tuleb neid täita. Kui abikaasade alaline elukoht on erinevates liikmesriikides, mille õiguses nähakse ette täiendavad nõuded, loetakse kokkulepe kehtivaks, kui täidetud on täiendavad nõuded, mis kehtivad asjaomastest õigustest ühe alusel.




  Kui see kokkulepe on osa abielulepingust, tuleb täita abielulepingus ette nähtud vorminõudeid. |
| --- | --- |

2.

Kohtualluvuse
  määratlemise kokkuleppe
  võib sõlmida ja seda võib muuta kohtu poole pöördumise hetkeni igal ajal. See kehtib kuni viimase instantsi kohtuasutuseni.

See kokkulepe sõlmitakse kirjalikult ning sellele märgivad kuupäeva ja selle allkirjastavad mõlemad abikaasad. Kui aga selle liikmesriigi õiguses, kus on ühe abikaasa alaline elukoht kokkuleppe sõlmimise ajal, nähakse selliste kokkulepete sõlmimise suhtes ette täiendavad nõuded, tuleb neid täita. Kui abikaasade alaline elukoht on erinevates liikmesriikides, mille õiguses nähakse ette täiendavad nõuded, loetakse kokkulepe kehtivaks, kui täidetud on täiendavad nõuded, mis kehtivad asjaomastest õigustest ühe alusel.

Kui see kokkulepe on osa abielulepingust, tuleb täita abielulepingus ette nähtud vorminõudeid.

Muudatusettepanek 13

ARTIKLI 1 PUNKT 3

Artiklid 4 ja 5 (määrus (EÜ) nr 2201/2003)

| 3) | Artiklites 4 ja 5 asendatakse sõnad „artikkel 3” sõnadega „
  artiklid 3 ja 3a
  ”. |
| --- | --- |

3)

Artiklites 4 ja 5 asendatakse sõnad „artikkel 3” sõnadega „
  artiklid 3 ja 3a
  ”.

| 3) | Artiklites 4 ja 5 asendatakse sõnad „artikkel 3” sõnadega „
  artiklid 3, 3a ja 7
  ”. |
| --- | --- |

3)

Artiklites 4 ja 5 asendatakse sõnad „artikkel 3” sõnadega „
  artiklid 3, 3a ja 7
  ”.

Muudatusettepanek 14

ARTIKLI 1 PUNKT 5

Artikli 7 punkt a (määrus (EÜ) nr 2201/2003)

| a) | abikaasade
  eelmine ühine
  alaline elukoht
  oli
  vähemalt kolme aasta jooksul asjaomase liikmesriigi territooriumil, või |
| --- | --- |

a)

abikaasade
  eelmine ühine
  alaline elukoht
  oli
  vähemalt kolme aasta jooksul asjaomase liikmesriigi territooriumil, või

| a) | abikaasade alaline elukoht
  on varem
  vähemalt kolme aasta jooksul
  olnud
  asjaomase liikmesriigi territooriumil,
  tingimusel et selle ajavahemiku lõpust ei ole kohtusse pöördumise ajaks möödunud üle kolme aasta,
  või |
| --- | --- |

a)

abikaasade alaline elukoht
  on varem
  vähemalt kolme aasta jooksul
  olnud
  asjaomase liikmesriigi territooriumil,
  tingimusel et selle ajavahemiku lõpust ei ole kohtusse pöördumise ajaks möödunud üle kolme aasta,
  või

Muudatusettepanek 15

ARTIKLI 1 PUNKT 5 A (uus)

Artikkel 7 a (uus) (määrus (EÜ) nr 2201/2003)

| 5a) | Lisatakse järgmine artikkel:


  Artikkel 7 a


  Kohtualluvuse muutmine vajaduse sunnil



  Kui käesoleva määruse kohaselt tuleb pöörduda sellise liikmesriigi kohtu poole, mille seadus ei näe ette lahutust või ei tunnusta asjaomast abielu või selle kehtivust, loetakse pädevaks selle liikmesriigi kohtuasutused:










  a) | mille kodanik on üks abikaasadest, või |
| --- | --- | --- |

5a)

Artikkel 7 a

Kohtualluvuse muutmine vajaduse sunnil

Kui käesoleva määruse kohaselt tuleb pöörduda sellise liikmesriigi kohtu poole, mille seadus ei näe ette lahutust või ei tunnusta asjaomast abielu või selle kehtivust, loetakse pädevaks selle liikmesriigi kohtuasutused:

a)

mille kodanik on üks abikaasadest, või

| b) | kus abielu sõlmiti. |
| --- | --- |

b)

kus abielu sõlmiti.

Muudatusettepanek 16

ARTIKLI 1 PUNKT 6

Artikli 12 lõige 1 (määrus (EÜ) nr 2201/2003)

| 6) | Artikli 12 lõikes 1 asendatakse sõnad „artikkel 3” sõnadega „
  artiklid 3 ja 3a
  ”. |
| --- | --- |

6)

Artikli 12 lõikes 1 asendatakse sõnad „artikkel 3” sõnadega „
  artiklid 3 ja 3a
  ”.

| 6) | Artikli 12 lõikes 1 asendatakse sõnad „artikkel 3” sõnadega „
  artiklid 3, 3a ja 7
  ”. |
| --- | --- |

6)

Artikli 12 lõikes 1 asendatakse sõnad „artikkel 3” sõnadega „
  artiklid 3, 3a ja 7
  ”.

Muudatusettepanek 38

ARTIKLI 1 PUNKT 7

Artikli 20 a lõike 1 sissejuhatav osa (määrus (EÜ) nr 2201/2003)

1.   Abikaasad võivad abielulahutuse ja lahuselu suhtes kohaldatava õiguse määramises kokku leppida. Abikaasad võivad leppida kokku, et kohaldatakse ühte järgmistest õigustest:

1.   Abikaasad võivad abielulahutuse ja lahuselu suhtes kohaldatava õiguse määramises kokku leppida
  juhul, kui see õigus on kooskõlas aluslepingutes ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas määratletud põhiõigustega ja avaliku poliitika põhimõttega
  . Abikaasad võivad leppida kokku, et kohaldatakse ühte järgmistest õigustest:

Muudatusettepanek 18

ARTIKLI 1 PUNKT 7

Artikli 20 a lõike 1 punkt - a (uus) (määrus (EÜ) nr 2201/2003)

| – a) | selle liikmesriigi õigus, kus on kokkuleppe sõlmimise ajal abikaasade alaline elukoht; |
| --- | --- |

– a)

Muudatusettepanek 19

ARTIKLI 1 PUNKT 7

Artikli 20 a lõike 1 punkt a (määrus (EÜ) nr 2201/2003)

| a) | abikaasade
  viimase ühise
  alalise elukohariigi õigusaktid, kui üks abikaasadest elab veel kõnealuses liikmesriigis; |
| --- | --- |

a)

abikaasade
  viimase ühise
  alalise elukohariigi õigusaktid, kui üks abikaasadest elab veel kõnealuses liikmesriigis;

| a) | abikaasade alalise elukohariigi õigusaktid, kui üks abikaasadest elab veel
  kokkuleppe sõlmimise hetkel
  kõnealuses liikmesriigis; |
| --- | --- |

a)

abikaasade alalise elukohariigi õigusaktid, kui üks abikaasadest elab veel
  kokkuleppe sõlmimise hetkel
  kõnealuses liikmesriigis;

Muudatusettepanek 20

ARTIKLI 1 PUNKT 7

Artikli 20 a lõike 1 punkt b (määrus (EÜ) nr 2201/2003)

| b) | selle riigi õigus, mille kodanikud on mõlemad abikaasad või, Ühendkuningriigi ja Iirimaa puhul, kus on mõlema abikaasa alaline asukoht; |
| --- | --- |

b)

selle riigi õigus, mille kodanikud on mõlemad abikaasad või, Ühendkuningriigi ja Iirimaa puhul, kus on mõlema abikaasa alaline asukoht;

| b) | selle riigi õigus, mille kodanik on
  kokkuleppe sõlmimise hetkel üks abikaasadest või, Ühendkuningriigi ja Iirimaa puhul, kus on
  kokkuleppe sõlmimise hetkel ühe abikaasa alaline asukoht; |
| --- | --- |

b)

selle riigi õigus, mille kodanik on
  kokkuleppe sõlmimise hetkel üks abikaasadest või, Ühendkuningriigi ja Iirimaa puhul, kus on
  kokkuleppe sõlmimise hetkel ühe abikaasa alaline asukoht;

Muudatusettepanek 21

ARTIKLI 1 PUNKT 7

Artikli 20 a lõike 1 punkt c (määrus (EÜ) nr 2201/2003)

| c) | selle riigi õigus, mille territooriumil
  abikaasad
  on vähemalt
  viis aastat elanud
  ; |
| --- | --- |

c)

selle riigi õigus, mille territooriumil
  abikaasad
  on vähemalt
  viis aastat elanud
  ;

| c) | selle riigi õigus, mille territooriumil on
  varem
  vähemalt
  kolme aasta jooksul olnud abikaasade alaline elukoht
  ; |
| --- | --- |

c)

selle riigi õigus, mille territooriumil on
  varem
  vähemalt
  kolme aasta jooksul olnud abikaasade alaline elukoht
  ;

Muudatusettepanekud 22 ja 23

ARTIKLI 1 PUNKT 7

Artikli 20 a lõike 1 punkt c a (uus) (määrus (EÜ) nr 2201/2003)

| ca) | selle riigi õigus, kus abielu sõlmiti; |
| --- | --- |

ca)

Muudatusettepanek 24

ARTIKLI 1 PUNKT 7

Artikli 20 a lõige 2 (määrus (EÜ) nr 2201/2003)

2.   Mõlemad abikaasad peavad hiljemalt kohtu poole pöördumise hetkeks esitama kirjalikult ja allkirjastatult kohaldatava õiguse määramise kokkuleppe.

2.   Mõlemad abikaasad peavad hiljemalt kohtu poole pöördumise hetkeks esitama kirjalikult ja allkirjastatult kohaldatava õiguse määramise kokkuleppe.

Kui selle liikmesriigi õiguses, kus on ühe abikaasa alaline elukoht kokkuleppe sõlmimise ajal, nähakse selliste kokkulepete sõlmimise suhtes ette täiendavad nõuded, tuleb neid täita. Kui abikaasade alaline elukoht on erinevates liikmesriikides, mille õiguses nähakse ette täiendavad nõuded, loetakse kokkulepe kehtivaks, kui täidetud on täiendavad nõuded, mis kehtivad asjaomastest õigustest ühe alusel.

Kui see kokkulepe on osa abielulepingust, tuleb täita abielulepingus ette nähtud vorminõudeid.

Muudatusettepanek 25

ARTIKLI 1 PUNKT 7

Artikli 20 a lõige 2 a (uus) (määrus (EÜ) nr 2201/2003)

2 a.
     
  Kui lõikes 1 nimetatud õiguses ei tunnustata lahuselu või lahutust või tehakse seda viisil, mis on diskrimineeriv ühe abikaasa suhtes, kohaldatakse kohtu asukohariigi õigust

Muudatusettepanek 27

ARTIKLI 1 PUNKT 7

Artikli 20 b punkt a (määrus (EÜ) nr 2201/2003)

| a) | kus asub abikaasade
  ühine
  alaline elukoht, või |
| --- | --- |

a)

kus asub abikaasade
  ühine
  alaline elukoht, või

| a) | kus asub
  kohtusse pöördumise hetkel
  abikaasade alaline elukoht, või |
| --- | --- |

a)

kus asub
  kohtusse pöördumise hetkel
  abikaasade alaline elukoht, või

Muudatusettepanek 28

ARTIKLI 1 PUNKT 7

Artikli 20 b punkt b (määrus (EÜ) nr 2201/2003)

| b) | kus asus abikaasade
  viimane ühine
  elukoht, kui üks abikaasadest elab veel kõnealuses liikmesriigis, või |
| --- | --- |

b)

kus asus abikaasade
  viimane ühine
  elukoht, kui üks abikaasadest elab veel kõnealuses liikmesriigis, või

| b) | kus asus
  kohtusse pöördumise hetkel
  abikaasade elukoht, kui üks abikaasadest elab veel kõnealuses liikmesriigis, või |
| --- | --- |

b)

kus asus
  kohtusse pöördumise hetkel
  abikaasade elukoht, kui üks abikaasadest elab veel kõnealuses liikmesriigis, või

Muudatusettepanek 29

ARTIKLI 1 PUNKT 7

Artikli 20 b punkt c (määrus (EÜ) nr 2201/2003)

| c) | mille kodanikud on mõlemad abikaasad, või Ühendkuningriigi ja Iirimaa puhul, kus on mõlema alaline elukoht, või |
| --- | --- |

c)

mille kodanikud on mõlemad abikaasad, või Ühendkuningriigi ja Iirimaa puhul, kus on mõlema alaline elukoht, või

| c) | mille kodanikud on mõlemad abikaasad või, Ühendkuningriigi ja Iirimaa puhul, kus on mõlema abikaasa alaline elukoht
  , kohtusse pöördumise hetkel
  , või |
| --- | --- |

c)

mille kodanikud on mõlemad abikaasad või, Ühendkuningriigi ja Iirimaa puhul, kus on mõlema abikaasa alaline elukoht
  , kohtusse pöördumise hetkel
  , või

Muudatusettepanek 30

ARTIKLI 1 PUNKT 7

Artikli 20 b esimene a lõik (uus) (määrus (EÜ) nr 2201/2003)

Kui esimeses lõigus nimetatud õiguses ei tunnustata lahuselu või lahutust või tehakse seda viisil, mis on diskrimineeriv ühe abikaasa suhtes, kohaldatakse kohtu asukohariigi õigust.

Muudatusettepanek 31

ARTIKLI 1 PUNKT 7

Artikkel 20 ea (uus) (määrus (EÜ) nr 2201/2003)

Artikkel 20 ea

Teave liikmesriigilt

1.
     
  Hiljemalt ... (2) teevad liikmesriigid komisjonile teatavaks oma õigusnormid, mis käsitlevad vorminõudeid, mida kohaldatakse pädeva kohtu ja kohaldatava õiguse valiku kokkuleppele.

Liikmesriigid teatavad komisjonile kõikidest nende normide hilisematest muutustest.

2.
     
  Kooskõlas lõikega 1 teeb komisjon talle edastatud teabe asjakohaste meetmete abil, eelkõige Euroopa tsiviil- ja kaubandusasjade kohtute võrgu kaudu üldsusele kättesaadavaks.

---

(1)  

  EÜT L 174, 27.6.2001, lk. 25.

(2)  
  Kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/135 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/135

---

Teisipäev, 21. oktoober 2008Äärepoolseimates piirkondades registreeritud kalalaevastike haldamine *

P6_TA(2008)0503

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008.aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr639/2004 ühenduse äärepoolseimates piirkondades registreeritud kalalaevastike haldamise kohta (KOM(2008)0444 – C6-0298/2008 – 2008/0138(CNS))

2010/C 15 E/40

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0444);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37 ja artikli 299 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0298/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A6-0388/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt


  Põhjendus 3a (uus) |
| | (3a) | Lisaks ilmneb, et äärepoolseimates piirkondades on laevastikke, mis koosnevad peamiselt vananenud alustest, mis on mõnikord üle 30 aasta vanad, mistõttu on vaja tagada ühenduse toetus selliste laevastike ja eelkõige väikepüügi laevastike uuendamiseks ja moderniseerimiseks, kuna see on hädavajalik kala säilitamistingimuste ning kutseliste kalurite töö- ja turvatingimuste parandamiseks kõnesolevates piirkondades. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 3a (uus)

(3a)

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 4

| (4) | Seepärast on asjakohane pikendada määruse (EÜ) nr 639/2004 artikli 2 lõikes 5 sätestatud erandi kohaldamise aega veel

  ühe aasta võrra
  . |
| --- | --- |

(4)

Seepärast on asjakohane pikendada määruse (EÜ) nr 639/2004 artikli 2 lõikes 5 sätestatud erandi kohaldamise aega veel

  ühe aasta võrra
  .

| (4) | Seepärast on asjakohane pikendada määruse (EÜ) nr 639/2004 artikli 2 punktis 5 sätestatud erandi kohaldamise aega
  kuni 2011. aastani
  . |
| --- | --- |

(4)

Seepärast on asjakohane pikendada määruse (EÜ) nr 639/2004 artikli 2 punktis 5 sätestatud erandi kohaldamise aega
  kuni 2011. aastani
  .

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel – 1 (uus)

Määrus (EÜ) nr 639/2004

Artikkel 2 – punkt 2

Artikkel – 1

Määruse (EÜ) nr 639/2004 artikli 2 punkti 2 muudetakse järgmiselt
  :

| 2. | erandina määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 9 lõike 1 punkti c alapunktist i võidakse käesoleva määruse artiklis 1 osutatud eri sihttasemete piires
  anda avalikku abi laevastiku moderniseerimiseks tonnaaži ja/või võimsuse osas; |
| --- | --- |

2.

erandina määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 9 lõike 1 punkti c alapunktist i võidakse käesoleva määruse artiklis 1 osutatud eri sihttasemete piires
  anda avalikku abi laevastiku moderniseerimiseks tonnaaži ja/või võimsuse osas;

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel – 1a (uus)

Määrus (EÜ) nr 639/2004

Artikkel 2 – punkt 4

Artikkel – 1 a

Määruse (EÜ) nr 639/2004 artikli 2 punkti 4 muudetakse järgmiselt:

| 4. | erandina määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 9 lõike 1 punktist a võidakse anda avalikku abi kalalaevade uuendamiseks kuni 31. detsembrini 2009
  ; |
| --- | --- |

4.

erandina määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 9 lõike 1 punktist a võidakse anda avalikku abi kalalaevade uuendamiseks kuni 31. detsembrini 2009
  ;

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1

Määrus (EÜ) nr 639/2004

Artikkel 2 – punkt 5

Määruse (EÜ) nr 639/2004 artikli 2 lõikes 5 asendatakse kuupäev 31. detsember 2008 kuupäevaga
  31. detsember 2009
  .

