# Europeiska unionens C 16E/2010

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.CE2010.016.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 16E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 53 årgången22 januari 2010 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.CE2010.016.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 16E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

53 årgången22 januari 2010

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag 18 november 2008 |
| 2010/C 016E/01 | Att förbättra konsumenternas utbildning och medvetenhet om lån och finansieringEuropaparlamentets resolution av den 18 november 2008 om konsumentskydd: Att förbättra konsumenternas utbildning och medvetenhet om lån och finansiering (2007/2288(INI)) | 1 |
| 2010/C 016E/02 | Resultattavlan för konsumentmarknadernaEuropaparlamentets resolution av den 18 november 2008 om resultattavlan för konsumentmarknaderna (2008/2057(INI)) | 5 |
| 2010/C 016E/03 | EMU@10: Ekonomiska och monetära unionens första tio år och framtida utmaningarEuropaparlamentets resolution av den 18 november 2008 om EMU@10: Den ekonomiska och monetära unionenens första tio år och framtida utmaningar (2008/2156(INI)) | 8 |
| 2010/C 016E/04 | Rekommendationer om tillämpningen av principen om likalön för kvinnor och mänEuropaparlamentets resolution av den 18 november 2008 med rekommendationer till kommissionen om tillämpningen av principen om likalön för kvinnor och män (2008/2012(INI)) | 21 |
| BILAGADETALJERADE REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET | 24 |
| 2010/C 016E/05 | Stöd till tidig demonstration av hållbar energiutvinning från fossila bränslenEuropaparlamentets resolution av den 18 november 2008 om stöd till tidig demonstration av hållbar energiutvinning från fossila bränslen (2008/2140(INI)) | 28 |
| | Torsdag 20 november 2008 |
| 2010/C 016E/06 | Särskild rapport från Europeiska ombudsmannen med anledning av det förslag till rekommendation som riktats till Europeiska unionens råd i klagomål 1487/2005/GGEuropaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om den särskilda rapporten från Europeiska ombudsmannen till följd av förslaget till rekommendation till Europeiska unionens råd i fråga om klagomål 1487/2005/GG (2008/2072(INI)) | 33 |
| 2010/C 016E/07 | Framtiden för socialförsäkringssystemen och pensionerna: deras finansiering och trenden mot individualiseringEuropaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om framtiden för socialförsäkringssystemen och pensionerna: deras finansiering och trenden mot individualisering (2007/2290(INI)) | 35 |
| 2010/C 016E/08 | Europeiska unionen och passageraruppgifterEuropaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om förslaget till rådets rambeslut om användande av passageraruppgifter (PNR-uppgifter) i brottsbekämpningssyfte | 44 |
| 2010/C 016E/09 | Ekonomiskt stöd till medlemsstaternas betalningsbalansEuropaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om upprättandet av ett system för medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans | 49 |
| 2010/C 016E/10 | EU:s reaktion på den försämrade situationen i östra Demokratiska republiken KongoEuropaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om EU:s reaktion på den försämrade situationen i östra Demokratiska republiken Kongo | 51 |
| 2010/C 016E/11 | Den europeiska rymdpolitiken: Att ta ner rymden på jordenEuropaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om den europeiska rymdpolitiken: att ta ner rymden på jorden | 57 |
| 2010/C 016E/12 | Konventionen mot multipelbomberEuropaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om konventionen om multipelbomber | 61 |
| 2010/C 016E/13 | Hiv/aids: tidig diagnos och behandlingEuropaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om hiv/aids: tidig diagnos och behandling | 62 |
| 2010/C 016E/14 | Situationen inom biodlingssektornEuropaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om situationen inom biodlingssektorn | 65 |
| 2010/C 016E/15 | Miljötillsyn i medlemsstaternaEuropaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om översynen av rekommendation 2001/331/EG om införande av minimikriterier för miljötillsyn i medlemsstaterna | 67 |
| 2010/C 016E/16 | SomaliaEuropaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om Somalia | 68 |
| 2010/C 016E/17 | Dödsstraffet i NigeriaEuropaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om dödsstraffet i Nigeria | 71 |
| 2010/C 016E/18 | Fallet med familjen al-KurdEuropaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om fallet med familjen al-Kurd | 73 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdag 18 november 2008

2010/C 016E/01

Att förbättra konsumenternas utbildning och medvetenhet om lån och finansieringEuropaparlamentets resolution av den 18 november 2008 om konsumentskydd: Att förbättra konsumenternas utbildning och medvetenhet om lån och finansiering (2007/2288(INI))

1

2010/C 016E/02

Resultattavlan för konsumentmarknadernaEuropaparlamentets resolution av den 18 november 2008 om resultattavlan för konsumentmarknaderna (2008/2057(INI))

5

2010/C 016E/03

EMU@10: Ekonomiska och monetära unionens första tio år och framtida utmaningarEuropaparlamentets resolution av den 18 november 2008 om EMU@10: Den ekonomiska och monetära unionenens första tio år och framtida utmaningar (2008/2156(INI))

8

2010/C 016E/04

Rekommendationer om tillämpningen av principen om likalön för kvinnor och mänEuropaparlamentets resolution av den 18 november 2008 med rekommendationer till kommissionen om tillämpningen av principen om likalön för kvinnor och män (2008/2012(INI))

21

BILAGADETALJERADE REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET

24

2010/C 016E/05

Stöd till tidig demonstration av hållbar energiutvinning från fossila bränslenEuropaparlamentets resolution av den 18 november 2008 om stöd till tidig demonstration av hållbar energiutvinning från fossila bränslen (2008/2140(INI))

28

Torsdag 20 november 2008

2010/C 016E/06

Särskild rapport från Europeiska ombudsmannen med anledning av det förslag till rekommendation som riktats till Europeiska unionens råd i klagomål 1487/2005/GGEuropaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om den särskilda rapporten från Europeiska ombudsmannen till följd av förslaget till rekommendation till Europeiska unionens råd i fråga om klagomål 1487/2005/GG (2008/2072(INI))

33

2010/C 016E/07

Framtiden för socialförsäkringssystemen och pensionerna: deras finansiering och trenden mot individualiseringEuropaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om framtiden för socialförsäkringssystemen och pensionerna: deras finansiering och trenden mot individualisering (2007/2290(INI))

35

2010/C 016E/08

Europeiska unionen och passageraruppgifterEuropaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om förslaget till rådets rambeslut om användande av passageraruppgifter (PNR-uppgifter) i brottsbekämpningssyfte

44

2010/C 016E/09

Ekonomiskt stöd till medlemsstaternas betalningsbalansEuropaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om upprättandet av ett system för medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans

49

2010/C 016E/10

EU:s reaktion på den försämrade situationen i östra Demokratiska republiken KongoEuropaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om EU:s reaktion på den försämrade situationen i östra Demokratiska republiken Kongo

51

2010/C 016E/11

Den europeiska rymdpolitiken: Att ta ner rymden på jordenEuropaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om den europeiska rymdpolitiken: att ta ner rymden på jorden

57

2010/C 016E/12

Konventionen mot multipelbomberEuropaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om konventionen om multipelbomber

61

2010/C 016E/13

Hiv/aids: tidig diagnos och behandlingEuropaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om hiv/aids: tidig diagnos och behandling

62

2010/C 016E/14

Situationen inom biodlingssektornEuropaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om situationen inom biodlingssektorn

65

2010/C 016E/15

Miljötillsyn i medlemsstaternaEuropaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om översynen av rekommendation 2001/331/EG om införande av minimikriterier för miljötillsyn i medlemsstaterna

67

2010/C 016E/16

SomaliaEuropaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om Somalia

68

2010/C 016E/17

Dödsstraffet i NigeriaEuropaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om dödsstraffet i Nigeria

71

2010/C 016E/18

Fallet med familjen al-KurdEuropaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om fallet med familjen al-Kurd

73

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag 18 november 2008 |
| 2010/C 016E/19 | Begäran om upphävande av Frank Vanheckes immunitetEuropaparlamentets beslut av den 18 november 2008 om begäran om upphävande av Frank Vanheckes immunitet (2008/2092(IMM)) | 76 |
| 2010/C 016E/20 | Begäran om upphävande av Massimo D'Alemas immunitetEuropaparlamentets beslut av den 18 november 2008 om begäran om upphävande av Massimo D’Alemas immunitet (2008/2298(IMM)) | 77 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdag 18 november 2008

2010/C 016E/19

Begäran om upphävande av Frank Vanheckes immunitetEuropaparlamentets beslut av den 18 november 2008 om begäran om upphävande av Frank Vanheckes immunitet (2008/2092(IMM))

76

2010/C 016E/20

Begäran om upphävande av Massimo D'Alemas immunitetEuropaparlamentets beslut av den 18 november 2008 om begäran om upphävande av Massimo D’Alemas immunitet (2008/2298(IMM))

77

| | III   Förberedande rättsakter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag 18 november 2008 |
| 2010/C 016E/21 | Protokollet till avtalet EG/Kazakstan om partnerskap och samarbete *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 november 2008 om förslaget till rådets och kommissionens beslut om ingående av protokollet till avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kazakstan, å andra sidan, med anledning av Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (KOM(2007)0105 – C6-0328/2008 – 2007/0039(CNS)) | 78 |
| 2010/C 016E/22 | Gemensamt företag för utveckling av en ny generation av det europeiska systemet för flygledningstjänsten (SESAR) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 november 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 219/2007 om bildande av ett gemensamt företag för utveckling av en ny generation av det europeiska systemet för flygledningstjänsten (SESAR) (KOM(2008)0483 – C6-0305/2008 – 2008/0159(CNS)) | 79 |
| 2010/C 016E/23 | Föreskrivna märkningar på två- och treh juliga motorfordon (kodifierad version) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 november 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om föreskrivna märkningar på två- och treh juliga motorfordon (kodifierad version) (KOM(2008)0318 – C6-0205/2008 – 2008/0099(COD)) | 79 |
| 2010/C 016E/24 | Bolagsrätt om enmansbolag med begränsat ansvar (kodifierad version) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 november 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om bolagsrättens område om enmansbolag med begränsat ansvar (kodifierad version) (KOM(2008)0344 – C6-0217/2008 – 2008/0109(COD)) | 80 |
| 2010/C 016E/25 | Förarsäte på jordbruks- eller skogbrukstraktorer med hjul (kodifierad version) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 november 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om förarsätet på jordbruks- eller skogbrukstraktorer med hjul (kodifierad version) (KOM(2008)0351 – C6-0243/2008 – 2008/0115(COD)) | 81 |
| 2010/C 016E/26 | Garantifond för åtgärder avseende tredjeland (kodifierad version) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 november 2008 om förslaget till rådets förordning om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredjeland (kodifierad version) (KOM(2008)0365 – C6-0273/2008 – 2008/0117(CNS)) | 82 |
| 2010/C 016E/27 | Konventionen om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 november 2008 om utkastet till rådets beslut om ingående av konventionen om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (9196/2008 – C6-0215/2008 – 2008/0048(AVC)) | 82 |
| 2010/C 016E/28 | Det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 november 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2223/96 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen med avseende på kommissionens genomförandebefogenheter (KOM(2007)0776 – C6-0452/2007 – 2007/0272(COD)) | 83 |
| 2010/C 016E/29 | Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekterEuropaparlamentets resolution av den 18 november 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (KOM(2008)0609 – C6-0345/2008 – 2008/2286(ACI)) | 84 |
| BILAGAEUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT OM ATT UTNYTTJA EUROPEISKA FONDEN FÖR JUSTERING FÖR GLOBALISERINGSEFFEKTER I ENLIGHET MED PUNKT 28 I DET INTERINSTITUTIONELLA AVTALET AV DEN 17 MAJ 2006 MELLAN EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH KOMMISSIONEN OM BUDGETDISCIPLIN OCH SUND EKONOMISK FÖRVALTNING | 85 |
| 2010/C 016E/30 | Allmänna regler för punktskatt *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 november 2008 om förslaget till rådets direktiv om allmänna regler för punktskatt (KOM(2008)0078 – C6-0099/2008 – 2008/0051(CNS)) | 86 |
| 2010/C 016E/31 | Program för frukt i skolan *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 november 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordningarna (EG) nr 1290/2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken och (EG) nr 1234/2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) i syfte att upprätta ett program för frukt i skolan (KOM(2008)0442 – C6-0315/2008 – 2008/0146(CNS)) | 103 |
| | Onsdag 19 november 2008 |
| 2010/C 016E/32 | Gemenskapsstatistik om folkhälsa och hälsa och säkerhet i arbetet ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om gemenskapsstatistik om folkhälsa och hälsa och säkerhet i arbetet (9815/3/2008 – C6-0343/2008 – 2007/0020(COD)) | 111 |
| 2010/C 016E/33 | Skyldigheter när det gäller offentliggörande och översättning för vissa typer av bolag ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 68/151/EEG och 89/666/EEG med avseende på bestämmelsen om offentliggörande och översättning för vissa typer av företag (KOM(2008)0194 – C6-0171/2008 – 2008/0083(COD)) | 112 |
| P6_TC1-COD(2008)0083fastställd vid första behandlingen den 19 november 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om ändring av rådets direktiv 68/151/EEG, 77/91/EEG och 89/666/EEG med avseende på bestämmelsen om offentliggörande och översättning för vissa typer av företag | 112 |
| 2010/C 016E/34 | Europeisk statistik ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om europeisk statistik (KOM(2007)0625 – C6-0346/2007 – 2007/0220(COD)) | 116 |
| P6_TC1-COD(2007)0220Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 november 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om europeisk statistik och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor, rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program | 117 |
| 2010/C 016E/35 | System för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2008 om förslaget till rådets förordning om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (KOM(2008)0306 – C6-0240/2008 – 2008/0103(CNS)) | 117 |
| 2010/C 016E/36 | Ändring av den gemensamma jordbrukspolitiken *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av den gemensamma jordbrukspolitiken genom ändring av förordningarna (EG) nr 320/2006, (EG) nr 1234/2007, (EG) nr 3/2008 och (EG) nr [...]/2008 (KOM(2008)0306 – C6-0241/2008 – 2008/0104(CNS)) | 173 |
| 2010/C 016E/37 | Stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (KOM(2008)0306 – C6-0242/2008 – 2008/0105(CNS)) | 189 |
| 2010/C 016E/38 | Gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutvecklingen (2007–2013) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2008 om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 2006/144/EG om gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutvecklingen (programperiod 2007–2013) (KOM(2008)0306 – C6-0239/2008 – 2008/0106(CNS)) | 199 |
| | Torsdag 20 november 2008 |
| 2010/C 016E/39 | Ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (KOM(2006)0244 – C6-0228/2006 – 2006/0084(COD)) | 201 |
| P6_TC1-COD(2006)0084Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) | 201 |
| 2010/C 016E/40 | Förslag till ändringsbudget nr 8/2008Europaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 8/2008 för budgetåret 2008 (15765/2008 – C6-0426/2008 – 2008/2287(BUD)) | 223 |
| 2010/C 016E/41 | Villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställning *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2008 om förslaget till rådets direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställning (KOM(2007)0637 – C6-0011/2007 – 2007/0228(CNS)) | 224 |
| 2010/C 016E/42 | Ett enda ansökningsförfarande för uppehålls- och arbetstillstånd *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2008 om förslaget till rådets direktiv om ett enda ansökningsförfarande för ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium och om en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat (KOM(2007)0638 – C6-0470/2007 – 2007/0229(CNS)) | 240 |
| 2010/C 016E/43 | Ändring av enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1234/2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (KOM(2008)0489 – C6-0314/2008 – 2008/0156(CNS)) | 251 |
| 2010/C 016E/44 | System för ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 332/2002 om upprättandet av ett system för medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans (KOM(2008)0717 – C6-0389/2008 – 2008/0208(CNS)) | 252 |

III   Förberedande rättsakter

Europaparlamentet

Tisdag 18 november 2008

2010/C 016E/21

Protokollet till avtalet EG/Kazakstan om partnerskap och samarbete *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 november 2008 om förslaget till rådets och kommissionens beslut om ingående av protokollet till avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kazakstan, å andra sidan, med anledning av Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (KOM(2007)0105 – C6-0328/2008 – 2007/0039(CNS))

78

2010/C 016E/22

Gemensamt företag för utveckling av en ny generation av det europeiska systemet för flygledningstjänsten (SESAR) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 november 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 219/2007 om bildande av ett gemensamt företag för utveckling av en ny generation av det europeiska systemet för flygledningstjänsten (SESAR) (KOM(2008)0483 – C6-0305/2008 – 2008/0159(CNS))

79

2010/C 016E/23

Föreskrivna märkningar på två- och treh juliga motorfordon (kodifierad version) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 november 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om föreskrivna märkningar på två- och treh juliga motorfordon (kodifierad version) (KOM(2008)0318 – C6-0205/2008 – 2008/0099(COD))

79

2010/C 016E/24

Bolagsrätt om enmansbolag med begränsat ansvar (kodifierad version) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 november 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om bolagsrättens område om enmansbolag med begränsat ansvar (kodifierad version) (KOM(2008)0344 – C6-0217/2008 – 2008/0109(COD))

80

2010/C 016E/25

Förarsäte på jordbruks- eller skogbrukstraktorer med hjul (kodifierad version) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 november 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om förarsätet på jordbruks- eller skogbrukstraktorer med hjul (kodifierad version) (KOM(2008)0351 – C6-0243/2008 – 2008/0115(COD))

81

2010/C 016E/26

Garantifond för åtgärder avseende tredjeland (kodifierad version) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 november 2008 om förslaget till rådets förordning om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredjeland (kodifierad version) (KOM(2008)0365 – C6-0273/2008 – 2008/0117(CNS))

82

2010/C 016E/27

Konventionen om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 november 2008 om utkastet till rådets beslut om ingående av konventionen om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (9196/2008 – C6-0215/2008 – 2008/0048(AVC))

82

2010/C 016E/28

Det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 november 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2223/96 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen med avseende på kommissionens genomförandebefogenheter (KOM(2007)0776 – C6-0452/2007 – 2007/0272(COD))

83

2010/C 016E/29

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekterEuropaparlamentets resolution av den 18 november 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (KOM(2008)0609 – C6-0345/2008 – 2008/2286(ACI))

84

BILAGAEUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT OM ATT UTNYTTJA EUROPEISKA FONDEN FÖR JUSTERING FÖR GLOBALISERINGSEFFEKTER I ENLIGHET MED PUNKT 28 I DET INTERINSTITUTIONELLA AVTALET AV DEN 17 MAJ 2006 MELLAN EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH KOMMISSIONEN OM BUDGETDISCIPLIN OCH SUND EKONOMISK FÖRVALTNING

85

2010/C 016E/30

Allmänna regler för punktskatt *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 november 2008 om förslaget till rådets direktiv om allmänna regler för punktskatt (KOM(2008)0078 – C6-0099/2008 – 2008/0051(CNS))

86

2010/C 016E/31

Program för frukt i skolan *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 november 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordningarna (EG) nr 1290/2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken och (EG) nr 1234/2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) i syfte att upprätta ett program för frukt i skolan (KOM(2008)0442 – C6-0315/2008 – 2008/0146(CNS))

103

Onsdag 19 november 2008

2010/C 016E/32

Gemenskapsstatistik om folkhälsa och hälsa och säkerhet i arbetet ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om gemenskapsstatistik om folkhälsa och hälsa och säkerhet i arbetet (9815/3/2008 – C6-0343/2008 – 2007/0020(COD))

111

2010/C 016E/33

Skyldigheter när det gäller offentliggörande och översättning för vissa typer av bolag ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 68/151/EEG och 89/666/EEG med avseende på bestämmelsen om offentliggörande och översättning för vissa typer av företag (KOM(2008)0194 – C6-0171/2008 – 2008/0083(COD))

112

P6_TC1-COD(2008)0083fastställd vid första behandlingen den 19 november 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om ändring av rådets direktiv 68/151/EEG, 77/91/EEG och 89/666/EEG med avseende på bestämmelsen om offentliggörande och översättning för vissa typer av företag

112

2010/C 016E/34

Europeisk statistik ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om europeisk statistik (KOM(2007)0625 – C6-0346/2007 – 2007/0220(COD))

116

P6_TC1-COD(2007)0220Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 november 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om europeisk statistik och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor, rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program

117

2010/C 016E/35

System för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2008 om förslaget till rådets förordning om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (KOM(2008)0306 – C6-0240/2008 – 2008/0103(CNS))

117

2010/C 016E/36

Ändring av den gemensamma jordbrukspolitiken *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av den gemensamma jordbrukspolitiken genom ändring av förordningarna (EG) nr 320/2006, (EG) nr 1234/2007, (EG) nr 3/2008 och (EG) nr [...]/2008 (KOM(2008)0306 – C6-0241/2008 – 2008/0104(CNS))

173

2010/C 016E/37

Stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (KOM(2008)0306 – C6-0242/2008 – 2008/0105(CNS))

189

2010/C 016E/38

Gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutvecklingen (2007–2013) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2008 om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 2006/144/EG om gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutvecklingen (programperiod 2007–2013) (KOM(2008)0306 – C6-0239/2008 – 2008/0106(CNS))

199

Torsdag 20 november 2008

2010/C 016E/39

Ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (KOM(2006)0244 – C6-0228/2006 – 2006/0084(COD))

201

P6_TC1-COD(2006)0084Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)

201

2010/C 016E/40

Förslag till ändringsbudget nr 8/2008Europaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 8/2008 för budgetåret 2008 (15765/2008 – C6-0426/2008 – 2008/2287(BUD))

223

2010/C 016E/41

Villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställning *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2008 om förslaget till rådets direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställning (KOM(2007)0637 – C6-0011/2007 – 2007/0228(CNS))

224

2010/C 016E/42

Ett enda ansökningsförfarande för uppehålls- och arbetstillstånd *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2008 om förslaget till rådets direktiv om ett enda ansökningsförfarande för ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium och om en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat (KOM(2007)0638 – C6-0470/2007 – 2007/0229(CNS))

240

2010/C 016E/43

Ändring av enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1234/2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (KOM(2008)0489 – C6-0314/2008 – 2008/0156(CNS))

251

2010/C 016E/44

System för ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 332/2002 om upprättandet av ett system för medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans (KOM(2008)0717 – C6-0389/2008 – 2008/0208(CNS))

252

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdag 18 november 2008

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/1

---

Att förbättra konsumenternas utbildning och medvetenhet om lån och finansiering

P6_TA(2008)0539

Europaparlamentets resolution av den 18 november 2008 om konsumentskydd: Att förbättra konsumenternas utbildning och medvetenhet om lån och finansiering (2007/2288(INI))

(2010/C 16 E/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 december 2007 om finansiell utbildning (KOM(2007)0808), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 december 2007 om finansiell utbildning (KOM(2007)0808),

| — | med beaktande av kommissionens grönbok om finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag på den inre marknaden (KOM(2007)0226), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok om finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag på den inre marknaden (KOM(2007)0226),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid den andra behandlingen av den 16 januari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om konsumentkreditavtal och om upphävande av rådets direktiv 87/102/EEG (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid den andra behandlingen av den 16 januari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om konsumentkreditavtal och om upphävande av rådets direktiv 87/102/EEG (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 juli 2007 om politiken för finansiella tjänster (2005–2010) – vitboken (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 juli 2007 om politiken för finansiella tjänster (2005–2010) – vitboken (2),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0393/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0393/2008), och av följande skäl:

| A. | Å ena sidan växer finansmarknaderna snabbt och har blivit oerhört dynamiska och komplexa. Å andra sidan innebär samhällsförändringarna och förändrade livsstilar att det finns ett behov av sund förvaltning av de privata finanserna och av att regelbundet anpassa de privata finanserna till nya arbets- och familjesituationer. |
| --- | --- |

A.

Å ena sidan växer finansmarknaderna snabbt och har blivit oerhört dynamiska och komplexa. Å andra sidan innebär samhällsförändringarna och förändrade livsstilar att det finns ett behov av sund förvaltning av de privata finanserna och av att regelbundet anpassa de privata finanserna till nya arbets- och familjesituationer.

| B. | Beslutsfattare på både medlemsstatsnivå och EU-nivå bör prioritera åtgärder för att öka konsumenternas finansiella kunskaper, inte bara på grund av de fördelar detta innebär för enskilda utan även på grund av de fördelar det innebär för samhället och ekonomin, till exempel genom att nivån problematisk skuldsättning minskar, sparandet ökar, konkurrensen ökar, försäkringsprodukter används på lämpligt sätt och lämpliga förberedelser inför pensioneringen görs. |
| --- | --- |

B.

Beslutsfattare på både medlemsstatsnivå och EU-nivå bör prioritera åtgärder för att öka konsumenternas finansiella kunskaper, inte bara på grund av de fördelar detta innebär för enskilda utan även på grund av de fördelar det innebär för samhället och ekonomin, till exempel genom att nivån problematisk skuldsättning minskar, sparandet ökar, konkurrensen ökar, försäkringsprodukter används på lämpligt sätt och lämpliga förberedelser inför pensioneringen görs.

| C. | Undersökningar visar att konsumenterna tenderar att överskatta sina kunskaper om finansiella tjänster och att de måste informeras om att de inte har så goda finansiella kunskaper som de tror och om följderna därav. |
| --- | --- |

C.

Undersökningar visar att konsumenterna tenderar att överskatta sina kunskaper om finansiella tjänster och att de måste informeras om att de inte har så goda finansiella kunskaper som de tror och om följderna därav.

| D. | Högkvalitativa program för finansiell utbildning, som riktar sig till särskilda målgrupper och om så är lämpligt är så personligt anpassade som möjligt, kan bidra till att förbättra de finansiella kunskaperna så att det blir möjligt för konsumenterna att fatta initierade beslut, vilket i sin tur bidrar till att finansmarknaderna fungerar effektivt. |
| --- | --- |

D.

Högkvalitativa program för finansiell utbildning, som riktar sig till särskilda målgrupper och om så är lämpligt är så personligt anpassade som möjligt, kan bidra till att förbättra de finansiella kunskaperna så att det blir möjligt för konsumenterna att fatta initierade beslut, vilket i sin tur bidrar till att finansmarknaderna fungerar effektivt.

| E. | Betydelsen av gränsöverskridande finansiella tjänster ökar ständigt, och kommissionen bör ta initiativ på EU-nivå för att främja gränsöverskridande och vid behov jämförbar information om finansiell utbildning. |
| --- | --- |

E.

Betydelsen av gränsöverskridande finansiella tjänster ökar ständigt, och kommissionen bör ta initiativ på EU-nivå för att främja gränsöverskridande och vid behov jämförbar information om finansiell utbildning.

| F. | Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt utbildningsbehoven hos sårbara konsumenter och även åt unga konsumenter som står i begrepp att ta beslut som påverkar deras ekonomiska utsikter i ett livsperspektiv. |
| --- | --- |

F.

Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt utbildningsbehoven hos sårbara konsumenter och även åt unga konsumenter som står i begrepp att ta beslut som påverkar deras ekonomiska utsikter i ett livsperspektiv.

| G. | Forskningen visar att de som i ett tidigt skede lär sig de grundläggande aspekterna av personliga finanser har bättre finansiella kunskaper. Det finns ett nära samband mellan finansiell utbildning och undervisning i grundläggande färdigheter (matematik och läsning). |
| --- | --- |

G.

Forskningen visar att de som i ett tidigt skede lär sig de grundläggande aspekterna av personliga finanser har bättre finansiella kunskaper. Det finns ett nära samband mellan finansiell utbildning och undervisning i grundläggande färdigheter (matematik och läsning).

1.   Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ på området finansiell utbildning för konsumenter, framför allt upprättandet nyligen av expertgruppen för finansiell utbildning och dess avsikt att skapa en Internetdatabas över system för och forskning om finansiell utbildning inom EU. Parlamentet anser att expertgruppen bör ha tydliga ansvarsområden och befogenheter och föreslår att expertgruppen särskilt ombes att undersöka mervärdet av och bästa praxis för finansiell utbildning i EU och gränsöverskridande finansiella tjänster.

2.   Europaparlamentet betonar att målet för konsumenternas utbildning och medvetenhet om lån och finansiering är att göra konsumenterna mer medvetna om den ekonomiska och den finansiella verkligheten så att de kan förstå ekonomiska åtaganden och förhindra onödiga risker, överskuldsättning och ekonomisk utslagning. Utbildnings- och informationsåtgärderna syftar till att ge konsumenterna möjlighet att agera på ett oberoende sätt, baserat på deras eget omdöme, med avseende på de finansprodukter som erbjuds eller som de överväger att utnyttja.

3.   Europaparlamentet betonar att krisen med högriskbolån visar faran med otillräcklig information till låntagarna, men också otillräcklig förståelse för och kunskap om sådan information, något som i förlängningen leder till att konsumenterna inte tillräckligt beaktar riskerna med insolvens och överskuldsättning.

4.   Europaparlamentet betonar att självständiga och utbildade konsumenter främjar konkurrensen, kvaliteten och innovationen inom bank- och finanstjänstesektorn samt erinrar om att utbildade och säkra investerare kan tillföra ytterligare likviditet till kapitalmarknaderna för investeringar och tillväxt.

5.   Europaparlamentet understryker vikten av att man fastställer den finansiella kunskapsnivån i medlemsstaterna och skaffar sig insikter om det mervärde EU kan ge och utbildningsbehoven hos särskilda målgrupper i samhället, utifrån en rad olika kriterier såsom ålder, inkomst och utbildningsnivå.

6.   Europaparlamentet erkänner den roll som privata initiativ, sektorn för finansiella tjänster och konsumentorganisationerna spelar på gemenskapsnivå och nationell nivå när det gäller att fastställa målgruppernas särskilda behov av finansiell utbildning, identifiera svagheter och brister i befintliga utbildningssystem och förse konsumenterna med finansiell information, till exempel via Internetbaserade verktyg, medier och utbildningskampanjer etc. för finansiell planering.

7.   Europaparlamentet anser att program för finansiell utbildning blir effektivast om de skräddarsys för de specifika målgruppernas behov och om de, där så är lämpligt, är personligt anpassade. Parlamentet anser dessutom att alla programmen för finansiell utbildning bör bidra till en bättre medveten och realistisk hantering av varje individs finansiella möjligheter. Program bör utvecklas som förbättrar vuxnas finansiella förmåga.

8.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna utveckla utbildningsprogram på EU-nivå på området personliga finanser. Programmen bör baseras på gemensamma regler och principer som kan anpassas till behoven och tillämpas i alla medlemsstater, som fastställer normer och främjar utbyte av bästa praxis.

9.   Europaparlamentet betonar att finansiell utbildning kan komplettera men inte ersätta konsekventa konsumentskyddsregler i lagstiftning om finansiella tjänster samt reglering och strikt kontroll av finansinstitut.

10.   Europaparlamentet erkänner den viktiga roll som den privata sektorn, framför allt finansinstitut, spelar när det gäller att tillhandahålla information om finansiella tjänster. Parlamentet betonar dock att finansiell utbildning bör tillhandahållas på ett rättvist, objektivt och öppet sätt så att den tjänar konsumenternas intressen, och att den tydligt bör skilja sig från kommersiell rådgivning och reklam. För att kunna uppnå detta mål uppmuntrar parlamentet finansinstituten att utveckla uppförandekoder för personalen.

11.   Europaparlamentet framhåller att en känslig balans måste upprätthållas mellan att tillhandahålla de kunskaper konsumenterna behöver för att fatta initierade finansiella beslut och att utsätta dem för informationsöverflöd. Parlamentet förordar kvalitet framför kvantitet, till exempel högkvalitativ information som är tillgänglig, konkret och lätt att förstå och vars syfte är att förbättra konsumentens förmåga att fatta initierade och ansvarsfulla beslut.

12.   Europaparlamentet anser att det behövs en effektiv, tydlig och förståelig information, i synnerhet i reklam för finansprodukter, och att finansinstituten bör ge tillräckligt med information före ingåendet av avtal och i synnerhet strikt tillämpa reglerna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument (3) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/48/EG av den 23 april 2008 om konsumentkreditavtal (4). Parlamentet uppmanar kommissionen att på ett enhetligt sätt lägga fram särskilda lagstiftningsförslag om ett harmoniserat system för information till och skydd av konsumenter, i synnerhet inom ramen för hypotekskrediter (såsom ett harmoniserat, enkelt och jämförbart europeiskt standardiserat informationsformulär som inbegriper gemensamma uppgifter om årliga procentsatser m. m.).

13.   Europaparlamentet rekommenderar att systemen för finansiell utbildning inriktas på viktiga aspekter som är relaterade till livsplanering, till exempel grundläggande besparingar, skulder, försäkringar och pensioner.

14.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta med sina insatser för att främja dialogen mellan aktörer.

15.   Europaparlamentet föreslår en ökning av budgetpost 17 02 02 för finansiering av verksamhet på EU-nivå i syfte att förbättra konsumenternas finansiella utbildning och kunskaper. Parlamentet uppmanar kommissionen att bidra till att öka medvetenheten på EU-nivå genom att stödja anordnandet av nationella och regionala konferenser, seminarier, mediekampanjer och kampanjer för ökad medvetenhet samt utbildningsprogram med gränsöverskridande deltagande, särskilt på områdena för finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag och för låne- och skuldhantering i privata hushåll.

16.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidareutveckla och uppgradera webbplatsen Dolceta och att tillhandahålla denna tjänst på alla officiella EU-språk. Parlamentet föreslår att kommissionen lägger till en länk på webbplatsen Dolceta till den Internetdatabas över befintliga regionala och nationella system för finansiell utbildning som den avser att skapa. Parlamentet föreslår att webbplatsen Dolceta ska omfatta länkar, uppdelade per land, till webbplatser för offentliga och privata organ som är verksamma på området finansiell utbildning.

17.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa indikatorer som anger tillgänglighet och kvalitet på finansiell utbildning på resultattavlan för konsumentmarknaderna.

18.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att starta informationskampanjer för att öka konsumenternas medvetenhet om vilka rättigheter de har enligt EU-lagstiftningen på området för tillhandahållande av finansiella tjänster.

19.   Europaparlamentet understryker behovet av att medlemsstaterna, med stöd av kommissionen, genomför regelbundna undersökningar i samarbete med de olika socialgrupperna och befolkningsgrupperna i medlemsstaterna, om olika nivåer av finansiella kunskaper hos allmänheten. Syftet är att fastställa prioriteringsområden för åtgärder och därmed säkerställa ett adekvat, snabbt och effektivt genomförande av program för finansiell utbildning till hjälp för allmänheten.

20.   Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att införa finansiell utbildning i grundskolans och gymnasiets läroplan som utarbetas av de behöriga institutionerna, för att utveckla de färdigheter som behövs i vardagen, och att anordna systematisk utbildning för lärare i detta ämne.

21.   Europaparlamentet betonar behovet av en fortlöpande dubbelriktad utbildningsprocess för båda parterna, det vill säga för de finansiella rådgivarna och för konsumenterna, för att man ska kunna garantera att aktuell information ges i takt med den senaste utvecklingen i sektorn för finansiella tjänster.

22.   Europaparlamentet anser att synergieffekterna mellan olika utbildningsorganisationer inte utnyttjas i tillräckligt stor utsträckning. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att upprätta ett nätverk för finansiell utbildning där både den statliga och icke-statliga sektorn deltar, samt att uppmuntra samarbete och dialog mellan alla aktörer.

23.   Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att ägna särskild uppmärksamhet åt utbildningsbehoven hos pensionärer och personer som befinner sig i slutet av sin yrkesbana och som riskerar att drabbas av ekonomiskt utanförskap, och även åt unga människor som börjar sin yrkesbana och som måste bestämma sig för hur de på ett lämpligt sätt bör använda sin nya inkomst.

24.   Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta utbildningsprogram inom ekonomi och finansiella tjänster för socialarbetare eftersom de är i kontakt med människor som riskerar att drabbas av fattigdom eller bli kraftigt skuldsatta.

25.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2008)0011.

(2)  EUT C 175 E, 10.7.2008, s. 392.

(3)  EUT L 145, 30.4.2004, s. 1.

(4)  EUT L 133, 22.5.2008, s. 66.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/5

---

Resultattavlan för konsumentmarknaderna

P6_TA(2008)0540

Europaparlamentets resolution av den 18 november 2008 om resultattavlan för konsumentmarknaderna (2008/2057(INI))

(2010/C 16 E/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktandet av kommissionens meddelande av den 29 januari 2008”Övervakning av den inre marknadens konsekvenser för konsumenten: resultattavlan för konsumentmarknaderna” (KOM(2008)0031), |
| --- | --- |

—

med beaktandet av kommissionens meddelande av den 29 januari 2008”Övervakning av den inre marknadens konsekvenser för konsumenten: resultattavlan för konsumentmarknaderna” (KOM(2008)0031),

| — | med beaktande av resultattavlan för den inre marknaden nr 16a av den 14 februari 2008 (SEK(2008)0076), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultattavlan för den inre marknaden nr 16a av den 14 februari 2008 (SEK(2008)0076),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 september 2007 om grönboken om översynen av konsumentregelverket (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 september 2007 om grönboken om översynen av konsumentregelverket (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2008 om EU:s strategi för konsumentpolitiken 2007–2013 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2008 om EU:s strategi för konsumentpolitiken 2007–2013 (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 september 2008 om resultattavlan för den inre marknaden (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 september 2008 om resultattavlan för den inre marknaden (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 november 2007”En inre marknad för framtidens Europa” (KOM(2007)0724), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 november 2007”En inre marknad för framtidens Europa” (KOM(2007)0724),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 november 2007 med titeln ”Tjänster av allmänt intresse, däribland sociala tjänster av allmänt intresse: ett nytt europeiskt åtagande” (KOM(2007)0725), som ansluter till meddelandet om en inre marknad för framtidens Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 november 2007 med titeln ”Tjänster av allmänt intresse, däribland sociala tjänster av allmänt intresse: ett nytt europeiskt åtagande” (KOM(2007)0725), som ansluter till meddelandet om en inre marknad för framtidens Europa,

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument ”Genomförande av en ny metod för övervakning av marknader och sektorer för produkter: resultat av en första sektorsgranskning” (SEK(2007)1517), som ansluter till meddelandet om en inre marknad för framtidens Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument ”Genomförande av en ny metod för övervakning av marknader och sektorer för produkter: resultat av en första sektorsgranskning” (SEK(2007)1517), som ansluter till meddelandet om en inre marknad för framtidens Europa,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0392/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0392/2008), och av följande skäl:

| A. | Resultattavlan för konsumentmarknaderna (nedan kallad resultattavlan), som syftar till att göra den inre marknaden mer lyhörd för medborgarnas förväntningar och problem, har tillkännagivits. |
| --- | --- |

A.

Resultattavlan för konsumentmarknaderna (nedan kallad resultattavlan), som syftar till att göra den inre marknaden mer lyhörd för medborgarnas förväntningar och problem, har tillkännagivits.

| B. | Det är mycket viktigt att konsumentmarknaderna är konkurrenskraftiga och fungerar effektivt för att garantera att medborgarna har förtroende för den inre marknaden. |
| --- | --- |

B.

Det är mycket viktigt att konsumentmarknaderna är konkurrenskraftiga och fungerar effektivt för att garantera att medborgarna har förtroende för den inre marknaden.

| C. | Resultattavlan måste kompletteras med andra former av övervakning. |
| --- | --- |

C.

Resultattavlan måste kompletteras med andra former av övervakning.

| D. | Tanken med indikatorerna i resultattavlan är att de ska bidra till att identifiera sektorer som måste granskas närmare. |
| --- | --- |

D.

Tanken med indikatorerna i resultattavlan är att de ska bidra till att identifiera sektorer som måste granskas närmare.

| E. | Resultattavlan bör främja en debatt om konsumentpolitiska frågor. |
| --- | --- |

E.

Resultattavlan bör främja en debatt om konsumentpolitiska frågor.

| F. | Studier och analyser som har gjorts av nationella konsument- och konkurrensmyndigheter kan vara av relevans för en vidareutveckling av resultattavlan. |
| --- | --- |

F.

Studier och analyser som har gjorts av nationella konsument- och konkurrensmyndigheter kan vara av relevans för en vidareutveckling av resultattavlan.

Inledning

1.   Europaparlamentet betonar betydelsen av att låta medborgarna dra full nytta av den inre marknadens fördelar, och anser att resultattavlan är ett viktigt medel för att uppnå detta mål.

2.   Europaparlamentet välkomnar de fem huvudindikatorerna i resultattavlan som rör klagomål, prisnivå, tillfredsställelse, byte och säkerhet.

3.   Europaparlamentet betonar att resultattavlan är i sin linda och att den måste vidareutvecklas med mer fullständig information, mer detaljerad statistik och ytterligare analyser grundade på de olika indikatorerna.

4.   Europaparlamentet understryker att när en tillfredsställande utveckling har uppmätts enligt resultattavlans fem basindikatorer bör nya indikatorer utarbetas som ser till att den inre marknaden på ett bättre sätt speglar medborgarnas förväntningar och intressen.

5.   Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att tillräcklig finansiering och personal står till förfogande för de syften som avses i punkterna 3 och 4.

6.   Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att sörja för att dess olika enheter arbetar på ett samordnat och konsekvent sätt så att man undviker dubbelarbete och motsägelsefulla resultat av dataanalyser.

7.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inkludera en lättfattlig sammanfattning och tydliga slutsatser och rekommendationer i framtida resultattavlor, översatta till alla officiella språk i Europeiska unionen.

Utveckling av indikatorerna

8.   Europaparlamentet anser att det totala antalet indikatorer bör vara begränsat för att garantera att resultattavlan är fokuserad.

9.   Europaparlamentet anser att det behövs en indikator som rör klagomål för att förstå konsumenttillfredsställelse. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att verka för en harmonisering av de klassificeringssystem för klagomål som används av de behöriga myndigheterna och de organ som bistår konsumenterna i medlemsstaterna och på gemenskapsnivå samt att inrätta en EU-omfattande databas för konsumentklagomål. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra konsumenterna mer medvetna om systemen för klagomål och att förbättra hanteringen av klagomål i syfte att ge de ekonomiska aktörerna tillfälle att erbjuda ett bredare urval av bättre tjänster.

10.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla indikatorer som rör gränsöverskridande rättsliga förfaranden och skadeersättning till konsumenter genom rättslig prövning och förfaranden utanför domstol, samt genom befintliga nationella prövningsmekanismer.

11.   Europaparlamentet anser att indikatorer som rör konsumentkunskap och ålder (t. ex. utbildningsnivå, datakunskaper och kunskaper i främmande språk) skulle kunna inkluderas i resultattavlan. Parlamentet understryker emellertid att det är viktigt att skilja mellan indikatorer som grundar sig på ”mjuka” uppgifter från konsumentundersökningar och ”hårda” uppgifter från andra källor.

12.   Europaparlamentet medger att det är väldigt komplicerat att utveckla exakta och korrekta prisindikatorer eftersom skilda prisnivåer kan bero på många olika saker och förekomsten av sådana skillnader inte i sig är ett bevis på marknadsmisslyckande. Parlamentet anser emellertid att resultattavlan måste innehålla prisindikatorer, eftersom priser är av centralt intresse för konsumenter, och prisindikatorer är viktiga för att stimulera debatten och garantera mediernas medvetenhet om brister i marknadens funktion. Parlamentet uppmanar kommissionen att beakta såväl det makroekonomiska klimatet som konsumenternas köpkraft och priserna före skatt i medlemsstaterna.

13.   Europaparlamentet välkomnar de insatser som har gjorts för att ta fram mer sofistikerade prisindikatorer, men efterlyser även att andra indikatorer som rör effektivt fungerande marknader ska användas innan det ges särskilda politiska rekommendationer.

14.   Europaparlamentet påminner om att etiska och miljömässiga frågor blir allt viktigare för konsumenterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att mäta tillgången på information om sådana frågor på olika marknader.

Förbättrad informationsbas

15.   Europaparlamentet betonar betydelsen av ett nära samarbete mellan medlemsstaternas statistikmyndigheter, Eurostat och andra tjänster vid kommissionen för att garantera att siffrorna är kompletta och av god kvalitet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att underlätta för ett sådant samarbete.

16.   Europaparlamentet påminner om att nationella konsument- och konkurrensmyndigheter ofta genomför fallstudier eller förfogar över andra uppgifter som rör de olika marknadernas funktionssätt, och uppmanar därför kommissionen att utnyttja befintliga nationella uppgifter och aktivt samråda med nationella experter i arbetet med att vidareutveckla resultattavlan.

17.   Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att undersöka möjligheten att tillsätta en särskild konsumentombudsman. Parlamentet konstaterar att flera medlemsstater har konsumentombudsmän inom ett antal sektorer som hjälper konsumenterna i kontakterna med ekonomiska aktörer.

18.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna se till att de europeiska informationscentrumen för konsumenter får mer resurser och att de har den personal som krävs för att på ett effektivt sätt bemöta det växande antalet gränsöverskridande klagomål från konsumenter och minska handläggningstiden för sådana klagomål.

Ökad medvetenhet

19.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka medvetenheten om resultattavlan, bl. a. genom att garantera att den är lättillgänglig och synlig på relevanta webbsidor, och att öka insatserna för att marknadsföra resultattavlan för medierna, hos offentliga myndigheter och bland konsumentorganisationer.

Förhållande till resultattavlan för den inre marknaden

20.   Europaparlamentet anser att resultattavlan för den inre marknaden och resultattavlan för konsumentmarknaderna båda främjar en förbättrad inre marknad till fördel för medborgare och konsumenter.

21.   Europaparlamentet välkomnar kommissionens föresats att se till att informationen om den inre marknaden förbättras och anser att de två resultattavlorna är viktiga steg i denna riktning.

22.   Europaparlamentet understryker att de två resultattavlorna är sammankopplade och att det är viktigt att främja en samstämd utveckling av dessa dokument. De har emellertid olika målgrupper och bör därför hållas åtskilda och ha olika uppsättningar indikatorer.

23.   Europaparlamentet anser att man regelbundet bör göra en översyn av de indikatorer som används samt förhållandet mellan de två resultattavlorna, för att anpassa dem till den inre marknadens utveckling.

*

- *

24.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 187 E, 24.7.2008, s. 231.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2008)0211.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2008)0421.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/8

---

EMU@10: Ekonomiska och monetära unionens första tio år och framtida utmaningar

P6_TA(2008)0543

Europaparlamentets resolution av den 18 november 2008 om EMU@10: Den ekonomiska och monetära unionenens första tio år och framtida utmaningar (2008/2156(INI))

(2010/C 16 E/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 maj 2008 om EMU@10: Framsteg och utmaningar efter 10 år av den ekonomiska och monetära unionen (KOM(2008)0238) (meddelandet om EMU@10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 maj 2008 om EMU@10: Framsteg och utmaningar efter 10 år av den ekonomiska och monetära unionen (KOM(2008)0238) (meddelandet om EMU@10),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juni 2008 om de offentliga finanserna i EMU 2008 (KOM(2008)0387), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juni 2008 om de offentliga finanserna i EMU 2008 (KOM(2008)0387),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 oktober 2008 med titeln ”Från finanskris till återhämtning: ram för åtgärder på EU-nivå” (KOM(2008)0706), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 oktober 2008 med titeln ”Från finanskris till återhämtning: ram för åtgärder på EU-nivå” (KOM(2008)0706),

| — | med beaktande av kommissionens ekonomiska prognos för hösten 2008 av den 3 november 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ekonomiska prognos för hösten 2008 av den 3 november 2008,

| — | med beaktande av Europeiska rådets möte den 15–16 oktober 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets möte den 15–16 oktober 2008,

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 oktober 2008 om Europeiska rådets möte den 15–16 oktober 2008 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 oktober 2008 om Europeiska rådets möte den 15–16 oktober 2008 (1),

| — | med beaktande av Eurogruppens krismöte den 12 oktober 2008 om regeringsgarantier för interbanklån, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurogruppens krismöte den 12 oktober 2008 om regeringsgarantier för interbanklån,

| — | med beaktande av slutsatserna från rådets möte den 4 november 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådets möte den 4 november 2008,

| — | med beaktande av resultatet av det informella mötet mellan stats- och regeringschefer den 7 november 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av det informella mötet mellan stats- och regeringschefer den 7 november 2008,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 november 2006 om årsrapporten 2006 om euroområdet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 november 2006 om årsrapporten 2006 om euroområdet (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 juli 2007 om årsrapporten 2007 om euroområdet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 juli 2007 om årsrapporten 2007 om euroområdet (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 februari 2008 om bidraget till diskussionerna om Lissabonstrategin vid Europeiska rådets vårmöte 2008 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 februari 2008 om bidraget till diskussionerna om Lissabonstrategin vid Europeiska rådets vårmöte 2008 (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2007 om det europeiska intresset – för framgång i en globaliserad värld (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2007 om det europeiska intresset – för framgång i en globaliserad värld (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 februari 2007 om situationen för Europas ekonomi: förberedande betänkande om de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken för 2007 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 februari 2007 om situationen för Europas ekonomi: förberedande betänkande om de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken för 2007 (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 februari 2005 om offentliga finanser inom EMU – 2004 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 februari 2005 om offentliga finanser inom EMU – 2004 (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 april 2007 om de offentliga finanserna i EMU 2006 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 april 2007 om de offentliga finanserna i EMU 2006 (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2008 om ECB:s årsrapport för 2007 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2008 om ECB:s årsrapport för 2007 (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2006 om utvidgningen av euroområdet (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2006 om utvidgningen av euroområdet (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 juni 2007 om förbättring av samrådet med Europaparlamentet i samband med utvidgningar av euroområdet (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 juni 2007 om förbättring av samrådet med Europaparlamentet i samband med utvidgningar av euroområdet (11),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 17 juni 2008 om förslaget till rådets beslut i enlighet med artikel 122.2 i fördraget om Slovakiens införande av den gemensamma valutan den 1 januari 2009 (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 17 juni 2008 om förslaget till rådets beslut i enlighet med artikel 122.2 i fördraget om Slovakiens införande av den gemensamma valutan den 1 januari 2009 (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2006 om den internationella valutafondens strategiska översyn (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2006 om den internationella valutafondens strategiska översyn (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2005 om en informations- och kommunikationsstrategi för euron och Ekonomiska och monetära unionen (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2005 om en informations- och kommunikationsstrategi för euron och Ekonomiska och monetära unionen (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 september 2008 med rekommendationer till kommissionen om hedgefonder och private equity (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 september 2008 med rekommendationer till kommissionen om hedgefonder och private equity (15),

| — | med beaktande av Europeiska rådets resolution av den 13 december 1997 om samordning av den ekonomiska politiken under den tredje etappen av EMU och om artiklarna 109 och 109b i EG-fördraget (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets resolution av den 13 december 1997 om samordning av den ekonomiska politiken under den tredje etappen av EMU och om artiklarna 109 och 109b i EG-fördraget (16),

| — | med beaktande av rådets (ekonomiska och finansiella frågor) bidrag av den 12 februari 2008 till slutsatserna från Europeiska rådets vårmöte, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (ekonomiska och finansiella frågor) bidrag av den 12 februari 2008 till slutsatserna från Europeiska rådets vårmöte,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 7 oktober 2008 om en samordnad reaktion i EU på den ekonomiska avmattningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 7 oktober 2008 om en samordnad reaktion i EU på den ekonomiska avmattningen,

| — | med beaktande av samförståndsavtalet av den 1 juni 2008 om samarbete mellan finansiella tillsynsmyndigheter, centralbanker och EU:s finansministerier rörande gränsöverskridande finansiell stabilitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samförståndsavtalet av den 1 juni 2008 om samarbete mellan finansiella tillsynsmyndigheter, centralbanker och EU:s finansministerier rörande gränsöverskridande finansiell stabilitet,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för internationell handel (A6-0420/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för internationell handel (A6-0420/2008), och av följande skäl:

| A. | Den 1 januari 1999 antog elva medlemsstater – Belgien, Tyskland, Irland, Spanien, Frankrike, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Österrike, Portugal och Finland – Europeiska unionens gemensamma valuta. |
| --- | --- |

A.

Den 1 januari 1999 antog elva medlemsstater – Belgien, Tyskland, Irland, Spanien, Frankrike, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Österrike, Portugal och Finland – Europeiska unionens gemensamma valuta.

| B. | Fyra andra medlemsstater har anslutit sig till euroområdet sedan starten: Grekland 2001, Slovenien 2007 samt Cypern och Malta 2008. |
| --- | --- |

B.

Fyra andra medlemsstater har anslutit sig till euroområdet sedan starten: Grekland 2001, Slovenien 2007 samt Cypern och Malta 2008.

| C. | Euroområdet kommer att bli ännu större eftersom de flesta av de medlemsstater som befinner sig utanför euroområdet förbereder sig på en anslutning någon gång i framtiden. Slovakien kommer att ansluta sig till euroområdet den 1 januari 2009. |
| --- | --- |

C.