Määruse (EÜ) nr 639/2004 artikli 2 punktis 5 asendatakse kuupäev 31. detsember 2008 kuupäevaga
  31. detsember 2011
  .

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1a (uus)

Määrus (EÜ) nr639/2004

Artikkel 6

Artikkel 1 a

Määruse (EÜ) nr 639/2004 artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta enne selles sätestatud erandite aegumist. Artiklis 2 sätestatud meetmete osas teeb komisjon vajadusel ettepaneku vajalike kohanduste kohta vastavalt kõnealuste piirkondade sotsiaal-majanduslike vajaduste arengule ning nende vastavate kalavarude olukorrale.

---

Kolmapäev, 22. oktoober 2008

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/137 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/137

---

Kolmapäev, 22. oktoober 2008Catherine Ashton'i komisjoni liikmeks nimetamise heakskiitmine

P6_TA(2008)0505

Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2008. aasta otsus, millega kiidetakse heaks Catherine Margaret Ashtoni, Paruness Ashton of Uphollandi komisjoni liikmeks nimetamine

2010/C 15 E/41

Euroopa Parlament,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 214 lõike 2 kolmandat lõiku ja artiklit 215;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkuleppe (1) artiklit 4;

võttes arvesse Peter Mandelsoni lahkumist komisjoni liikme ametist, millest ta teatas 3. oktoobril 2008. aastal;

võttes arvesse Catherine Margaret Ashtoni, Paruness Ashton of Uphollandi komisjoni liikmeks nimetamist Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse poolt;

võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 2008. aasta otsust 2008/779/EÜ, Euratom, millega nimetatakse ametisse Euroopa Ühenduste Komisjoni uus liige (2);

võttes arvesse komisjoni liikme kandidaadi kuulamist Euroopa Parlamendi vastutavas parlamendikomisjonis 20. oktoobril 2008. aastal;

võttes arvesse kodukorra artiklit 99,

| 1. | kiidab heaks Catherine Margaret Ashtoni, Paruness Ashton of Uphollandi nimetamise komisjoni liikmeks praeguse komisjoni koosseisu ametiaja lõpuni kuni 31. oktoobrini 2009; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks Catherine Margaret Ashtoni, Paruness Ashton of Uphollandi nimetamise komisjoni liikmeks praeguse komisjoni koosseisu ametiaja lõpuni kuni 31. oktoobrini 2009;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT C 117 E, 18.5.2006, lk 123.

(2)  ELT L 267, 8.10.2008, lk 31.

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/137 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/137

---

Kolmapäev, 22. oktoober 2008Renditöö ***II

P6_TA(2008)0507

Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv renditöö kohta (10599/2/2008 – C6-0327/2008 – 2002/0072(COD))

2010/C 15 E/42

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (10599/2/2008 – C6-0327/2008);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2002)0149) kohta;

võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut (KOM(2002)0701);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 67;

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0373/2008),

| 1. | kiidab ühise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha heaks;

| 2. | märgib, et õigusakt võetakse vastu kooskõlas ühise seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

märgib, et õigusakt võetakse vastu kooskõlas ühise seisukohaga;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga õigusaktile alla vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 254 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga õigusaktile alla vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 254 lõikele 1;

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist õigusaktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist õigusaktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 25 E, 29.1.2004, lk 368.

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/138 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/138

---

Kolmapäev, 22. oktoober 2008Mitmeaastane ühenduse programm Internetti ja teisi kommunikatsioonitehnoloogiaid kasutavate laste kaitseks ***I

P6_TA(2008)0508

Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse mitmeaastane ühenduse programm Internetti ja teisi kommunikatsioonitehnoloogiaid kasutavate laste kaitseks (KOM(2008)0106 – C6-0092/2008 – 2008/0047(COD))

2010/C 15 E/43

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0106);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 153, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0092/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja eelarvekomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, õiguskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A6-0404/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | on seisukohal, et Euroopa Parlamendi seisukohas programmi täitmiseks ajavahemikus 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2013 ettenähtud võrdlussumma 55 000 000 EUR peab olema kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 alamrubriigi 1a ülemmääradega; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et Euroopa Parlamendi seisukohas programmi täitmiseks ajavahemikus 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2013 ettenähtud võrdlussumma 55 000 000 EUR peab olema kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 alamrubriigi 1a ülemmääradega;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäev, 22. oktoober 2008P6_TC1-COD(2008)0047

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. oktoobril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ, millega kehtestatakse mitmeaastane ühenduse programm Internetti ja teisi kommunikatsioonitehnoloogiaid kasutavate laste kaitseks

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (otsus nr 1351/2008/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/139 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/139

---

Kolmapäev, 22. oktoober 2008Keskkonnasõbralike mootorsõidukite edendamine ***I

P6_TA(2008)0509

Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv keskkonnasõbralike ja energiatõhusate mootorsõidukite edendamise kohta (KOM(2007)0817 – C6-0008/2008 – 2005/0283(COD))

2010/C 15 E/44

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0817);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 175 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0008/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A6-0291/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäev, 22. oktoober 2008P6_TC1-COD(2005)0283

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. oktoobril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv 2009/33/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/140 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/140

---

Kolmapäev, 22. oktoober 2008Ravimite müügilubade tingimuste muutmine ***I

P6_TA(2008)0510

Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2001/82/EÜ ja direktiivi 2001/83/EÜ seoses ravimite müügilubade tingimuste muutmisega (KOM(2008)0123 – C6-0137/2008 – 2008/0045(COD))

2010/C 15 E/45

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0123);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0137/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A6-0346/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäeval, 22. oktoober 2008P6_TC1-COD(2008)0045

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. oktoobril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2001/82/EÜ ja direktiivi 2001/83/EÜ seoses ravimite müügilubade tingimuste muutmisega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv 2009/53/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/141 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/141

---

Kolmapäev, 22. oktoober 2008Tarbijate kaitse seoses osaajalise kasutamise õiguse teatavate aspektidega ***I

P6_TA(2008)0511

Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tarbijate kaitse kohta seoses osaajalise kasutamise õiguse, pikaajaliste puhkusetoodete, edasimüügi ja vahetuse teatavate aspektidega (KOM(2007)0303 – C6-0159/2007 – 2007/0113(COD))

2010/C 15 E/46

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0303);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0159/2007);

võttes arvesse nõukogu esindaja 24. septembri 2008. aasta kirjas võetud kohustust võtta vastu ettepanek muudetud kujul vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu esimesele taandele;

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning transpordi- ja turismikomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A6-0195/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäev, 22. oktoober 2008P6_TC1-COD(2007)0113

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. oktoobril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ tarbijate kaitse kohta seoses osaajalise kasutamise õiguse, pikaajalise puhkusetoote, edasimüügi ja vahetuslepingute teatavate aspektidega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv 2008/122/EÜ) lõplikule kujule.)

---

Neljapäev, 23. oktoober 2008

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/142 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/142

---

Neljapäev, 23. oktoober 20082009. aasta üldeelarve projekt (III jagu)

P6_TA(2008)0515

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2009. eelarveaasta üldeelarve projekti kohta, III jagu – komisjon (C6-0309/2008 – 2008/2026(BUD)) ning Euroopa Liidu 2009. eelarveaasta üldeelarve esialgse projekti kirjaliku muutmisettepaneku nr 1/2009 (SEK(2008)2435) kohta

2010/C 15 E/47

Euroopa Parlament,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 272 ja Euratomi asutamislepingu artiklit 177;

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2000. aasta otsust 2000/597/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (1);

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust; (2)

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3);

võttes arvesse oma 24. aprilli 2008. aasta resolutsiooni komisjoni 2009. aasta poliitilise strateegia kohta (4);

võttes arvesse oma 24. aprilli 2008. aasta resolutsiooni 2009. aasta eelarve raamistiku ja prioriteetide kohta (5);

võttes arvesse oma 8. juuli 2008. aasta resolutsiooni 2009. aasta eelarve kohta: esmased tähelepanekud seoses 2009. aasta eelarve esialgse projektiga ja lepitusmenetluse volitus, III jagu – Komisjon (6);

võttes arvesse komisjoni 16. mail 2008. aastal esitatud Euroopa Liidu 2009. eelarveaasta üldeelarve esialgset projekti (KOM(2008)0300);

võttes arvesse nõukogu 17. juulil 2008. aastal koostatud Euroopa Liidu 2009. eelarveaasta üldeelarve projekti (C6-0309/2008);

võttes arvesse Euroopa Liidu 2009. eelarveaasta üldeelarve esialgse projekti kirjalikku muutmisettepanekut nr 1/2009 (SEK(2008)2435);

võttes arvesse kodukorra artiklit 69 ja IV lisa;

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ja teiste asjaomaste komisjonide arvamusi (A6-0398/2008),

Olulised küsimused

| 1. | tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi poliitilised prioriteedid ja hinnang 2009. aasta eelarveraamistiku kohta esitati kahes eespool nimetatud 24. aprilli 2008. aasta resolutsioonis; märgib, et need kaks resolutsiooni panid tugeva aluse järgnenud esimesele hinnangule komisjoni eelarve esialgse projekti kohta aastaks 2009, mis esitati ülalnimetatud 8. juuli 2008. aasta resolutsioonis eelarve esialgse projekti kohta; tuletab meelde, et Euroopa Parlament oli selles resolutsioonis väga kriitiline enamiku rubriikide maksete assigneeringute madala taseme ja mitmeaastase finantsraamistiku väikeste kasutatavate varude suhtes; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi poliitilised prioriteedid ja hinnang 2009. aasta eelarveraamistiku kohta esitati kahes eespool nimetatud 24. aprilli 2008. aasta resolutsioonis; märgib, et need kaks resolutsiooni panid tugeva aluse järgnenud esimesele hinnangule komisjoni eelarve esialgse projekti kohta aastaks 2009, mis esitati ülalnimetatud 8. juuli 2008. aasta resolutsioonis eelarve esialgse projekti kohta; tuletab meelde, et Euroopa Parlament oli selles resolutsioonis väga kriitiline enamiku rubriikide maksete assigneeringute madala taseme ja mitmeaastase finantsraamistiku väikeste kasutatavate varude suhtes;

| 2. | tunneb heameelt 17. juulil 2008 toimunud 2009. aasta eelarve esimese lugemise lepituskohtumisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel kokku lepitud kuue ühisavalduse üle, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile; on võtnud neid eelarve projekti muudatusettepanekute koostamisel arvesse; juhib samas tähelepanu sellele, et mõnes küsimuses, nt asutuste hindamises, ei ole nõukoguga ühist seisukohta veel saavutatud; |
| --- | --- |

2.

tunneb heameelt 17. juulil 2008 toimunud 2009. aasta eelarve esimese lugemise lepituskohtumisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel kokku lepitud kuue ühisavalduse üle, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile; on võtnud neid eelarve projekti muudatusettepanekute koostamisel arvesse; juhib samas tähelepanu sellele, et mõnes küsimuses, nt asutuste hindamises, ei ole nõukoguga ühist seisukohta veel saavutatud;

| 3. | taunib asjaolu, et nõukogu on juba niigi väikesemahulist eelarve esialgset projekti veelgi vähendanud: eelarve projekti kulukohustuste assigneeringute maht on 133,933 miljardit eurot, mis on 469 miljonit eurot vähem kui esialgses eelarveprojektis, ja maksete assigneeringud 114,972 miljardi euro suuruses summas on tervelt 1 771 miljardi euro võrra eelarve projekti esialgse summast väiksemad, moodustades 0,89 % rahvamajanduse kogutulust, mis viib maksed enneolematult madalale tasemele; rõhutab, et see on suurendanud veelgi erinevust kulukohustuste ja maksete taseme vahel ja on vastuolus tasakaalu põhimõttega; |
| --- | --- |

3.

taunib asjaolu, et nõukogu on juba niigi väikesemahulist eelarve esialgset projekti veelgi vähendanud: eelarve projekti kulukohustuste assigneeringute maht on 133,933 miljardit eurot, mis on 469 miljonit eurot vähem kui esialgses eelarveprojektis, ja maksete assigneeringud 114,972 miljardi euro suuruses summas on tervelt 1 771 miljardi euro võrra eelarve projekti esialgse summast väiksemad, moodustades 0,89 % rahvamajanduse kogutulust, mis viib maksed enneolematult madalale tasemele; rõhutab, et see on suurendanud veelgi erinevust kulukohustuste ja maksete taseme vahel ja on vastuolus tasakaalu põhimõttega;

| 4. | nõuab rubriigi 4 ülemmäära kohandamist esimesel võimalusel tegelikele vajadustele vastavaks; väljendab kahetsust, et nõukogu ei soovi asjaomaselt eelarvestada; |
| --- | --- |

4.

nõuab rubriigi 4 ülemmäära kohandamist esimesel võimalusel tegelikele vajadustele vastavaks; väljendab kahetsust, et nõukogu ei soovi asjaomaselt eelarvestada;

| 5. | toetab komisjonis 9. septembril 2008 vastu võetud 2009. aasta eelarve esialgse projekti kirjalikku muutmisettepanekut nr 1, kuna see tundub andvat veidi realistlikuma pildi rubriigi 4 vajadustest kui eelarve esialgne projekt; väljendab siiski kahetsust, et mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) poolt seatud piirangute tõttu ei ole võimalik uusi ettenägematuid ja kiireloomulisi vajadusi, nt toiduabi ja Gruusia, Kosovo, Afganistani ning Palestiina ülesehitustöödega seotud vajadusi arvestada; rõhutab, et 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes ettenähtud võimaluste kasutamine ja kindel poliitiline otsusekindlus on hädavajalikud, et EL saaks täita välispoliitika valdkonnas võetud kohustusi; |
| --- | --- |

5.

toetab komisjonis 9. septembril 2008 vastu võetud 2009. aasta eelarve esialgse projekti kirjalikku muutmisettepanekut nr 1, kuna see tundub andvat veidi realistlikuma pildi rubriigi 4 vajadustest kui eelarve esialgne projekt; väljendab siiski kahetsust, et mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) poolt seatud piirangute tõttu ei ole võimalik uusi ettenägematuid ja kiireloomulisi vajadusi, nt toiduabi ja Gruusia, Kosovo, Afganistani ning Palestiina ülesehitustöödega seotud vajadusi arvestada; rõhutab, et 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes ettenähtud võimaluste kasutamine ja kindel poliitiline otsusekindlus on hädavajalikud, et EL saaks täita välispoliitika valdkonnas võetud kohustusi;

| 6. | on seisukohal, et nõukogus vastu võetud maksete assigneeringute maht ei ole kaugeltki kooskõlas ELi erinevate poliitiliste prioriteetide ja kohustustega; väljendab hämmastust selle üle, et nõukogu võib teha maksete osas ametlikult ettepaneku kõigest 0,89 % tasemel rahvamajanduse kogutulust, kui juba 2007. aastal oli täitmata kulukohustuste üldmaht 139,000 miljardit eurot; otsustab seetõttu suurendada kogumakseid 0,959 %. euroni; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et nõukogus vastu võetud maksete assigneeringute maht ei ole kaugeltki kooskõlas ELi erinevate poliitiliste prioriteetide ja kohustustega; väljendab hämmastust selle üle, et nõukogu võib teha maksete osas ametlikult ettepaneku kõigest 0,89 % tasemel rahvamajanduse kogutulust, kui juba 2007. aastal oli täitmata kulukohustuste üldmaht 139,000 miljardit eurot; otsustab seetõttu suurendada kogumakseid 0,959 %. euroni;

| 7. | on seisukohal, et praegusel kujul ei suuda ELi eelarve ELi poolt seoses kliimamuutusega seatud eesmärke tõhusalt ja realistlikult saavutada; arvab, et Euroopa kodanikud vajavad kliimamuutuse tagajärgedega toime tulemiseks käegakatsutavat Euroopa algatust; taunib väga piiratud toetust kliimamuutusega seotud meetmetele ELi eelarves; on veendunud tõsise pingutuse vajalikkuses, et suurendada ja koondada piisavalt rahalisi vahendeid Euroopa juhtrolli tugevdamiseks kliimamuutuse tagajärgedega tegelemisel; palub, et komisjon esitaks 15. märtsiks 2009 kliimamuutusega seotud vahendite piisavaks suurendamiseks ambitsioonika kava, milles nähakse ette kas konkreetse kliimamuutuse fondi või sihtotstarbelise eelarverea loomine, mis aitaks parandada eelarve suutlikkust tulla toime nende küsimustega, eriti leevendamise, kohanemise ja stabiliseerimise meetmete abil; usub, et võimaliku ELi tasandi vahendina tuleks kaaluda ka heitkogustega kauplemise süsteemi; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et praegusel kujul ei suuda ELi eelarve ELi poolt seoses kliimamuutusega seatud eesmärke tõhusalt ja realistlikult saavutada; arvab, et Euroopa kodanikud vajavad kliimamuutuse tagajärgedega toime tulemiseks käegakatsutavat Euroopa algatust; taunib väga piiratud toetust kliimamuutusega seotud meetmetele ELi eelarves; on veendunud tõsise pingutuse vajalikkuses, et suurendada ja koondada piisavalt rahalisi vahendeid Euroopa juhtrolli tugevdamiseks kliimamuutuse tagajärgedega tegelemisel; palub, et komisjon esitaks 15. märtsiks 2009 kliimamuutusega seotud vahendite piisavaks suurendamiseks ambitsioonika kava, milles nähakse ette kas konkreetse kliimamuutuse fondi või sihtotstarbelise eelarverea loomine, mis aitaks parandada eelarve suutlikkust tulla toime nende küsimustega, eriti leevendamise, kohanemise ja stabiliseerimise meetmete abil; usub, et võimaliku ELi tasandi vahendina tuleks kaaluda ka heitkogustega kauplemise süsteemi;

| 8. | ei saa nõustuda mis tahes liiki uute sihtotstarbeliste eraldistega 2009. aasta eelarve märkustes; on seetõttu jätnud välja kõik kavandatud uued viited konkreetsetele summadele ja/või eraldi nimetatud organisatsioonidele või organitele, kuna selline sihtotstarbelisus ei ole kooskõlas finantsmäärusega; |
| --- | --- |

8.

ei saa nõustuda mis tahes liiki uute sihtotstarbeliste eraldistega 2009. aasta eelarve märkustes; on seetõttu jätnud välja kõik kavandatud uued viited konkreetsetele summadele ja/või eraldi nimetatud organisatsioonidele või organitele, kuna selline sihtotstarbelisus ei ole kooskõlas finantsmäärusega;

| 9. | on otsustanud nõustuda nõukogu tehtud väikeste kärbetega mõne mitmeaastase programmi halduskuludega seotud eelarveridadel, arvestades seda, et komisjon ise paigutab sageli üldise arveldamise käigus ümberpaigutamisega nendelt ridadelt rahalisi vahendeid ümber; rõhutab siiski, et need ühe aasta eelarvemenetluse käigus tehtavad kärped ei tohi mingil juhul tuua kaasa kõnealuste programmide kaasotsustamise korras heaks kiidetud rahastamispakettide vähendamist; nõuab, et komisjon hüvitaks vähendatud summad programmiperioodi hilisematel aastatel; |
| --- | --- |

9.

on otsustanud nõustuda nõukogu tehtud väikeste kärbetega mõne mitmeaastase programmi halduskuludega seotud eelarveridadel, arvestades seda, et komisjon ise paigutab sageli üldise arveldamise käigus ümberpaigutamisega nendelt ridadelt rahalisi vahendeid ümber; rõhutab siiski, et need ühe aasta eelarvemenetluse käigus tehtavad kärped ei tohi mingil juhul tuua kaasa kõnealuste programmide kaasotsustamise korras heaks kiidetud rahastamispakettide vähendamist; nõuab, et komisjon hüvitaks vähendatud summad programmiperioodi hilisematel aastatel;

| 10. | peab majanduskasvu ja tööhõivet, võitlust kliimamuutuse vastu ja Euroopa Liidu kodanike ohutuse ja turvalisuse ning ELi sotsiaalse mõõtme tugevdamist, nt majanduskasvu kaudu tööhõive toetamise algatuse ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning teadusuuringute ja innovatsiooni toetamise kaudu, aga ka piirkondadevahelise ühtekuuluvuse toetamise kaudu, 2009. aasta eelarve olulisteks prioriteetideks; tugevdab kooskõlas oma varasemate resolutsioonidega assigneeringuid nendel eelarveridadel, mille kaudu neid prioriteete rahastatakse; |
| --- | --- |

10.

peab majanduskasvu ja tööhõivet, võitlust kliimamuutuse vastu ja Euroopa Liidu kodanike ohutuse ja turvalisuse ning ELi sotsiaalse mõõtme tugevdamist, nt majanduskasvu kaudu tööhõive toetamise algatuse ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning teadusuuringute ja innovatsiooni toetamise kaudu, aga ka piirkondadevahelise ühtekuuluvuse toetamise kaudu, 2009. aasta eelarve olulisteks prioriteetideks; tugevdab kooskõlas oma varasemate resolutsioonidega assigneeringuid nendel eelarveridadel, mille kaudu neid prioriteete rahastatakse;

Alamrubriik 1 a

| 11. | on hämmastunud nõukogu tehtud täiendavate kärbete üle eelarveridadel, mille kaudu toetatakse Lissaboni strateegiat, mis ometi tugineb Euroopa Ülemkogu otsusele; juhib tähelepanu sellele, et majanduskasvu ja tööhõive eesmärgid moodustavad Lissaboni strateegia tuumiku ning komisjon on eelarve esialgses projektis juba mõnda rida eelmise aastaga võrreldes vähendanud; |
| --- | --- |

11.

on hämmastunud nõukogu tehtud täiendavate kärbete üle eelarveridadel, mille kaudu toetatakse Lissaboni strateegiat, mis ometi tugineb Euroopa Ülemkogu otsusele; juhib tähelepanu sellele, et majanduskasvu ja tööhõive eesmärgid moodustavad Lissaboni strateegia tuumiku ning komisjon on eelarve esialgses projektis juba mõnda rida eelmise aastaga võrreldes vähendanud;

| 12. | kavatseb teha kõik selleks, et tagada kõigi selle rubriigi meetmete ja poliitikate asjakohane rahastamine, millest Euroopa kodanikel võib olla otsest ja konkreetset kasu; on valmis kasutama kogu olemasolevat varu selle alamrubriigi katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse rahastamiseks; |
| --- | --- |

12.

kavatseb teha kõik selleks, et tagada kõigi selle rubriigi meetmete ja poliitikate asjakohane rahastamine, millest Euroopa kodanikel võib olla otsest ja konkreetset kasu; on valmis kasutama kogu olemasolevat varu selle alamrubriigi katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse rahastamiseks;

| 13. | ei saa kiita heaks komisjoni püüdlusi tühistada eelarvepädevate institutsioonide 2008. aasta eelarves Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) kohta tehtud otsused; kavatseb seetõttu nõuda, et EIT eelarve arvatakse teadusuuringute poliitikavaldkonna alla ning et selle juhtimisstruktuuri rahastatakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 alusel, kuna tegemist on sisuliselt halduskuludega; otsustab muuta liigendust sellele vastavalt; |
| --- | --- |

13.

ei saa kiita heaks komisjoni püüdlusi tühistada eelarvepädevate institutsioonide 2008. aasta eelarves Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) kohta tehtud otsused; kavatseb seetõttu nõuda, et EIT eelarve arvatakse teadusuuringute poliitikavaldkonna alla ning et selle juhtimisstruktuuri rahastatakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 alusel, kuna tegemist on sisuliselt halduskuludega; otsustab muuta liigendust sellele vastavalt;

| 14. | rõhutab, et väljamaksete tegemine eelarverealt 06 03 04 (üleeuroopalised energiavõrgud) ja üleeuroopalise energiavõrgu (TEN-E) staatuse andmine gaasijuhtmele või -projektile, mis lihtsustab gaasi transporti Venemaalt või Venemaal kontrollitavatelt üksustelt, peaks sõltuma NG3-trassi teostamisest, mida kinnitab ELi koordinaator; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et väljamaksete tegemine eelarverealt 06 03 04 (üleeuroopalised energiavõrgud) ja üleeuroopalise energiavõrgu (TEN-E) staatuse andmine gaasijuhtmele või -projektile, mis lihtsustab gaasi transporti Venemaalt või Venemaal kontrollitavatelt üksustelt, peaks sõltuma NG3-trassi teostamisest, mida kinnitab ELi koordinaator;

Alamrubriik 1 b

| 15. | kinnitab taas solidaarsuspõhimõtte tähtsust Euroopa Liidus; kavatseb teha kõik selleks, et tagada ühtekuuluvuspoliitika piisav rahastamine, et tulla toime praeguste ja tulevaste väljakutsetega; |
| --- | --- |

15.

kinnitab taas solidaarsuspõhimõtte tähtsust Euroopa Liidus; kavatseb teha kõik selleks, et tagada ühtekuuluvuspoliitika piisav rahastamine, et tulla toime praeguste ja tulevaste väljakutsetega;

| 16. | rõhutab seda, et sellest alamrubriigist rahastatakse mitut olulist poliitikat ja meedet, mille eesmärk on võidelda kliimamuutusega ja toetada töökohtade arvu suurendavat majanduskasvu; |
| --- | --- |

16.

rõhutab seda, et sellest alamrubriigist rahastatakse mitut olulist poliitikat ja meedet, mille eesmärk on võidelda kliimamuutusega ja toetada töökohtade arvu suurendavat majanduskasvu;

| 17. | peab kahetsusväärseks, et nõukogu on kärpinud eelarve esialgset projekti eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi rahastamise osas, mis on mõeldud piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive suurendamiseks; tuletab nõukogule meelde, et Lissaboni strateegia tugineb nii Euroopa Liidu kui selle liikmesriikide eelarvetest rahastatavale ühisele tegevusele; |
| --- | --- |

17.

peab kahetsusväärseks, et nõukogu on kärpinud eelarve esialgset projekti eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi rahastamise osas, mis on mõeldud piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive suurendamiseks; tuletab nõukogule meelde, et Lissaboni strateegia tugineb nii Euroopa Liidu kui selle liikmesriikide eelarvetest rahastatavale ühisele tegevusele;

Rubriik 2

| 18. | märgib, et komisjon on väitnud, et võitlus kliimamuutuse vastu on üks 2009. aasta eelarve prioriteete; on seisukohal, et see prioriteet ei kajastu siiski piisavalt eelarve esialgses projektis ja kavatseb seetõttu seda olulist poliitikat rohkem rõhutada; teeb parema nähtavuse huvides ettepaneku kirjendada assigneeringud ainult selle eesmärgi jaoks ette nähtud ühele kindlale eelarvereale; kavatseb sellele vastavalt suurendada programmile LIFE+ ja Euroopa Maaelu Arengu Fondile eraldatavaid vahendeid; |
| --- | --- |

18.

märgib, et komisjon on väitnud, et võitlus kliimamuutuse vastu on üks 2009. aasta eelarve prioriteete; on seisukohal, et see prioriteet ei kajastu siiski piisavalt eelarve esialgses projektis ja kavatseb seetõttu seda olulist poliitikat rohkem rõhutada; teeb parema nähtavuse huvides ettepaneku kirjendada assigneeringud ainult selle eesmärgi jaoks ette nähtud ühele kindlale eelarvereale; kavatseb sellele vastavalt suurendada programmile LIFE+ ja Euroopa Maaelu Arengu Fondile eraldatavaid vahendeid;

| 19. | võtab teadmiseks komisjoni hiljutised ettepanekud ühise põllumajanduspoliitika nn tervisekontrolli kohta ja kaitseb seisukohta, mille kohaselt toetuste ümbersuunamine esimesest sambast teise ei tohi mõjutada eelarvet; |
| --- | --- |

19.

võtab teadmiseks komisjoni hiljutised ettepanekud ühise põllumajanduspoliitika nn tervisekontrolli kohta ja kaitseb seisukohta, mille kohaselt toetuste ümbersuunamine esimesest sambast teise ei tohi mõjutada eelarvet;

| 20. | võtab teadmiseks eelarveridade loomise seoses kolme uue fondiga ühise põllumajandus- ja kalanduspoliitika valdkonnas – piimasektori ümberkorraldusfond, ökoabi lamba- ja kitsekasvatuse säilitamiseks Euroopa Liidus ja ajutine rahastamisvahend Euroopa Liidu kalalaevastike abistamiseks kõrgetest kütusehindadest tulenevate majanduslike tagajärgedega kohandumisel – mis kõik on loodud uute olukordadega kohanemise eesmärgil ja uute tulevikuvõimaluste leidmiseks, eelkõige ebasoodsamas olukorras olevates ja tundlikes piirkondades; on seisukohal, et neid fonde tuleks rahastada peamiselt põllumajandusvaldkonna kasutamata jäänud assigneeringutest; |
| --- | --- |

20.

võtab teadmiseks eelarveridade loomise seoses kolme uue fondiga ühise põllumajandus- ja kalanduspoliitika valdkonnas – piimasektori ümberkorraldusfond, ökoabi lamba- ja kitsekasvatuse säilitamiseks Euroopa Liidus ja ajutine rahastamisvahend Euroopa Liidu kalalaevastike abistamiseks kõrgetest kütusehindadest tulenevate majanduslike tagajärgedega kohandumisel – mis kõik on loodud uute olukordadega kohanemise eesmärgil ja uute tulevikuvõimaluste leidmiseks, eelkõige ebasoodsamas olukorras olevates ja tundlikes piirkondades; on seisukohal, et neid fonde tuleks rahastada peamiselt põllumajandusvaldkonna kasutamata jäänud assigneeringutest;

| 21. | märgib rahuloluga, et nõukogu ja komisjon on viimaks nõus looma koolides puuvilja jagamise kava, mille kaudu eraldatakse igal aastal oluline rahasumma õpilaste rasvumise ja terviseprobleemide vastu võitlemiseks, kuid taunib seda, et on kaotatud üks aasta, kuna nõukogu lükkas selle Euroopa Parlamendi algatuse 2008. aasta eelarves tagasi; |
| --- | --- |

21.

märgib rahuloluga, et nõukogu ja komisjon on viimaks nõus looma koolides puuvilja jagamise kava, mille kaudu eraldatakse igal aastal oluline rahasumma õpilaste rasvumise ja terviseprobleemide vastu võitlemiseks, kuid taunib seda, et on kaotatud üks aasta, kuna nõukogu lükkas selle Euroopa Parlamendi algatuse 2008. aasta eelarves tagasi;

Alamrubriik 3 a

| 22. | tunnistab Euroopa Liidu kodanike soovi ohutu ja turvalise Euroopa järele ja tervitab selle alamrubriigi suurendamist 2008. aasta eelarvega võrreldes; juhib tähelepanu solidaarsuse põhimõtte ja põhiõiguste kõige kõrgemal tasemel kaitsmise tagamise tähtsusele; |
| --- | --- |

22.

tunnistab Euroopa Liidu kodanike soovi ohutu ja turvalise Euroopa järele ja tervitab selle alamrubriigi suurendamist 2008. aasta eelarvega võrreldes; juhib tähelepanu solidaarsuse põhimõtte ja põhiõiguste kõige kõrgemal tasemel kaitsmise tagamise tähtsusele;

| 23. | rõhutab, et on oluline anda ELi eelarvest piisavalt rahalisi vahendeid seadusliku sisserände ning kolmandate riikide kodanike integreerimise haldamiseks, tegeldes samaaegselt ebaseadusliku sisserände probleemi ning piirikaitse tugevdamisega, sealhulgas Euroopa Pagulasfondi tugevdamisega, et aidata kaasa liikmesriikidevahelise solidaarsuse edendamisele; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et on oluline anda ELi eelarvest piisavalt rahalisi vahendeid seadusliku sisserände ning kolmandate riikide kodanike integreerimise haldamiseks, tegeldes samaaegselt ebaseadusliku sisserände probleemi ning piirikaitse tugevdamisega, sealhulgas Euroopa Pagulasfondi tugevdamisega, et aidata kaasa liikmesriikidevahelise solidaarsuse edendamisele;

Alamrubriik 3 b

| 24. | tuletab meelde, et alamrubriik 3b hõlmab olulisi poliitikavaldkondi, mis mõjutavad otseselt Euroopa Liidu kodanike igapäevaelu; avaldab taas pettumust seda alamrubriiki puudutavas komisjoni ettepanekus sisalduva väikese kasvu üle 2008. aastaga võrreldes, eriti kodanike Euroopa jaoks oluliste meetmete osas, millest mõne assigneeringuid on koguni vähendatud; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde, et alamrubriik 3b hõlmab olulisi poliitikavaldkondi, mis mõjutavad otseselt Euroopa Liidu kodanike igapäevaelu; avaldab taas pettumust seda alamrubriiki puudutavas komisjoni ettepanekus sisalduva väikese kasvu üle 2008. aastaga võrreldes, eriti kodanike Euroopa jaoks oluliste meetmete osas, millest mõne assigneeringuid on koguni vähendatud;

| 25. | ei saa nõustuda sellega, et nõukogu on neid nn kodanike eelarveridasid veelgi kärpinud, ja kavatseb kindlustada selle, et sellele olulisele valdkonnale tagatakse asjakohased rahalised vahendid; juhib tähelepanu sellele, et sellesse alamrubriiki alles jäänud väikest varu kasutatakse katseprojektide ja ettevalmistavate tegevuste rahastamiseks, et anda kõnealusele poliitikavaldkonnale uut hoogu; |
| --- | --- |

25.

ei saa nõustuda sellega, et nõukogu on neid nn kodanike eelarveridasid veelgi kärpinud, ja kavatseb kindlustada selle, et sellele olulisele valdkonnale tagatakse asjakohased rahalised vahendid; juhib tähelepanu sellele, et sellesse alamrubriiki alles jäänud väikest varu kasutatakse katseprojektide ja ettevalmistavate tegevuste rahastamiseks, et anda kõnealusele poliitikavaldkonnale uut hoogu;

Rubriik 4

| 26. | märgib, et nõukogu on korraldanud oluliselt ümber rubriigi 4 rahalised vahendid ja peab seda tugevaks viiteks sellele, et mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäära piires kasutada olevad rahalised vahendid on tõsiselt ebapiisavad; juhib tähelepanu sellele, et rubriigi 4 ülemmäärad teevad institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete korrapärase kasutuselevõtmise järjest vajalikumaks; on arvamusel, et kasutatavad rahalised vahendid ei võimalda praegusel kujul Euroopa Liidul etendada rolli ülemaailmse partnerina; |
| --- | --- |

26.

märgib, et nõukogu on korraldanud oluliselt ümber rubriigi 4 rahalised vahendid ja peab seda tugevaks viiteks sellele, et mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäära piires kasutada olevad rahalised vahendid on tõsiselt ebapiisavad; juhib tähelepanu sellele, et rubriigi 4 ülemmäärad teevad institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete korrapärase kasutuselevõtmise järjest vajalikumaks; on arvamusel, et kasutatavad rahalised vahendid ei võimalda praegusel kujul Euroopa Liidul etendada rolli ülemaailmse partnerina;

| 27. | kutsub Euroopa Ülemkogu üles mitte võtma kaugeleulatuvaid poliitilisi kohustusi, nagu tehti eesistujariigi 20. juuni 2008. aasta järeldustes, milles riigi- ja valitsusjuhid nõudsid ELi tugevamat rahalist toetust arengumaadele, või kohustuma samas tegema vajalikke eelarvelisi ettepanekuid ja võtma meetmeid, kui esineb ilmne vastuolu praeguse mitmeaastase finantsraamistiku iga-aastaste ülempiiride raames kasutada olevate rahaliste vahenditega; |
| --- | --- |