Euroområdet kommer att bli ännu större eftersom de flesta av de medlemsstater som befinner sig utanför euroområdet förbereder sig på en anslutning någon gång i framtiden. Slovakien kommer att ansluta sig till euroområdet den 1 januari 2009.

| D. | Europeiska monetära unionen (EMU) har på många sätt varit en framgång, där den gemensamma valutan har ökat den ekonomiska stabiliteten i medlemsstaterna, särskilt med tanke på den pågående finanskrisen. |
| --- | --- |

D.

Europeiska monetära unionen (EMU) har på många sätt varit en framgång, där den gemensamma valutan har ökat den ekonomiska stabiliteten i medlemsstaterna, särskilt med tanke på den pågående finanskrisen.

| E. | Ett medlemskap i euroområdet innebär en hög grad av ömsesidigt ekonomiskt beroende mellan medlemmarna och kräver därför en närmare samordning av den ekonomiska politiken, och också att en effektiv roll för global ekonomisk och finansiell styrning spelas, så att man ska kunna dra full nytta av den gemensamma valutan och möta framtida utmaningar, såsom ökad konkurrens om naturresurser, globala ekonomiska obalanser, tillväxtmarknadernas allt större ekonomiska vikt, klimatförändringar och en åldrande befolkning i Europa. |
| --- | --- |

E.

Ett medlemskap i euroområdet innebär en hög grad av ömsesidigt ekonomiskt beroende mellan medlemmarna och kräver därför en närmare samordning av den ekonomiska politiken, och också att en effektiv roll för global ekonomisk och finansiell styrning spelas, så att man ska kunna dra full nytta av den gemensamma valutan och möta framtida utmaningar, såsom ökad konkurrens om naturresurser, globala ekonomiska obalanser, tillväxtmarknadernas allt större ekonomiska vikt, klimatförändringar och en åldrande befolkning i Europa.

| F. | Den genomsnittliga inflationen under de första tio åren av euroområdet låg i stort i linje med Europeiska centralbankens (ECB:s) mål om prisstabilitet, dvs. nära men lägre än 2 procent. Inflationen har under den senaste tiden stigit en bra bit över denna nivå på grund av globala strukturförändringar, särskilt ökade energi- och livsmedelspriser, den mindre strikta penningpolitiken i Förenta staterna och den bristande vaksamheten från ett antal centralbanker utanför EU. |
| --- | --- |

F.

Den genomsnittliga inflationen under de första tio åren av euroområdet låg i stort i linje med Europeiska centralbankens (ECB:s) mål om prisstabilitet, dvs. nära men lägre än 2 procent. Inflationen har under den senaste tiden stigit en bra bit över denna nivå på grund av globala strukturförändringar, särskilt ökade energi- och livsmedelspriser, den mindre strikta penningpolitiken i Förenta staterna och den bristande vaksamheten från ett antal centralbanker utanför EU.

| G. | Den kraftigt ökade efterfrågan på knappa energiresurser och andra råvaror från tillväxtekonomiernas sida har pressat upp utbudet till kapacitetsgränserna. Pressen uppåt på priserna har förvärrats av det faktum att råvaror i allt högre grad anses vara finansiella tillgångar eftersom de kan användas som värdesäkrare. |
| --- | --- |

G.

Den kraftigt ökade efterfrågan på knappa energiresurser och andra råvaror från tillväxtekonomiernas sida har pressat upp utbudet till kapacitetsgränserna. Pressen uppåt på priserna har förvärrats av det faktum att råvaror i allt högre grad anses vara finansiella tillgångar eftersom de kan användas som värdesäkrare.

| H. | Euroområdets öppenhet välkomnas. Dagens appreciering av euron kan anses få möjliga negativa effekter, nämligen att den drabbar exporten och favoriserar importen till den inre marknaden, men också positiva effekter i och med att den hjälper EU:s ekonomi att klara av den dramatiska oljeprisökningen och den pågående finanskrisen. |
| --- | --- |

H.

Euroområdets öppenhet välkomnas. Dagens appreciering av euron kan anses få möjliga negativa effekter, nämligen att den drabbar exporten och favoriserar importen till den inre marknaden, men också positiva effekter i och med att den hjälper EU:s ekonomi att klara av den dramatiska oljeprisökningen och den pågående finanskrisen.

| I. | De globala ekonomiska förutsättningarna har varit gynnsamma för sysselsättningen under de första tio åren med euron. Detta har lett till att närmare 16 miljoner arbetstillfällen har skapats, dock utan att kvaliteten på dessa beaktas, och arbetslösheten har minskat från 9 procent 1999 till 7,3 procent 2008. |
| --- | --- |

I.

De globala ekonomiska förutsättningarna har varit gynnsamma för sysselsättningen under de första tio åren med euron. Detta har lett till att närmare 16 miljoner arbetstillfällen har skapats, dock utan att kvaliteten på dessa beaktas, och arbetslösheten har minskat från 9 procent 1999 till 7,3 procent 2008.

| J. | Europeiska unionen går in i en ekonomisk avmattning där tillväxten minskar från 3,1 procent 2006 till en reviderad prognos från 2 till 1,4 procent 2008 och 0,2 procent 2009. Samtidigt blir arbetslöshet och socialt utanförskap ett allt större problem. |
| --- | --- |

J.

Europeiska unionen går in i en ekonomisk avmattning där tillväxten minskar från 3,1 procent 2006 till en reviderad prognos från 2 till 1,4 procent 2008 och 0,2 procent 2009. Samtidigt blir arbetslöshet och socialt utanförskap ett allt större problem.

| K. | Den ekonomiska tillväxten och produktivitetstillväxten har varit nedslående. Produktionstillväxten per arbetare har halverats från 1,5 procent under perioden 1989–1998 till uppskattningsvis 0,75 procent under perioden 1999–2008. |
| --- | --- |

K.

Den ekonomiska tillväxten och produktivitetstillväxten har varit nedslående. Produktionstillväxten per arbetare har halverats från 1,5 procent under perioden 1989–1998 till uppskattningsvis 0,75 procent under perioden 1999–2008.

| L. | Euron har snabbt blivit den näst viktigaste internationella valutan vid sidan av dollarn och spelar en viktig roll som referensvaluta för många länder i världen. Eurons potential är otillräckligt utnyttjad på global nivå eftersom euroområdet varken har en riktigt definierad internationell strategi eller en effektiv internationell representation. |
| --- | --- |

L.

Euron har snabbt blivit den näst viktigaste internationella valutan vid sidan av dollarn och spelar en viktig roll som referensvaluta för många länder i världen. Eurons potential är otillräckligt utnyttjad på global nivå eftersom euroområdet varken har en riktigt definierad internationell strategi eller en effektiv internationell representation.

Eurons tio första år

1.   Europaparlamentet delar uppfattningen att den gemensamma valutan har blivit en symbol för Europa och har visat att Europa kan fatta vittgående beslut för en gemensam och framgångsrik framtid.

2.   Europaparlamentet välkomnar att euron har medfört stabilitet och främjat ekonomisk integration i euroområdet. Parlamentet välkomnar de stabiliserande effekter som euron har på världens valutamarknader, särskilt i kristider. Interna ekonomiska skillnader har ännu inte minskat som förväntat och produktiviteten har inte utvecklats tillfredsställande i alla delar av euroområdet.

3.   Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att inrättandet av andra valutaunioner övervägs i andra delar av världen.

4.   Ett flertal studier visar på den avgörande kopplingen mellan penningpolitik och handelspolitik på global nivå, vilket har visats i en rad studier. Europaparlamentet betonar den positiva roll som stabila valutakurser har för en hållbar tillväxt av internationell handel.

5.   Europaparlamentet påpekar att den tilltagande användningen av euron som internationell handelsvaluta särskilt kommer medlemsstaterna i euroområdet till godo, eftersom den minskar växelkursriskerna och därmed deras företags kostnader för internationell handel.

6.   Europaparlamentet påminner om att parlamentet under EMU:s tio första år har spelat en aktiv roll i såväl ekonomiska som monetära frågor, och har gjort så mycket som möjligt för att öka transparensen och den demokratiska ansvarigheten.

7.   Europaparlamentet betonar att mer behöver göras för att dra full nytta av EMU, till exempel att möjliggöra för medlemsstater och regioner med BNP under genomsnittet att komma ifatt, och att stärka medborgarnas förståelse för och bindningar till den gemensamma valutan.

8.   Europaparlamentet föreslår följande moment och konkreta åtgärder för en önskvärd EMU-färdplan:

Ekonomiska skillnader, strukturreformer och offentliga finanser

9.   Europaparlamentet anser att effektiviserade och mer konsekventa och kompletterande ekonomiska reformer som samordnas i god tid på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning och Lissabonstrategins kombinationsmetod för penning- och finanspolitik (policy-mix) skulle kunna minska de ekonomiska skillnaderna och vara till stor hjälp för en ekonomisk återhämtning från den pågående finanskrisen. Parlamentet betonar behovet av att förbättra och förenkla förfarandena och metoderna för att granska och utvärdera genomförandet av dessa riktlinjer i slutet av varje år.

10.   När det gäller moderniseringsinsatser och ekonomisk effektivitet betonar Europaparlamentet att de medlemsstater som är mest framgångsrika kombinerar framtidsorienterade och välbalanserade strukturreformer med investeringar över genomsnittet i forskning och utveckling, utbildning, livslångt lärande och barnomsorg samt i förnyelse av solida sociala nätverk. Parlamentet konstaterar att samma medlemsstater för det mesta har en högeffektiv och transparent förvaltning med budgetöverskott och skulder som ligger under genomsnittet samt effektiva och målinriktade offentliga utgifter, samtidigt som dessa medlemsstater uppvisar ett nästan dubbelt så högt bidrag jämfört med EU-genomsnittet till den nationella tillväxten från tekniska framsteg. Dessa ”förebildsmedlemsstater” är, tack vare deras höga sysselsättningsgrad, inbegripet kvinnor och äldre arbetskraft, och deras särskilt höga födelsetal, de som är de bäst rustade att hantera ett åldrande samhälle och att garantera en hög konkurrenskraft.

11.   Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att ömsesidigt stärka stabilitet och en tillväxtorienterad makroekonomisk politik genom att göra en balanserad politik och investeringar till en gemensam fråga, nämligen behovet av att noga följa de offentliga balanserna genom en effektiv förvaltning av skattepolitiken och utgifter och deras effekter på efterfrågesidan och samtidigt komma överens om att skapa en gynnsam miljö för företagens gränsöverskridande verksamhet.

12.   Europaparlamentet noterar att den reviderade stabilitets- och tillväxtpakten har visat sitt värde och att en stark budgetkonsolidering måste iakttas. Demografiska förändringar och en möjlig minskning av den ekonomiska tillväxten skulle kunna leda till budgetproblem för medlemsstaterna i euroområdet, något som skulle kunna få negativa effekter på stabiliteten i euroområdet i dess helhet. Europaparlamentet kritiserar den bristande disciplinen när det gäller att bekämpa budgetunderskott under perioder av ekonomisk tillväxt och betonar att medlemsstaterna måste verka mer effektivt för en anticyklisk finanspolitik, särskilt för att vara bättre rustad för externa chocker. Parlamentet betonar därför behovet av en strategi på kort sikt för att minska den nationella skuldnivån och av hållbara och sunda tillväxtstrategier som gör det möjligt att minska den nationella skuldnivån till maximalt 60 procent på lång sikt.

13.   De centrala delarna i stabilitets- och tillväxtpakten måste konsekvent följas i framtiden, eftersom tröskelvärdena på 3 procent för statsbudgetens underskott och på 60 procent för statsskulden i förhållande till bruttonationalprodukten fastställdes på grundval av de ekonomiska förutsättningarna under 1990-talet. Europaparlamentet anser att stabilitets- och tillväxtpakten strikt måste följas av medlemsstaterna och övervakas av kommissionen. Båda målen bör behandlas som maximigränser som ska undvikas. En verkningsfull samordning av ekonomisk och finansiell politik är en förutsättning för att EMU ska bli ekonomiskt framgångsrik, men en sådan samordning måste respektera subsidiaritetsprincipen. Kommissionen uppmanas att undersöka alla möjliga sätt på vilka stabilitets- och tillväxtpaktens preventiva aspekt kan stärkas. Kommissionen måste använda de existerande tillsynsinstrumenten bättre och Eurogruppens granskning av nationella budgetar på medellång sikt måste stärkas.

14.   Europaparlamentet stöder kommissionens åsikt att den reviderade stabilitets- och tillväxtpakten ger en viktig policyram i tider av mycket pressade ekonomiska omständigheter, och betonar att genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten bör säkerställa att varje försämring av statsfinanserna åtföljs av åtgärder för att hantera situationen, samtidigt som man ser till att hållbara positioner återupprättas. Parlamentet anser dessutom att budgetpolitiken fullt ut bör utnyttja den flexibilitet som tillåts genom den reviderade stabilitets- och tillväxtpakten och ber kommissionen att ge medlemsstaterna tydliga riktlinjer om hur de ska tillämpa denna flexibilitet.

15.   Parlamentet anser att en hållbar och stabil makroekonomisk miljö kräver förbättringar av kvaliteten på de offentliga finanserna och ytterligare budgetkonsolidering, hög effektivitet i de offentliga utgifterna och förbättrade investeringar i utbildning, humankapital, forskning och utveckling och infrastruktur som främjar tillväxt och kan stimulera sysselsättningen och som tar itu med viktiga samhällsproblem, såsom klimatförändringen, i enlighet med målen i klimatförändrings- och energipaketet och ekonomisk återhämtning från den pågående finanskrisen.

16.   Europaparlamentet anser att strukturreformer bör fokusera på att öka produktiviteten genom en bättre kombination av ekonomisk och social politik, samtidigt som en social dialog i enlighet med Lissabonstrategin säkerställs.

17.   Europaparlamentet noterar att konkurrenspolitiken bör komplettera strukturpolitiken och förespråkar en omstrukturering av ekonomin.

18.   Europaparlamentet varnar för ett fokus på i huvudsak måttlig löneutveckling som ett sätt att uppnå prisstabilitet. Ökad konkurrens till följd av globaliseringen har redan lett till lönepress nedåt, samtidigt som den importerade inflationen som utlösts av prisökningarna på olja och andra råvaror redan har lett till förlorad köpkraft för konsumenterna. Parlamentet upprepar än en gång sin övertygelse att denna fråga i synnerhet bör regleras genom en rättvisare förmögenhetsfördelning.

19.   Europaparlamentet anser att löne- och skattepolitik är effektiva instrument både för ekonomisk stabilisering och tillväxt. Reallöneökningar i nivå med inflationen och produktiviteten bör säkerställas och en samordning av skattepolitiken bör utnyttjas selektivt för att uppnå ekonomiska mål. Kampen mot skattebedrägeri, både för direkta och indirekta skatter, är särskilt viktig, och detta arbete bör intensifieras. Parlamentet betonar det akuta behovet av att stärka en kultur av uppmuntran och delaktighet inom ramen för bolagsstyrningen och företagens sociala ansvar.

20.   Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt med rättvisa regler för den inre marknaden. Parlamentet anser därför att tävlingen om att erbjuda den lägsta bolagsbeskattningen är kontraproduktiv.

21.   Europaparlamentet begär att medlemsstaterna i euroområdet stärker den effektiva samordningen av ekonomisk och finansiell politik, särskilt genom att utveckla en konsekvent gemensam strategi inom Eurogruppen. Europaparlamentet stöder kommissionens förslag att begära medelfristiga ramprogram från medlemsstaterna för deras ekonomiska och finansiella politik och att kontrollera genomförandet. Europaparlamentet betonar att varje medlemsstat måste ta ansvar för att ta itu med strukturreformer och förbättra konkurrenskraften på ett samarbetsvilligt sätt så att förtroendet och acceptansen för euron upprätthålls.

22.   Olika strukturreformsmönster och öppenhetsgrader har bidragit till att euroområdets medlemmar uppvisar så olika resultat. Europaparlamentet stöder slutsatserna i kommissionens meddelande om EMU@10 vad avser den otillräckliga upphämtningen från flera ekonomier i euroområdet och de ökade skillnaderna mellan olika medlemsstater i euroområdet. Parlamentet efterlyser regelbundna diskussioner och samarbetsformer inom euroområdet i syfte att uppnå det gemensamma målet om att påskynda konvergeringsprocessen.

23.   Europaparlamentet begär att kommissionen på ett enhetligt sätt hanterar de gemensamma kriterierna för att bedöma ekonomiska och finanspolitiska uppgifter. Parlamentet hänvisar till kommissionens och medlemsstaternas ansvar för tillförlitligheten i de statistiska uppgifterna och begär att framtida beslut enbart ska fattas om det inte finns några tvivel kring de tillgängliga uppgifternas validitet och korrekthet. Parlamentet efterlyser också en möjlighet att inleda utredningar om det under ett antal år uppvisas en stor skillnad mellan de prognostiserade uppgifterna enligt stabilitets- och konvergensprogrammen och de uppgifter som realistiskt sett kan förväntas.

Penningpolitik

24.   Europaparlamentet påminner om sin starka uppslutning för ECB:s oberoende.

25.   ECB:s regelbundna rapporter till Europaparlamentet, särskilt till utskottet för ekonomi och valutafrågor, bidrar till transparensen i penningpolitiken. Parlamentet välkomnar möjligheten för Europaparlamentets ledamöter att ställa skriftliga frågor till ECB om penningpolitiken och därmed förbättra ECB:s ansvarighet gentemot EU:s medborgare. Europaparlamentet stöder kravet på en intensivare debatt om framtiden för den gemensamma penning- och valutapolitiken i euroområdet.

26.   Europaparlamentet anser att den monetära dialogen mellan parlamentet och ECB har varit en framgång som man bör bygga vidare på. Parlamentet förväntar sig en förbättring av den monetära dialogen på ett flertal punkter, såsom en samordning av dagarna för de regelbundna utfrågningarna av ECB:s ordförande med ECB:s tidsschema för penningpolitiska beslut så att analysen av besluten kan förbättras, samtidigt som möjligheten finns kvar att vid behov bjuda in ECB:s ordförande för att diskutera aktuella ämnen.

27.   Europaparlamentet noterar att huvudmålet för ECB:s penningpolitik är att upprätthålla prisstabilitet och att ECB eftersträvar en inflationstakt på mindre än, men nära 2 procent på medellång sikt. Målsättningen om prisstabilitet kan endast uppnås effektivt om de underliggande orsakerna till inflationen verkligen tas itu med. Parlamentet påminner om att artikel 105 i EG-fördraget också ger i uppdrag till ECB att stödja gemenskapens allmänna ekonomiska politik.

28.   Europaparlamentet anser att ECB successivt bör övergå till ett direktsystem för inflationsmål där ett punktuellt inflationsmål kompletteras av ett spektrum av tillåtna fluktuationer kring målinflationen. ECB uppmanas att offentliggöra sina inflationsprognoser. En sådan övergång till ett direktsystem för inflationsmål bör inte innebära att fokus bortfaller från de monetära aggregatens dynamik, så att nya bubblor i tillgångsvärden kan undvikas.

29.   Europaparlamentet anser att inflationen har blivit en global realitet och att kampen mot denna i en öppen ekonomi inte enbart kan föras genom EU:s penningpolitik.

30.   Europaparlamentet betonar sin beredskap att undersöka möjliga förbättringar i förfarandet för att utse ledamöter till ECB:s direktion före 2010. Parlamentet anser att det är viktigt att breda akademiska och yrkesmässiga erfarenheter och många olika bakgrunder från den ekonomiska, monetära och finansiella sektorn finns representerade bland direktionsledamöterna. Parlamentet uppmärksammar sina krav på en direktion med nio ledamöter med exklusivt ansvar att fastställa räntenivåerna som således skulle ersätta dagens system och innebära att den ännu mer komplicerade lösning som beslutats för framtiden undviks. Europaparlamentet begär att en sådan förändring av fördraget antas.

Integration och tillsyn av finansiella marknader

31.   Europaparlamentet anser att finansiell integration borde innebära högre ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft och dessutom mer stabilitet och likviditet på den inre marknaden.

32.   Europaparlamentet noterar att det viktigaste finansiella centrumet inom EU ligger utanför euroområdet. Parlamentet påminner dock om att EG-lagstiftningen omfattar alla medlemsstater och marknadsaktörer på den inre marknaden. EU bör utan dröjsmål förbättra sin tillsynsstruktur med beaktande av ECB:s särskilda roll.

33.   Europaparlamentet anser att mycket återstår att göra när det gäller clearing och avveckling för gränsöverskridande värdepapperstransaktioner, där det hittills inte skett någon verklig integration.

34.   Europaparlamentet betonar att mer integration behövs för tjänster som riktas till privatpersoner och mindre företag och att detta inte får skada konsumentskyddet. Kundrörlighet, finansiell allmänbildning, tillgång till grundläggande tjänster och produkters jämförbarhet måste förbättras.

35.   Europaparlamentet anser att det på medellång sikt krävs en europeisering av finansiella tillsynsstrukturer, finansmarknadstransparens, effektiva konkurrensregler och en adekvat reglering, i syfte att förbättra krishantering och samarbete mellan Europeiska centralbankssystemet (ECBS), tillsynsmyndigheter, regeringar och marknadsaktörer. Europaparlamentet anser att en integrerad, heltäckande (för alla finansiella sektorer), enhetlig och konsekvent tillsynsram, med utgångspunkt i en balanserad metod för reglera gränsöverskridande spridning av finansiell risk och på grundval av en harmoniserad lagstiftning, skulle minska kostnaderna för att uppfylla reglerna för verksamhet som sker inom många jurisdiktioner. ”Gold plating” (reglering som går längre än minimikraven enligt EG-lagstiftning) och regleringsarbitrage bör undvikas. Kommissionen uppmanas att lägga fram förslag om översyn av de existerande tillsynsstrukturerna enligt dessa principer. Europaparlamentet anser att varje tillsynsroll för ECB bör utvidgas utöver euroområdets gränser via ECBS.

36.   Europaparlamentet välkomnar det samförståndsavtal mellan finansiella tillsynsmyndigheter, centralbanker och EU:s finansministrar om samarbete och gränsöverskridande finansiell stabilitet som ingicks våren 2008. Samförståndsavtalet är dock endast icke-bindande lagstiftning och grundar sig på medlemsstaternas beredskap att samarbeta med varandra. Även om regler om bördefördelning är svåra att fastställa i förväg anser parlamentet att arbetet i fråga om krishantering måste fortsätta.

37.   Europaparlamentet betonar att Europeiska unionen, såsom världens största ekonomiska område med de största finansiella marknaderna, bör spela en ledande roll på internationell nivå när det gäller att reformera regleringssystemet för finansiella tjänster, till gagn för alla berörda länder och den övergripande stabiliteten. Finansiell stabilitet bör bli ett grundläggande mål för politiskt beslutsfattande i en värld med allt mer integrerade finansmarknader och finansiella innovationer som ibland kan få destabiliserande effekter på den reala ekonomin och medföra systemrisker. Europaparlamentet är övertygat om att varje ambitiöst beslut som antas på EU-nivå kommer att uppmuntra andra länder att följa exemplet och betonar här ansvaret för att också ta itu med globala eller ”offshore”-relaterade problem. Europaparlamentet anser att den politiska ansvarigheten för internationella regleringsorgan behöver tas upp parallellt med ett sådant regleringsarbete.

38.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheterna att skapa europeiska obligationer och utveckla en långsiktig strategi som gör det möjligt att utfärda sådana obligationer inom euroområdet, vid sidan av medlemsstaternas nationella obligationer. Parlamentet uppmärksammar behovet av att utvärdera konsekvenserna för både de internationella finansiella marknaderna och EMU.

Utvidgning av euroområdet

39.   Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater utanför euroområdet att respektera Maastrichtkriterierna och den reformerade och generellt sett flexibla stabilitets- och tillväxtpakten. Kommissionen måste se till att stabilitets- och tillväxtpakten tolkas strikt och att uteslutningskriterierna tillämpas innan en anslutning kan komma i fråga. Det måste säkerställas att de medlemsstater som befinner sig i euroområdet och de medlemsstater som önskar ansluta sig behandlas lika. Euroområdets långsiktiga stabilitet måste anses vara ett mål av gemensamt intresse och utvidgning och stabilitet måste gå hand i hand. Medlemsstaterna i euroområdet och de som har en särställning måste strikt uppfylla sina förpliktelser och det får inte finnas några tvivel om de gemensamma målen prisstabilitet, ECB:s oberoende och budgetdisciplin eller om hur dessa mål främjar tillväxt, sysselsättning och konkurrenskraft.

40.   Europaparlamentet anser att de medlemsstater utanför euroområdet som uppfyller Maastrichtkriterierna och som inte har något undantag i fördraget ska införa den gemensamma valutan vid första bästa tillfälle.

41.   Europaparlamentet betonar att ett medlemskap i euroområdet kräver ett fullständigt iakttagande av Maastrichtkriterierna i enlighet med vad som anges i fördraget och protokollet om artikel 121 i fördraget, nämligen en hög grad av uppmätt prisstabilitet liksom dess hållbarhet, offentliga finanser utan alltför stora underskott, minst två års medlemskap i det europeiska monetära systemets växelkursmekanism ERM II, iakttagelse av normala fluktuationsmarginaler, konvergens i den långfristiga räntenivån, ett rättssystem som är förenligt med Maastrichtfördraget vad avser EMU och en oberoende centralbank.

42.   Europaparlamentet anser att en av de största utmaningarna med att ansluta sig till euroområdet är att säkerställa Maastrichtkriteriernas hållbarhet. Parlamentet betonar dock att Maastrichtkriterierna samtidigt är ett första steg mot att kunna hålla reformprocessen på rätt spår, inbegripet ytterligare åtaganden och ansträngningar vad avser strukturreformer, investeringar och ekonomisk samordning.

43.   Europaparlamentet välkomnar den striktare och effektivare tillsynen över medlemsstater som deltar i ERM II och som önskar ansluta sig till euroområdet och över deras ekonomiska utveckling. Ett framgångsrikt deltagande i ERM II måste förbli en verklig förutsättning och inte bara ett sekundärt krav för medlemskap i euroområdet. Samma anslutningskrav måste tillämpas på alla medlemsstater som ansluter sig till euroområdet.

44.   Europaparlamentet anser att en varaktig och framgångsrik utvidgning av euroområdet är en stor utmaning för de kommande åren. Både ECB:s institutionella standarder och dess beslutsprocess måste anpassas till denna förändring. Rotationsmodellen måste beakta den ekonomiska vikten av den enskilda medlemsstaten.