27.

kutsub Euroopa Ülemkogu üles mitte võtma kaugeleulatuvaid poliitilisi kohustusi, nagu tehti eesistujariigi 20. juuni 2008. aasta järeldustes, milles riigi- ja valitsusjuhid nõudsid ELi tugevamat rahalist toetust arengumaadele, või kohustuma samas tegema vajalikke eelarvelisi ettepanekuid ja võtma meetmeid, kui esineb ilmne vastuolu praeguse mitmeaastase finantsraamistiku iga-aastaste ülempiiride raames kasutada olevate rahaliste vahenditega;

| 28. | kordab oma hinnangut, et Euroopa Liit peab võtma kiiresti ulatuslikke ja konkreetseid meetmeid toiduainete hinnatõusu ja sellest tuleneva toidukriisiga tegelemiseks ja kordab vajadust reageerida eelarve tasandil nõuetekohaselt; tuletab meelde, et rubriigi 2 varusid ei saa kasutada rubriigi 4 eesmärkidel, kuna rubriigi 4 praegune ülemmäär ei ole piisav instrumendi rahastamiseks olemasolevaid prioriteete ohustamata; on seisukohal, et mõlemad eelarvepädevad institutsioonid peaksid tegema kõik endast oleneva ja kaaluma kõiki institutsioonidevahelises kokkuleppes ette nähtud võimalusi rahastada toiduabiks ettenähtud summasid rubriigist 4; tuletab siiski meelde, et lõplik otsus rahastamispaketi kohta tehakse iga-aastase eelarvemenetluse käigus ja see on seotud arengumaadega tehtava koostööpoliitika praeguste vahendite üldise hindamisega; |
| --- | --- |

28.

kordab oma hinnangut, et Euroopa Liit peab võtma kiiresti ulatuslikke ja konkreetseid meetmeid toiduainete hinnatõusu ja sellest tuleneva toidukriisiga tegelemiseks ja kordab vajadust reageerida eelarve tasandil nõuetekohaselt; tuletab meelde, et rubriigi 2 varusid ei saa kasutada rubriigi 4 eesmärkidel, kuna rubriigi 4 praegune ülemmäär ei ole piisav instrumendi rahastamiseks olemasolevaid prioriteete ohustamata; on seisukohal, et mõlemad eelarvepädevad institutsioonid peaksid tegema kõik endast oleneva ja kaaluma kõiki institutsioonidevahelises kokkuleppes ette nähtud võimalusi rahastada toiduabiks ettenähtud summasid rubriigist 4; tuletab siiski meelde, et lõplik otsus rahastamispaketi kohta tehakse iga-aastase eelarvemenetluse käigus ja see on seotud arengumaadega tehtava koostööpoliitika praeguste vahendite üldise hindamisega;

| 29. | peab Palestiina rahuprotsessi ja Kosovo toetamist endiselt keskseks prioriteediks, milleks on ELi eelarvesse vaja kanda piisavalt vahendeid; märgib samas, et piisav rahastamise tase võib eeldada rubriigi 4 ümberkujundamist, kusjuures teatud eelarvekompensatsioon tuleb muudelt eelarveridadelt; tuletab meelde toimiva avaliku halduse tähtsust ja seda on vaja ELi vahendite nõuetekohase kasutamise eelduseks oleva erilise täpsuse tagamiseks; |
| --- | --- |

29.

peab Palestiina rahuprotsessi ja Kosovo toetamist endiselt keskseks prioriteediks, milleks on ELi eelarvesse vaja kanda piisavalt vahendeid; märgib samas, et piisav rahastamise tase võib eeldada rubriigi 4 ümberkujundamist, kusjuures teatud eelarvekompensatsioon tuleb muudelt eelarveridadelt; tuletab meelde toimiva avaliku halduse tähtsust ja seda on vaja ELi vahendite nõuetekohase kasutamise eelduseks oleva erilise täpsuse tagamiseks;

| 30. | tervitab rahaliste vahendite taastamist eelarvereal, millest rahastatakse Küprose türgi kogukonna majandusarengu soodustamist; tervitab ühtlasi Küprosel teadmata kadunud isikute säilmete väljakaevamise, tuvastamise ja perekondadele tagastamise toetamist; |
| --- | --- |

30.

tervitab rahaliste vahendite taastamist eelarvereal, millest rahastatakse Küprose türgi kogukonna majandusarengu soodustamist; tervitab ühtlasi Küprosel teadmata kadunud isikute säilmete väljakaevamise, tuvastamise ja perekondadele tagastamise toetamist;

| 31. | toetab Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames käivitatud politseimissiooni Kosovos; palub samas, et komisjon esitaks Euroopa Liidu õigusriigimissiooni jaoks Kosovos (EULEX) konkreetse plaani ja ajakava, eriti seoses ülesannete ülevõtmisega ÜRO ajutiselt missioonilt Kosovos (UNMIK) ja seotud personalivajaduste ja -kuludega ning koostööga Euroopa Komisjoni kontaktbürooga Kosovos (ECLO); lisaks palub, et komisjon annaks üksikasjalikku teavet kohalikele jõududele antava väljaõppe kohta; |
| --- | --- |

31.

toetab Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames käivitatud politseimissiooni Kosovos; palub samas, et komisjon esitaks Euroopa Liidu õigusriigimissiooni jaoks Kosovos (EULEX) konkreetse plaani ja ajakava, eriti seoses ülesannete ülevõtmisega ÜRO ajutiselt missioonilt Kosovos (UNMIK) ja seotud personalivajaduste ja -kuludega ning koostööga Euroopa Komisjoni kontaktbürooga Kosovos (ECLO); lisaks palub, et komisjon annaks üksikasjalikku teavet kohalikele jõududele antava väljaõppe kohta;

| 32. | rõhutab soovi abistada Gruusiat pikaajalises ja kulukas ülesehitusprotsessis ning osaleda aktiivselt sobiva rahalise lahenduse otsimises, nagu märgiti Euroopa Parlamendi 3. septembri 2008. aasta resolutsioonis olukorra kohta Gruusias (7); nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon esitaks ettepanekud ELi kohustuste täitmiseks; nõuab seetõttu poliitiliselt ja rahaliselt mõistliku põhimõtte järgimist, et uusi vajadusi rahastatakse uute vahenditega; märgib seoses sellega komisjoni kavatsust kaaluda kuni 500 miljoni euro eraldamist ajavahemikuks 2008–2010 ja võtta sellekohased kohustused vajaduse korral Gruusiat käsitleva rahastajate konverentsi raames; |
| --- | --- |

32.

rõhutab soovi abistada Gruusiat pikaajalises ja kulukas ülesehitusprotsessis ning osaleda aktiivselt sobiva rahalise lahenduse otsimises, nagu märgiti Euroopa Parlamendi 3. septembri 2008. aasta resolutsioonis olukorra kohta Gruusias (7); nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon esitaks ettepanekud ELi kohustuste täitmiseks; nõuab seetõttu poliitiliselt ja rahaliselt mõistliku põhimõtte järgimist, et uusi vajadusi rahastatakse uute vahenditega; märgib seoses sellega komisjoni kavatsust kaaluda kuni 500 miljoni euro eraldamist ajavahemikuks 2008–2010 ja võtta sellekohased kohustused vajaduse korral Gruusiat käsitleva rahastajate konverentsi raames;

| 33. | märgib energiaühenduse kasvavat tähtsust ja toetab Türgi kavatsust sellega ühineda; on seisukohal, et Ukraina, Gruusia, Aserbaidžaani ja Armeenia energiaühendusse astumist tuleks toetada ning energiaalase solidaarsuse meetmeid liikmete vahel tuleks arendada; ootab komisjonilt 2009. aastal aruande esitamist nõukogu 29. mai 2006. aasta otsuse 2006/500/EÜ (energiaühenduse lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt) (8) rakendamisel omandatud kogemuste kohta; |
| --- | --- |

33.

märgib energiaühenduse kasvavat tähtsust ja toetab Türgi kavatsust sellega ühineda; on seisukohal, et Ukraina, Gruusia, Aserbaidžaani ja Armeenia energiaühendusse astumist tuleks toetada ning energiaalase solidaarsuse meetmeid liikmete vahel tuleks arendada; ootab komisjonilt 2009. aastal aruande esitamist nõukogu 29. mai 2006. aasta otsuse 2006/500/EÜ (energiaühenduse lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt) (8) rakendamisel omandatud kogemuste kohta;

| 34. | juhib tähelepanu sellele, et kliimamuutuse vastu võitlemise ELi prioriteedil on ka väline komponent ja asjaomaseid meetmeid, nt seoses ülemaailmse kliimamuutuste liiduga, tuleb rahastada rubriigist 4; |
| --- | --- |

34.

juhib tähelepanu sellele, et kliimamuutuse vastu võitlemise ELi prioriteedil on ka väline komponent ja asjaomaseid meetmeid, nt seoses ülemaailmse kliimamuutuste liiduga, tuleb rahastada rubriigist 4;

| 35. | rõhutab, et ülemaailmne AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise fond on end tõestanud tõhusa rahastamismehhanismina, kuid väljendab kahetsust seoses sellega, et ülemaailmsel fondil ei ole rakenduspädevust; tuletab komisjonile meelde, et ülemaailmse fondi toetuste tulemuslikuks rakendamiseks tuleb suurendada tehnilisele abile eraldatavaid rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et ülemaailmne AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise fond on end tõestanud tõhusa rahastamismehhanismina, kuid väljendab kahetsust seoses sellega, et ülemaailmsel fondil ei ole rakenduspädevust; tuletab komisjonile meelde, et ülemaailmse fondi toetuste tulemuslikuks rakendamiseks tuleb suurendada tehnilisele abile eraldatavaid rahalisi vahendeid;

| 36. | tuletab nõukogule meelde, et hädaabireservist tuleks rahastada ettenägematuid hädaabi vajadusi, ja ei pea selle eelarverea assigneeringuid mitte ainult õigustatuks, vaid usub, et nende väljajätmine seaks ohtu ELi suutlikkuse reageerida nõuetekohaselt võimalikule kriisiolukorrale 2009. aasta alguskuudel; taastab seetõttu hädaabireservile eelarve esialgses projektis ette nähtud assigneeringud, järgides seega ühtlasi institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 25; |
| --- | --- |

36.

tuletab nõukogule meelde, et hädaabireservist tuleks rahastada ettenägematuid hädaabi vajadusi, ja ei pea selle eelarverea assigneeringuid mitte ainult õigustatuks, vaid usub, et nende väljajätmine seaks ohtu ELi suutlikkuse reageerida nõuetekohaselt võimalikule kriisiolukorrale 2009. aasta alguskuudel; taastab seetõttu hädaabireservile eelarve esialgses projektis ette nähtud assigneeringud, järgides seega ühtlasi institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 25;

Rubriik 5

| 37. | kavatseb üldise põhimõtte kohaselt taastada nõukogu poolt selles rubriigis tehtud eelarve esialgse projekti kärbete summad; märgib samas, et tal on endiselt teatud lahtisi küsimusi konkreetsete aspektide kohta, mis puudutavad komisjoni töötajate määramist haldustuge ja koordineerimisülesandeid hõlmavatele ametikohtadele ning ümberpaigutamisvõimalusi, ning ta vajab ehituspoliitika kohta täiendavat teavet; on otsustanud paigutada mõned summad reservi, et tagada nendele küsimustele vastuste saamine nõuetekohase ajaga; |
| --- | --- |

37.

kavatseb üldise põhimõtte kohaselt taastada nõukogu poolt selles rubriigis tehtud eelarve esialgse projekti kärbete summad; märgib samas, et tal on endiselt teatud lahtisi küsimusi konkreetsete aspektide kohta, mis puudutavad komisjoni töötajate määramist haldustuge ja koordineerimisülesandeid hõlmavatele ametikohtadele ning ümberpaigutamisvõimalusi, ning ta vajab ehituspoliitika kohta täiendavat teavet; on otsustanud paigutada mõned summad reservi, et tagada nendele küsimustele vastuste saamine nõuetekohase ajaga;

| 38. | juhib tähelepanu, et 2009. aasta eelarve esialgses projektis on halduskulude rahastamiseks väljapool rubriiki 5 eelarvestatud kokku 1 120 miljardit eurot; loeb seda summat üsna oluliseks; |
| --- | --- |

38.

juhib tähelepanu, et 2009. aasta eelarve esialgses projektis on halduskulude rahastamiseks väljapool rubriiki 5 eelarvestatud kokku 1 120 miljardit eurot; loeb seda summat üsna oluliseks;

| 39. | rõhutab asjaolu, et halduskulud tõusevad jätkuvalt märkimisväärselt üle ELi keskmise inflatsioonitaseme, mis on tekitanud kahtlusi, kas maksumaksjad saavad oma kulutuste eest piisavalt tulu; kutsub komisjoni üles algatama halduskulude kõikide aspektide põhjalikku läbivaatamist, andes sealjuures aru edusammudest, mida on tehtud alates 2000. aasta reformidest, pöörates eriti tähelepanu 2004. aastal toimunud laienemise mõjule ja vajadusele jätkata kokkuhoiu võimaluste otsinguid; nõuab, et see läbivaatamine tehtaks kättesaadavaks 31. juuliks 2009; |
| --- | --- |

39.

rõhutab asjaolu, et halduskulud tõusevad jätkuvalt märkimisväärselt üle ELi keskmise inflatsioonitaseme, mis on tekitanud kahtlusi, kas maksumaksjad saavad oma kulutuste eest piisavalt tulu; kutsub komisjoni üles algatama halduskulude kõikide aspektide põhjalikku läbivaatamist, andes sealjuures aru edusammudest, mida on tehtud alates 2000. aasta reformidest, pöörates eriti tähelepanu 2004. aastal toimunud laienemise mõjule ja vajadusele jätkata kokkuhoiu võimaluste otsinguid; nõuab, et see läbivaatamine tehtaks kättesaadavaks 31. juuliks 2009;

| 40. | on sellega seoses mures, et tegevusprogrammide rahastamispakettidest rakendusametite tegevuse rahastamiseks võetud summad suurenevad pidevalt ja on juba jõudnud märkimisväärse tasemeni, kuna sellest rahastatakse rohkem kui 1 300 töötajaga seonduvaid kulusid 2009. aastal; tahaks saada selgemat pilti rakendusametite loomise ja nende ülesannete jätkuva laiendamise mõju kohta nendele peadirektoraatidele, kes vastutasid asjaomaste programmide rakendamise eest enne, kui rakendusametid need ülesanded üle võtsid; |
| --- | --- |

40.

on sellega seoses mures, et tegevusprogrammide rahastamispakettidest rakendusametite tegevuse rahastamiseks võetud summad suurenevad pidevalt ja on juba jõudnud märkimisväärse tasemeni, kuna sellest rahastatakse rohkem kui 1 300 töötajaga seonduvaid kulusid 2009. aastal; tahaks saada selgemat pilti rakendusametite loomise ja nende ülesannete jätkuva laiendamise mõju kohta nendele peadirektoraatidele, kes vastutasid asjaomaste programmide rakendamise eest enne, kui rakendusametid need ülesanded üle võtsid;

| 41. | märgib, et praegustest andmetest nähtub, et komisjoni peadirektoraatides haldustoe ja koordineerimise eest vastutavate ning operatiivülesandeid täitvate töötajate suhtarv võib märkimisväärselt erineda; palub komisjonilt analüüsi nende erinevuste põhjuste kohta; |
| --- | --- |

41.

märgib, et praegustest andmetest nähtub, et komisjoni peadirektoraatides haldustoe ja koordineerimise eest vastutavate ning operatiivülesandeid täitvate töötajate suhtarv võib märkimisväärselt erineda; palub komisjonilt analüüsi nende erinevuste põhjuste kohta;

| 42. | ootab täielikku teavitamist kõigist arengutest seoses nn Holmquisti personalireformiga komisjonis; |
| --- | --- |

42.

ootab täielikku teavitamist kõigist arengutest seoses nn Holmquisti personalireformiga komisjonis;

| 43. | palub Euroopa Personalivaliku Ametil (EPSO) jätkata pingutusi konkursitsüklite ajakohastamiseks ja lühendamiseks; arvab, et EPSO-le tuleb eraldada piisav inimressurss pingutuste toetamiseks, mille eesmärk on parandada sisemenetlusi ja – meetodeid ning kiirendada reservnimekirjade haldamist, et tagada institutsioonide varustamine sobivate töötajatega vajadustele vastavalt, kaasa arvatud vastuvõetavuskriteeriumide asjakohasus, eelkõige AST-ametikohtade osas; |
| --- | --- |

43.

palub Euroopa Personalivaliku Ametil (EPSO) jätkata pingutusi konkursitsüklite ajakohastamiseks ja lühendamiseks; arvab, et EPSO-le tuleb eraldada piisav inimressurss pingutuste toetamiseks, mille eesmärk on parandada sisemenetlusi ja – meetodeid ning kiirendada reservnimekirjade haldamist, et tagada institutsioonide varustamine sobivate töötajatega vajadustele vastavalt, kaasa arvatud vastuvõetavuskriteeriumide asjakohasus, eelkõige AST-ametikohtade osas;

| 44. | kutsub nõukogu üles esitama ajakava läbirääkimisteks Euroopa Parlamendiga komisjoni ettepanekute teemal, mis käsitlevad määrust (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) kohta) ning mille eesmärk on tõhustada OLAFi tööd ja täpsustada ameti tööülesannete õiguslikku raamistikku; |
| --- | --- |

44.

kutsub nõukogu üles esitama ajakava läbirääkimisteks Euroopa Parlamendiga komisjoni ettepanekute teemal, mis käsitlevad määrust (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) kohta) ning mille eesmärk on tõhustada OLAFi tööd ja täpsustada ameti tööülesannete õiguslikku raamistikku;

| 45. | väljendab kahetsust komisjoni peadirektoraatide kommunikatsioonipoliitikas korrapäraselt ilmneva järjepidevusetuse ja sidususe puudumise üle; pooldab sidusa ja äratuntava ELi identiteedi väljatöötamist, mida saaks kasutada kõigis kommunikatsioonimeetmetes; tahaks seetõttu julgustada komisjoni eri talitusi, et nad kavandaksid paremini ja kooskõlastaksid kogu nende tasandil teostatavat teabe- ja kommunikatsioonipoliitikat; |
| --- | --- |

45.

väljendab kahetsust komisjoni peadirektoraatide kommunikatsioonipoliitikas korrapäraselt ilmneva järjepidevusetuse ja sidususe puudumise üle; pooldab sidusa ja äratuntava ELi identiteedi väljatöötamist, mida saaks kasutada kõigis kommunikatsioonimeetmetes; tahaks seetõttu julgustada komisjoni eri talitusi, et nad kavandaksid paremini ja kooskõlastaksid kogu nende tasandil teostatavat teabe- ja kommunikatsioonipoliitikat;

| 46. | kutsub institutsioone üles kooskõlastama süsteemselt oma jõupingutusi eesmärgiga:






  — | teha kodanikele kättesaadavaks teave nende õiguste kohta ja nende õiguste tegeliku kohaldamise kohta liikmesriikides; |
| --- | --- | --- |

46.

kutsub institutsioone üles kooskõlastama süsteemselt oma jõupingutusi eesmärgiga:

—

teha kodanikele kättesaadavaks teave nende õiguste kohta ja nende õiguste tegeliku kohaldamise kohta liikmesriikides;

| — | parandada Euroopa õiguse kättesaadavust ja läbipaistvust tõhusate otsingumootorite ja tekstide konsolideerimise abil ning kasutades direktiivide, määruste ja otsuste vormindamisel parimat olemasolevat tehnilist vormingut; |
| --- | --- |

—

parandada Euroopa õiguse kättesaadavust ja läbipaistvust tõhusate otsingumootorite ja tekstide konsolideerimise abil ning kasutades direktiivide, määruste ja otsuste vormindamisel parimat olemasolevat tehnilist vormingut;

| — | luua nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil olemasolevate vahendite põhjal Euroopa Liidu digitaalne raamatukogu; |
| --- | --- |

—

luua nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil olemasolevate vahendite põhjal Euroopa Liidu digitaalne raamatukogu;

| 47. | tervitab hiljuti komisjoni poolt alustatud Euroopa koolide süsteemi reformi, kuid nõuab liikmesriikidelt nende kohustuste täitmist vastavalt kehtivatele lepingutele; juhib tähelepanu institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 47, mille kohaselt on uute koolide loomiseks nõutav eelarvepädevate institutsioonide luba, kui sellel on mõju eelarvele; |
| --- | --- |

47.

tervitab hiljuti komisjoni poolt alustatud Euroopa koolide süsteemi reformi, kuid nõuab liikmesriikidelt nende kohustuste täitmist vastavalt kehtivatele lepingutele; juhib tähelepanu institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 47, mille kohaselt on uute koolide loomiseks nõutav eelarvepädevate institutsioonide luba, kui sellel on mõju eelarvele;

| 48. | rõhutab institutsioonidevahelise kokkuleppe punktist 47 kinnipidamise tähtsust; palub komisjonil teha koostööd eelarvepädevate institutsioonidega nõuetekohase üksikasjaliku korra määratlemiseks selle rakendamiseks; |
| --- | --- |

48.

rõhutab institutsioonidevahelise kokkuleppe punktist 47 kinnipidamise tähtsust; palub komisjonil teha koostööd eelarvepädevate institutsioonidega nõuetekohase üksikasjaliku korra määratlemiseks selle rakendamiseks;

| 49. | palub, et komisjon esitaks aruande võimalike lahenduste kohta seoses ELi gaasitarnete kindluse ja mitmekesistamise mehhanismiga NG3 raames, käsitledes muu hulgas Euroopa Investeerimispanga võimalikku rolli gaasi mahtlastina ostmisel muudelt riikidelt peale traditsiooniliste tarnivate riikide (mille osakaal ELi imporditurul on alla 5 %) NG3 raames või selle ostmise kergendamisel kas otseostudena või ostuüksuse loomise kaudu; |
| --- | --- |

49.

palub, et komisjon esitaks aruande võimalike lahenduste kohta seoses ELi gaasitarnete kindluse ja mitmekesistamise mehhanismiga NG3 raames, käsitledes muu hulgas Euroopa Investeerimispanga võimalikku rolli gaasi mahtlastina ostmisel muudelt riikidelt peale traditsiooniliste tarnivate riikide (mille osakaal ELi imporditurul on alla 5 %) NG3 raames või selle ostmise kergendamisel kas otseostudena või ostuüksuse loomise kaudu;

Asutused

| 50. | tervitab komisjoni otsust järgida lõpuks eelarvepädevate institutsioonide nõudmist ja võtta detsentraliseeritud asutuste 2009. aasta eelarve esialgse projekti koostamisel arvesse sihtotstarbelisi tulusid; leiab, et see on kahtlemata samm eelarve suurema läbipaistvuse suunas; kordab samas kooskõlas 2008. aasta eelarves asutusi puudutavate märkuste kohta tehtud muudatusettepanekutega, et asutused, mis sõltuvad suures ulatuses tasudest laekuvatest tuludest, peaksid siiski saama kasutada sihtotstarbelisi tulusid kui vahendit, mis tagab neile vajaliku eelarvealase paindlikkuse; |
| --- | --- |

50.

tervitab komisjoni otsust järgida lõpuks eelarvepädevate institutsioonide nõudmist ja võtta detsentraliseeritud asutuste 2009. aasta eelarve esialgse projekti koostamisel arvesse sihtotstarbelisi tulusid; leiab, et see on kahtlemata samm eelarve suurema läbipaistvuse suunas; kordab samas kooskõlas 2008. aasta eelarves asutusi puudutavate märkuste kohta tehtud muudatusettepanekutega, et asutused, mis sõltuvad suures ulatuses tasudest laekuvatest tuludest, peaksid siiski saama kasutada sihtotstarbelisi tulusid kui vahendit, mis tagab neile vajaliku eelarvealase paindlikkuse;

| 51. | tervitab komisjoni 11. märtsi 2008. aasta teatist „Euroopa ametid – edasised sammud” (KOM(2008)0135), pöörates eriti tähelepanu komisjoni võetud kohustusele teostada 2009. aastal reguleerivate asutuste hindamine; nõuab, et see hindamine pööraks erilist tähelepanu asutuste töö tõhususe, jõudluse ja mõju uurimisele, määratledes sobivad kokkuhoiu võimalused komisjoni enda teenistustes, kui töö antakse teha asutustele, ning et läbivaatamine lõpetataks 30. juuniks 2009; |
| --- | --- |

51.

tervitab komisjoni 11. märtsi 2008. aasta teatist „Euroopa ametid – edasised sammud” (KOM(2008)0135), pöörates eriti tähelepanu komisjoni võetud kohustusele teostada 2009. aastal reguleerivate asutuste hindamine; nõuab, et see hindamine pööraks erilist tähelepanu asutuste töö tõhususe, jõudluse ja mõju uurimisele, määratledes sobivad kokkuhoiu võimalused komisjoni enda teenistustes, kui töö antakse teha asutustele, ning et läbivaatamine lõpetataks 30. juuniks 2009;

| 52. | juhib tähelepanu, et väiksemates asutustes on asutuse sisemiste haldusküsimustega tegelevate töötajate osakaal sageli väga suur (50 % või üle selle); kaaluks väikeste asutuste kulutasuvust ühe küsimusena, mida 2008. aasta sügisel plaanikohaselt asutatav detsentraliseeritud asutuste tulevikku käsitlev institutsioonidevaheline töörühm arutama peaks; |
| --- | --- |

52.

juhib tähelepanu, et väiksemates asutustes on asutuse sisemiste haldusküsimustega tegelevate töötajate osakaal sageli väga suur (50 % või üle selle); kaaluks väikeste asutuste kulutasuvust ühe küsimusena, mida 2008. aasta sügisel plaanikohaselt asutatav detsentraliseeritud asutuste tulevikku käsitlev institutsioonidevaheline töörühm arutama peaks;

| 53. | võtab teadmiseks Siseturu Ühtlustamise Ameti 290 miljoni euro suuruse eelarve ülejäägi käesoleval eelarveaastal; sooviks et komisjon kaaluks, kas oleks asjakohane suunata ameti tulude ülejääk, mis tuleneb otseselt siseturust, tagasi ELi eelarvesse; |
| --- | --- |

53.

võtab teadmiseks Siseturu Ühtlustamise Ameti 290 miljoni euro suuruse eelarve ülejäägi käesoleval eelarveaastal; sooviks et komisjon kaaluks, kas oleks asjakohane suunata ameti tulude ülejääk, mis tuleneb otseselt siseturust, tagasi ELi eelarvesse;

| 54. | rõhutab asjaolu, et Euratomi lepinguga asutatud Euratomi Tarneagentuur on sõltumatu asutus, millele antav tugi peaks olema esitatud ELi eelarves läbipaistvalt; |
| --- | --- |

54.

rõhutab asjaolu, et Euratomi lepinguga asutatud Euratomi Tarneagentuur on sõltumatu asutus, millele antav tugi peaks olema esitatud ELi eelarves läbipaistvalt;

Katseprojektid ja ettevalmistav tegevus

| 55. | tuletab meelde, et vastavalt institutsioonidevahelisele kokkuleppele on katseprojektide rahastamiseks lubatud kogusumma mis tahes eelarveaastal kuni 40 miljonit eurot ja ettevalmistavate tegevuste üldsumma võib ulatuda 100 miljoni euroni, millest maksimaalselt 50 miljonit eurot võib eraldada uuteks ettevalmistavateks tegevusteks; |
| --- | --- |

55.

tuletab meelde, et vastavalt institutsioonidevahelisele kokkuleppele on katseprojektide rahastamiseks lubatud kogusumma mis tahes eelarveaastal kuni 40 miljonit eurot ja ettevalmistavate tegevuste üldsumma võib ulatuda 100 miljoni euroni, millest maksimaalselt 50 miljonit eurot võib eraldada uuteks ettevalmistavateks tegevusteks;

| 56. | on seisukohal, et need projektid on Euroopa Parlamendile asendamatu vahend uute poliitikate algatamiseks, mis on Euroopa kodanike huvides; on analüüsinud paljusid huvitavaid ettepanekuid, millest vaid mõnda oli institutsioonidevahelise kokkuleppe ja mitmeaastase finantsraamistiku ülemmääradest tingitud piirangute tõttu võimalik kaasata 2009. aasta eelarvesse; |
| --- | --- |

56.

on seisukohal, et need projektid on Euroopa Parlamendile asendamatu vahend uute poliitikate algatamiseks, mis on Euroopa kodanike huvides; on analüüsinud paljusid huvitavaid ettepanekuid, millest vaid mõnda oli institutsioonidevahelise kokkuleppe ja mitmeaastase finantsraamistiku ülemmääradest tingitud piirangute tõttu võimalik kaasata 2009. aasta eelarvesse;

| 57. | nõuab, et need esitatud projektid ja tegevused, mida ei ole võetud 2009. aasta eelarvesse seetõttu, et komisjoni hinnangul on nad juba olemasoleva õigusliku alusega hõlmatud, selle õigusliku aluse põhjal ka tõepoolest teostatakse, ning palub komisjonil käsitleda ka neid ettepanekuid oma aruandes katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse kohta; ootab komisjonilt, et ta teeks selles osas suuri jõupingutusi, olenemata sellest, kas neid projekte ja tegevusi lõpptulemusena 2009. aasta eelarve õiguslikke aluseid puudutavates asjaomastes märkustes konkreetselt nimetatakse; kavatseb jälgida 2009. eelarveaastal tähelepanelikult nende projektide ja tegevuste rakendamist nende vastavate õiguslike aluste põhja; |
| --- | --- |

57.

nõuab, et need esitatud projektid ja tegevused, mida ei ole võetud 2009. aasta eelarvesse seetõttu, et komisjoni hinnangul on nad juba olemasoleva õigusliku alusega hõlmatud, selle õigusliku aluse põhjal ka tõepoolest teostatakse, ning palub komisjonil käsitleda ka neid ettepanekuid oma aruandes katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse kohta; ootab komisjonilt, et ta teeks selles osas suuri jõupingutusi, olenemata sellest, kas neid projekte ja tegevusi lõpptulemusena 2009. aasta eelarve õiguslikke aluseid puudutavates asjaomastes märkustes konkreetselt nimetatakse; kavatseb jälgida 2009. eelarveaastal tähelepanelikult nende projektide ja tegevuste rakendamist nende vastavate õiguslike aluste põhja;

*

* *

| 58. | võtab teadmiseks erikomisjonide poolt vastu võetud arvamused, mis sisalduvad raportis A6-0398/2008; |
| --- | --- |

58.

võtab teadmiseks erikomisjonide poolt vastu võetud arvamused, mis sisalduvad raportis A6-0398/2008;

| 59. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos üldeelarve projekti III jao muudatusettepanekute ja parandusettepanekutega nõukogule ja komisjonile, samuti teistele asjaomastele institutsioonidele ja asutustele. |
| --- | --- |

59.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos üldeelarve projekti III jao muudatusettepanekute ja parandusettepanekutega nõukogule ja komisjonile, samuti teistele asjaomastele institutsioonidele ja asutustele.

---

(1)  EÜT L 253, 7.10.2000, lk 42.

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(3)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0174.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0175.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0335.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0396.

(8)  ELT L 198, 20.7.2006, lk 15.

---

Neljapäev, 23. oktoober 2008
  LISA

17. JUULI 2008. AASTA LEPITUSKOOSOLEKUL KOKKU LEPITUD ÜHISAVALDUSED

1.   Struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi ning maaelu arendamise programmid aastateks 2007–2013

„Euroopa Parlament ja nõukogu peavad väga tähtsaks liikmesriikide poolt aastaid 2007–2013 hõlmavate uute struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi ning maaelu arendamise programmidega seoses esitatud rakenduskavade ja projektide sujuvat ja head rakendamist.

Programmiperioodi 2000–2006 alguses tehtud vigade kordamise vältimiseks ja enamiku nimetatud rakenduskavade ja projektide heakskiitmist arvesse võttes leiavad Euroopa Parlament ja nõukogu, et nüüd on väga tähtis vastavate juhtimis- ja kontrollisüsteemide võimalikult peatse heakskiitmisega tagada sujuv ja tõhus rakendamine määrustega kehtestatud tähtaegade raames.

Seepärast teostavad Euroopa Parlament ja nõukogu ranget ja regulaarset järelevalvet nende juhtimis- ja kontrollisüsteemide heakskiitmisprotsessi üle liikmesriikides ning samaaegselt ka tähtsamate projektide heakskiitmisprotsessi üle.

Selleks palutakse komisjonil jätkata eelarvemenetluse jooksul korrapäraselt konkreetsete järelevalvevahendite võimaldamist.

Samuti palutakse komisjonil esitada vajaduse korral oma 2009. aasta makseprognooside ajakohastused hiljemalt 2008. aasta oktoobri lõpuks.”

2.   Töölevõtmine seoses 2004. ja 2007. aasta laienemisega

2.

Töölevõtmine seoses 2004. ja 2007. aasta laienemisega

„Euroopa Parlament ja nõukogu rõhutavad taas, kui tähtis on kõikide 2004. ja 2007. aasta laienemisega seotud vabade ametikohtade täitmine, ning paluvad tungivalt, et institutsioonid ja eelkõige Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) teeksid kõik endast oleneva tagamaks, et võetakse vajalikud meetmed kõnealuste ametikohtade täitmise protsessi kiirendamiseks. Kriteeriumid peaksid olema kooskõlas personalieeskirjade artiklis 27 sätestatuga ning nende eesmärgiks peaks olema võtta teenistusse isikuid proportsionaalsuse alusel võimalikult laialt geograafiliselt alalt niipea kui võimalik.

Euroopa Parlament ja nõukogu kavatsevad ka edaspidi käimasolevat värbamismenetlust tähelepanelikult jälgida. Selleks paluvad nad, et iga institutsioon ja EPSO esitaksid kaks korda aastas, märtsis ja oktoobris, aruande selle kohta, kuidas on edenenud töölevõtmine seoses 2004. ja 2007. aasta laienemistega.”

3.   ELi Solidaarsusfond

3.

ELi Solidaarsusfond

„Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kinnitavad, et ELi solidaarsusfondi kasutuselevõtmist käsitleva otsuse vastuvõtmiseks on oluline tagada sujuv menetlus. Seepärast tervitavad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni võetud kohustust, mille kohaselt koostatakse edaspidi kõik solidaarsusfondi kasutuselevõtmisest tingitud esialgsed paranduseelarve projektid üksnes seda eesmärki silmas pidades.”

4.   Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond ja hädaabireserv

4.

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond ja hädaabireserv

„Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kinnitavad, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist ja hädaabireservi kasutamist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks on oluline tagada kiirmenetlus, arvestades nõuetekohaselt institutsioonidevahelist kokkulepet.”

5.   Avaldus eelarve täitmise kohta 2009. aastal

5.

Avaldus eelarve täitmise kohta 2009. aastal

„Selleks et tagada eelarve tõrgeteta täitmine 2009. aastal ja võimaldada vähendada mis tahes raskusi, mis tulenevad Euroopa Parlamendi ametiaja lõppemisest ja Euroopa Parlamendi valimistega kaasnevast parlamenditöö seiskumisest, lepivad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kokku järgmistes punktides:

Ümberpaigutamised

Komisjon tagab, et kõik ümberpaigutamise ettepanekud esitatakse õigeaegselt Euroopa Parlamendi eelarvekomisjoni viimaseks korraliseks koosolekuks, mis on kavandatud 27. aprilliks 2009.