45.   I samband med utvidgningen av euroområdet betonar Europaparlamentet att det är önskvärt med en hög grad av konvergens i den reala ekonomin så att påfrestningarna kan begränsas, både för euroområdet och de medlemsstater som önskar ansluta sig till detta. Parlamentet anser att det bör inrättas instrument till förmån för de medlemsstater som deltar i euroområdet och där den gemensamma penningpolitiken skulle kunna få en särskilt åtstramande verkan.

46.   Europaparlamentet betonar vikten av att med tanke på framtida utvidgningar inrätta riktade interventioner för att stödja medlemsstater utanför euroområdet som drabbats särskilt hårt av den pågående finanskrisen.

Kommunikation

47.   Visserligen har en hög grad av prisstabilitet upprätthållits i euroområdet, men den upplevda inflationen avviker avsevärt från den lägre inflation som faktiskt uppmätts under de senaste tio åren. Europaparlamentet begär därför bättre information och klarlägganden av fakta för befolkningen om varför EMU behövs och om hur EMU fungerar, särskilt när det gäller prisstabilitet, internationella finansiella marknader och fördelarna med stabilitet inom euroområdet under internationella finanskriser.

48.   Europaparlamentet anser att den gemensamma valutan förblir en kommunikationsprioritet för Europeiska unionen. Parlamentet anser att fördelarna med euron och EMU – prisstabilitet, låga bolåneräntor, enklare resor och skydd mot växelkursfluktuationer och mot externa chocker – även i fortsättningen måste förmedlas till och förklaras för allmänheten i detalj. Särskild uppmärksamhet bör fästas vid att informera och uppdatera europeiska medborgare, konsumenter och små och medelstora företag som inte har tillräcklig kapacitet att genast anpassa sig till nya utvecklingstendenser och utmaningar för euron.

49.   Europaparlamentet uppmanar ECB att i sin årsrapport eller i en särskild rapport göra en årlig kvantitativ analys av de fördelar som euron har inneburit för vanliga medborgare, med konkreta exempel på hur användningen av euron har fått positiva effekter på folks dagliga liv.

50.   Europaparlamentet anser att kommunikation är av yttersta vikt för att förbereda införandet av euron i medlemsstater som planerar att ansluta sig till euroområdet. Europaparlamentet noterar att kommunikation om utvidgningen av euroområdet också är viktig för medlemsstaterna i euroområdet.

51.   Europaparlamentet anser att kommissionen måste koncentrera sina insatser på att hjälpa de nya medlemsstaterna att förbereda sina medborgare på införandet av euron genom att lansera en intensiv informationskampanj, att övervaka genomförandet där en sådan kampanj redan pågår och att regelbundet rapportera om bästa praxis för genomförandet av de nationella handlingsplanerna för införandet av euron. Europaparlamentet anser att bästa praxis och erfarenheter från de tidigare övergångarna sannolikt är värdefulla för de nya medlemsstaternas övergångar och för de kommande utvidgningarna och de nya kandidatländernas förberedelser.

Eurons internationella roll och dess externa representation

52.   Europaparlamentet välkomnar att euron snabbt utvecklats till den näst viktigaste reserv- och transaktionsvalutan efter den amerikanska dollarn. Eurons andel av de globala valutareserverna är nu 25 procent. Särskilt i länderna som angränsar till euroområdet spelar euron en viktig roll som finansieringsvaluta, och dessa länders valutakurser är knutna till euron. Europaparlamentet stöder uttryckligen ECB:s uppfattning att införandet av euron är det sista steget mot en strukturerad konvergensprocess inom Europeiska unionen, och att det endast är enligt EG-fördraget som euron kan införas.

53.   Europaparlamentet anser att agendan för EMU-politiken under kommande årtionde kommer att kännetecknas bland annat av utmaningarna från tillväxtekonomierna i Asien och den pågående globala finanskrisen. Europaparlamentet beklagar att trots den ökande globala rollen för euron har försöken att förbättra euroområdets externa representation i finansiella och monetära frågor inte varit särskilt framgångsrika. Euroområdet måste därför utveckla en internationell strategi som står i proportion till dess valutas internationella ställning.

54.   Det mest effektiva sättet för euroområdet att få ett inflytande som motsvarar dess ekonomiska tyngd är att utveckla gemensamma ståndpunkter och konsolidera sin representation, i slutändan genom en gemensam representation i de relevanta internationella institutionerna och forumen. Europaparlamentet uppmanar euroområdets medlemmar att bland annat tala med en röst om växelkurspolitiken.

55.   Europaparlamentet betonar att euron används som nationell valuta utanför euroområdet. Effekterna av en sådan användning behöver analyseras.

56.   Eurons viktiga roll på de internationella finansmarknaderna innebär en förpliktelse. Effekterna av såväl penning- som tillväxtpolitik inom euroområdet har således globala effekter. Eurons ökande internationella vikt för handel och tjänster fungerar som en stabiliserande faktor i den globala miljön, som en motor för integration av finansmarknaderna och som en grund för att öka direktinvesteringar och gränsöverskridande företagsfusioner, då transaktionskostnaderna har minskat betydligt. Europaparlamentet efterlyser en studie om globala obalanser och eurons roll samt möjliga anpassningsscenarier för att förebereda Europeiska unionen på att hantera större externa chocker.

57.   Europaparlamentet föreslår ett starkare framåtblickande samarbete och en förstärkt internationell dialog mellan de ansvariga myndigheterna för de tre viktigaste ”valutablocken”, i syfte att förbättra hanteringen av internationella kriser och bemästra följderna av valutarörelser på den reala ekonomin. Parlamentet påminner om den framgångsrika krishanteringen under den första fasen av den senaste amerikanska subprimekrisen och krisen direkt efter händelserna den 11 september 2001, något som bidrog till att förebygga ett direkt sammanbrott för den amerikanska dollarn.

58.   Europaparlamentet stöder kommissionens avsikt att stärka EMU:s inflytande i internationella finansiella institutioner med en gemensam EU-ståndpunkt som företräds av utvalda representanter, såsom Eurogruppens ordförande, kommissionen och ECB:s ordförande. Enligt tidigare praxis kan Eurogruppens ordförande, kommissionen och ECB:s ordförande redan delta som observatörer i de viktigaste internationella finansiella institutionerna. Europaparlamentet begär dock en bättre samordning av europeiska ståndpunkter så att den gemensamma europeiska monetära politiken i framtiden kan företrädas av dess legitima representanter. Europaparlamentet förväntar sig att en ståndpunkt från euroområdet om dess viktigaste partners växelkurspolitik kommer att framföras. Eurogruppens ordförande uppmanas att företräda euroområdet i forumet för finansiell stabilitet. Parlamentet föreslår att Internationella valutafondens (IMF) stadga ändras så att ekonomiska block och organisationer kan få en representation.

59.   Europaparlamentet betonar att en gemensam vision för Europeiska unionen behövs för en reform av internationella finansiella institutioner, vilken bör beakta utmaningarna för den globala ekonom, inbegripet framväxten av nya ekonomiska krafter.

60.   Europaparlamentet beklagar att kommissionen i sitt meddelande om EMU@10 inte genomfört en mer detaljerad och precis analys av eurons internationella roll. Kommissionen uppmanas att utarbeta en utförlig rapport om den externa dimensionen av den gemensamma monetära politiken och om dess återverkningar på de ekonomiska och handelsrelaterade resultaten inom euroområdet.

61.   Europaparlamentet betonar att vissa av EU:s partnerländer för en penningpolitik som syftar till att undervärdera sina valutor. Detta är ett illojalt sätt att påverka den internationella handeln och skulle kunna anses vara ett icke-tariffärt handelshinder.

EMU:s ekonomiska instrument och styrning

62.   Europaparlamentet anser att alla berörda parter – Europaparlamentet, rådet, kommissionen, Eurogruppen och arbetsmarknadens parter på EU-nivå och nationell nivå – bör arbeta tillsammans för att stärka EMU:s framtida funktionssätt när det gäller ekonomisk styrning på grundval av följande förslag:

| a) | Med de integrerade riktlinjerna, som är en viktig del av Lissabonstrategin och det centrala ekonomiska instrumentet och som syftar till en balanserad kombination av ekonomisk-politiska åtgärder (policy-mix), bör ömsesidigt inspirerande reformer eftersträvas för sysselsättning, miljö och social trygghet. |
| --- | --- |

a)

Med de integrerade riktlinjerna, som är en viktig del av Lissabonstrategin och det centrala ekonomiska instrumentet och som syftar till en balanserad kombination av ekonomisk-politiska åtgärder (policy-mix), bör ömsesidigt inspirerande reformer eftersträvas för sysselsättning, miljö och social trygghet.

| b) | De integrerade riktlinjerna bör skapa allmänna ramar för en närmare samordning av den ekonomiska politiken så att de nationella reformprogrammen kan anpassas till varandra, dock med hänsyn till ekonomiska skillnader och olikartade nationella traditioner. Ett obligatoriskt förfarande för samråd med nationella parlament om stabilitets- och konvergensprogram och nationella reformprogram bör inrättas. |
| --- | --- |

b)

De integrerade riktlinjerna bör skapa allmänna ramar för en närmare samordning av den ekonomiska politiken så att de nationella reformprogrammen kan anpassas till varandra, dock med hänsyn till ekonomiska skillnader och olikartade nationella traditioner. Ett obligatoriskt förfarande för samråd med nationella parlament om stabilitets- och konvergensprogram och nationella reformprogram bör inrättas.

| c) | Det bör skapas starkare kopplingar mellan de integrerade riktlinjerna, särskilt de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, och stabilitets- och konvergensprogrammen. Stabilitets- och konvergensprogrammen och de nationella reformprogrammen bör läggas fram samtidigt (i början på varje höst) efter en debatt i de nationella parlamenten. De allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken skulle kunna innehålla gemensamma budgetmål i linje med stabilitets- och tillväxtpaktens preventiva aspekt. |
| --- | --- |

c)

Det bör skapas starkare kopplingar mellan de integrerade riktlinjerna, särskilt de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, och stabilitets- och konvergensprogrammen. Stabilitets- och konvergensprogrammen och de nationella reformprogrammen bör läggas fram samtidigt (i början på varje höst) efter en debatt i de nationella parlamenten. De allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken skulle kunna innehålla gemensamma budgetmål i linje med stabilitets- och tillväxtpaktens preventiva aspekt.

| d) | Vid beslut om sina nationella budgetar bör medlemsstaternas regeringar beakta de integrerade riktlinjerna och de länderspecifika rekommendationerna liksom den övergripande budgetsituationen i euroområdet. De olika nationella skattetidsplanerna och de huvudsakliga antagandena i de underliggande prognoserna bör harmoniseras för att undvika skillnader på grund av att det används olika makroekonomiska prognoser (global tillväxt, EU-tillväxt, oljepris, räntor) och andra parametrar. Kommissionen, Eurostat och medlemsstaterna uppmanas att arbeta för att det fastställs verktyg som förbättrar jämförbarheten mellan nationella budgetar när det gäller utgifter i olika kategorier. |
| --- | --- |

d)

Vid beslut om sina nationella budgetar bör medlemsstaternas regeringar beakta de integrerade riktlinjerna och de länderspecifika rekommendationerna liksom den övergripande budgetsituationen i euroområdet. De olika nationella skattetidsplanerna och de huvudsakliga antagandena i de underliggande prognoserna bör harmoniseras för att undvika skillnader på grund av att det används olika makroekonomiska prognoser (global tillväxt, EU-tillväxt, oljepris, räntor) och andra parametrar. Kommissionen, Eurostat och medlemsstaterna uppmanas att arbeta för att det fastställs verktyg som förbättrar jämförbarheten mellan nationella budgetar när det gäller utgifter i olika kategorier.

| e) | I möjligaste mån bör man använda mer formella rekommendationer för medlemsstaterna i euroområdet, såsom mål för utgifter på medellång sikt, specifika strukturreformer, investeringar och de offentliga finansernas kvalitet. En mer standardiserad rapporteringsstruktur inom ramen för de nationella reformprogrammen bör också eftersträvas, dock utan att nationella reformprioriteringar störs. Alla åtaganden, mål och riktmärken bör helt och hållet införlivas i de integrerade riktlinjerna och de nationella reformprogrammen så att den ekonomiska styrningen blir mer konsekvent och effektiv. |
| --- | --- |

e)

I möjligaste mån bör man använda mer formella rekommendationer för medlemsstaterna i euroområdet, såsom mål för utgifter på medellång sikt, specifika strukturreformer, investeringar och de offentliga finansernas kvalitet. En mer standardiserad rapporteringsstruktur inom ramen för de nationella reformprogrammen bör också eftersträvas, dock utan att nationella reformprioriteringar störs. Alla åtaganden, mål och riktmärken bör helt och hållet införlivas i de integrerade riktlinjerna och de nationella reformprogrammen så att den ekonomiska styrningen blir mer konsekvent och effektiv.

| f) | En långsiktig strategi, i goda tider, för att minska den nationella skuldnivån till maximalt 60 procent av BNP bör tas med i ramarna för den ekonomiska styrningen, eftersom detta skulle minska de löpande kostnaderna för skulderna och sänka kapitalkostnaderna för privata investeringar. |
| --- | --- |

f)

En långsiktig strategi, i goda tider, för att minska den nationella skuldnivån till maximalt 60 procent av BNP bör tas med i ramarna för den ekonomiska styrningen, eftersom detta skulle minska de löpande kostnaderna för skulderna och sänka kapitalkostnaderna för privata investeringar.

| g) | Det bör inrättas bindande former för euroområdets medlemsstater att konsultera varandra och kommissionen innan viktiga beslut inom den ekonomiska politiken fattas, t. ex. åtgärder för att ta itu med högre livsmedels- och energipriser. |
| --- | --- |

g)

Det bör inrättas bindande former för euroområdets medlemsstater att konsultera varandra och kommissionen innan viktiga beslut inom den ekonomiska politiken fattas, t. ex. åtgärder för att ta itu med högre livsmedels- och energipriser.

| h) | Ekonomisk samordning av skattepolitiken bör ta formen av en integrerad ”europeisk strategi för ekonomi och sysselsättning” på grundval av de existerande ekonomisk-politiska instrumenten, i synnerhet Lissabonstrategin, de integrerade riktlinjerna, strategin för hållbar utveckling samt konvergens- och stabilitetsprogrammen. Medlemsstaternas regeringar, under ledning av Eurogruppens ordförande, uppmanas att stödja den ekonomiska aktiviteten på ett konsekvent sätt, vid samma tidpunkt och i samma riktning. |
| --- | --- |

h)

Ekonomisk samordning av skattepolitiken bör ta formen av en integrerad ”europeisk strategi för ekonomi och sysselsättning” på grundval av de existerande ekonomisk-politiska instrumenten, i synnerhet Lissabonstrategin, de integrerade riktlinjerna, strategin för hållbar utveckling samt konvergens- och stabilitetsprogrammen. Medlemsstaternas regeringar, under ledning av Eurogruppens ordförande, uppmanas att stödja den ekonomiska aktiviteten på ett konsekvent sätt, vid samma tidpunkt och i samma riktning.

| i) | Den europeiska strategi för ekonomi och sysselsättning som avses i punkt h bör beakta potentialen i ny teknologi och miljöteknik som en av hörnstenarna för ekonomisk tillväxt, tillsammans med en makroekonomisk policy-mix. |
| --- | --- |

i)

Den europeiska strategi för ekonomi och sysselsättning som avses i punkt h bör beakta potentialen i ny teknologi och miljöteknik som en av hörnstenarna för ekonomisk tillväxt, tillsammans med en makroekonomisk policy-mix.

| j) | Finansieringen av innovativa företag, särskilt små- och medelstora företag, bör underlättas bland annat genom att Europeiska investeringsbanken inrättar en europeisk fond för ”smart” tillväxt. |
| --- | --- |

j)

Finansieringen av innovativa företag, särskilt små- och medelstora företag, bör underlättas bland annat genom att Europeiska investeringsbanken inrättar en europeisk fond för ”smart” tillväxt.

| k) | Årsrapporten om euroområdet bör tillhandahålla en mer praktisk uppsättning av instrument och utvärderingar så att en mer detaljerad dialog kan föras mellan de olika EU-organ som är involverade i ekonomisk styrning. |
| --- | --- |

k)

Årsrapporten om euroområdet bör tillhandahålla en mer praktisk uppsättning av instrument och utvärderingar så att en mer detaljerad dialog kan föras mellan de olika EU-organ som är involverade i ekonomisk styrning.

| l) | Det bör inrättas en uppförandekod mellan parlamentet, rådet och kommissionen som säkerställer att de tre EU-institutionerna samarbetar ordentligt och deltar fullt ut när det gäller att hantera de integrerade riktlinjerna i fortsättningen, då centrala ekonomiska instrument behöver skapas. |
| --- | --- |

l)

Det bör inrättas en uppförandekod mellan parlamentet, rådet och kommissionen som säkerställer att de tre EU-institutionerna samarbetar ordentligt och deltar fullt ut när det gäller att hantera de integrerade riktlinjerna i fortsättningen, då centrala ekonomiska instrument behöver skapas.

| m) | Den institutionella ramen för samordningen av den ekonomiska politiken bör stärkas på följande sätt:






  — | ”Eurogruppformationer” bör också skapas för konkurrenskraft/industri, miljö, sysselsättning och utbildning. |
| --- | --- | --- |

m)

Den institutionella ramen för samordningen av den ekonomiska politiken bör stärkas på följande sätt:

—

”Eurogruppformationer” bör också skapas för konkurrenskraft/industri, miljö, sysselsättning och utbildning.

| — | Eurogruppen bör ges en starkare institutionell ram och mer personalresurser. |
| --- | --- |

—

Eurogruppen bör ges en starkare institutionell ram och mer personalresurser.

| — | Mandatet för Eurogruppens ordförande bör ligga i linje med de ekonomiska cyklerna i de integrerade riktlinjerna. |
| --- | --- |

—

Mandatet för Eurogruppens ordförande bör ligga i linje med de ekonomiska cyklerna i de integrerade riktlinjerna.

| — | Kommittén för ekonomisk politik bör uppgå i Ekonomiska och finansiella kommittén så att ett centralt och samordnat förberedande organ skapas för rådet (ekonomiska och finansiella frågor). |
| --- | --- |

—

Kommittén för ekonomisk politik bör uppgå i Ekonomiska och finansiella kommittén så att ett centralt och samordnat förberedande organ skapas för rådet (ekonomiska och finansiella frågor).

| — | En representant för parlamentet bör få observatörsstatus inom Eurogruppen och vid informella rådsmöten. |
| --- | --- |

—

En representant för parlamentet bör få observatörsstatus inom Eurogruppen och vid informella rådsmöten.

| — | Möten mellan trojkan, parlamentet och kommissionen bör anordnas fyra gånger om året, vid behov med Eurogruppen. |
| --- | --- |

—

Möten mellan trojkan, parlamentet och kommissionen bör anordnas fyra gånger om året, vid behov med Eurogruppen.

| n) | En mer regelbunden och strukturerad dialog om makroekonomiska frågor mellan parlamentet, kommissionen och Eurogruppen, i likhet med den monetära dialogen mellan parlamentet och ECB, bör inrättas och äga rum minst en gång per kvartal, i syfte att fördjupa de existerande ramarna och debattera de utmaningar som euroområdets ekonomi står inför. |
| --- | --- |

n)

En mer regelbunden och strukturerad dialog om makroekonomiska frågor mellan parlamentet, kommissionen och Eurogruppen, i likhet med den monetära dialogen mellan parlamentet och ECB, bör inrättas och äga rum minst en gång per kvartal, i syfte att fördjupa de existerande ramarna och debattera de utmaningar som euroområdets ekonomi står inför.

| o) | En aktiv dialog behöver inrättas mellan parlamentet, Eurogruppen, ECB och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén i syfte att diskutera den lämpliga policymixen. |
| --- | --- |

o)

En aktiv dialog behöver inrättas mellan parlamentet, Eurogruppen, ECB och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén i syfte att diskutera den lämpliga policymixen.

63.   Europaparlamentet anser att EMU:s politiska agenda för det kommande årtiondet i synnerhet kommer att präglas av utmaningarna till följd av den senaste tidens finansiella oro och dess konsekvenser för den reala ekonomin. Parlamentet välkomnar att medlemsstaterna inom euroområdet nu är bättre rustade att möta större chocker än tidigare tack vare en gemensam penningpolitik och de reformer som genomförts under de senaste åren. I syfte att i hög grad kunna motverka den ekonomiska avmattningen och hög inflation efterlyser Europaparlamentet emellertid

| a) | en samordnad insats på EU-nivå, grundad på en gemensam förståelse för problemen och gemensamma uppföljningsåtgärder, samtidigt som vissa nationella särdrag accepteras, inbegripet samordning av de nationella reformprogrammen, |
| --- | --- |

a)

en samordnad insats på EU-nivå, grundad på en gemensam förståelse för problemen och gemensamma uppföljningsåtgärder, samtidigt som vissa nationella särdrag accepteras, inbegripet samordning av de nationella reformprogrammen,

| b) | ambitiösa och anpassade nationella reformprogram och ett åtagande för deras genomförande, inbegripet en översyn av nationella budgetar för att reagera på de senaste ekonomiska prognoserna, motverka ekonomisk recession och främja tillväxt, samtidigt som en intensiv dialog med arbetsmarknadens parter upprättas, |
| --- | --- |

b)

ambitiösa och anpassade nationella reformprogram och ett åtagande för deras genomförande, inbegripet en översyn av nationella budgetar för att reagera på de senaste ekonomiska prognoserna, motverka ekonomisk recession och främja tillväxt, samtidigt som en intensiv dialog med arbetsmarknadens parter upprättas,

| c) | åtgärder för att i synnerhet stödja små och medelstora företag, för att komplettera Europeiska investeringsbankens senaste åtgärder och säkerställa hållbar kreditgivning till små och medelstora företag genom banksystemet, |
| --- | --- |

c)

åtgärder för att i synnerhet stödja små och medelstora företag, för att komplettera Europeiska investeringsbankens senaste åtgärder och säkerställa hållbar kreditgivning till små och medelstora företag genom banksystemet,

| d) | ett fastställande av riktade åtgärder för att skydda sårbara grupper från effekterna av den pågående finanskrisen, |
| --- | --- |

d)

ett fastställande av riktade åtgärder för att skydda sårbara grupper från effekterna av den pågående finanskrisen,

| e) | ett fullständigt genomförande i god tid av färdplanen för finansiella tjänster, inbegripet uppföljningsåtgärder och mer ändamålsenlig tillsyn vad avser dagens finansiella oro, |
| --- | --- |

e)

ett fullständigt genomförande i god tid av färdplanen för finansiella tjänster, inbegripet uppföljningsåtgärder och mer ändamålsenlig tillsyn vad avser dagens finansiella oro,

| f) | förstärkning av krishanteringslösningar genom att förbättra EU:s bestämmelser om likvidation och att inrätta klart definierade och enhälligt accepterade förfaranden för hur bördorna ska delas mellan de berörda medlemsstaterna i händelse av insolvens inom gränsöverskridande finanskoncerner, |
| --- | --- |

f)

förstärkning av krishanteringslösningar genom att förbättra EU:s bestämmelser om likvidation och att inrätta klart definierade och enhälligt accepterade förfaranden för hur bördorna ska delas mellan de berörda medlemsstaterna i händelse av insolvens inom gränsöverskridande finanskoncerner,

| g) | färdigställande av instrumenten för att utforma penningpolitiken genom en grundlig analys av de faktorer som påverkar det finansiella systemets stabilitet och funktionssätt, bland annat i fråga om överföringen av penningpolitiken, utvecklingen av kredit- och finanstillgångar, nya produkters egenskaper och koncentrationen av risk och likviditet, |
| --- | --- |

g)

färdigställande av instrumenten för att utforma penningpolitiken genom en grundlig analys av de faktorer som påverkar det finansiella systemets stabilitet och funktionssätt, bland annat i fråga om överföringen av penningpolitiken, utvecklingen av kredit- och finanstillgångar, nya produkters egenskaper och koncentrationen av risk och likviditet,

| h) | en proaktiv europeisk insats inom internationella forum, särskilt forumet för finansiell stabilitet och IMF, och fler gemensamma politiska beslutsprocesser, |
| --- | --- |

h)

en proaktiv europeisk insats inom internationella forum, särskilt forumet för finansiell stabilitet och IMF, och fler gemensamma politiska beslutsprocesser,

| i) | formulering av en enda ståndpunkt från Europeiska unionen inom G8 och funderingar om EU:s roll som ett effektivare globalt ekonomiskt beslutsorgan, samtidigt som en sådan roll anpassas till globaliseringen och dess konsekvenser och till mer dominerande globala finansiella marknader, |
| --- | --- |

i)

formulering av en enda ståndpunkt från Europeiska unionen inom G8 och funderingar om EU:s roll som ett effektivare globalt ekonomiskt beslutsorgan, samtidigt som en sådan roll anpassas till globaliseringen och dess konsekvenser och till mer dominerande globala finansiella marknader,

| j) | en bättre och effektivare samordning mellan Världshandelsorganisationen och de så kallade Bretton Woods-organen (IMF och Världsbanksgruppen) för att motverka spekulation och ta sig an utmaningarna till följd av den allvarliga krisen, |
| --- | --- |

j)

en bättre och effektivare samordning mellan Världshandelsorganisationen och de så kallade Bretton Woods-organen (IMF och Världsbanksgruppen) för att motverka spekulation och ta sig an utmaningarna till följd av den allvarliga krisen,

| k) | en global världskonferens under överinseende av IMF som organiseras, med tanke på dagens allvarliga monetära turbulens, för globala konsultationer i monetära frågor, och en genomförandeanalys av att inrätta en tvistlösningsmekanism för monetära frågor inom ramen för IMF. |
| --- | --- |

k)

en global världskonferens under överinseende av IMF som organiseras, med tanke på dagens allvarliga monetära turbulens, för globala konsultationer i monetära frågor, och en genomförandeanalys av att inrätta en tvistlösningsmekanism för monetära frågor inom ramen för IMF.

*

- *

64.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Eurogruppens ordförande samt medlemsstaterna regeringar och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2008)0506.

(2)  EUT C 314 E, 21.12.2006, s. 125.

(3)  EUT C 175 E, 10.7.2008, s. 569.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2008)0057.

(5)  EUT C 282 E, 6.11.2008, s. 422.

(6)  EUT C 287 E, 29.1.2007, s. 535.

(7)  EUT C 304 E, 1.12.2005, s. 132.