Juhul kui sellest tähtajast ei õnnestu kinni pidada, käsitletakse kõiki pärast nimetatud kuupäeva esitatud taotlusi komisjonis pärast nõuetekohase teatise saamist erakorralise menetluse korras.

Paranduseelarved

Nõukogu ja komisjon võtavad teadmiseks, et kuna valimiste perioodil võib osutuda vajalikuks võtta vastu kiireloomulisi ja ettenägematuid otsuseid, siis võiks täiskogu pädevuste delegeerimine eelarvekomisjonile hoida ära mittevajalikke viivitusi.”

6.   Rubriigi 5 kohase finantsplaneeringu ajakohastus

6.

Rubriigi 5 kohase finantsplaneeringu ajakohastus

„Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kutsuvad kõikide institutsioonide peasekretäre üles esitama oktoobri lõpuks rubriigi 5 kohaste halduskulude finantsplaneeringu ajakohastatud aruande.”

ÜHEPOOLSED AVALDUSED

1.   Maksete assigneeringud

1.

Maksete assigneeringud

| „1.1. | „Nõukogu palub komisjonil esitada paranduseelarve, kui 2009. aasta eelarvesse kantud assigneeringud ei ole piisavad alamrubriigi 1a („Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks”), alamrubriigi 1b („Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks”), rubriigi 2 („Loodusvarade kaitse ja majandamine”) ja rubriigi 4 („EL kui ülemaailmne partner”) kulude katmiseks.”” |
| --- | --- |

„1.1.

„Nõukogu palub komisjonil esitada paranduseelarve, kui 2009. aasta eelarvesse kantud assigneeringud ei ole piisavad alamrubriigi 1a („Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks”), alamrubriigi 1b („Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks”), rubriigi 2 („Loodusvarade kaitse ja majandamine”) ja rubriigi 4 („EL kui ülemaailmne partner”) kulude katmiseks.””

| „1.2. | „Euroopa Parlament leiab, et menetluse käigus hindab parlament menetluse erinevates etappides kättesaadavate prognooside alusel maksete tegemise vajadusi kõikide rubriikide lõikes kogu aastaks.”” |
| --- | --- |

„1.2.

„Euroopa Parlament leiab, et menetluse käigus hindab parlament menetluse erinevates etappides kättesaadavate prognooside alusel maksete tegemise vajadusi kõikide rubriikide lõikes kogu aastaks.””

2.   Struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi ning maaelu arendamise programmid aastateks 2007–2013

2.

Struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi ning maaelu arendamise programmid aastateks 2007–2013

Komisjonil on palutud esitada 2008. aasta oktoobri lõpuks 2009. aasta ajakohastatud makseprognoosid. Arvestades eelarve täitmise tingimustega seotud ebamäärasust liikmesriikides, peab komisjon sellise ajakohastuse puhul toetuma ka liikmesriikide esitatud ajakohastatud makseprognoosidele.

3.   Asutuste hindamine

3.

Asutuste hindamine

| „3.1. | Nõukogu tervitab komisjoni kavatsust käivitada reguleerivate asutuste põhjalik hindamine, nagu teatas komisjon oma 11. märtsi 2008. aasta teatises „Euroopa ametid – edasised sammud”. Samuti tervitab nõukogu komisjoni otsust mitte esitada ettepanekuid uute reguleerivate asutuste loomiseks, kuni hindamist ei ole viidud lõpule, välja arvatud eespool nimetatud komisjoni teatises viidatud asutuste puhul.
  Nõukogu ja komisjon arvavad, et see hindamine peaks võimaldama neil teha kindlaks, mil määral on reguleerivad asutused heade juhtimistavade ja usaldusväärse finantsjuhtimise kontekstis sobiv vahend Euroopa poliitika elluviimiseks praegu ja edaspidi. Selleks peaks hindamine võimaldama tulemusi võrrelda horisontaalselt, võimalusel ühiste näitajate alusel.
  Lisaks peaks hindamine hõlmama eelkõige järgmisi punkte:






  — | asutuste olemasolu põhjus, sobivus ja neile määratud eesmärk vastavalt headele juhtimistavadele; |
| --- | --- | --- |

„3.1.

Nõukogu tervitab komisjoni kavatsust käivitada reguleerivate asutuste põhjalik hindamine, nagu teatas komisjon oma 11. märtsi 2008. aasta teatises „Euroopa ametid – edasised sammud”. Samuti tervitab nõukogu komisjoni otsust mitte esitada ettepanekuid uute reguleerivate asutuste loomiseks, kuni hindamist ei ole viidud lõpule, välja arvatud eespool nimetatud komisjoni teatises viidatud asutuste puhul.

Nõukogu ja komisjon arvavad, et see hindamine peaks võimaldama neil teha kindlaks, mil määral on reguleerivad asutused heade juhtimistavade ja usaldusväärse finantsjuhtimise kontekstis sobiv vahend Euroopa poliitika elluviimiseks praegu ja edaspidi. Selleks peaks hindamine võimaldama tulemusi võrrelda horisontaalselt, võimalusel ühiste näitajate alusel.

Lisaks peaks hindamine hõlmama eelkõige järgmisi punkte:

—

asutuste olemasolu põhjus, sobivus ja neile määratud eesmärk vastavalt headele juhtimistavadele;

| — | asutuste töö mõju, tõhusus ja tulemuslikkus, pidades eelkõige silmas selliseid otsustava tähtsusega tegureid nagu programmitöö-, aruandlus- ja järelevalvemehhanismid; |
| --- | --- |

—

asutuste töö mõju, tõhusus ja tulemuslikkus, pidades eelkõige silmas selliseid otsustava tähtsusega tegureid nagu programmitöö-, aruandlus- ja järelevalvemehhanismid;

| — | eelarvemenetlus ja asutuste kohustus oma juhtimisest aru anda. |
| --- | --- |

—

eelarvemenetlus ja asutuste kohustus oma juhtimisest aru anda.

Hinnata tuleks samuti:

| — | asutuste eesmärkide ja tegevuse kooskõla ELi poliitika prioriteetide ja eesmärkidega; |
| --- | --- |

—

asutuste eesmärkide ja tegevuse kooskõla ELi poliitika prioriteetide ja eesmärkidega;

| — | asutuste tegevuse läbipaistvust; |
| --- | --- |

—

asutuste tegevuse läbipaistvust;

| — | asutuste ja komisjoni vahelisi suhteid ning, kui see on asjakohane, seost reguleerivate asutuste ja riiklike asutuste vahel; |
| --- | --- |

—

asutuste ja komisjoni vahelisi suhteid ning, kui see on asjakohane, seost reguleerivate asutuste ja riiklike asutuste vahel;

| — | asutuste eelarvevahendite haldamist. |
| --- | --- |

—

asutuste eelarvevahendite haldamist.

See hindamine peaks andma eelarvepädevatele institutsioonidele asjakohased vahendid, mille abil hinnata iga-aastase eelarvemenetluse käigus toimuva ühenduse toetuse jaotamise kontekstis tegevuseesmärkide võrreldavust, haldus- ja tegevuskulusid, personaliga seotud arengut (vabade ametikohtade liigid ja protsendimäär) ning asutuste suuruse mõju.

Komisjon kavatseb võtta nimetatud hindamise ulatuse ja lähtetingimuste määratlemisel arvesse nõukogu seisukohta, et tagada mõlemale institutsioonile suurimat huvi pakkuvate aspektide käsitlemine, eelkõige eelarve vallas. Usaldusväärsete, kindlate ja täielike tulemuste tagamiseks on nõutav sõltumatu välisekspertiis.”

| „3.2. | Euroopa Parlament tervitab komisjoni kavatsust käivitada detsentraliseeritud asutuste põhjalik hindamine, nagu komisjon oma 11. märtsi 2008. aasta teatises „Euroopa ametid – edasised sammud” teatas.
  Parlamendi arvates oleks institutsioonidevaheline töörühm sobiv struktuur konstruktiivse ja väljundile suunatud, antud eesmärgi jaoks vajaliku arutelu jaoks ning toonitab, et rahuldavate tulemuste tagamiseks peaksid töörühmas osalema kõik institutsionaalse ja seadusandliku valdkonna olulised isikud ning eelarvepädevate institutsioonide esindajad.
  Euroopa Parlament tervitab eelkõige teatises kirjeldatud detsentraliseeritud asutuste põhjaliku hindamise alustamist. Hindamine peaks võimaldama kindlaks teha, mil määral on detsentraliseeritud asutused heade juhtimistavade ja usaldusväärse finantsjuhtimise kontekstis sobiv vahend Euroopa poliitika elluviimiseks praegu ja edaspidi. Selleks peaks hindamine võimaldama tulemusi võrrelda horisontaalselt, võimalusel ühiste näitajate alusel.
  Seoses olemasolevate asutuste hindamise ja kontrollimisega tuleb täielikult kinni pidada 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 47 tagatud eelarvepädevate institutsioonide eesõigustest uute detsentraliseeritud asutuste loomisel.” |
| --- | --- |

„3.2.

Euroopa Parlament tervitab komisjoni kavatsust käivitada detsentraliseeritud asutuste põhjalik hindamine, nagu komisjon oma 11. märtsi 2008. aasta teatises „Euroopa ametid – edasised sammud” teatas.

Parlamendi arvates oleks institutsioonidevaheline töörühm sobiv struktuur konstruktiivse ja väljundile suunatud, antud eesmärgi jaoks vajaliku arutelu jaoks ning toonitab, et rahuldavate tulemuste tagamiseks peaksid töörühmas osalema kõik institutsionaalse ja seadusandliku valdkonna olulised isikud ning eelarvepädevate institutsioonide esindajad.

Euroopa Parlament tervitab eelkõige teatises kirjeldatud detsentraliseeritud asutuste põhjaliku hindamise alustamist. Hindamine peaks võimaldama kindlaks teha, mil määral on detsentraliseeritud asutused heade juhtimistavade ja usaldusväärse finantsjuhtimise kontekstis sobiv vahend Euroopa poliitika elluviimiseks praegu ja edaspidi. Selleks peaks hindamine võimaldama tulemusi võrrelda horisontaalselt, võimalusel ühiste näitajate alusel.

Seoses olemasolevate asutuste hindamise ja kontrollimisega tuleb täielikult kinni pidada 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 47 tagatud eelarvepädevate institutsioonide eesõigustest uute detsentraliseeritud asutuste loomisel.”

4.   19.–20. juunil 2008 kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järelduste punkti 32 järelmeetmed

4.

19.–20. juunil 2008 kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järelduste punkti 32 järelmeetmed

„Euroopa Parlament tuletab meelde, et uute meetmete rahastamisel tuleb järgida põhimõtteid, mis on sätestatud finantsmääruses (eelkõige sihtotstarbelisus) ja 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes (eelkõige eri rubriikide ülemmäärad).

Parlament kutsub komisjoni üles esitama vajalikud ettepanekud nende rahastamiseks 2008.–2009. aasta eelarvemenetluse raames.”

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/153 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/153

---

Neljapäev, 23. oktoober 20082009. aasta üldeelarve projekt (I, II, IV, V, VI, VII, VIII, IX jagu)

P6_TA(2008)0516

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2009. eelarveaasta üldeelarve projekti kohta, I jagu – Euroopa Parlament, II jagu – Nõukogu, IV jagu – Euroopa Kohus, V jagu – Kontrollikoda, VI jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, VII jagu – Regioonide Komitee, VIII jagu – Euroopa Ombudsman, IX jagu – Euroopa Andmekaitseinspektor (C6-0310/2008 – 2008/2026B(BUD))

2010/C 15 E/48

Euroopa Parlament,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 272;

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2000. aasta otsust 2000/597/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (1);

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust; (2)

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3);

võttes arvesse oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsiooni 2009. aasta eelarvemenetluse suuniste kohta – teised jaod (4);

võttes arvesse oma 20. mai 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2009. eelarveaasta tulude ja kulude esialgse eelarvestuse kohta (5);

võttes arvesse komisjoni 16. mail 2008 esitatud Euroopa Liidu 2009. eelarveaasta üldeelarve esialgset projekti (KOM(2008)0300);

võttes arvesse nõukogu 17. juulil 2008 koostatud Euroopa Liidu 2009. eelarveaasta üldeelarve projekti (C6-0310/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 69 ja IV lisa;

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ja teiste asjaomaste komisjonide arvamusi (A6-0397/2008);

| A. | arvestades, et kõikide institutsioonide esialgne eelarveprojekt jättis finantsraamistikus 2009. aastaks ettenähtud ülemmäära alla 121 744 018 euro suuruse varu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kõikide institutsioonide esialgne eelarveprojekt jättis finantsraamistikus 2009. aastaks ettenähtud ülemmäära alla 121 744 018 euro suuruse varu;

| B. | arvestades, et pärast nõukogu 17. juuli 2008. aasta otsust jääb eelarve projektis ettenähtud ülemmäära alla 224 133 714 euro suurune varu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et pärast nõukogu 17. juuli 2008. aasta otsust jääb eelarve projektis ettenähtud ülemmäära alla 224 133 714 euro suurune varu;

| C. | arvestades, et lepiti kokku katseprojekti läbiviimise suhtes, mille eesmärk on tugevdada juhatuse ja eelarvekomisjoni vahelist koostööd ning varast vastastikust koostööd kõikides oluliselt eelarvet mõjutavates küsimustes kogu 2009. aasta eelarvemenetluse vältel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et lepiti kokku katseprojekti läbiviimise suhtes, mille eesmärk on tugevdada juhatuse ja eelarvekomisjoni vahelist koostööd ning varast vastastikust koostööd kõikides oluliselt eelarvet mõjutavates küsimustes kogu 2009. aasta eelarvemenetluse vältel;

| D. | arvestades, et eelarve vastuvõtmisel rakendatakse täiskogu õigusi täielikus kooskõlas asutamislepingu sätete ning kodukorraga; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et eelarve vastuvõtmisel rakendatakse täiskogu õigusi täielikus kooskõlas asutamislepingu sätete ning kodukorraga;

| E. | arvestades et lepitusprotsessi eelne koosolek juhatuse ja eelarvekomisjoni vahel toimus 16. aprillil 2008 enne juhatuse poolt esialgse eelarvestuse eelprojekti vastuvõtmist; |
| --- | --- |

E.

arvestades et lepitusprotsessi eelne koosolek juhatuse ja eelarvekomisjoni vahel toimus 16. aprillil 2008 enne juhatuse poolt esialgse eelarvestuse eelprojekti vastuvõtmist;

| F. | arvestades, et lepituskohtumine nende delegatsioonide vahel toimus 30. septembril 2008 enne eelarvekomisjonis ja täiskogul hääletamist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et lepituskohtumine nende delegatsioonide vahel toimus 30. septembril 2008 enne eelarvekomisjonis ja täiskogul hääletamist;

Üldine raamistik

| 1. | on seisukohal, et ELi institutsioonid on pärast Euroopa Parlamendi soovi täielikult kulupõhiste ja tegelikele vajadustele vastavate eelarve projektide esitamise kohta teinud konstruktiivset koostööd, nii et praeguseks on jõutud lõplike ettepanekuteni, mis võtavad arvesse kodanike ootusi ja vajadust range finantsdistsipliini järele; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et ELi institutsioonid on pärast Euroopa Parlamendi soovi täielikult kulupõhiste ja tegelikele vajadustele vastavate eelarve projektide esitamise kohta teinud konstruktiivset koostööd, nii et praeguseks on jõutud lõplike ettepanekuteni, mis võtavad arvesse kodanike ootusi ja vajadust range finantsdistsipliini järele;

| 2. | rõhutab, et Euroopa Parlament küsis kõikidelt institutsioonidelt aruandeid selle kohta, kuidas tuleks määratleda kulusid, mis on seotud Lissaboni lepingu (millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut) võimaliku jõustumisega; tunneb rahulolu, et institutsioonide vastustest nähtus, et lõplikusse ettepanekusse ei ole taolisi kulusid lisatud; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et Euroopa Parlament küsis kõikidelt institutsioonidelt aruandeid selle kohta, kuidas tuleks määratleda kulusid, mis on seotud Lissaboni lepingu (millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut) võimaliku jõustumisega; tunneb rahulolu, et institutsioonide vastustest nähtus, et lõplikusse ettepanekusse ei ole taolisi kulusid lisatud;

| 3. | tervitab nõukogu lähenemist, mille puhul kasutati eelarve projekti koostamisel täpsemat meetodit, mis on vastupidine varem kasutatud üldise protsentuaalse muutmisega; |
| --- | --- |

3.

tervitab nõukogu lähenemist, mille puhul kasutati eelarve projekti koostamisel täpsemat meetodit, mis on vastupidine varem kasutatud üldise protsentuaalse muutmisega;

| 4. | rõhutab, et üldiselt on veel mitmetes valdkondades ruumi olukorra parandamiseks ning eelarvevahendite tõhusamaks kasutamiseks ning on seisukohal, et need hõlmavad suuremat institutsioonidevahelist koostööd, tulemuseesmärkide paremat kasutamist ja parimate tavade võrdlusuuringut, täiendavat personali liikuvust ja ümberpaigutamist, et hoida vahendite suurenemisi kohtrolli all, ning samuti kõikide reisimise, hüvitiste ja eeskätt ka hoonetega seotud kulude ranget ohjamist; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et üldiselt on veel mitmetes valdkondades ruumi olukorra parandamiseks ning eelarvevahendite tõhusamaks kasutamiseks ning on seisukohal, et need hõlmavad suuremat institutsioonidevahelist koostööd, tulemuseesmärkide paremat kasutamist ja parimate tavade võrdlusuuringut, täiendavat personali liikuvust ja ümberpaigutamist, et hoida vahendite suurenemisi kohtrolli all, ning samuti kõikide reisimise, hüvitiste ja eeskätt ka hoonetega seotud kulude ranget ohjamist;

| 5. | rõhutab veel kord pideva parlamentaarse järelevalve tähtsust eelarve täitmist puudutavate otsuste üle, mis on aastaeelarve koostamise alus; on veendunud, et Euroopa Parlamendi otsene kontroll võib ainult aidata parandada kulutuste kvaliteeti, teostada usaldusväärse finantsjuhtimise otsesemat kontrolli ja lõpptulemusena keskendada finantstoetus uuesti poliitilistele prioriteetidele; on veendunud, et see eesmärk on saavutatav ainult kahe eelarvekomisjoni ja erikomisjonide igakülgse kaasamisega; |
| --- | --- |

5.

rõhutab veel kord pideva parlamentaarse järelevalve tähtsust eelarve täitmist puudutavate otsuste üle, mis on aastaeelarve koostamise alus; on veendunud, et Euroopa Parlamendi otsene kontroll võib ainult aidata parandada kulutuste kvaliteeti, teostada usaldusväärse finantsjuhtimise otsesemat kontrolli ja lõpptulemusena keskendada finantstoetus uuesti poliitilistele prioriteetidele; on veendunud, et see eesmärk on saavutatav ainult kahe eelarvekomisjoni ja erikomisjonide igakülgse kaasamisega;

| 6. | on otsustanud jätta rubriigi 5 (halduskulud) ülemmäära alla 76 269 100 euro suuruse varu, piirates seeläbi üldist vahendite suurenemist 5,8 %ni; rõhutab, et see hõlmab institutsioonide eelarvetes nõukogu tehtud kärbetest teatud osa taastamist, kuid ainult juhtudel, mille puhul on konkreetsed vajadused põhjendatud; |
| --- | --- |

6.

on otsustanud jätta rubriigi 5 (halduskulud) ülemmäära alla 76 269 100 euro suuruse varu, piirates seeläbi üldist vahendite suurenemist 5,8 %ni; rõhutab, et see hõlmab institutsioonide eelarvetes nõukogu tehtud kärbetest teatud osa taastamist, kuid ainult juhtudel, mille puhul on konkreetsed vajadused põhjendatud;

I jagu –
     
  Euroopa Parlament

| 7. | rõhutab, et Euroopa Parlamendi eelarvesuunistes ning 10. aprilli 2008. aasta ja 20. mai 2008. aasta eelarvestuste resolutsioonides sätestatud Euroopa Parlamendi poliitilistest prioriteetidest tulenevalt järgivad 2009. aasta eelarve osas tehtud ettepanekud range eelarvedistsipliini põhimõtet, kaitstes samas seatud poliitilisi prioriteete; on seisukohal, et tulemus on täielikus kooskõlas nende eesmärkidega ja vastab samuti eelkõige konkreetsetele 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistega seotud nõudmistele ning uue liikmete põhimääruse ja koosseisude vahetumisega seotud väljakutsetele; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et Euroopa Parlamendi eelarvesuunistes ning 10. aprilli 2008. aasta ja 20. mai 2008. aasta eelarvestuste resolutsioonides sätestatud Euroopa Parlamendi poliitilistest prioriteetidest tulenevalt järgivad 2009. aasta eelarve osas tehtud ettepanekud range eelarvedistsipliini põhimõtet, kaitstes samas seatud poliitilisi prioriteete; on seisukohal, et tulemus on täielikus kooskõlas nende eesmärkidega ja vastab samuti eelkõige konkreetsetele 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistega seotud nõudmistele ning uue liikmete põhimääruse ja koosseisude vahetumisega seotud väljakutsetele;

| 8. | tervitab igati paranenud koostööd juhatuse ja eelarvekomisjoni vahel, mis pani kindla aluse ettevalmistustööle, mis viib eelarve esimese lugemiseni, samuti suuniste ja eelarvestuse etappides; rõhutab mõlema osapoole valmisolekut veelgi jätkata ja edendada katseprotsessi, et lahendada erimeelsused varases staadiumis, samas säilitades iga organi õigused; |
| --- | --- |

8.

tervitab igati paranenud koostööd juhatuse ja eelarvekomisjoni vahel, mis pani kindla aluse ettevalmistustööle, mis viib eelarve esimese lugemiseni, samuti suuniste ja eelarvestuse etappides; rõhutab mõlema osapoole valmisolekut veelgi jätkata ja edendada katseprotsessi, et lahendada erimeelsused varases staadiumis, samas säilitades iga organi õigused;

| 9. | on siiski arvamusel, et mõned praktilised raskused tuleb ületada, et lihtsustada koostööd veelgi, eriti tuleb parandada vajaliku informatsiooni ning raportite kättesaadavaks tegemist piisava ajavaruga enne esimest lugemist; |
| --- | --- |

9.

on siiski arvamusel, et mõned praktilised raskused tuleb ületada, et lihtsustada koostööd veelgi, eriti tuleb parandada vajaliku informatsiooni ning raportite kättesaadavaks tegemist piisava ajavaruga enne esimest lugemist;

| 10. | tunnistab, et pärast eelarvestuse vastuvõtmist on toimunud olulised arengud, millel on selged mõjud eelarvele, ja et seetõttu on praegu vaja teha teatud kohandamisi; rõhutab sellega seoses eelkõige Lissaboni lepingu jõustumise peatamisest, ettevalmistustest uue assistente käsitleva korra rakendamiseks, parlamendiliikmete põhimääruse jaoks ajakohastatud prognoosidest ja samuti energiahindade tõusust tingitud eelarvemuudatusi; |
| --- | --- |

10.

tunnistab, et pärast eelarvestuse vastuvõtmist on toimunud olulised arengud, millel on selged mõjud eelarvele, ja et seetõttu on praegu vaja teha teatud kohandamisi; rõhutab sellega seoses eelkõige Lissaboni lepingu jõustumise peatamisest, ettevalmistustest uue assistente käsitleva korra rakendamiseks, parlamendiliikmete põhimääruse jaoks ajakohastatud prognoosidest ja samuti energiahindade tõusust tingitud eelarvemuudatusi;

| 11. | rõhutab märkimisväärseid saavutusi, mille eesmärk on abistada parlamendiliikmeid nende volituste, eelkõige õigusloomealaste kohustuste täitmisel; rõhutab parlamendiliikmete tööülesannete täitmist edendava raamatukogu uue teabeteenistuse loomist ja sellele antud positiivset hinnangut; rõhutab, et on oluline, et parlamendiliikmetel on võimalik saada ajakohast, objektiivset ja faktilist teavet nende tööülesannete täitmiseks olulistel teemadel; palub administratsioonil veelgi parandada Euroopa Parlamendi liikmete järelepärimistele vastuste esitamist, avaldada raamatukogu veebisaidil kõik teabenõuded ja mitte ainult lühikokkuvõtted ning laiendada antava teabe keelevalikut; soovib saada teavet esimese hindamise kaudu 2010. aasta alguses; |
| --- | --- |

11.

rõhutab märkimisväärseid saavutusi, mille eesmärk on abistada parlamendiliikmeid nende volituste, eelkõige õigusloomealaste kohustuste täitmisel; rõhutab parlamendiliikmete tööülesannete täitmist edendava raamatukogu uue teabeteenistuse loomist ja sellele antud positiivset hinnangut; rõhutab, et on oluline, et parlamendiliikmetel on võimalik saada ajakohast, objektiivset ja faktilist teavet nende tööülesannete täitmiseks olulistel teemadel; palub administratsioonil veelgi parandada Euroopa Parlamendi liikmete järelepärimistele vastuste esitamist, avaldada raamatukogu veebisaidil kõik teabenõuded ja mitte ainult lühikokkuvõtted ning laiendada antava teabe keelevalikut; soovib saada teavet esimese hindamise kaudu 2010. aasta alguses;

| 12. | rõhutab, et Euroopa Parlamendi eelarve üldine tase ulatub 19,6 7 %ni mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 (haldusassigneeringud) lubatud kuludest, s.t et see on jäänud alla omakehtestatud 20 % piiri; tervitab asjaolu, et see tähendab täiendavat 0,9 miljoni euro suurust kokkuhoidu võrreldes 2008. aasta maikuuga; rõhutab, et see on seotud mitmete teguritega, nagu sai eelnevalt mainitud; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et Euroopa Parlamendi eelarve üldine tase ulatub 19,6 7 %ni mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 (haldusassigneeringud) lubatud kuludest, s.t et see on jäänud alla omakehtestatud 20 % piiri; tervitab asjaolu, et see tähendab täiendavat 0,9 miljoni euro suurust kokkuhoidu võrreldes 2008. aasta maikuuga; rõhutab, et see on seotud mitmete teguritega, nagu sai eelnevalt mainitud;

| 13. | võtab teadmiseks juhatuse ja eelarvekomisjoni vahel 30. septembril 2008. aastal toimunud lepituskoosoleku, kus arutati suuri eelarvelisi erimeelsusi, mis ka suures osas lahendati; märgib siiski teatud olulisi küsimusi, kus ei saavutatud kokkulepet ning mis jäeti Euroopa Parlamendi otsustada; |
| --- | --- |

13.

võtab teadmiseks juhatuse ja eelarvekomisjoni vahel 30. septembril 2008. aastal toimunud lepituskoosoleku, kus arutati suuri eelarvelisi erimeelsusi, mis ka suures osas lahendati; märgib siiski teatud olulisi küsimusi, kus ei saavutatud kokkulepet ning mis jäeti Euroopa Parlamendi otsustada;

| 14. | rõhutab selle koosoleku positiivseid tulemusi ja konstruktiivset vaimu; võib oma eelmistele resolutsioonidele ja eelarvestuse ning kirjaliku muutmisettepaneku täiendavale analüüsimisele tuginedes kiita juhatuse esitatud muudatused ametikohtade loetelus suures osas heaks; ei saa siiski täiel määral heaks kiita kõiki ettepanekuid; |
| --- | --- |

14.

rõhutab selle koosoleku positiivseid tulemusi ja konstruktiivset vaimu; võib oma eelmistele resolutsioonidele ja eelarvestuse ning kirjaliku muutmisettepaneku täiendavale analüüsimisele tuginedes kiita juhatuse esitatud muudatused ametikohtade loetelus suures osas heaks; ei saa siiski täiel määral heaks kiita kõiki ettepanekuid;

| 15. | tunnistab, et on tehtud ja tehakse suuri jõupingutusi ressursside ümberpaigutamise osas, et piirata personali ja sellega seotud kulude suurenemist;






  — | rõhutab, et analüüsida tuleks ka inimressursside kasutamise üldist tõhusust konkreetsete ülesannete täitmisel ning et juhatus ja administratsioon peaksid tulevastel aastatel hoidma seda küsimust pideva tähelepanu all, et optimaalselt tasakaalustada inimressursside jaotamist peamiste õigusloomealaste tegevuste, parlamendiliikmetele osutatavate otseste teenuste ning haldustugiteenuste vahel ning et muuta aluseks võetud eeldused ja prioriteedid paremini mõistetavaks;; |
| --- | --- | --- |

15.

tunnistab, et on tehtud ja tehakse suuri jõupingutusi ressursside ümberpaigutamise osas, et piirata personali ja sellega seotud kulude suurenemist;

—

rõhutab, et analüüsida tuleks ka inimressursside kasutamise üldist tõhusust konkreetsete ülesannete täitmisel ning et juhatus ja administratsioon peaksid tulevastel aastatel hoidma seda küsimust pideva tähelepanu all, et optimaalselt tasakaalustada inimressursside jaotamist peamiste õigusloomealaste tegevuste, parlamendiliikmetele osutatavate otseste teenuste ning haldustugiteenuste vahel ning et muuta aluseks võetud eeldused ja prioriteedid paremini mõistetavaks;;

| — | esimese ja olulise sammuna tervitab esitatud analüütilist ja üksikasjalikku ametikohtade loetelu, kuigi see esitati hilinemisega ja pärast eelarve muudatusettepanekute esimeseks lugemiseks esitamise tähtaega; soovib olla selles küsimuses tulevikus jätkuvalt informeeritud; |
| --- | --- |

—

esimese ja olulise sammuna tervitab esitatud analüütilist ja üksikasjalikku ametikohtade loetelu, kuigi see esitati hilinemisega ja pärast eelarve muudatusettepanekute esimeseks lugemiseks esitamise tähtaega; soovib olla selles küsimuses tulevikus jätkuvalt informeeritud;

| — | on rahul sellega, et praegused ettepanekud annavad positiivse panuse Euroopa Parlamendi õigusloomealase suutlikkuse edendamisse, sealhulgas komiteemenetlusega seoses, nagu on märgitud ka eelarvekomisjonile järeltegevuseks esitatud hiljutises raportis; |
| --- | --- |

—

on rahul sellega, et praegused ettepanekud annavad positiivse panuse Euroopa Parlamendi õigusloomealase suutlikkuse edendamisse, sealhulgas komiteemenetlusega seoses, nagu on märgitud ka eelarvekomisjonile järeltegevuseks esitatud hiljutises raportis;

| 16. | kiidab heaks sekretariaadi ametikohtade loetelu muudatused, mis sisaldusid esitatud eelarve muudatusettepanekutes ning hõlmasid 88 ametikohta ja 1 283 kõrgemale ametikohale üleviimist; hoiab vastavalt ülaltoodule hiljemalt 2009. aasta juuni lõpuni reservis assigneeringuid, mis on seotud piiratud arvu ametikohtadega, mis vajavad täiendavat analüüsi ning selgitust seoses ressursside kasutamise, vajaduse ja optimaalse jaotamisega; |
| --- | --- |

16.

kiidab heaks sekretariaadi ametikohtade loetelu muudatused, mis sisaldusid esitatud eelarve muudatusettepanekutes ning hõlmasid 88 ametikohta ja 1 283 kõrgemale ametikohale üleviimist; hoiab vastavalt ülaltoodule hiljemalt 2009. aasta juuni lõpuni reservis assigneeringuid, mis on seotud piiratud arvu ametikohtadega, mis vajavad täiendavat analüüsi ning selgitust seoses ressursside kasutamise, vajaduse ja optimaalse jaotamisega;

| 17. | toetades igati külastajate keskuse tegevuse kiiret alustamist, rõhutab lepituskoosoleku tulemuste põhjal, et rahuldava ja kulusäästliku lahenduse leidmiseks on veel vaja teha tööd; märgib, et kaks delegatsiooni ei suutnud jõuda selles küsimuses täieliku kokkuleppeni ja otsustas seetõttu kiita taotlused selles etapis osaliselt heaks, olles samas igati valmis selle küsimuse juurde võimalikult kiiresti ja pärast vajaliku teabe saamist tagasi pöörduma; |
| --- | --- |

17.

toetades igati külastajate keskuse tegevuse kiiret alustamist, rõhutab lepituskoosoleku tulemuste põhjal, et rahuldava ja kulusäästliku lahenduse leidmiseks on veel vaja teha tööd; märgib, et kaks delegatsiooni ei suutnud jõuda selles küsimuses täieliku kokkuleppeni ja otsustas seetõttu kiita taotlused selles etapis osaliselt heaks, olles samas igati valmis selle küsimuse juurde võimalikult kiiresti ja pärast vajaliku teabe saamist tagasi pöörduma;

| 18. | tunnistab fraktsioonide vajadust personali järele, et tegeleda üha suurenevate ülesannetega ning seetõttu nõustub täiendava 53 ametikoha loomisega; on seisukohal, et eelnevalt on vaja arutada, kuidas fraktsioonide personalisoove ja sellega seotud assigneeringuid saaks paremini integreerida eelarvemenetlusse ning see on vägagi tervitatav oluliste soovide õigeaegsemaks hindamiseks; |
| --- | --- |

18.

tunnistab fraktsioonide vajadust personali järele, et tegeleda üha suurenevate ülesannetega ning seetõttu nõustub täiendava 53 ametikoha loomisega; on seisukohal, et eelnevalt on vaja arutada, kuidas fraktsioonide personalisoove ja sellega seotud assigneeringuid saaks paremini integreerida eelarvemenetlusse ning see on vägagi tervitatav oluliste soovide õigeaegsemaks hindamiseks;

| 19. | juhib tähelepanu sellele, et ta on otsustanud ergutada liikmesriikides teavitamistegevust Euroopa Parlamendi 2009. aasta valimiste strateegia ja tegevuskava raames; tervitab samuti noorte senisest suuremat kaasamist kampaaniaprotsessi eesmärgiga teavitada ELi kodanikke Euroopa Parlamendi rollist; |
| --- | --- |

19.

juhib tähelepanu sellele, et ta on otsustanud ergutada liikmesriikides teavitamistegevust Euroopa Parlamendi 2009. aasta valimiste strateegia ja tegevuskava raames; tervitab samuti noorte senisest suuremat kaasamist kampaaniaprotsessi eesmärgiga teavitada ELi kodanikke Euroopa Parlamendi rollist;

| 20. | rõhutab, et eelarvesätted parlamendiliikmete assistente käsitleva uue korra sisseviimise hõlbustamiseks on nüüd jõustunud, ja tervitab igati praegu tehtavat tööd enne aasta lõppu selles küsimuses lõpliku otsuseni jõudmiseks; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et eelarvesätted parlamendiliikmete assistente käsitleva uue korra sisseviimise hõlbustamiseks on nüüd jõustunud, ja tervitab igati praegu tehtavat tööd enne aasta lõppu selles küsimuses lõpliku otsuseni jõudmiseks;

| 21. | tervitab ettepanekut parandada teadmushaldussüsteemi kaudu teabe levitamist ning hallata erinevaid teabeallikaid administratiivsel ja poliitilisel tasandil; palub administratsioonil esitada kaheetapilise lähenemisviisi esimese etapi tulemused 2009. aasta märtsi lõpuks; |
| --- | --- |

21.