(8)  EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 780.

(9)  Antagna texter, P6_TA(2008)0357.

(10)  EUT C 298 E, 8.12.2006, s. 249.

(11)  EUT C 146 E, 12.6.2008, s. 251.

(12)  Antagna texter, P6_TA(2008)0287.

(13)  EUT C 291 E, 30.11.2006, s. 118.

(14)  EUT C 157 E, 6.7.2006, s. 73.

(15)  Antagna texter, P6_TA(2008)0425.

(16)  EGT C 35, 2.2.1998, s. 1.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/21

---

Rekommendationer om tillämpningen av principen om likalön för kvinnor och män

P6_TA(2008)0544

Europaparlamentets resolution av den 18 november 2008 med rekommendationer till kommissionen om tillämpningen av principen om likalön för kvinnor och män (2008/2012(INI))

(2010/C 16 E/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 192, andra stycket, i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 192, andra stycket, i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 141, tredje stycket, i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 141, tredje stycket, i EG-fördraget,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 juli 2007”Utjämna löneskillnaderna mellan kvinnor och män” (KOM(2007)0424), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 juli 2007”Utjämna löneskillnaderna mellan kvinnor och män” (KOM(2007)0424),

| — | med beaktande av rapporten från februari 2007 från kommissionens nätverk av juridiska experter på områdena sysselsättning, sociala frågor och jämställdhet med titeln ”Rättsliga aspekter kring löneskillnaderna mellan kvinnor och män”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från februari 2007 från kommissionens nätverk av juridiska experter på områdena sysselsättning, sociala frågor och jämställdhet med titeln ”Rättsliga aspekter kring löneskillnaderna mellan kvinnor och män”,

| — | med beaktande av den europeiska jämställdhetspakt som antogs av Europeiska rådet vid dess möte i Bryssel den 23 och 24 mars 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska jämställdhetspakt som antogs av Europeiska rådet vid dess möte i Bryssel den 23 och 24 mars 2006,

| — | med beaktande av rättsfall i EG-domstolen grundade på artikel 141 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rättsfall i EG-domstolen grundade på artikel 141 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av bestämmelserna i Internationella arbetsorganisationens konvention om deltidsarbete från 1994 måste länderna i sina offentliga upphandlingar införa en arbetsklausul, som inbegriper frågan om lika lön, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bestämmelserna i Internationella arbetsorganisationens konvention om deltidsarbete från 1994 måste länderna i sina offentliga upphandlingar införa en arbetsklausul, som inbegriper frågan om lika lön,

| — | med beaktande av artikel 11.1 d i konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, antagen genom generalförsamlingens resolution 34/180 av den 18 december 1979, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 11.1 d i konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, antagen genom generalförsamlingens resolution 34/180 av den 18 december 1979,

| — | med beaktande av det ramprogram för jämställdhet som antagits av EU:s arbetsmarknadsparter den 1 mars 2005, samt dess uppföljningsrapporter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det ramprogram för jämställdhet som antagits av EU:s arbetsmarknadsparter den 1 mars 2005, samt dess uppföljningsrapporter,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 13 mars 2007 om en färdplan för jämställdhet (2006–2010) (1) och av den 3 september 2008 om jämställdhet – 2008 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 13 mars 2007 om en färdplan för jämställdhet (2006–2010) (1) och av den 3 september 2008 om jämställdhet – 2008 (2),

| — | med beaktande av artiklarna 39 och 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 39 och 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0389/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0389/2008), och av följande skäl:

| A. | Kvinnor tjänar i allmänhet 15 procent mindre än män inom EU och upp till 25 procent mindre inom den privata sektorn. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män varierar mellan 4 och mer än 25 procent i medlemsstaterna, och det finns inget som tyder på att denna skillnad kommer att jämnas ut i någon större utsträckning. |
| --- | --- |

A.

Kvinnor tjänar i allmänhet 15 procent mindre än män inom EU och upp till 25 procent mindre inom den privata sektorn. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män varierar mellan 4 och mer än 25 procent i medlemsstaterna, och det finns inget som tyder på att denna skillnad kommer att jämnas ut i någon större utsträckning.

| B. | En kvinna måste arbeta till den 22 februari (det vill säga 418 kalenderdagar) för att tjäna lika mycket som en man gör under ett år. |
| --- | --- |

B.

En kvinna måste arbeta till den 22 februari (det vill säga 418 kalenderdagar) för att tjäna lika mycket som en man gör under ett år.

| C. | För att åstadkomma jämställdhet måste principen om lika lön för lika arbete och för likvärdigt arbete genomföras. |
| --- | --- |

C.

För att åstadkomma jämställdhet måste principen om lika lön för lika arbete och för likvärdigt arbete genomföras.

| D. | Tillgängliga uppgifter visar att löneskillnaderna mellan kvinnor och män kvarstår och att framstegen går mycket långsamt (från 17 % 1995 till 15 % 2005), trots den omfattande lagstiftning som varit gällande i mer än 30 år, de åtgärder som vidtagits och de medel som använts för att försöka jämna ut dem. Därför är det nödvändigt att undersöka orsakerna till löneskillnaderna och den segregering som de medför på arbetsmarknaden för kvinnor och försöka utveckla målinriktade metoder för att komma till rätta med dem. |
| --- | --- |

D.

Tillgängliga uppgifter visar att löneskillnaderna mellan kvinnor och män kvarstår och att framstegen går mycket långsamt (från 17 % 1995 till 15 % 2005), trots den omfattande lagstiftning som varit gällande i mer än 30 år, de åtgärder som vidtagits och de medel som använts för att försöka jämna ut dem. Därför är det nödvändigt att undersöka orsakerna till löneskillnaderna och den segregering som de medför på arbetsmarknaden för kvinnor och försöka utveckla målinriktade metoder för att komma till rätta med dem.

| E. | I samtliga medlemsstater lyckas kvinnorna bättre med sina studier än männen, och majoriteten av de utexaminerade från universitet och högskolor är kvinnor, men utan att löneskillnaderna utjämnas på ett jämförbart sätt. |
| --- | --- |

E.

I samtliga medlemsstater lyckas kvinnorna bättre med sina studier än männen, och majoriteten av de utexaminerade från universitet och högskolor är kvinnor, men utan att löneskillnaderna utjämnas på ett jämförbart sätt.

| F. | Löneskillnaderna är ett resultat av direkt och indirekt diskriminering, sociala och ekonomiska faktorer, segregation på arbetsmarknaden och hela lönestrukturen. De beror även på en rad olika faktorer, såväl juridiska som sociala och ekonomiska, som inte bara gäller lika lön för lika arbete. |
| --- | --- |

F.

Löneskillnaderna är ett resultat av direkt och indirekt diskriminering, sociala och ekonomiska faktorer, segregation på arbetsmarknaden och hela lönestrukturen. De beror även på en rad olika faktorer, såväl juridiska som sociala och ekonomiska, som inte bara gäller lika lön för lika arbete.

| G. | Löneklyftan bör inte beräknas enbart utifrån skillnader i bruttotimlön, utan man måste även ta med faktorer som individuella lönetillägg, yrkesklassificering, arbetsorganisation, yrkeserfarenhet och produktivitet. Dessa bör mätas inte bara i kvantitativa termer (timmar då arbetstagaren är fysiskt närvarande på arbetsplatsen) utan även i kvalitativa, samt med hänsyn till hur arbetstidsminskning, tjänstledighet och sjukfrånvaro påverkar lönen. |
| --- | --- |

G.

Löneklyftan bör inte beräknas enbart utifrån skillnader i bruttotimlön, utan man måste även ta med faktorer som individuella lönetillägg, yrkesklassificering, arbetsorganisation, yrkeserfarenhet och produktivitet. Dessa bör mätas inte bara i kvantitativa termer (timmar då arbetstagaren är fysiskt närvarande på arbetsplatsen) utan även i kvalitativa, samt med hänsyn till hur arbetstidsminskning, tjänstledighet och sjukfrånvaro påverkar lönen.

| H. | Att minska löneskillnaderna mellan kvinnor och män var ett av målen i Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, men det har inte behandlats tillräckligt ingående av de flesta medlemsstater. |
| --- | --- |

H.

Att minska löneskillnaderna mellan kvinnor och män var ett av målen i Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, men det har inte behandlats tillräckligt ingående av de flesta medlemsstater.

| I. | En förbättring av EU:s rättsliga ram bör göra det möjligt för medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att bättre fastställa orsakerna till varför löneskillnaderna mellan kvinnor och män kvarstår. |
| --- | --- |

I.

En förbättring av EU:s rättsliga ram bör göra det möjligt för medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att bättre fastställa orsakerna till varför löneskillnaderna mellan kvinnor och män kvarstår.

| J. | Kvinnodominerade yrken och traditionellt kvinnliga arbetsuppgifter tenderar att anses mindre värda än de där männen är i majoritet, utan att det nödvändigtvis kan motiveras objektivt. |
| --- | --- |

J.

Kvinnodominerade yrken och traditionellt kvinnliga arbetsuppgifter tenderar att anses mindre värda än de där männen är i majoritet, utan att det nödvändigtvis kan motiveras objektivt.

| K. | Det finns en digital klyfta grundad på kön som leder till klara löneskillnader. |
| --- | --- |

K.

Det finns en digital klyfta grundad på kön som leder till klara löneskillnader.

| L. | Det lönesystem där antal tjänsteår ingår i beräkningen av lönen är till nackdel för kvinnor som (vid flera tillfällen) i samband med yttre faktorer, såsom barnrelaterade avbrott i arbetet, annat yrkesval eller kortare arbetstid. Dessa kvinnor hamnar ständigt, och på ett strukturellt sätt, på efterkälken. |
| --- | --- |

L.

Det lönesystem där antal tjänsteår ingår i beräkningen av lönen är till nackdel för kvinnor som (vid flera tillfällen) i samband med yttre faktorer, såsom barnrelaterade avbrott i arbetet, annat yrkesval eller kortare arbetstid. Dessa kvinnor hamnar ständigt, och på ett strukturellt sätt, på efterkälken.

| M. | Uppgifter visar att kvinnors kvalifikationer och erfarenheter belönas ekonomiskt lägre än männens. Förutom att principen om ”lika lön för likvärdigt arbete” inte får snedvridas på grund av könsstereotypa föreställningar, måste man frigöra sig från de sociala roller som hittills i hög grad har påverkat utbildnings- och karriärmöjligheterna. Mammaledighet och föräldraledighet bör inte medföra diskriminering av kvinnor på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

M.

Uppgifter visar att kvinnors kvalifikationer och erfarenheter belönas ekonomiskt lägre än männens. Förutom att principen om ”lika lön för likvärdigt arbete” inte får snedvridas på grund av könsstereotypa föreställningar, måste man frigöra sig från de sociala roller som hittills i hög grad har påverkat utbildnings- och karriärmöjligheterna. Mammaledighet och föräldraledighet bör inte medföra diskriminering av kvinnor på arbetsmarknaden.

| N. | Löneskillnaderna påverkar i hög grad kvinnors ekonomiska och sociala ställning under hela deras arbetsliv och även efteråt. Eftersom kvinnor bidrar till samhället på ett annat sätt än genom arbete, t. ex. genom att ta hand om barn eller äldre släktingar, löper många kvinnor följaktligen större risk att drabbas av fattigdom och är mindre ekonomiskt oberoende. |
| --- | --- |

N.

Löneskillnaderna påverkar i hög grad kvinnors ekonomiska och sociala ställning under hela deras arbetsliv och även efteråt. Eftersom kvinnor bidrar till samhället på ett annat sätt än genom arbete, t. ex. genom att ta hand om barn eller äldre släktingar, löper många kvinnor följaktligen större risk att drabbas av fattigdom och är mindre ekonomiskt oberoende.

| O. | Löneskillnaderna är ännu mer framträdande bland invandrarkvinnor, kvinnor med funktionshinder, kvinnor som tillhör minoriteter och lågutbildade kvinnor. |
| --- | --- |

O.

Löneskillnaderna är ännu mer framträdande bland invandrarkvinnor, kvinnor med funktionshinder, kvinnor som tillhör minoriteter och lågutbildade kvinnor.

| P. | Det är mycket viktigt att ha tillgång till uppgifter som är uppdelade efter kön och en moderniserad lagstiftning som beaktar jämställdhetsperspektivet och som gör det möjligt att ta upp orsakerna till lönediskrimineringen. |
| --- | --- |

P.

Det är mycket viktigt att ha tillgång till uppgifter som är uppdelade efter kön och en moderniserad lagstiftning som beaktar jämställdhetsperspektivet och som gör det möjligt att ta upp orsakerna till lönediskrimineringen.

| Q. | Det är möjligt och nödvändigt att genom utbildning verka för att de stereotypa föreställningarna i samhället om kön undanröjs. |
| --- | --- |

Q.

Det är möjligt och nödvändigt att genom utbildning verka för att de stereotypa föreställningarna i samhället om kön undanröjs.

| R. | Kommissionen har vid upprepade tillfällen uppmanats att vidta åtgärder, inklusive att granska gällande lagstiftning, för att hjälpa till att utjämna löneskillnaderna mellan kvinnor och män, eliminera risken för pensionärer att drabbas av fattigdom och garantera dessa en rimlig levnadsstandard. |
| --- | --- |

R.

Kommissionen har vid upprepade tillfällen uppmanats att vidta åtgärder, inklusive att granska gällande lagstiftning, för att hjälpa till att utjämna löneskillnaderna mellan kvinnor och män, eliminera risken för pensionärer att drabbas av fattigdom och garantera dessa en rimlig levnadsstandard.

| S. | I Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (omarbetning) (3) fastställs det att principen om likalön för lika eller likvärdigt arbete är en viktig och oundgänglig del av gemenskapen regelverk, inklusive Europeiska domstolens rättspraxis mot könsdiskriminering, och man måste därför utarbeta ytterligare bestämmelser för genomförandet av denna princip. |
| --- | --- |

S.

I Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (omarbetning) (3) fastställs det att principen om likalön för lika eller likvärdigt arbete är en viktig och oundgänglig del av gemenskapen regelverk, inklusive Europeiska domstolens rättspraxis mot könsdiskriminering, och man måste därför utarbeta ytterligare bestämmelser för genomförandet av denna princip.

| T. | De åtgärder som medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och jämställdhetsorganisationerna vidtar, bland annat de åtgärder som anges i det ovannämnda ramprogrammet för jämställdhet av den 1 mars 2005, skulle leda till en reell minskning av löneklyftan genom en effektiv tillämpning av den sociala dialogen. |
| --- | --- |

T.

De åtgärder som medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och jämställdhetsorganisationerna vidtar, bland annat de åtgärder som anges i det ovannämnda ramprogrammet för jämställdhet av den 1 mars 2005, skulle leda till en reell minskning av löneklyftan genom en effektiv tillämpning av den sociala dialogen.

| U. | En strategi för att komma till rätta med löneklyftan, den horisontella och vertikala segregeringen på arbetsmarknaden samt den stereotypa synen på kvinnodominerade arbeten och sektorer förutsätter en lagstiftnings- och åtgärdsram på olika nivåer där man skiljer mellan lönediskriminering och löneskillnader som baseras på andra faktorer än direkt eller indirekt diskriminering, eftersom lönediskriminering omfattas direkt av lagstiftningens tillämpningsområde medan andra löneskillnader måste hanteras med målinriktad politik och specifika åtgärder. |
| --- | --- |

U.

En strategi för att komma till rätta med löneklyftan, den horisontella och vertikala segregeringen på arbetsmarknaden samt den stereotypa synen på kvinnodominerade arbeten och sektorer förutsätter en lagstiftnings- och åtgärdsram på olika nivåer där man skiljer mellan lönediskriminering och löneskillnader som baseras på andra faktorer än direkt eller indirekt diskriminering, eftersom lönediskriminering omfattas direkt av lagstiftningens tillämpningsområde medan andra löneskillnader måste hanteras med målinriktad politik och specifika åtgärder.

| V. | Såsom anges i kommissionens ovannämnda meddelande av den 18 juli 2007 håller kommissionen under 2008 på att analysera EU:s rättsliga ram för lika lön. Alla berörda aktörer kommer att medverka i denna analys. Resultaten av denna analys bör ges tillbörlig uppmärksamhet. |
| --- | --- |

V.

Såsom anges i kommissionens ovannämnda meddelande av den 18 juli 2007 håller kommissionen under 2008 på att analysera EU:s rättsliga ram för lika lön. Alla berörda aktörer kommer att medverka i denna analys. Resultaten av denna analys bör ges tillbörlig uppmärksamhet.

| W. | Jämställda pensioner, bl. a. vad gäller pensionsålder, har satts som mål. |
| --- | --- |

W.

Jämställda pensioner, bl. a. vad gäller pensionsålder, har satts som mål.

| X. | Det Europeiska jämställdhetsinstitutet kan spela en mycket viktig roll vad gäller att övervaka hur löneskillnaderna mellan könen utvecklas och att analysera anledningarna till dessa skillnader samt att bedöma lagstiftningens inverkan. |
| --- | --- |

X.

Det Europeiska jämställdhetsinstitutet kan spela en mycket viktig roll vad gäller att övervaka hur löneskillnaderna mellan könen utvecklas och att analysera anledningarna till dessa skillnader samt att bedöma lagstiftningens inverkan.

1.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, på grundval av artikel 141 i EG-fördraget och före den 31 december 2009, förelägga parlamentet ett förslag till rättsakt om granskning av den befintliga lagstiftningen om tillämpningen av principen om likalön för kvinnor och män (4), i enlighet med de detaljerade rekommendationerna som bifogas denna resolution.

2.   Europaparlamentet konstaterar att rekommendationerna respekterar subsidiaritetsprincipen och medborgarnas grundläggande rättigheter.

3.   Europaparlamentet anser att det begärda förslaget inte har några ekonomiska konsekvenser.

4.   Europaparlamentet är övertygat om att det är viktigt att garantera ett bättre och snabbare genomförande av direktiv 2006/54/EG i förhållande till jämställdhetsorganisationer och social dialog för att utjämna löneskillnaderna genom att se till att medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och jämställdhetsorganisationerna vidtar åtgärder, exempelvis de som har fastställts i det ovannämnda ramprogrammet för jämställdhet av den 1 mars 2005. För detta bör man bland annat sprida information och riktlinjer om praktiska hjälpmedel (framför allt för små och medelstora företag) för att utjämna löneklyftan, bland annat genom kollektivavtal på nationell nivå eller sektorsvis.

5.   Europaparlamentet betonar vikten av kollektivförhandlingar och kollektivavtal i bekämpningen av diskrimineringen av kvinnor, bl. a. i fråga om tillgång till anställning, löne- och arbetsvillkor, karriär och fortbildning.

6.   Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att organisera en europeisk dag för lika lön – den dag då Europas kvinnor (i genomsnitt) har tjänat ihop den lön som män tjänar under ett år (i genomsnitt) – som måste bidra till att öka medvetenheten om den löneklyfta som finns och få alla berörda aktörer att ta flera initiativ för att eliminera löneklyftan.

7.   Arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer uppmanas att tillsammans ta fram objektiva arbetsvärderingsinstrument för att minska löneskillnaderna mellan män och kvinnor.

8.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade detaljerade rekommendationer till kommissionen, rådet och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 301 E, 13.12.2007, s. 56.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2008)0399.

(3)  EUT L 204, 26.7.2006, s. 23.

(4)  Rådets direktiv 75/117/EEG av den 10 februari 1975 om tillnärmningen av medlemsstaternas lagar om tilllämpningen av principen om likalön för kvinnor och män (EGT L 45, 19.2.1975, s. 19) har införlivats i direktiv 2006/54/EG. I enlighet med bestämmelserna i direktiv 2006/54/EG ska direktiv 75/117/EEG upphöra att gälla från och med den 15 augusti 2009, vilket också är sista datum för genomförandet av detta direktiv.

---

BILAGA

DETALJERADE REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET

Rekommendation 1: DEFINITIONER

Direktiv 2006/54/EG innehåller en definition av lika lön, som kopierar bestämmelserna i direktiv 75/117/EEG. För att ha mer exakta verktyg för att utjämna löneskillnaderna mellan kvinnor och män är det viktigt att definiera de olika begreppen på ett mer detaljerat sätt enligt följande:

| — | Löneskillnader mellan kvinnor och män, utan att definitionen enbart omfattar bruttotimlön. |
| --- | --- |

—

Löneskillnader mellan kvinnor och män, utan att definitionen enbart omfattar bruttotimlön.

| — | Direkt lönediskriminering. |
| --- | --- |

—

Direkt lönediskriminering.

| — | Indirekt lönediskriminering. |
| --- | --- |

—

Indirekt lönediskriminering.

| — | Lön, vars definition bör omfatta nettolöner samt andra arbetsrelaterade ekonomiska förmåner och naturaförmåner. |
| --- | --- |

—

Lön, vars definition bör omfatta nettolöner samt andra arbetsrelaterade ekonomiska förmåner och naturaförmåner.

| — | Pensionsskillnader – i de olika pelarna i pensionssystemen, dvs. fördelningssystem, tjänstepensioner (som en fortsättning på löneskillnaderna efter pensionen). |
| --- | --- |

—

Pensionsskillnader – i de olika pelarna i pensionssystemen, dvs. fördelningssystem, tjänstepensioner (som en fortsättning på löneskillnaderna efter pensionen).

Rekommendation 2: ANALYS AV SITUATIONEN OCH ÖPPENHET VAD GÄLLER RESULTATEN

2.1   Bristen på information och kunskap bland arbetsgivare och arbetstagare om de befintliga eller eventuella löneskillnaderna inom företaget gör att genomförandet av principen i fördraget och i gällande lagstiftning blir mindre effektivt.

2.2   Medlemsstaterna bör inse bristen på tillförlitliga statistiska uppgifter och att lönenivåerna för kvinnor är lägre, särskilt inom traditionellt kvinnodominerade yrken, samt betrakta och hantera löneklyftan mellan kvinnor och män som ett allvarligt problem i staternas socialpolitik.

2.3   Det är därför mycket viktigt att det blir obligatoriskt med lönegranskningar, liksom publicering av granskningarnas resultat, inom företagen (till exempel inom företag med minst 20 anställda). Samma krav måste också gälla uppgifterna om ersättningar utöver lönen.

2.4   Arbetsgivarna bör tillhandahålla arbetstagarna och deras företrädare med resultat i form av könsuppdelad lönestatistik. Denna information bör sparas sektorsvis och på nationell nivå i varje medlemsstat.

2.5   Medlemsstaterna och kommissionen bör förbättra statistiken och komplettera den med jämförbar data om löneklyftan mellan deltidsarbetande kvinnor och män samt om pensionsskillnaderna mellan kvinnor och män.

2.6   Statistiken bör vara sammanhängande, jämförbar, fullständig och vara inriktad på att avskaffa diskriminerande löneskillnader, med avseende på arbetets organisation och klassificering.

Rekommendation 3: ARBETSBEDÖMNING OCH YRKESKLASSIFICERING

3.1   I syfte att främja lika möjligheter för kvinnor och män bör begreppet om ett arbetes värde vila på samarbetsförmåga eller ansvarskänsla, med tyngdpunkten på arbetets kvalitet, och inte vara präglat av ett stereotypiskt synsätt som missgynnar kvinnor, såsom att lägga tonvikten på den fysiska styrkan i stället för på samarbetsförmåga eller ansvarskänsla. Kvinnor måste därför få information, handledning och/eller utbildning i samband med löneförhandlingar, yrkesklassificeringar och lönenivåer. Man måste ha möjlighet att begära av sektorer och företag att se över sina yrkesklassificeringssystem utifrån det obligatoriska genusperspektivet och göra de ändringar som krävs.

3.2   Kommissionens initiativ bör uppmana medlemsstaterna att införa yrkesklassificering som respekterar jämställdhetsprincipen och gör det möjligt för både arbetsgivare och arbetstagare att identifiera eventuella lönediskrimineringar på grund av en snedvriden definition av löneskalan. Nationella lagar och traditioner bör respekteras vad gäller ländernas arbetsmarknadsrelationer. Sådana medel för arbetsbedömning och yrkesklassificering bör också vara öppna för insyn och göras tillgängliga för alla aktörer, yrkesinspektioner och jämställdhetsorgan.

3.3   Medlemsstaterna bör göra en grundlig bedömning av kvinnodominerade yrken.

3.4   Icke-diskriminerande arbetsbedömningar bör baseras på nya system för att klassificera personalen och organisera arbetet samt på arbetslivserfarenhet och produktivitet, som särskilt bör mätas i kvalitativa termer. Denna information bör ligga till grund för uppgifter och utvärderingstabeller som kan användas vid lönesättning, där vederbörlig hänsyn bör tas till principen om jämförbarhet.

Rekommendation 4: JÄMSTÄLLDHETSORGAN

Jämställdhetsorganen bör få en stärkt roll i arbetet med att utjämna löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Organen bör göras behöriga att kontrollera, rapportera och, i tillämpliga fall, upprätthålla respekten för tillämpningen av lagstiftningen om principen om jämställdhet på ett mer effektivt och oberoende sätt. Artikel 20 i direktiv 2006/54/EG bör ses över för att stärka jämställdhetsorganens roll genom följande åtgärder:

| — | Att ge stöd och råd åt personer som drabbats av lönediskriminering. |
| --- | --- |

—

Att ge stöd och råd åt personer som drabbats av lönediskriminering.

| — | Att tillhandahålla oberoende undersökningar om löneskillnader. |
| --- | --- |

—

Att tillhandahålla oberoende undersökningar om löneskillnader.

| — | Att offentliggöra oberoende rapporter om och lämna rekommendationer i frågor som rör lönediskriminering (direkt eller indirekt). |
| --- | --- |

—

Att offentliggöra oberoende rapporter om och lämna rekommendationer i frågor som rör lönediskriminering (direkt eller indirekt).

| — | Att ha rättslig behörighet att anmäla fall av lönediskriminering till domstol. |
| --- | --- |

—

Att ha rättslig behörighet att anmäla fall av lönediskriminering till domstol.

| — | Att erbjuda arbetsmarknadens parter samt advokater, domare och ombudsmän särskild utbildning som bygger på en rad analytiska instrument och målinriktade åtgärder som kan användas antingen när man upprättar kontrakt eller när man kontrollerar om bestämmelserna och politiken för att utjämna löneklyftan tillämpas. |
| --- | --- |

—

Att erbjuda arbetsmarknadens parter samt advokater, domare och ombudsmän särskild utbildning som bygger på en rad analytiska instrument och målinriktade åtgärder som kan användas antingen när man upprättar kontrakt eller när man kontrollerar om bestämmelserna och politiken för att utjämna löneklyftan tillämpas.