tervitab ettepanekut parandada teadmushaldussüsteemi kaudu teabe levitamist ning hallata erinevaid teabeallikaid administratiivsel ja poliitilisel tasandil; palub administratsioonil esitada kaheetapilise lähenemisviisi esimese etapi tulemused 2009. aasta märtsi lõpuks;

| 22. | kuna tegemist on väga suurte summadega, arvab, et eelarvepädevad institutsioonid peavad kaaluma finantspiiranguid ja hoonete ostmisest, hooldamisest, remontimisest ja uuendamisest eesseisval aastal tulenevaid kasvavaid kulusid, eelkõige võttes arvesse asjaolu, et parlamendiliikmete põhimäärus jõustub 2009. aastal; palub juhatusel esitada 2009. aasta septembriks enne eelarve esimest lugemist strateegiline kava; sellega seoses ei saa nõustuda hoonete reservi suurendamisega ning otsustab hoida seda 20 miljoni euro tasemel; |
| --- | --- |

22.

kuna tegemist on väga suurte summadega, arvab, et eelarvepädevad institutsioonid peavad kaaluma finantspiiranguid ja hoonete ostmisest, hooldamisest, remontimisest ja uuendamisest eesseisval aastal tulenevaid kasvavaid kulusid, eelkõige võttes arvesse asjaolu, et parlamendiliikmete põhimäärus jõustub 2009. aastal; palub juhatusel esitada 2009. aasta septembriks enne eelarve esimest lugemist strateegiline kava; sellega seoses ei saa nõustuda hoonete reservi suurendamisega ning otsustab hoida seda 20 miljoni euro tasemel;

| 23. | tuletab meelde, et keskmise pikkusega kuni pikaajalist perioodi hõlmav selgem nägemus hoonete osas, mis sisaldab ka kavandamismeetmeid, oleks kulude kontrollimise seisukohalt tõenäoliselt kasulik; kutsub juhatust üles tegema selles osas jätkuvalt jõupingutusi; palub lõplikku aruannet asbesti küsimusega, samuti Strasbourgis vajalike katuseparandustöödega seotud administratiiv-, finants- ja õiguslike mõjude kohta; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde, et keskmise pikkusega kuni pikaajalist perioodi hõlmav selgem nägemus hoonete osas, mis sisaldab ka kavandamismeetmeid, oleks kulude kontrollimise seisukohalt tõenäoliselt kasulik; kutsub juhatust üles tegema selles osas jätkuvalt jõupingutusi; palub lõplikku aruannet asbesti küsimusega, samuti Strasbourgis vajalike katuseparandustöödega seotud administratiiv-, finants- ja õiguslike mõjude kohta;

| 24. | kinnitab, et täiskogu otsustas, et alates parlamendiliikmete põhimääruse jõustumisest ei tohiks enam olla võimalik omandada uusi õigusi vabatahtliku pensioniskeemi raames; juhib tähelepanu asjaolule, et juhatuse rakendusotsustega on lubatud uute õiguste omandamine ainult fondi osanikuks olevatele tagasivalitud liikmetele, kelle suhtes kohaldatakse üleminekukorda ja kellel ei ole õigust oma volitustega seotud riiklikule ega Euroopa pensionile; usub seetõttu, et vaevalt on veel mõni parlamendiliige, kes võib uusi õigusi omandada; ootab administratsiooni ajakohastatud arvestust assigneeringute kohta, mida vajatakse alates parlamendiliikmete põhimääruse jõustumisest; |
| --- | --- |

24.

kinnitab, et täiskogu otsustas, et alates parlamendiliikmete põhimääruse jõustumisest ei tohiks enam olla võimalik omandada uusi õigusi vabatahtliku pensioniskeemi raames; juhib tähelepanu asjaolule, et juhatuse rakendusotsustega on lubatud uute õiguste omandamine ainult fondi osanikuks olevatele tagasivalitud liikmetele, kelle suhtes kohaldatakse üleminekukorda ja kellel ei ole õigust oma volitustega seotud riiklikule ega Euroopa pensionile; usub seetõttu, et vaevalt on veel mõni parlamendiliige, kes võib uusi õigusi omandada; ootab administratsiooni ajakohastatud arvestust assigneeringute kohta, mida vajatakse alates parlamendiliikmete põhimääruse jõustumisest;

| 25. | ootab Euroopa Parlamendi poolt tekitatava süsinikuheitmetega seotud keskkonnamõju uuringu tulemusi, mis peaks sisaldama ka süsinikdioksiidiheitmete kompenseerimise küsimust, nagu Euroopa Parlament taotles; on otsustanud kohandada sellest tulevasest võimalikust kompenseerimise kavast mõjutatud eelarveridade liigendust; kordab siiski, et tuleb tugevdada pingutusi reisimise vähendamiseks, kui see on võimalik; |
| --- | --- |

25.

ootab Euroopa Parlamendi poolt tekitatava süsinikuheitmetega seotud keskkonnamõju uuringu tulemusi, mis peaks sisaldama ka süsinikdioksiidiheitmete kompenseerimise küsimust, nagu Euroopa Parlament taotles; on otsustanud kohandada sellest tulevasest võimalikust kompenseerimise kavast mõjutatud eelarveridade liigendust; kordab siiski, et tuleb tugevdada pingutusi reisimise vähendamiseks, kui see on võimalik;

| 26. | väljendab soovi, et liikuvuse juhtimise keskus, mis näitaks üksikasjalikult ära ühistranspordi ühendused Euroopa Parlamendiga, oleks alates Euroopa Parlamendi uue ametiaja algusest kasutatav kõikides Euroopa Parlamendi hoonetes ja intranetis, mis ergutaks ühistranspordi kasutamist alternatiivina auto kasutamisele; |
| --- | --- |

26.

väljendab soovi, et liikuvuse juhtimise keskus, mis näitaks üksikasjalikult ära ühistranspordi ühendused Euroopa Parlamendiga, oleks alates Euroopa Parlamendi uue ametiaja algusest kasutatav kõikides Euroopa Parlamendi hoonetes ja intranetis, mis ergutaks ühistranspordi kasutamist alternatiivina auto kasutamisele;

| 27. | võtab teadmiseks ettepaneku asutada professor Bronislaw Geremeki auks Euroopa Parlamendi professuur ning nõukogu, mille üks eesmärk võiks olla iga-aastase auhinna andmine; kutsub juhatust üles uurima koostöös komisjoniga seda ettepanekut ja selle ettepaneku teostatavust, et eraldada vajalikud vahendid; |
| --- | --- |

27.

võtab teadmiseks ettepaneku asutada professor Bronislaw Geremeki auks Euroopa Parlamendi professuur ning nõukogu, mille üks eesmärk võiks olla iga-aastase auhinna andmine; kutsub juhatust üles uurima koostöös komisjoniga seda ettepanekut ja selle ettepaneku teostatavust, et eraldada vajalikud vahendid;

| 28. | võtab teadmiseks rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, õiguskomisjoni ja petitsioonikomisjoni esitatud arvamused ning tunnustab kõrgetasemelist kokkulepet; rõhutab, et peamiselt võeti tõstatunud küsimusi arvesse eelarve muudatusettepanekute kaudu ja hääletusega; |
| --- | --- |

28.

võtab teadmiseks rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, õiguskomisjoni ja petitsioonikomisjoni esitatud arvamused ning tunnustab kõrgetasemelist kokkulepet; rõhutab, et peamiselt võeti tõstatunud küsimusi arvesse eelarve muudatusettepanekute kaudu ja hääletusega;

IV jagu –
     
  Euroopa Kohus

| 29. | tunnistab Euroopa Kohtu uue kiirmenetluse olulisust, mille puhul riikide kohtutel on õigus saada vastus võrreldes varasemaga palju lühema aja jooksul; kiidab seepärast heaks eelarve projekti kõnealuse 39 uue ametikoha loomise osas; |
| --- | --- |

29.

tunnistab Euroopa Kohtu uue kiirmenetluse olulisust, mille puhul riikide kohtutel on õigus saada vastus võrreldes varasemaga palju lühema aja jooksul; kiidab seepärast heaks eelarve projekti kõnealuse 39 uue ametikoha loomise osas;

| 30. | märgib, et eelarve oluline vahendite suurenemine on peamiselt tingitud kohtu uute hoonete ehitamisest, mis oli kokku lepitud juba varem ja millel on suur mõju eelarvele ka järgnevatel aastatel; kutsub kohust üles esitama ajakohastatud aruannet tehtavate tööde ning nende mõju kohta kuludele kuni 2013. aastani; |
| --- | --- |

30.

märgib, et eelarve oluline vahendite suurenemine on peamiselt tingitud kohtu uute hoonete ehitamisest, mis oli kokku lepitud juba varem ja millel on suur mõju eelarvele ka järgnevatel aastatel; kutsub kohust üles esitama ajakohastatud aruannet tehtavate tööde ning nende mõju kohta kuludele kuni 2013. aastani;

| 31. | on seisukohal, et Euroopa Kohtu tavapärase tegevuseelarve väljatöötamine, mis praegu saavutas 2,5 % kõrgema taseme, on julgustavam ning et üldiselt on kohus teinud selgeid jõupingutusi 2009. aasta eelarves kulude kasvu piiramiseks; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et Euroopa Kohtu tavapärase tegevuseelarve väljatöötamine, mis praegu saavutas 2,5 % kõrgema taseme, on julgustavam ning et üldiselt on kohus teinud selgeid jõupingutusi 2009. aasta eelarves kulude kasvu piiramiseks;

| 32. | otsustab fikseerida vähendusmäära 3,5 %-l, mis on lähedal kohtu soovitule, ning taastab vastavad assigneeringud; märgib, et see peaks tagama Euroopa Kohtu täieliku toimimise, andes samas kokkuhoiu võrreldes algsete ettepanekutega; |
| --- | --- |

32.

otsustab fikseerida vähendusmäära 3,5 %-l, mis on lähedal kohtu soovitule, ning taastab vastavad assigneeringud; märgib, et see peaks tagama Euroopa Kohtu täieliku toimimise, andes samas kokkuhoiu võrreldes algsete ettepanekutega;

V jagu –
     
  Kontrollikoda

| 33. | tervitab kavandatud kontrollikoja kontrollisuutlikkuse suurendamist ning otsustab kindlustada 20 vastavat ametikohta kokkuleppel kontrollikoja ja nõukoguga; |
| --- | --- |

33.

tervitab kavandatud kontrollikoja kontrollisuutlikkuse suurendamist ning otsustab kindlustada 20 vastavat ametikohta kokkuleppel kontrollikoja ja nõukoguga;

| 34. | on seisukohal, et kontrollikoja hoone laienduse rahastamisel tuleb lähtuda võimalikult madalast kulude määrast maksumaksjatele; kinnitab seepärast veelkord oma otsust maksta selle eest pigem otse eelarve kaudu nelja aasta vältel, kui maskeerida oluliselt suuremaid kulusid, mis tuleneksid 25aastasest liisingust; otsustab seetõttu koondada võimalikult suure summa 2009. aasta eelarvesse, ning on selleks otstarbeks kiitnud heaks 55 miljoni euro suuruse summa; |
| --- | --- |

34.

on seisukohal, et kontrollikoja hoone laienduse rahastamisel tuleb lähtuda võimalikult madalast kulude määrast maksumaksjatele; kinnitab seepärast veelkord oma otsust maksta selle eest pigem otse eelarve kaudu nelja aasta vältel, kui maskeerida oluliselt suuremaid kulusid, mis tuleneksid 25aastasest liisingust; otsustab seetõttu koondada võimalikult suure summa 2009. aasta eelarvesse, ning on selleks otstarbeks kiitnud heaks 55 miljoni euro suuruse summa;

| 35. | otsustab suurendada piiratud arvu selliste kuluartiklite mahtu, mis on seotud kontrollikoja aruannete levitamisega üldsusele, kontrollikoja tulemusauditiga, parema aruandlusega, personali lastehoiu asutustega, ning luua ametikohtade loetelus lisaks ülalmainitud audiitoritele kaks täiendatavat ametikohta; |
| --- | --- |

35.

otsustab suurendada piiratud arvu selliste kuluartiklite mahtu, mis on seotud kontrollikoja aruannete levitamisega üldsusele, kontrollikoja tulemusauditiga, parema aruandlusega, personali lastehoiu asutustega, ning luua ametikohtade loetelus lisaks ülalmainitud audiitoritele kaks täiendatavat ametikohta;

VI jagu –
     
  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

| 36. | on võtnud arvesse eelarvekomisjoni mure seoses personali osas kasutatavate assigneeringutega, ning võttes arvesse esitatud argumente, nõustub kohandama üldist vähendusmäära 4,5 %ni; |
| --- | --- |

36.

on võtnud arvesse eelarvekomisjoni mure seoses personali osas kasutatavate assigneeringutega, ning võttes arvesse esitatud argumente, nõustub kohandama üldist vähendusmäära 4,5 %ni;

| 37. | otsustab luua lisaks eelarveprojektis toodud kahele uuele AD5 ametikohale veel kaks AST ametikohta, mille nõukogu tagasi lükkas; |
| --- | --- |

37.

otsustab luua lisaks eelarveprojektis toodud kahele uuele AD5 ametikohale veel kaks AST ametikohta, mille nõukogu tagasi lükkas;

| 38. | otsustab kanda osa reisi- ja koosolekukuludest reservi, kuni eelarvekomisjon koostab selge plaani selle kohta, kuidas ta kavatseb neid kulusid kontrolli all hoida; |
| --- | --- |

38.

otsustab kanda osa reisi- ja koosolekukuludest reservi, kuni eelarvekomisjon koostab selge plaani selle kohta, kuidas ta kavatseb neid kulusid kontrolli all hoida;

VII jagu –
     
  Regioonide Komitee

| 39. | võtab teadmiseks asjaolu, et Regioonide Komitee vajab täiendavat „laienemisega seotud” personali ning nõustub nõukogu eelarveprojektis toodud uute ametikohtadega; |
| --- | --- |

39.

võtab teadmiseks asjaolu, et Regioonide Komitee vajab täiendavat „laienemisega seotud” personali ning nõustub nõukogu eelarveprojektis toodud uute ametikohtadega;

| 40. | lisaks sellele nõustub pärast Regioonide Komitee kuulamist kolme täiendava ametikohaga, millega suurendatakse selle tegevussuutlikkust teatud osakondades; |
| --- | --- |

40.

lisaks sellele nõustub pärast Regioonide Komitee kuulamist kolme täiendava ametikohaga, millega suurendatakse selle tegevussuutlikkust teatud osakondades;

| 41. | otsustab pärast Regioonide Komitee argumentide ärakuulamist juurutada üldine 4,5 %line vähendusmäär; märgib, et see on väga sarnane Regioonide Komitee enda sooviga, andes samas võimaluse kokku hoida. |
| --- | --- |

41.

otsustab pärast Regioonide Komitee argumentide ärakuulamist juurutada üldine 4,5 %line vähendusmäär; märgib, et see on väga sarnane Regioonide Komitee enda sooviga, andes samas võimaluse kokku hoida.

VIII jagu –
     
  Euroopa Ombudsman

| 42. | nõustub nõukogu eelarveprojektiga kolme uue AD ametikoha loomise osas, et tugevdada ombudsmani suutlikkust üha suureneva arvu vastuvõetavate kaebustega tegelemisel; lisaks sellele nõustub pärast ombudsmani kuulamist kolme ajutise AST ametikoha loomisega; |
| --- | --- |

42.

nõustub nõukogu eelarveprojektiga kolme uue AD ametikoha loomise osas, et tugevdada ombudsmani suutlikkust üha suureneva arvu vastuvõetavate kaebustega tegelemisel; lisaks sellele nõustub pärast ombudsmani kuulamist kolme ajutise AST ametikoha loomisega;

IX jagu –
     
  Euroopa Andmekaitseinspektor

| 43. | kiidab selle eelarve projekti jao heaks; |
| --- | --- |

43.

kiidab selle eelarve projekti jao heaks;

*

* *

| 44. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos üldeelarve projekti I, II, IV, V, VI, VII, VIII ja IX jao muudatusettepanekutega nõukogule ja komisjonile ning samuti teistele asjaomastele institutsioonidele ja asutustele. |
| --- | --- |

44.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos üldeelarve projekti I, II, IV, V, VI, VII, VIII ja IX jao muudatusettepanekutega nõukogule ja komisjonile ning samuti teistele asjaomastele institutsioonidele ja asutustele.

---

(1)  EÜT L 253, 7.10.2000, lk 42.

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(3)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0115.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0208.

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/158 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/158

---

Neljapäev, 23. oktoober 2008Lennujaamatasud ***II

P6_TA(2008)0517

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv lennujaamatasude kohta (8332/2/2008 – C6-0259/2008 – 2007/0013(COD))

2010/C 15 E/49

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (8332/2/2008 – C6-0259/2008) (1);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2006)0820) suhtes;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0375/2008),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 254 E, 7.10.2008, lk 18.

(2)  Vastuvõetud tekstid, 15.1.2008, P6_TA(2008)0004.

---

Neljapäev, 23. oktoober 2008P6_TC2-COD(2007)0013

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 23. oktoobril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ lennujaamatasude kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi teise lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv 2009/12/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 15/159 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 15/159

---

Neljapäev, 23. oktoober 2008EÜ ning Bosnia ja Hertsegoviina vaheline stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping ***

P6_TA(2008)0518

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sõlmimise kohta (8225/2008 – KOM(2008)0182 – C6-0255/2008 – 2008/0073(AVC))

2010/C 15 E/50

(Nõusolekumenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus (8225/2008-KOM(2008)0182);

võttes arvesse selle stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu eelnõu, mis sõlmitakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahel (8226/2008);

võttes arvesse nõusolekutaotlust, mille nõukogu esitas vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 teisele lõigule koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu viimase lausega ja artikliga 310 (C6-0255/2008);

võttes arvesse Euratomi asutamislepingu artiklit 101;

võttes arvesse kodukorra artiklit 75 ja artikli 83 lõiget 7;

võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A6-0378/2008),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide ja Bosnia ja Hertsegoviina valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide ja Bosnia ja Hertsegoviina valitsustele ja parlamentidele.

---