Rekommendation 5: SOCIAL DIALOG

Det krävs ytterligare granskning av kollektivavtal, tillämpliga löneskalor och system för arbetsbedömningar, framför allt vad gäller behandling av deltidsarbetare och arbetstagare med andra atypiska anställningsformer eller extra inkomster/lönetillägg, inklusive betalning in natura, (vilka oftare ges till män än till kvinnor). Här bör inte bara de allmänna arbetsvillkoren tas upp, utan också andra anställningsförmåner samt yrkesbaserade systemen för social trygghet (tjänstledighet, pension, tjänstebil, företagsdagis och flexibla arbetstider m. m.). Medlemsstaterna bör, i enlighet med lagstiftning, kollektivavtal och praxis på nationell nivå, uppmuntra arbetsmarknadens parter att införa könsneutrala arbetsbedömningar för att göra det möjligt för både arbetsgivare och arbetstagare att identifiera eventuella lönediskrimineringar på grund av en snedvriden definition av löneskalan.

Rekommendation 6: FÖREBYGGANDE AV DISKRIMINERING

Artikel 26 i direktiv 2006/54/EG om förebyggande av diskriminering bör kompletteras med ett särskilt stycke om förebyggande av lönediskriminering för att medlemsstaterna, i samråd med arbetsmarknadens parter och jämställdhetsorganisationerna, ska vidta följande typer av åtgärder:

| — | Specifika åtgärder för utbildning och klassificering av yrkesgrupper, riktade till skolsystemet och systemet för fortbildning, med målet att undanröja och förhindra diskriminering inom utbildning, klassificering och ekonomisk värdering av kompetens. |
| --- | --- |

—

Specifika åtgärder för utbildning och klassificering av yrkesgrupper, riktade till skolsystemet och systemet för fortbildning, med målet att undanröja och förhindra diskriminering inom utbildning, klassificering och ekonomisk värdering av kompetens.

| — | Specifika åtgärder som gör det möjligt att förena arbete med familj och privatliv och som omfattar barnpassning och andra omsorgstjänster, flexibel arbetsorganisation och arbetstid samt bestämmelser om mammaledighet, pappaledighet, föräldraledighet och ledighet av familjeskäl. Särskilda bestämmelser bör finnas om pappaledighet och skyddet av denna samt om föräldraledighet med ekonomisk ersättning för båda föräldrarna. |
| --- | --- |

—

Specifika åtgärder som gör det möjligt att förena arbete med familj och privatliv och som omfattar barnpassning och andra omsorgstjänster, flexibel arbetsorganisation och arbetstid samt bestämmelser om mammaledighet, pappaledighet, föräldraledighet och ledighet av familjeskäl. Särskilda bestämmelser bör finnas om pappaledighet och skyddet av denna samt om föräldraledighet med ekonomisk ersättning för båda föräldrarna.

| — | Konkreta och bestämda åtgärder (enligt artikel 141.4 i EG-fördraget) för att utjämna löneklyftan och könssegregeringen som ska genomföras av arbetsmarknadens parter och jämställdhetsorganisationerna på olika nivåer, både avtalsmässiga och sektorsvis, t. ex. att främja löneuppgörelser för att bekämpa löneskillnader mellan kvinnor och män, utföra undersökningar om lika lön, fastställa kvalitativa och kvantitativa mål och riktmärken samt utbyta bästa praxis. |
| --- | --- |

—

Konkreta och bestämda åtgärder (enligt artikel 141.4 i EG-fördraget) för att utjämna löneklyftan och könssegregeringen som ska genomföras av arbetsmarknadens parter och jämställdhetsorganisationerna på olika nivåer, både avtalsmässiga och sektorsvis, t. ex. att främja löneuppgörelser för att bekämpa löneskillnader mellan kvinnor och män, utföra undersökningar om lika lön, fastställa kvalitativa och kvantitativa mål och riktmärken samt utbyta bästa praxis.

| — | Införande av en bestämmelse i upphandlingsavtal om respekten för jämställdhet och lika lön. |
| --- | --- |

—

Införande av en bestämmelse i upphandlingsavtal om respekten för jämställdhet och lika lön.

Rekommendation 7: JÄMSTÄLLDHETSPERSPEKTIVET

Jämställdhetsperspektivet måste integreras bättre genom att det i artikel 29 i direktiv 2006/54/EG införs tydliga anvisningar för hur medlemsstaterna ska tillämpa principen om likabehandling i fråga om löner och försöka utjämna löneklyftan mellan män och kvinnor. Kommissionen bör skaffa sig kapacitet att bistå små och medelstora företag och berörda parter i samband med de konkreta åtgärderna för att överbrygga löneklyftan, genom att

| — | inrätta rapporteringssystem för bedömning av löneskillnaderna mellan kvinnor och män, |
| --- | --- |

—

inrätta rapporteringssystem för bedömning av löneskillnaderna mellan kvinnor och män,

| — | inrätta en databank över ändringarna av systemen för klassificering och organisation av arbetstagare, |
| --- | --- |

—

inrätta en databank över ändringarna av systemen för klassificering och organisation av arbetstagare,

| — | samla in och sprida uppgifter om försök att reformera arbetsorganisationen, |
| --- | --- |

—

samla in och sprida uppgifter om försök att reformera arbetsorganisationen,

| — | utarbeta specifika riktlinjer för övervakningen av löneskillnaderna inom ramen för kollektivavtal och göra dessa allmänt tillgängliga på en webbplats, översatta till olika språk, |
| --- | --- |

—

utarbeta specifika riktlinjer för övervakningen av löneskillnaderna inom ramen för kollektivavtal och göra dessa allmänt tillgängliga på en webbplats, översatta till olika språk,

| — | sprida information och riktlinjer om praktiska hjälpmedel (framför allt för små och medelstora företag) för att utjämna löneklyftan, bland annat genom kollektivavtal på nationell nivå eller sektorsvis. |
| --- | --- |

—

sprida information och riktlinjer om praktiska hjälpmedel (framför allt för små och medelstora företag) för att utjämna löneklyftan, bland annat genom kollektivavtal på nationell nivå eller sektorsvis.

Rekommendation 8: SANKTIONER

8.1   Lagstiftningen inom detta område är av olika skäl tydligen mindre effektiv. Eftersom hela problemet inte kan lösas enbart med hjälp av lagstiftning, bör kommissionen och medlemsstaterna stärka gällande lagstiftning med lämpliga åtgärder.

8.2   Det är viktigt att medlemsstaterna vidtar nödvändiga åtgärder för att se till att kränkningar mot principen om lika lön för likvärdigt arbete beläggs med lämpliga påföljder, enligt gällande rättsliga bestämmelse.

8.3   Enligt direktiv 2006/54/EG är medlemsstaterna redan nu tvungna att säkerställa kompensation eller gottgörelse (artikel 18) samt sanktioner (artikel 25) som ska vara ”effektiva, proportionella och avskräckande”. Dessa bestämmelser är emellertid inte tillräckliga för att förhindra kränkningar av principen om lika lön. Av denna anledning föreslås en studie om möjligheten, effektiviteten och effekterna av ett eventuellt införande av följande sanktioner:

| — | Kompensation eller gottgörelse, som inte ska begränsas av en på förhand fastställd övre gräns. |
| --- | --- |

—

Kompensation eller gottgörelse, som inte ska begränsas av en på förhand fastställd övre gräns.

| — | Sanktioner, som ska omfatta betalning av kompensationen till den drabbade personen. |
| --- | --- |

—

Sanktioner, som ska omfatta betalning av kompensationen till den drabbade personen.

| — | Administrativa böter (till exempel om en analys och undersökning om könsuppdelad lönestatistik inte inlämnats, anmälningsskyldigheten för denna inte respekterats eller inte finns tillgänglig (enligt rekommendation 2)). |
| --- | --- |

—

Administrativa böter (till exempel om en analys och undersökning om könsuppdelad lönestatistik inte inlämnats, anmälningsskyldigheten för denna inte respekterats eller inte finns tillgänglig (enligt rekommendation 2)).

| — | Fråntagande av rätten till offentliga förmåner och bidrag (även EU-bidrag som förvaltas av medlemsstaterna) samt rätten till deltagande i förfaranden för offentlig upphandling enligt direktiven 2004/17/EG (1) och 2004/18/EG (2) om förfarandena vid offentlig upphandling. |
| --- | --- |

—

Fråntagande av rätten till offentliga förmåner och bidrag (även EU-bidrag som förvaltas av medlemsstaterna) samt rätten till deltagande i förfaranden för offentlig upphandling enligt direktiven 2004/17/EG (1) och 2004/18/EG (2) om förfarandena vid offentlig upphandling.

| — | Att offentliggöra namnen på dem som överträder bestämmelserna. |
| --- | --- |

—

Att offentliggöra namnen på dem som överträder bestämmelserna.

Rekommendation 9: RATIONALISERING AV EU:S LAGSTIFTNING OCH POLITIK

9.1   Ett område i akut behov av åtgärder berör det samband som verkar finnas mellan lägre lön och deltidsarbete. Detta kräver en utvärdering och eventuell ändring av rådets direktiv 97/81/EG av den 15 december 1997 om ramavtalet om deltidsarbete undertecknat av UNICE, CEEP och EFS – Bilaga: Ramavtal om deltidsarbete (3), som föreskriver lika behandling av heltids- och deltidsarbetande arbetstagare samt mer inriktade och effektiva åtgärder i kollektivavtal.

9.2   Ett konkret mål för att minska löneklyftan bör omgående införas i riktlinjerna för sysselsättning, bl. a. om tillgången till yrkesutbildning och ett erkännande av kvinnors kvalifikationer och kunskaper.

---

(1)  EUT L 134, 30.4.2004, s. 1.

(2)  EUT L 134, 30.4.2004, s. 114.

(3)  EGT L 14, 20.1.1998, s. 9.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/28

---

Stöd till tidig demonstration av hållbar energiutvinning från fossila bränslen

P6_TA(2008)0545

Europaparlamentets resolution av den 18 november 2008 om stöd till tidig demonstration av hållbar energiutvinning från fossila bränslen (2008/2140(INI))

(2010/C 16 E/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 januari 2008 med titeln ”Stöd till tidig demonstration av hållbar energiutvinning från fossila bränslen” (KOM(2008)0013) och det åtföljande kommissionens arbetsdokument om konsekvensbedömning (SEK(2008)0047), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 januari 2008 med titeln ”Stöd till tidig demonstration av hållbar energiutvinning från fossila bränslen” (KOM(2008)0013) och det åtföljande kommissionens arbetsdokument om konsekvensbedömning (SEK(2008)0047),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/87/EG i avsikt att förbättra och utvidga gemenskapens system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser (KOM(2008)0016) och det åtföljande kommissionens arbetsdokument om konsekvensbedömning (SEK(2008)0052), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/87/EG i avsikt att förbättra och utvidga gemenskapens system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser (KOM(2008)0016) och det åtföljande kommissionens arbetsdokument om konsekvensbedömning (SEK(2008)0052),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om geologisk lagring av koldioxid och ändring av rådets direktiv 85/337/EEG, 96/61/EG, direktiv 2000/60/EG, 2001/80/EG, 2004/35/EG, 2006/12/EG och förordning (EG) nr 1013/2006 (KOM(2008)0018) och det åtföljande kommissionens arbetsdokument om konsekvensbedömning (SEK(2008)0054), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om geologisk lagring av koldioxid och ändring av rådets direktiv 85/337/EEG, 96/61/EG, direktiv 2000/60/EG, 2001/80/EG, 2004/35/EG, 2006/12/EG och förordning (EG) nr 1013/2006 (KOM(2008)0018) och det åtföljande kommissionens arbetsdokument om konsekvensbedömning (SEK(2008)0054),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 november 2007 med titeln En europeisk strategisk plan för energiteknik (SET-plan) – Mot en framtid med låga koldioxidutsläpp (KOM(2007)0723) och det åtföljande kommissionens arbetsdokument om en tekniköversikt (SEK(2007)1510) samt en kapacitetsöversikt (SEK(2007)1511), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 november 2007 med titeln En europeisk strategisk plan för energiteknik (SET-plan) – Mot en framtid med låga koldioxidutsläpp (KOM(2007)0723) och det åtföljande kommissionens arbetsdokument om en tekniköversikt (SEK(2007)1510) samt en kapacitetsöversikt (SEK(2007)1511),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 januari 2008 med titeln ”Mot 20–20 till 2020 – Europas möjligheter i samband med klimatförändringarna” (KOM(2008)0030), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 januari 2008 med titeln ”Mot 20–20 till 2020 – Europas möjligheter i samband med klimatförändringarna” (KOM(2008)0030),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 januari 2007 med titeln ”En energipolitik för Europa” (KOM(2007)0001), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 januari 2007 med titeln ”En energipolitik för Europa” (KOM(2007)0001),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (1),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0418/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0418/2008), och av följande skäl:

| A. | Enligt de senaste vetenskapliga och tekniska rönen kommer EU, utan kraftiga investeringar i forskning och utveckling i andra tekniker, att behöva använda fossila bränslen i ytterligare många årtionden för att säkra energiförsörjningstryggheten. |
| --- | --- |

A.

Enligt de senaste vetenskapliga och tekniska rönen kommer EU, utan kraftiga investeringar i forskning och utveckling i andra tekniker, att behöva använda fossila bränslen i ytterligare många årtionden för att säkra energiförsörjningstryggheten.

| B. | Kol är den enda fossila energikälla tillgänglig i EU som kan begränsa det ökande beroendet av olje- och gasimporter från instabila tredjeländer och som därmed har en strategisk betydelse. |
| --- | --- |

B.

Kol är den enda fossila energikälla tillgänglig i EU som kan begränsa det ökande beroendet av olje- och gasimporter från instabila tredjeländer och som därmed har en strategisk betydelse.

| C. | I många medlemsstater spelar kol en stor roll i energimixen, men kolkraftverken behöver övergripande moderniseringar och betydande investeringar för att växthusgasutsläppen ska minska. |
| --- | --- |

C.

I många medlemsstater spelar kol en stor roll i energimixen, men kolkraftverken behöver övergripande moderniseringar och betydande investeringar för att växthusgasutsläppen ska minska.

| D. | Många medlemsstater förfogar över stora kolfyndigheter, som beräknas räcka långt in i nästa århundrade. |
| --- | --- |

D.

Många medlemsstater förfogar över stora kolfyndigheter, som beräknas räcka långt in i nästa århundrade.

| E. | En bred användning av tekniker för avskiljning och lagring av koldioxid (CCS) – i kraftverk och på lång sikt också i industrisektorer med stora koldioxidutsläpp – kan bidra till att uppnå EU:s ambitiösa klimatmål för 2020 och därefter, och användning av dessa tekniker kompletterar insatserna på området för energieffektivitet på utbuds- och efterfrågesidan liksom på området för förnybar energi. |
| --- | --- |

E.

En bred användning av tekniker för avskiljning och lagring av koldioxid (CCS) – i kraftverk och på lång sikt också i industrisektorer med stora koldioxidutsläpp – kan bidra till att uppnå EU:s ambitiösa klimatmål för 2020 och därefter, och användning av dessa tekniker kompletterar insatserna på området för energieffektivitet på utbuds- och efterfrågesidan liksom på området för förnybar energi.

| F. | Energiproduktionen i många av världens tillväxtekonomier är beroende av kol. En lyckad klimatpolitik i dessa regioner hänger mycket nära samman med möjligheterna till utsläppssnål kolanvändning. |
| --- | --- |

F.

Energiproduktionen i många av världens tillväxtekonomier är beroende av kol. En lyckad klimatpolitik i dessa regioner hänger mycket nära samman med möjligheterna till utsläppssnål kolanvändning.

| G. | Användning av CCS-tekniker i kraftverk från 2020 kommer bara att bli möjlig om man genom demonstrationsprojekt tar fram ny och nödvändig teknikutveckling, och förbättrar effektiviteten och lönsamheten samtidigt som man säkerställer att miljön respekteras. |
| --- | --- |

G.

Användning av CCS-tekniker i kraftverk från 2020 kommer bara att bli möjlig om man genom demonstrationsprojekt tar fram ny och nödvändig teknikutveckling, och förbättrar effektiviteten och lönsamheten samtidigt som man säkerställer att miljön respekteras.

| H. | Förseningar vid uppförandet av demonstrationsanläggningarna äventyrar tillämpningen av CCS-tekniker i kraftverken och därmed uppnåendet av de klimatpolitiska målen. |
| --- | --- |

H.

Förseningar vid uppförandet av demonstrationsanläggningarna äventyrar tillämpningen av CCS-tekniker i kraftverken och därmed uppnåendet av de klimatpolitiska målen.

| I. | Det finns hittills ingen adekvat och nödvändig lagstiftningsram för tillämpningen av CCS-tekniker. |
| --- | --- |

I.

Det finns hittills ingen adekvat och nödvändig lagstiftningsram för tillämpningen av CCS-tekniker.

| J. | Gällande gemenskapslagstiftning inom detta område måste så snart som möjligt införlivas med nationella eller regionala bestämmelser och kompletteras med nya lagstiftningsförslag, särskilt när det gäller att bygga transportinfrastruktur. |
| --- | --- |

J.

Gällande gemenskapslagstiftning inom detta område måste så snart som möjligt införlivas med nationella eller regionala bestämmelser och kompletteras med nya lagstiftningsförslag, särskilt när det gäller att bygga transportinfrastruktur.

| K. | Brist på lagstiftning försvårar för företagen att fatta investeringsbeslut och för potentiella investerare att agera på finansmarknaderna. |
| --- | --- |

K.

Brist på lagstiftning försvårar för företagen att fatta investeringsbeslut och för potentiella investerare att agera på finansmarknaderna.

| L. | Uppförandet av minst tolv demonstrationsanläggningar måste stödjas, och demonstrationsprojekten på EU-nivå bör väljas ut på grundval av huruvida de kommer att ge de resultat som behövs när det gäller enskilda tekniker och de olika transport- och lagringsalternativen. |
| --- | --- |

L.

Uppförandet av minst tolv demonstrationsanläggningar måste stödjas, och demonstrationsprojekten på EU-nivå bör väljas ut på grundval av huruvida de kommer att ge de resultat som behövs när det gäller enskilda tekniker och de olika transport- och lagringsalternativen.

1.   Europaparlamentet understryker att målet för EU:s klimatpolitik bör vara en global minskning av växthusgasutsläppen.

2.   Europaparlamentet erinrar om 2005 års särskilda rapport om CCS från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC), i vilken CCS betecknas som en lovande teknik för en snabb minskning av de globala växthusgasutsläppen, med en minskningspotential på upp till 55 % fram till år 2100.

3.   Europaparlamentet erinrar om att tillämpning av CCS-tekniker kan bidra till att EU:s angivna klimatmål till efter 2020 uppnås. Parlamentet påpekar emellertid att stödet till användning av CCS-tekniker kompletterar insatserna som gjorts för att förbättra energieffektiviteten och öka användningen av förnybar energi.

4.   Europaparlamentet erinrar om Europeiska rådets åtagande av den 8–9 mars 2007 om att stimulera byggandet och ibruktagandet fram till 2015 av upp till tolv demonstrationsanläggningar för teknik för hållbara fossila bränslen vid kommersiell energiproduktion.

5.   Europaparlamentet understryker behovet av att föra nationella debatter och att involvera alla experter på området för att visa på betydelsen av tidig demonstration av hållbar energiproduktion från fossila bränslen.

6.   Europaparlamentet instämmer i uppfattningen att man behöver uppföra minst tolv demonstrationsanläggningar i EU för att uppnå den önskade tillämpningen av CCS-tekniker i kraftverk och att säkerställa lagring av koldioxid från 2020. Parlamentet anser i detta sammanhang att demonstration av CCS-teknikerna, om möjligt, också ska stödjas i andra industrianläggningar före 2020. Parlamentet påpekar att demonstration av CCS-processer under avskiljnings-, transport- och lagringsfaserna ska visa huruvida CCS-teknikerna kan användas på ett säkert sätt och huruvida de är en kostnadseffektiv lösning på problemet med klimatförändringarna.

7.   Europaparlamentet anser att vidareutveckling och tillämpning av CCS-teknikerna är ett sätt att uppnå framsteg på väg mot målen försörjningstrygghet, klimatskydd och konkurrenskraft på en och samma gång.

8.   Europaparlamentet anser att CCS-teknikerna i EU, mot bakgrund av den roll de fossila bränslena spelar för energimixen i många länder i världen, kan bidra till att uppnå försörjningstrygghet och ett bättre klimatskydd, vid sidan om de insatser som görs för att öka energieffektiviteten och användningen av förnybar energi.

9.   Europaparlamentet poängterar att det bör fastställas bindande och strikta kriterier för lagringsanläggningarnas säkerhet och prestanda på lång sikt.

10.   Europaparlamentet anser att lagring under havsbottnen kan skada de marina ekosystemen i händelse av olyckor.

11.   Europaparlamentet anser att de åtgärder kommissionen beskriver inte räcker för att ge de incitament som önskas för att minst tolv demonstrationsanläggningar ska uppföras till 2015.

12.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ingående uppskattning av kostnaden, samt hur stor andel som finansieras privat respektive offentligt, för var och en av de tolv demonstrationsanläggningarna.

13.   Europaparlamentet anser att det behövs ett direkt finansiellt åtagande för att garantera att de tolv demonstrationsanläggningarna uppförs.

14.   Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på att investeringsbeslut och anskaffande av kapital för demonstrationsanläggningar på kapitalmarknaderna försvåras genom bristen på lagstiftning, särskilt på nationell och regional nivå, liksom genom osäkerheten om den kommande utvecklingen av priserna i handeln med utsläppsrätterna.

15.   Europaparlamentet anser att fördröjningen mellan det potentiella stödet från handeln med utsläppsrätter från och med 2013 och den nödvändiga planerings- och uppförandefasen för demonstrationsanläggningarna kan överbryggas genom att finansiella medel ställs till förfogande.

16.   Europaparlamentet föreslår i detta sammanhang att de medel som hållits tillbaka ur finansieringsfaciliteten med riskdelning efter antagandet av sjunde ramprogrammet fram till halvtidsöversynen ska anslås till CCS-demonstrationsanläggningar, för att ställa medel till förfogande till stöd för dessa projekt genast, och att om möjligt, vilket kommissionen föreslår, komplettera dem med andra medel i samarbete med Europeiska investeringsbanken.

17.   Europaparlamentet anser dessutom, i samband med EU:s system för handel med utsläppsrätter, att incitamenten för produktion med CCS-teknik bör ökas, genom tilldelning, inom systemet för handel med utsläppsrätter, av utsläppsrätter för den förväntade produktionen med CCS-tekniker på minst 25 procent från och med 2013, men anser också att sådana utsläppsrätter bör fördelas minst två år före uppförandet så att de kan bli föremål för handel. Parlamentet anser att man som ett alternativ bör överväga en tilldelning av 500 miljoner utsläppsrätter för att stödja projekten inom EU. Parlamentet uppmuntrar dessutom medlemsstaterna att använda intäkter från auktioner av utsläppsrätter, inom ramen för EU:s system för handel med utsläppsrätter, för att stödja CCS-tekniker och den infrastruktur som behövs.

18.   Europaparlamentet anser att det är absolut nödvändigt att de minst tolv demonstrationsanläggningar som ska stödjas omfattar alla möjliga kombinationer mellan de tre CCS-teknikerna och de olika energikällorna och de olika lagringsalternativen och att man vid urvalet strävar efter maximal geografisk spridning av anläggningarna inom EU.

19.   Europaparlamentet rekommenderar med eftertryck att sådana kraftverksprojekt bör komma ifråga som föreslås få en storlek på minst 180 MW.

20.   Europaparlamentet anser att de förutsättningar som behövs för tillståndsförfaranden för transport och lagring ska skapas på nationell och regional nivå utan dröjsmål.

21.   Europaparlamentet anser att det behövs ytterligare ett EU-åtagande för att underlätta utvecklingen av de nödvändiga transportinfrastrukturerna, och noterar i detta avseende att förfaranden för tillstånd i de enskilda medlemsstaterna för andra transportinfrastrukturer kan ta flera år, och pekar i detta sammanhang på vikten av att förkorta dessa förfaranden för att garantera ett uppförande senast 2020.

22.   Europaparlamentet ser möjligheten att använda strukturfondsmedel för CCS-demonstrationsanläggningar som ett alternativ bara om enskilda regioner hittills inte bundit anslagen eller lagt fram några förslag i fråga om andra långsiktiga projekt, och betonar att acceptansen för insatser för klimatskyddet kommer att avta om anslagen för att förbättra den ekonomiska och sociala sammanhållningen måste konkurrera med klimatskyddsåtgärder.

23.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 412, 30.12.2006, s. 1.

---

Torsdag 20 november 2008

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/33

---

Särskild rapport från Europeiska ombudsmannen med anledning av det förslag till rekommendation som riktats till Europeiska unionens råd i klagomål 1487/2005/GG

P6_TA(2008)0555

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om den särskilda rapporten från Europeiska ombudsmannen till följd av förslaget till rekommendation till Europeiska unionens råd i fråga om klagomål 1487/2005/GG (2008/2072(INI))

(2010/C 16 E/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den särskilda rapporten från Europeiska ombudsmannen till Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den särskilda rapporten från Europeiska ombudsmannen till Europaparlamentet,

| — | med beaktande av artikel 195.1 andra stycket i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 195.1 andra stycket i EG-fördraget,

| — | med beaktande av Europaparlamentets beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom av den 9 mars 1994 om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (1), särskilt artikel 3.7, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom av den 9 mars 1994 om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (1), särskilt artikel 3.7,

| — | med beaktande av Europeiska kommissionens undersökningar om språkens spridning i Europeiska unionen, som publicerats i Eurobarometers specialnummer 237 och 243, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska kommissionens undersökningar om språkens spridning i Europeiska unionen, som publicerats i Eurobarometers specialnummer 237 och 243,

| — | med beaktande av artikel 3.5 i ombudsmannens stadga, där det fastställs att ombudsmannen så långt det är möjligt ska försöka att tillsammans med institutionen i fråga nå en lösning som rättar till felet eller gottgör försummelsen och som tillfredsställer klaganden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3.5 i ombudsmannens stadga, där det fastställs att ombudsmannen så långt det är möjligt ska försöka att tillsammans med institutionen i fråga nå en lösning som rättar till felet eller gottgör försummelsen och som tillfredsställer klaganden,

| — | med beaktande av artikel 195.2 första meningen i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 195.2 första meningen i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A6-0395/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A6-0395/2008), och av följande skäl:

| A. | Att förbättra öppenheten, främja flerspråkigheten och tillhandahålla allmänheten korrekt information är mål som högprioriteras av EU och institutionerna. |
| --- | --- |

A.

Att förbättra öppenheten, främja flerspråkigheten och tillhandahålla allmänheten korrekt information är mål som högprioriteras av EU och institutionerna.

| B. | Att så många EU-medborgare som möjligt på ett enkelt sätt kan få tillgång till information är en viktig förutsättning för och en grundläggande beståndsdel av de allmänna principerna om demokratisk legitimitet och öppenhet. |
| --- | --- |

B.

Att så många EU-medborgare som möjligt på ett enkelt sätt kan få tillgång till information är en viktig förutsättning för och en grundläggande beståndsdel av de allmänna principerna om demokratisk legitimitet och öppenhet.

| C. | Det är önskvärt att så många medborgare som möjligt ges direkt tillgång till information om verksamheten i EU:s organ i alla deras former. |
| --- | --- |

C.

Det är önskvärt att så många medborgare som möjligt ges direkt tillgång till information om verksamheten i EU:s organ i alla deras former.

| D. | Denna önskan måste vägas mot den logistiska utmaning som ligger i det stora antalet officiella EU-språk. |
| --- | --- |

D.

Denna önskan måste vägas mot den logistiska utmaning som ligger i det stora antalet officiella EU-språk.

| E. | Internet är ett allt viktigare medel för att skaffa information, och därför måste även Europeiska unionen använda sig av Internet i sina insatser för öppenhet och information. |
| --- | --- |

E.

Internet är ett allt viktigare medel för att skaffa information, och därför måste även Europeiska unionen använda sig av Internet i sina insatser för öppenhet och information.

1.   Europaparlamentet godkänner ombudsmannens slutsatser, där han säger följande:

| a) | I likhet med varje annat EU-organ ansvarar rådet i första hand självt för sina webbsidor för ordförandeskapen och de språk som används där. |
| --- | --- |

a)

I likhet med varje annat EU-organ ansvarar rådet i första hand självt för sina webbsidor för ordförandeskapen och de språk som används där.

| b) | Den ordning som råder på dessa webbsidor bör inte få vara av ett slag som är fullkomligt frikopplat från en enhetlig ordning som tillämpas av EU:s organ i alla deras former. |
| --- | --- |

b)

Den ordning som råder på dessa webbsidor bör inte få vara av ett slag som är fullkomligt frikopplat från en enhetlig ordning som tillämpas av EU:s organ i alla deras former.

| c) | Det vore idealiskt om informationen på dessa webbsidor i god tid fanns tillgänglig på gemenskapens samtliga officiella språk. |
| --- | --- |

c)

Det vore idealiskt om informationen på dessa webbsidor i god tid fanns tillgänglig på gemenskapens samtliga officiella språk.

| d) | Om antalet tillgängliga språk begränsas, måste språkurvalet grundas på kriterier som avser objektivitet, rimlighet, insynsvänlighet och hanterbarhet. |
| --- | --- |

d)

Om antalet tillgängliga språk begränsas, måste språkurvalet grundas på kriterier som avser objektivitet, rimlighet, insynsvänlighet och hanterbarhet.

| e) | Rådets vägran att ta ställning i sak till klagandens önskemål utgör ett administrativt missförhållande. |
| --- | --- |

e)

Rådets vägran att ta ställning i sak till klagandens önskemål utgör ett administrativt missförhållande.

2.   I detta sammanhang noterar Europaparlamentet med förvåning att rådet inte anser sig behörigt att ägna sig åt denna fråga, trots att den berör samtliga medlemsstater och rådet skulle kunna utfärda rekommendationer till alla kommande ordförandeskap.

3.   Europaparlamentet beklagar att rådet, till skillnad från andra institutioner såsom kommissionen och parlamentet, som väsentligt förbättrat språkutbudet i sin kommunikation med medborgarna, hittills undvikit att överhuvudtaget befatta sig med frågan om språkutbudet på webbsidorna för rådets ordförandeskap.

4.   Europaparlamentet uppmanar rådet att i sin helhet behandla frågan om att utöka språkutbudet på webbsidorna för rådets ordförandeskap, oberoende av frågan om ansvaret eller behörigheten för dessa webbsidor, så att så många EU-medborgare som möjligt ges enkel direkttillgång till information om verksamheten. Parlamentet uppmanar rådet att informera det om resultaten av överläggningarna.

5.   Europaparlamentet betonar att varje begränsning av språkutbudet som eventuellt kan visa sig vara nödvändig måste ske enligt objektiva och tillräckligt motiverade kriterier och måste tillkännages offentligt. Endast respektive ordförandeskaps språk får förmånsbehandlas under ordförandeskapsperioden.

6.   Europaparlamentet stöder ombudsmannens rekommendation till rådet att behandla klagandens önskemål om att rådsordförandeskapens webbsidor ska tillhandahållas även på tyska.

7.   I motsats till ordförandeskapens hittillsvarande praxis att tillhandahålla webbsidorna endast på engelska, franska och respektive ordförandelands språk erbjuder det franska ordförandeskapet sina officiella webbsidor på de av Europeiska unionens officiella språk som har flest talare (engelska, tyska, franska, italienska och spanska), vilket Europaparlamentet välkomnar.

8.   Europaparlamentet vänder sig till alla framtida ordförandeskap med en förväntan om att de ska erbjuda sina webbsidor på så många språk som möjligt och att de, om antalet språk begränsas, använder sig av de officiella språk som har flest talare och tillämpar en prioriteringsordning.

9.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska ombudsmannen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT L 113, 4.5.1994, s. 15.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/35 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/35

---

Framtiden för socialförsäkringssystemen och pensionerna: deras finansiering och trenden mot individualisering

P6_TA(2008)0556

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om framtiden för socialförsäkringssystemen och pensionerna: deras finansiering och trenden mot individualisering (2007/2290(INI))

(2010/C 16 E/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 oktober 2006 om de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt i EU (KOM(2006)0574), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 oktober 2006 om de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt i EU (KOM(2006)0574),

| — | med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 99 och 141, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 99 och 141,

| — | med beaktande av EG-domstolens domar, särskilt domstolens dom av den 17 maj 1990 i målet Douglas Harvey Barber mot Guardian Royal Exchange Assurance Group (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-domstolens domar, särskilt domstolens dom av den 17 maj 1990 i målet Douglas Harvey Barber mot Guardian Royal Exchange Assurance Group (1),

| — | med beaktande av den rättsligt bindande konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW), som antogs 1979 av FN:s generalförsamling, särskilt artikel 11.1 d och e, och artikel 11.2 c, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den rättsligt bindande konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW), som antogs 1979 av FN:s generalförsamling, särskilt artikel 11.1 d och e, och artikel 11.2 c,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 mars 2006 om en färdplan för jämställdhet 2006–2010 (KOM(2006)0092), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 mars 2006 om en färdplan för jämställdhet 2006–2010 (KOM(2006)0092),

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte den 13 och 14 mars 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte den 13 och 14 mars 2008,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 oktober 2007 om modernisering av det sociala skyddet för ökad social rättvisa och ekonomisk sammanhållning: en satsning på aktiv integration av de personer som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden (KOM(2007)0620), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 oktober 2007 om modernisering av det sociala skyddet för ökad social rättvisa och ekonomisk sammanhållning: en satsning på aktiv integration av de personer som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden (KOM(2007)0620),

| — | med beaktande av ILO:s (Internationella arbetsorganisationen) konvention om social trygghet (miniminormer) från 1952, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s (Internationella arbetsorganisationen) konvention om social trygghet (miniminormer) från 1952,

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens tjänsteavdelningar av den 11 april 2008 om genomförandet av artikel 8 och sammanhängande bestämmelser i rådets direktiv 80/987/EEG av den 20 oktober 1980 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagare vid arbetsgivarens insolvens, rörande kompletterande pensionssystem utanför de nationella författningsreglerade socialförsäkringssystemen för ett eller flera företag (SEK(2008)0475), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens tjänsteavdelningar av den 11 april 2008 om genomförandet av artikel 8 och sammanhängande bestämmelser i rådets direktiv 80/987/EEG av den 20 oktober 1980 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagare vid arbetsgivarens insolvens, rörande kompletterande pensionssystem utanför de nationella författningsreglerade socialförsäkringssystemen för ett eller flera företag (SEK(2008)0475),

| — | med beaktande av rekommendationerna från den europeiska arbetsmarknadens parter i rapporten av den 18 oktober 2007 med titeln ”Key Challenges facing European Labour Markets – A Joint Analysis of European Social Partners”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna från den europeiska arbetsmarknadens parter i rapporten av den 18 oktober 2007 med titeln ”Key Challenges facing European Labour Markets – A Joint Analysis of European Social Partners”,

| — | med beaktande av kommissionens grönbok om en modern arbetsrätt för att möta 2000-talets utmaningar (KOM(2006)0708) och av parlamentets resolution av den 11 juli 2007 i denna fråga (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok om en modern arbetsrätt för att möta 2000-talets utmaningar (KOM(2006)0708) och av parlamentets resolution av den 11 juli 2007 i denna fråga (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 februari 2007 med titeln ”Kartläggning av den sociala verkligheten – delrapport till Europeiska rådets vårmöte 2007” (KOM(2007)0063) och av parlamentets resolution av den 15 november 2007 om kartläggning av den sociala verkligheten (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 februari 2007 med titeln ”Kartläggning av den sociala verkligheten – delrapport till Europeiska rådets vårmöte 2007” (KOM(2007)0063) och av parlamentets resolution av den 15 november 2007 om kartläggning av den sociala verkligheten (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 maj 2007 om att främja solidariteten mellan generationerna (KOM(2007)0244), och av parlamentets resolution av den 21 februari 2008 om Europas demografiska framtid (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 maj 2007 om att främja solidariteten mellan generationerna (KOM(2007)0244), och av parlamentets resolution av den 21 februari 2008 om Europas demografiska framtid (4),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, och av yttrandena från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0409/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, och av yttrandena från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0409/2008), och av följande skäl:

| A. | Socialförsäkringar






  — | inrättas, regleras, förvaltas och finansieras (oftast delvis) av staten och även kollektivt genom skatter eller avgifter som erläggs av de försäkrade, och staten har ett allmänt ansvar för att uppfylla medborgarnas socialförsäkringsbehov, |
| --- | --- | --- |

A.

Socialförsäkringar

—

inrättas, regleras, förvaltas och finansieras (oftast delvis) av staten och även kollektivt genom skatter eller avgifter som erläggs av de försäkrade, och staten har ett allmänt ansvar för att uppfylla medborgarnas socialförsäkringsbehov,

| — | kännetecknas av ansvarighet och ett tillräckligt grundskydd för alla, |
| --- | --- |

—

kännetecknas av ansvarighet och ett tillräckligt grundskydd för alla,

| — | bygger på solidaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

bygger på solidaritetsprincipen,

| — | omfattar nio (9) områden i den ovan nämnda ILO-konventionen, |
| --- | --- |

—

omfattar nio (9) områden i den ovan nämnda ILO-konventionen,

| — | syftar till att ge grundtrygghet när det gäller sysselsättning (arbetslöshetsförsäkring), inkomst (pensioner) och förvärvsförmåga (sjukförsäkring). |
| --- | --- |

—

syftar till att ge grundtrygghet när det gäller sysselsättning (arbetslöshetsförsäkring), inkomst (pensioner) och förvärvsförmåga (sjukförsäkring).

| B. | Den totala folkmängden i Europeiska unionen förväntas växa något fram till 2025 och minska en aning efter 2025. År 2050 kommer invånarna vara något färre och betydligt äldre. |
| --- | --- |

B.

Den totala folkmängden i Europeiska unionen förväntas växa något fram till 2025 och minska en aning efter 2025. År 2050 kommer invånarna vara något färre och betydligt äldre.

| C. | Om invandringen fortsätter att ligga på den nivå den gör idag kommer arbetskraften att minska från 227 miljoner 2005 till 183 miljoner 2050, och sysselsättningsgraden att stiga till 70 procent 2020. Huvudsakligen beror detta på att andelen sysselsatta kvinnor ökar. Det totala antalet sysselsatta kommer att öka med 20 miljoner fram till 2017, men därefter minska med 30 miljoner fram till 2050. Förhållandet mellan antal människor över 65 år och antal människor i arbetsför ålder kommer att öka från 1:4 2005 till 1:2 2050. |
| --- | --- |

C.

Om invandringen fortsätter att ligga på den nivå den gör idag kommer arbetskraften att minska från 227 miljoner 2005 till 183 miljoner 2050, och sysselsättningsgraden att stiga till 70 procent 2020. Huvudsakligen beror detta på att andelen sysselsatta kvinnor ökar. Det totala antalet sysselsatta kommer att öka med 20 miljoner fram till 2017, men därefter minska med 30 miljoner fram till 2050. Förhållandet mellan antal människor över 65 år och antal människor i arbetsför ålder kommer att öka från 1:4 2005 till 1:2 2050.

| D. | En allmän höjning av pensionsåldern baserad på den allmänna trenden mot ökad medellivslängd skulle inte ta tilläcklig hänsyn till att det fortfarande finns flera industrigrenar där arbetstagarnas förväntade livslängd är betydligt kortare än genomsnittet. |
| --- | --- |

D.

En allmän höjning av pensionsåldern baserad på den allmänna trenden mot ökad medellivslängd skulle inte ta tilläcklig hänsyn till att det fortfarande finns flera industrigrenar där arbetstagarnas förväntade livslängd är betydligt kortare än genomsnittet.

| E. | Arbetsmarknadens parter i allmänhet, och framför allt i industrigrenar där arbetstagarna har en medellivslängd under genomsnittet, har ett stort ansvar när det gäller in- och utflödet av arbetstagare och kan spela en framträdande roll när det gäller att säkerställa en effektiv åldersmedveten personalpolitik. |
| --- | --- |

E.

Arbetsmarknadens parter i allmänhet, och framför allt i industrigrenar där arbetstagarna har en medellivslängd under genomsnittet, har ett stort ansvar när det gäller in- och utflödet av arbetstagare och kan spela en framträdande roll när det gäller att säkerställa en effektiv åldersmedveten personalpolitik.

| F. | Eftersom färre kommer att vara arbetslösa kommer utgifterna för arbetslöshetsersättning att minska med omkring 0,6 procentenheter av BNP fram till 2050, en mycket blygsam minskning som inte kan uppväga de ökade utgifterna inom andra områden. |
| --- | --- |

F.

Eftersom färre kommer att vara arbetslösa kommer utgifterna för arbetslöshetsersättning att minska med omkring 0,6 procentenheter av BNP fram till 2050, en mycket blygsam minskning som inte kan uppväga de ökade utgifterna inom andra områden.

| G. | Utgifterna för social trygghet uppgår till 27,2 procent av Europeiska unionens BNP (2008). Den största andelen härav, 46 procent, utgörs av ålders- och pensionsförmåner. |
| --- | --- |

G.

Utgifterna för social trygghet uppgår till 27,2 procent av Europeiska unionens BNP (2008). Den största andelen härav, 46 procent, utgörs av ålders- och pensionsförmåner.

| H. | Begreppet socialförsäkring handlar inte om förhållandet mellan inkomster och utgifter utan är snarare ett socialt avtal som medför rättigheter och skyldigheter för både medborgarna och staten, och som bör hanteras som ett sådant. Socialförsäkringens budgetmässiga karaktär bör dock under inga omständigheter förringas. |
| --- | --- |

H.

Begreppet socialförsäkring handlar inte om förhållandet mellan inkomster och utgifter utan är snarare ett socialt avtal som medför rättigheter och skyldigheter för både medborgarna och staten, och som bör hanteras som ett sådant. Socialförsäkringens budgetmässiga karaktär bör dock under inga omständigheter förringas.

| I. | Om nuvarande politik fortsätter i de flesta medlemsstater väntas de offentliga utgifterna fram till 2050 att öka i takt med att befolkningen åldras. Merparten av ökningen gäller pensioner, hälso- och sjukvård och långtidsvård, med en topp under perioden mellan 2020 och 2040. |
| --- | --- |

I.

Om nuvarande politik fortsätter i de flesta medlemsstater väntas de offentliga utgifterna fram till 2050 att öka i takt med att befolkningen åldras. Merparten av ökningen gäller pensioner, hälso- och sjukvård och långtidsvård, med en topp under perioden mellan 2020 och 2040.

| J. | Lissabonstrategins mål beträffande sysselsättning för kvinnor, ungdomar och äldre, såväl som Barcelonamålen om barnomsorg, är fundamentala för att pensionssystemen ska fungera. |
| --- | --- |

J.

Lissabonstrategins mål beträffande sysselsättning för kvinnor, ungdomar och äldre, såväl som Barcelonamålen om barnomsorg, är fundamentala för att pensionssystemen ska fungera.

| K. | Enligt FN:s millennieutvecklingsmål från 2000, särskilt mål 3, ska det råda jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

K.

Enligt FN:s millennieutvecklingsmål från 2000, särskilt mål 3, ska det råda jämställdhet mellan kvinnor och män.

| L. | Kvinnor tenderar generellt sett att ha fler avbrott under sitt yrkesliv och en långsammare löneutveckling medan män vanligtvis har en jämnare yrkesbana och en stabilare löneutveckling, vilket betyder att avgifterna till respektive pensionssystem skiljer sig åt och leder till en ökad fattigdomsrisk för kvinnor, och eftersom kvinnor har en högre medellivslängd håller dessutom risken i sig längre. |
| --- | --- |

L.

Kvinnor tenderar generellt sett att ha fler avbrott under sitt yrkesliv och en långsammare löneutveckling medan män vanligtvis har en jämnare yrkesbana och en stabilare löneutveckling, vilket betyder att avgifterna till respektive pensionssystem skiljer sig åt och leder till en ökad fattigdomsrisk för kvinnor, och eftersom kvinnor har en högre medellivslängd håller dessutom risken i sig längre.

Allmänna frågor

1.   Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att, med beaktande av Lissabonstrategin och av behovet att täcka sociala risker och säkerställa socialförsäkrings- och pensionssystemens hållbarhet samt bevara kärnan i de europeiska sociala modellerna, arbeta för att åstadkomma en balans mellan sociala utgifter och social aktivering och att dessutom locka fler människor till och behålla dem i trygga kvalitetsarbeten med socialförsäkring genom att skapa tillväxt, sysselsättning och tillgång till anställning på basis av öppnare marknader, att modernisera de sociala skyddsnäten (t. ex. genom större skillnader i ersättningar och finansieringsmekanismer) och att öka investeringarna i humankapital genom att främja forskning, utveckling och innovation och genom bättre utbildning och yrkesutbildning inom ramen för livslångt lärande för alla.

2.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant följa medlemsstaternas reformer av socialförsäkrings- och pensionssystemen och jämföra hur dessa system hittills har påverkat kvinnors sysselsättning, och koncentrera sig på de metoder som visat sig vara bäst, särskilt för att minska löneklyftorna mellan kvinnor och män och förena familjeliv och yrkesliv.

3.   Europaparlamentet framhåller att den ekonomiska tillväxten kommer att drivas på andra sätt till följd av demografiska förändringar och att en ökad arbetskraftsproduktivitet och teknisk innovation blir källor till ekonomisk tillväxt. För att bibehålla en hög produktivitet konstaterar parlamentet att det krävs ökade investeringar i forskning och utveckling samt i bättre förvaltningsmetoder, där synergin mellan teknisk och social innovation ges högsta prioritet.

4.   Europaparlamentet framhåller att den aktuella demografiska, ekonomiska och sociala utvecklingen samt förebyggandet av konflikter mellan generationer och sociala grupper kräver nya metoder för att effektivt och rättvist fördela kostnader och förmåner mellan en krympande ekonomiskt aktiv befolkning och en växande ekonomiskt inaktiv befolkning på europeisk och nationell nivå bör målet vara att upprätthålla balansen mellan socialförsäkrings- och pensionssystemens hållbarhet å ena sidan och täcka sociala risker å andra sidan.

5.   Europaparlamentet påminner om att gemenskapslagstiftningen på arbetsmarknadsområdet bör, för att främja ett hållbart socialt trygghetssystem, göra anställningsavtal på tillsvidarebasis till den sedvanliga anställningsformen för att säkerställa ett tillräckligt socialt skydd och hälsoskydd samt respekt för arbetstagarens grundläggande rättigheter. Parlamentet inser emellertid att man också måste trygga rättigheterna för personer med andra arbetsmönster, inbegripet rätten till en pension som gör att de pensionerade har möjligt att leva ett värdigt liv.

6.   Europaparlamentet påminner om att solidaritetsprincipen mellan generationerna och de sociala grupperna är grundbulten i de europeiska sociala modellerna och att den främst finansieras genom arbetsrelaterade inkomster såsom avgifter från arbetstagare och arbetsgivare, samt genom skatt på arbete. Parlamentet påpekar dock att en åldrande befolkning kommer att utgöra en tung börda för de förvärvsarbetande och att det bör vara en politisk prioritering att hitta lösningar på den demografiska förändringen. Parlamentet betonar att de demografiska förändringarna annars kommer att äventyra solidaritetsprincipen och därmed de europeiska sociala modellerna. Parlamentet understryker också att det därför också är mycket viktigt att stärka solidaritetsprincipen, inbegripet en rättvis ekonomisk ersättning.

7.   Europaparlamentet påminner om att åtgärder kan vidtas i enlighet med artikel 141 i EG-fördraget för att aktivt åstadkomma lika löner och att socialförsäkringsavgifter enligt gemenskapens rättspraxis betraktas som en del av lönen.

8.   Europaparlamentet konstaterar att man till följd av de demografiska förändringarna uppskattar att förhållandet mellan de aktiva och de icke aktiva personerna kommer att vara 2:1 år 2030. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla strategier för att se till att vårdare, som i många fall tvingas lämna arbetsmarknaden på grund av sitt vårdansvar, inte påverkas negativt av osäkerheten kring pensionsrättigheterna.

9.   Europaparlamentet påminner om att trenden mot individualisering bidrar till en modernisering av den andra och tredje pelaren, utan att ifrågasätta första pelarens system för social trygghet. Härigenom ges människor, särskilt kvinnor och andra utsatta grupper, större valutrymme och oberoende att bygga upp sin egen tilläggspension.

10.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra mer detaljerad forskning och studier om hur individualiseringen av bidragssystemen påverkar jämställdheten.

11.   Europaparlamentet anser att jämställdhet måste vara ett av målen när socialförsäkrings- och pensionssystemen reformeras. Bristen på jämställdhet i dessa system beror framför allt på indirekta orättvisor som uppkommit till följd av den fortsatta bristen på jämställdhet på arbetsmarknaden vad gäller såväl löner och karriärmöjligheter som fördelningen av familje- och hushållsansvar, och kan därför endast åtgärdas till fullo med övergripande åtgärder.

12.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka medvetenheten bland (yngre) vuxna om vikten av att tidigt bygga upp pensionsrättigheter.

Arbetskraft

13.   Europaparlamentet antar att en krympande arbetskraft, givet att den nuvarande situationen består, leder till färre arbetade timmar. För att vända trenden anser parlamentet att åtgärder kan vidtas för att minska arbetslösheten och öka rekryteringen (kombinerat med utbildning och omskolning), även bland personer med en hög arbetsförmåga, såsom funktionshindrade, kvinnor och äldre. Parlamentet understryker vikten av att införa flexibel pensionering på frivillig basis, förändra organisationen av arbetet, samt att på ett intelligent sätt utnyttja ny teknik. Parlamentet betonar även att det är nödvändigt att förbättra tjänster och tjänster rörande vård av barn och anhöriga för att minska antalet deltidsarbetande på frivillig basis.

14.   Europaparlamentet påminner om att en ökad sysselsättning är starkt beroende av att samtliga grupper aktiveras, särskilt de grupper som är utestängda från arbetsmarknaden. Parlamentet framhåller därför att det är viktigt att bekämpa diskriminering på arbetsmarknaden och att erbjuda arbete till icke aktiva personer i arbetskraften. Dessutom understryker parlamentet behovet av att tillhandahålla rimligt boende som kan underlätta anställning av funktionshindrade och av personer med allvarliga hälsoproblem och att säkerställa att funktionshindrade och psykiskt sjuka har tillgång till anställning.

15.   Europaparlamentet betonar därför nödvändigheten av en aktiv sysselsättningspolitik för kvinnor, ungdomar och äldre, för att fullt ut utnyttja arbetskraften och företagandet och säkerställa att bl. a. avgifterna till pensionssystemen möjliggör en skälig pension till pensionärer.

16.   Europaparlamentet framhåller att man på nationell nivå bör diskutera en höjning av den lagstadgade pensionsåldern. Parlamentet anser att det oberoende av de olika lagstadgade pensionsåldrarna i medlemsstaterna är nödvändigt att faktiskt uppmuntra arbetstagare att fortsätta arbeta på frivillig basis, så länge omständigheterna tillåter, upp till den tillämpliga åldern eller längre.

17.   Europaparlamentet uppmanar arbetsmarknadens parter att bland annat på grundval av förvärvad erfarenhet i olika sektorer förhandla fram skräddarsydda sektorsbaserade åtgärder med avseende på äldre arbetstagare i allmänhet och en åldersmedveten personalpolitik i synnerhet.

18.   Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skapa ekonomiska och sociala incitament för att uppmuntra arbetstagare att frivilligt fortsätta att arbeta även efter det att de uppnått den lagstadgade pensionsåldern.

19.   Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bedriva en aktiv politik för att förbättra förutsättningarna för säkra arbetsförhållanden, i syfte att minska riskerna i vissa yrken och undvika att många kvalificerade arbetstagare förtidspensioneras.

20.   Europaparlamentet påminner om att all proaktiv politik för ekonomisk migration, som särskilt riktar sig till potentiella invandrare i arbetsför ålder, och som erbjuder särskilt kvalificerade sökande snabb handläggning av invandringsärenden, behöver kompletteras genom att integrera invandrarna bättre både på arbetsmarknaden och i samhället som helhet. Parlamentet betonar att större ansträngningar för att öka invandringen kan orsaka kunskapsflykt från ursprungsländerna, vilket i sin tur kan påverka ekonomin och samhällsutvecklingen i dessa länder negativt och utlösa en ny våg av okontrollerad migration.

21.   Europaparlamentet inser att kompetensslöseri också kan vara ett problem, både för ekonomin som helhet och för de berörda personerna, när kvalificerade migrerande arbetstagare anställs för att tillgodose efterfrågan på mindre kvalificerad arbetskraft. Parlamentet betonar att migrerande arbetstagare måste kunna dra nytta av sina inbetalningar till pensionssystemen.

22.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att se till att unionsmedborgare som bor och arbetar i en värdmedlemsstat inte går miste om en del av eller samtliga sina socialförsäkringsrättigheter.

23.   Europaparlamentet anser att invandringens långsiktiga effekt på befolkningens åldrande är osäker eftersom den beror på hur migrationsströmmarna ser ut, i vilken mån familjer återförenas och födelsetalet bland invandrarna. Parlamentet anser att invandrare kan skapa bättre balans i socialförsäkringssystemen, förutsatt att de är lagligt anställda och sålunda bidrar till finansieringen av systemet.

Pensioner

24.   Europaparlamentet påpekar att alla sårbara grupper diskrimineras i fråga om tillträdet till och villkoren på arbetsmarknaden, särskilt personer i anställningar utan obligatoriska socialförsäkringsavgifter. Detta leder till lägre sysselsättning och lägre löner, vilket i sin tur gör att dessa grupper inte får lika goda möjligheter att bygga upp en tillräcklig pension. Parlamentet kräver lika möjligheter för alla, genom att säkerställa högre sysselsättning, lika lön och tillräckliga pensionsrättigheter.

25.   Europaparlamentet konstaterar att allmänna pensionssystem stärker social solidaritet och är medlemsstaternas ansvar, och att upprätthålla dessa system bör vara en politisk prioritet. Parlamentet anser att en ökad användning av alternativ till statlig pension, såsom tilläggspension, skulle kunna vara ett hållbart alternativ. Parlamentet framhåller att privatpensioner kan omfatta arbetsgivarnas eller andra kollektiva organs och föreningars kompletterande tjänstepensionssystem, samt individuella kompletterande pensionssystem baserade på sparkapital. Parlamentet understryker att privatpensioner skulle öka behovet av särskild lagstiftning för privata pensionsfonder, för överföring av sådana pensioner och för främjande och modernisering av (bl. a. flexibilitet) dessa alternativ. Parlamentet anser att man i detta sammanhang bör beakta risken att kvinnor i det nuvarande statliga pensionssystemet kan förlora försäkringstäckning om privatpensioner skulle ersätta detta system, men att denna risk kan reduceras genom att låta mammaledighet, föräldraledighet och avbrott i yrkeslivet av personliga skäl ge pensionsrättigheter.

26.   Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att beakta det stora behovet av att förändra de traditionella pensionssystem som bygger på en systematisk riskvärdering och som utgår ifrån ett traditionellt levnadsmönster, och att anpassa socialförsäkringssystemet efter reformen av pensionssystemet, givet att det förmodade traditionella levnadsmönster snabbt förändras och ”spretiga” meritförteckningar blir allt vanligare. Den allt större oförutsägbarheten kan innebära ett nytt socialt risktagande för många enskilda personer, särskilt för utsatta grupper som invandrare, lågutbildade arbetstagare och ensamstående föräldrar, samt personer med annat vårdansvar. Parlamentet understryker att detta kan medföra att de tidigt lämnar arbetsmarknaden eller deltar i begränsad utsträckning. Parlamentet påpekar att en förändring av pensionssystemet också är nödvändig för att åstadkomma en flexibel arbetsmarknad.

27.   Europaparlamentet konstaterar att ett hållbart pensionssystem måste anpassas till demografiska och ekonomiska utmaningar och betonar att trepelarstrukturen är en väl avvägd lösning, förutsatt att det är ett öppet tillträde. Parlamentet föreslår att de lagstadgade tjänstepensionerna (första pelaren) kompletteras med kollektivt finansierade tjänstepensionssystem (andra pelaren) och individuella tilläggsprodukter inom den tredje pelaren. Parlamentet betonar värdet av pensionssystem där solidaritet kombineras med en ofta hög avkastning tack vare stora volymer samt långsiktiga och försiktiga, men lönsamma, investeringsstrategier. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbereda en lämplig och användbar ram för reglering och övervakning av alleuropeiska pensionsprodukter. Parlamentet understryker att en inre marknad för tjänstepensioner och pensioner inom den tredje pelaren skulle ge enskilda personer möjlighet att utnyttja överförbara tjänstepensionsarrangemang, stimulera konkurrensen och minska kostnaderna för pensionssparandet.

28.   Europaparlamentet konstaterar att det främst är kvinnor som tar hand om barnen, de äldre, sjuka eller funktionshindrade i en familj. Detta kan ske frivilligt eller ofrivilligt, på grund av kulturella attityder och samhällsnormer, eller för att barnomsorgen och andra vårdinrättningar (långsiktiga strukturer) är undermåliga eller helt saknas, vilket betyder att kvinnor har fler avbrott under sitt yrkesliv. Parlamentet betonar att det är nödvändigt att kompensera för kvinnornas yrkeskarriärer och sörja för att de får en reell möjlighet att välja att skaffa barn och att ta ett vårdansvar, utan att behöva frukta att det går ut över deras ekonomi eller att deras karriärutsikter försämras. Parlamentet välkomnar åtgärder från medlemsstaternas sida som förhindrar och kompenserar denna situation, t. ex. genom att erkänna perioder av vård av barn och familj i den lagstadgade pensionsförsäkringen.

29.   Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och företrädare för kvinnoorganisationer att vara särskilt uppmärksamma på eventuella eller konkreta konsekvenser av reformen av pensionssystemen för jämställdheten samt att se till att motåtgärder vid behov vidtas för att garantera likabehandling.

30.   Europaparlamentet kräver att kommissionen och medlemsstaterna utan dröjsmål vidtar åtgärder för att förbjuda direkt diskriminering i tjänstepensionssystemen, inbegripet att beräkna pensionsnivå och pensionsavgifter på grundval av könsbundna försäkringstekniska faktorer.

31.   Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 21 februari 1997 om situationen för medhjälpande makor och makar till egna företagare (5) vilken bland annat krävde individuell anslutning till pensionsförsäkringen för medhjälpande makor och makar till egna företagare.

32.   Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 12 mars 2008 om kvinnornas situation i EU:s landsbygdsområden (6), och uppmanar än en gång kommissionen att före utgången av 2008 lägga fram ett förslag till ändring av direktiv 86/613/EEG av den 11 december 1986 om tillämpningen av principen om likabehandling av kvinnor och män med egen rörelse, bland annat jordbruk, samt om skydd för kvinnor med egen rörelse under havandeskap och moderskap (7) som föreskriver individuella bidrag och pensionsrättigheter för kvinnor som hjälper till inom jordbruksföretag.

33.   Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 11 juli 2007 om politiken på området finansiella tjänster (2005–2010) (8), och betonar vikten av att man utvecklar en öppen och flexibel europeisk socialförsäkrings- och pensionsmarknad genom att minska skattehindren och hindren för överföring av pensionsrättigheter från en medlemsstat till en annan. Parlamentet anser att inrättandet av en inre marknad för pensioner förutsätter ett europeiskt regelverk för reglering av pensionsprodukter.

34.   Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att omgående se över Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/41/EG av den 3 juni 2003 om verksamhet i och tillsyn över tjänstepensionsinstitut (9) för att, utifrån de råd som lämnats av kommittén för europeiska myndigheter med tillsyn över försäkringar och tjänstepensioner samt en noggrann effektstudie, upprätta ett solitt solvenssystem som lämpar sig för sådana tjänstepensionsinstitut och utreda frågor om lika villkor relaterade till olika beräkningssätt och underliggande antaganden som ligger till grund för att mäta åtaganden. Parlamentet betonar att ett sådant system kan grundas på en utvidgning av vissa delar av kommissionens ändrade förslag av den 26 februari 2008 till Europaparlamentets och rådets direktiv om upptagande och utövande av försäkrings och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) (KOM(2008)0119) till pensionsfonder, men att hänsyn måste tas till de särskilda förutsättningar som gäller för tjänstepensionsinstituten, t. ex. långsiktigheten i de pensionsplaner de förvaltar och den typ av risktäckning och garantier som pensionsfonder kräver. Parlamentet anser att ett sådant särskilt solvenssystem skulle stärka den finansiella stabiliteten och förhindra regleringsarbitrage.

35.   Europaparlamentet erinrar om att EG-domstolen har underkänt hinder för skattebefrielse för gränsöverskridande pensionsinbetalningar. Parlamentet understryker att skattelättnader utgör det bästa incitamentet till ett långsiktigt sparande och att det kan behövas ytterligare harmonisering för att undanröja alla hinder för gränsöverskridande inbetalningar till pensionsplaner.

36.   Europaparlamentet noterar den rådande trenden bort från förmånsbestämda pensionssystem till avgiftsbestämda pensionssystem och oroar sig över den minskning av arbetsgivaravgifter som denna trend uppenbart för med sig. Parlamentet betonar att arbetstagarna i större utsträckning måste delta i och bidra till de rådande pensionssystemen, för att se till att varje person får en tillräcklig pensionsinkomst, och betonar att arbetsgivarna måste fortsätta betala tillräckliga avgifter, särskilt när det gäller de avgiftsbestämda pensionssystemen. Parlamentet är oroat över att den planerade översynen av den internationella redovisningsstandarden (IAS) 19 om anställdas förmåner, t. ex. om ett eventuellt avskaffande av den s. k. korridormetoden, kan leda till avgörande förändringar av pensionssystemen, vilka noggrant måste bedömas, särskilt huruvida de förmånsbestämda pensionssystemen härigenom blir mindre attraktiva.

37.   Europaparlamentet konstaterar att man för att säkerställa anständiga levnadsvillkor för funktionshindrade och för att undvika ”stödfällan” måste kompensera för de extra levnadskostnader som är förbundna med funktionshinder och att anpassa pensionssystemen och politiken för social integration till dessa kostnader.

Finansiell hållbarhet

38.   Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna måste fortsätta att i tillräcklig utsträckning finansiera sina socialförsäkrings- och pensionssystem, hitta alternativa och beständiga skattebaser när konkurrensen ökar till följd av globaliseringen. Parlamentet framhåller att det är viktigt att minska skatten på arbete för att göra medlemsstaternas ekonomier mer konkurrenskraftiga och öka arbetsincitamentet. Parlamentet inser att övergången till kapitalinkomstbeskattning är komplicerad, eftersom skattebasen vid kapitalinkomstbeskattning är mindre och kapitalet mer lättrörligt. Parlamentet föreslår att man bör gå över till nya former av beskattning och/eller överväga andra alternativ för att förbättra den ekonomiska hållbarheten i de sociala utgifterna vilket skulle minska skattebördan för låginkomsttagare. Parlamentet vidhåller att arbetsgivarnas socialförsäkringsavgifter innebär en investering eftersom de resulterar i ökad produktivitet, vilket också är skälet till att länder med höga sociala utgifter också är de mest konkurrenskraftiga.

39.   Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna måste inrikta sig på stabilitets- och tillväxtpaktens medel- och långfristiga mål och se till att de offentliga finanserna kan klara de ökade påfrestningar som en åldrande befolkning medför. Parlamentet noterar att Ekofinrådets informella möte i Brno den 5 april 2008 enades om att fokus i fråga om sociala utgifter bör flyttas från utgiftsvolym till framsteg och resultat. Parlamentet rekommenderar att rådet överväger ytterligare förbättringar av stabilitets- och tillväxtpakten, till exempel genom att tillåta att mer långsiktiga investeringar redovisas under längre tid.

40.   Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna bör utforma sin finanspolitik på ett hållbart sätt genom att fördela skattebördan rättvist mellan arbetstagare, konsumenter, företag och kapitalinkomster samt mellan generationer.

41.   Europaparlamentet anser att lagstiftningen bör syfta till att trygga solvensen i och skyddet av tjänstepensionssystem, inte minst i samband med företagsköp eller andra betydande förändringar i ägandeskap eller ledning.

42.   Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sin årliga budget anslå medel för utbetalning av framtida pensioner.

43.   Europaparlamentet betonar behovet av att överväga en gradvis övergång från avgiftsbaserade pensionssystem till kapitaliserande sådana.

Hälso- och sjukvård och långtidsvård

44.   Europaparlamentet är övertygat om att åtgärder för att förbättra medborgarnas hälsa kräver investeringar som kan bidra till att minska kostnaderna för den åldrande befolkningen och göra statsfinanserna mer solida. Parlamentet kräver att de värderingar och principer som samtliga hälso- och sjukvårdssystem i EU bygger på bibehålls, det vill säga att de omfattar alla, finansieras solidariskt, ger rättvis tillgång till vård och att vården håller hög kvalitet, trots behovet av att använda begränsade resurser rationellt. Parlamentet understryker att genom att förbättra organisationen och tillhandahållandet av tjänster i enlighet med subsidiaritetsprincipen skapas möjligheter att förbättra hälsotjänsternas kvalitet och ekonomiska effektivitet.

45.   Europaparlamentet anser att de förväntade ökade kostnaderna för hälso- och sjukvård och långtidsvård gör att medlemsstaterna bör se över finansieringen och beakta att utbudet av icke professionell vård kan minska då familjerna blir mindre och andelen sysselsatta kvinnor på arbetsmarknaden ökar, och att behovet av långtidsvård då kan bli större än beräknat.

46.   Europaparlamentet framhåller att särskild uppmärksamhet bör ägnas personer som är i behov av dyr vård eller långtidsvård, personer och grupper av personer som har särskilda problem med tillträde, såsom etniska minoriteter och låginkomsttagare, vård av personer som lider av kroniska sjukdomar samt utveckling av öppna strukturer för rehabilitering, social integration och stöd för personer med fysiska eller psykiska funktionshinder och för äldre personer, i syfte att undvika institutionalisering och hjälpa dessa personer att leva ett självständigt liv.

47.   Europaparlamentet konstaterar att den offentliga finansieringen av hälso- och sjukvården hjälper till att skydda mot ekonomiska risker, oberoende av personliga risker, och således främjar jämställdhet och social trygghet, medan i system med privat finansiering är riskspridningen liten eller obefintlig, och i allmänhet får sjukdomsrisk och betalningsförmåga styra avgiftsivån, samtidigt som en hållbar finansiering garanteras oavsett demografiska förändringar.

48.   Europaparlamentet erkänner den offentliga finansieringens betydelse för att uppfylla solidaritetsmålet, och inser att det råder stora nivåskillnader mellan offentlig och privat finansiering av hälso- och sjukvård i medlemsstaterna. Parlamentet rekommenderar kommissionen att bedriva forskning för att fastställa nivån på och/eller omfattningen av offentlig finansiering som uppfyller solidaritetsmålet, både för systemet som helhet och för särskilda tjänsteområden.

49.   Europaparlamentet inser att det är allt mer populärt att tillgripa marknadsbaserade lösningar och privatisering i samband med finansiering av hälso- och sjukvården som en patentlösning för att ta itu med skenande kostnader och ineffektivitet samt problem i vårdkvalitet, framför allt i de nya medlemsstaterna. Parlamentet noterar att bevisen för att den funktionella privatiseringen av sociala sjukförsäkringssystem ökar, inriktningen på vinst och konkurrens mellan finansiella mellanhänder i allmänhet gör förvaltningen av hälso- och sjukvårdssystem dyrare, samtidigt som det råder tvivel om dessa åtgärders positiva effekter på kostnadsbegränsning, effektivitet och vårdkvalitet. Av denna orsak rekommenderar parlamentet de medlemsstater som följer en modell med en enda betalare att behålla denna modell.

50.   Europaparlamentet konstaterar att hälso- och sjukvårdssystem som huvudsakligen finansieras via sociala avgifter på anställdas löner kan dra fördel av att intäktsbasen breddas till att även omfatta andra inkomster än lön.

51.   Europaparlamentet konstaterar att det mot bakgrund av principen om frihet att tillhandahålla tjänster och rätten för dem som omfattas av sjukförsäkring att fritt välja läkare eller inrättning inte är acceptabelt att medlemsstaterna vägrar att ersätta sina medborgare för vård de fått utomlands, men att medlemsstaterna får införa (fastställda) individualiserade tak för kostnaderna och är inte skyldiga att ersätta behandlingar som deras medborgare inte skulle ha fått hemma.

52.   Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att undvika ett rent ekonomiskt angreppssätt vid antagandet av reformpolitik som syftar till en omarbetning av den rättsliga ram som utgör grunden för deras nationella hälso- och sjukvårdssystem.

53.   Europaparlamentet är fast övertygat om att utgångspunkten för alla reformer bör vara en noggrann analys av det befintliga hälso- och sjukvårdssystemet (och dess finansiering) i syfte att fastställa svagheter och problemområden. Denna analys bör kombineras med förståelse för de faktorer som i sammanhanget kan bidra till eller hindra en lyckad reform. Parlamentet förväntar sig att medlemsstaterna är fullt medvetna om den betydande inverkan som hälso- och sjukvårdsreformer har på driften av samt kapaciteten och effektiviteten hos deras hälso- och sjukvårdssystem, samt om de hot som otillräckligt eller olämpligt planerade reformåtgärder kan utgöra för hälso- och sjukvårdstjänsternas kvalitet och tillgänglighet, för medborgarnas hälsa och sålunda för medborgarnas anställbarhet.

54.   Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att betrakta alla olika funktioner och strategier för finansiering av hälso- och sjukvårdssystem snarare än att fokusera enbart på avgiftsmekanismerna. Parlamentet är övertygat om att en höjning av nivån på anställningsbaserade avgifter eller en höjning av patienters privata avgifter för att täcka kostnaderna för hälso- och sjukvårdstjänsterna är missriktade strategier som kan få katastrofala följder eftersom de på ett oacceptabelt sätt begränsar tillgången till alla former av hälso- och sjukvårdstjänster för medborgare med låga inkomster.

55.   Europaparlamentet är övertygat om att tillgången till hälso- och sjukvårdstjänster av hög kvalitet för låginkomsttagare helt klart bör ses som en prioriterad fråga, att den närmast är kopplad till de europeiska värdena solidaritet och lika rättigheter och att den är en nödvändig förutsättning för att Lissabonmålen om full sysselsättning ska kunna uppnås.

56.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till att unionsmedborgares lika rätt till hälso- och sjukvårdssystem av hög kvalitet, och att inkludera nödvändiga garantier mot diskriminering av medborgare på ekonomisk grund i översynen av gemenskapslagstiftning mot diskriminering och i andra nya lagstiftningsinstrument som har att göra med tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster.

57.   Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaterna bidrar till effektivitet och rättvisa i sina respektive hälso- och sjukvårdssystem genom att minska antalet riskpooler eller – ännu hellre– genom att skapa en enda nationell pool som kan underlätta den strategiska styrningen och samordningen i hela hälso- och sjukvårdssystemet.

*

- *

58.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Ständiga kommittén för sysselsättningen, Kommittén för socialt skydd och till regeringar och parlament i medlemsstaterna och i kandidatländerna.

---

(1)  Mål C-262/88 Rec. [1990], I-1889.

(2)  EUT C 175 E, 10.7.2008, s. 401.

(3)  EUT C 282 E, 6.11.2008, s. 463.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2008)0066.

(5)  EGT C 85, 17.3.1997, s. 186.

(6)  Antagna texter, P6_TA(2008)0094.

(7)  EGT L 359, 19.12.1986, s. 56.

(8)  EUT C 175 E, 10.7.2008, s. 392.

(9)  EUT L 235, 23.9.2003, s. 10.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/44 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/44

---

Europeiska unionen och passageraruppgifter

P6_TA(2008)0561

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om förslaget till rådets rambeslut om användande av passageraruppgifter (PNR-uppgifter) i brottsbekämpningssyfte

(2010/C 16 E/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förklaring under den debatt som hölls den 21 oktober 2008 till följd av den muntliga frågan B6-0476/2008 om förslaget till rådets rambeslut om användande av passageraruppgifter (PNR-uppgifter) i brottsbekämpningssyfte (KOM(2007)0654), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förklaring under den debatt som hölls den 21 oktober 2008 till följd av den muntliga frågan B6-0476/2008 om förslaget till rådets rambeslut om användande av passageraruppgifter (PNR-uppgifter) i brottsbekämpningssyfte (KOM(2007)0654),

| — | med beaktande av de pågående debatterna om ovannämnda förslag på minister- och arbetsgruppsnivå, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de pågående debatterna om ovannämnda förslag på minister- och arbetsgruppsnivå,

| — | med beaktande av yttrandena från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, Europeiska datatillsynsmannen, artikel 29-arbetsgruppen samt arbetsgruppen om polis och rättsväsende, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, Europeiska datatillsynsmannen, artikel 29-arbetsgruppen samt arbetsgruppen om polis och rättsväsende,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner (1) om avtalen om passageraruppgifter mellan EU och Förenta staterna (2), EU och Kanada (3) samt EU och Australien (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner (1) om avtalen om passageraruppgifter mellan EU och Förenta staterna (2), EU och Kanada (3) samt EU och Australien (4),

| — | med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen och av följande skäl:

| A. | EU-institutionerna och medlemsstaterna måste respektera vissa principer om uppgiftsskydd, vilka beskrivs i artikel 8 i Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, artiklarna 7 och 52 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, artikel 286 i EG-fördraget, artikel 5 i Europarådets konvention 108 om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (konvention 108) samt i sekundärrättens direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (5) och utkastet till rådets rambeslut om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete. |
| --- | --- |

A.

EU-institutionerna och medlemsstaterna måste respektera vissa principer om uppgiftsskydd, vilka beskrivs i artikel 8 i Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, artiklarna 7 och 52 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, artikel 286 i EG-fördraget, artikel 5 i Europarådets konvention 108 om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (konvention 108) samt i sekundärrättens direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (5) och utkastet till rådets rambeslut om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete.

| B. | All ny EU-lagstiftning bör överensstämma med proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna enligt artikel 5 i EG-fördraget och dess protokoll 30. |
| --- | --- |

B.

All ny EU-lagstiftning bör överensstämma med proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna enligt artikel 5 i EG-fördraget och dess protokoll 30.

Förfarandemässiga aspekter

1.   Europaparlamentet konstaterar att det behövs ett bättre samarbete på gemenskapsnivå och på internationell nivå i kampen mot terrorism och grov brottslighet. Insamling och behandling av uppgifter kan vara ett värdefullt redskap i brottsbekämpningssyfte.

2.   Europaparlamentet anser att brottsbekämpande myndigheter ska få alla de verktyg de behöver för att utföra sina uppdrag på lämpligt sätt, inklusive tillgång till uppgifter. Parlamentet vill ändå betona att eftersom sådana åtgärder i hög grad påverkar unionsmedborgarnas privatliv måste det på ett övertygande sätt kunna styrkas att åtgärderna är nödvändiga, proportionerliga och lämpliga för att uppnå de fastställda målen, och det måste finnas fungerande garantier för privatlivet och det rättsliga skyddet. Detta är en förutsättning för att erhålla den politiska legitimitet som krävs för åtgärder som medborgarna kan betrakta som ett obefogat intrång i privatlivet.

3.   Europaparlamentet beklagar att kommissionens förslag är formulerat och underbyggt på ett sådant sätt att det medför stor juridisk osäkerhet vad gäller dess förenlighet med Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, liksom förslagets rättsliga grund, som väckt frågor om lämplig roll för Europaparlamentet i lagstiftningsförfarandet. Parlamentet konstaterar att samma tveksamhet gällande bristen på rättssäkerhet i förslaget

| — | tas upp i yttrandena från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, Europeiska datatillsynsmannen, artikel 29-arbetsgruppen samt arbetsgruppen om polis och rättsväsende, |
| --- | --- |

—

tas upp i yttrandena från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, Europeiska datatillsynsmannen, artikel 29-arbetsgruppen samt arbetsgruppen om polis och rättsväsende,

| — | har föranlett rådet att göra en grundlig översyn av tillämpningsområdet för och effekten av ett framtida EU-initiativ på detta område, samt att införliva stora mängder tilläggsinformation, inklusive ovan nämnda yttranden. |
| --- | --- |

—

har föranlett rådet att göra en grundlig översyn av tillämpningsområdet för och effekten av ett framtida EU-initiativ på detta område, samt att införliva stora mängder tilläggsinformation, inklusive ovan nämnda yttranden.

4.   Under dessa förutsättningar måste Europaparlamentet avvakta med att avge sitt formella yttrande i enlighet med det formella samrådsförfarandet till dess att de frågor som förs fram i denna resolution tagits upp ordentligt och parlamentet har fått den information som krävs.

5.   Trots de muntliga och skriftliga förklaringar och förtydliganden som kommissionen och rådet hittills har lämnat, vidhåller Europaparlamentet sina starka reservationer vad gäller behovet och nyttan av förslaget om att upprätta ett PNR-system i EU och vad gäller systemets garantier. Många av de frågor som tagits upp av Europaparlamentet, artikel 29-arbetsgruppen, arbetsgruppen om polis och rättsväsende, Europeiska datatillsynsmannen samt Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter har dessutom inte besvarats på ett tillfredsställande sätt.

6.   Europaparlamentet håller med byrån för grundläggande rättigheter som menar att endast det faktum att kommersiella uppgifter finns tillgängliga inte automatiskt motiverar att de används i brottsbekämpningssyften, och dessutom skulle samma eller till och med bättre resultat kunna uppnås genom en förbättring av den ömsesidiga rättsliga hjälpen mellan de brottsbekämpande myndigheterna.

7.   Europaparlamentet uppmanar rådet, om det avser att fortsätta sin behandling av kommissionens förslag, att ta hänsyn till rekommendationerna i denna resolution och att vederbörligen ange de tvingande sociala hänsyn som skulle göra detta nya EU-initiativ ”nödvändigt” i enlighet med artikel 8 i Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Detta är minimivillkor för parlamentets stöd för införandet av ett PNR-system i EU. Parlamentet är redo att på samtliga nivåer bidra till och delta i detta arbete.

8.   Europaparlamentet upprepar sin begäran om ett klargörande rörande sambandet mellan ett eventuellt PNR-system i EU och andra åtgärder såsom rådets direktiv 2004/82/EG av den 29 april 2004 om skyldighet för transportörer att lämna uppgifter om passagerare (6), det föreslagna systemet för inresa och utresa, det elektroniska systemet för resetillstånd, biometriska uppgifter i pass och resehandlingar, SIS, VIS, Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2320/2002 av den 16 december 2002 om införande av gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten (7), samt de nationella gränsskyddssystemen. Det är beklagligt att genomförandet av några av dessa åtgärder är mycket försenat, och parlamentet anser att en fullständig och systematisk utvärdering av EU:s och Schengenområdets nuvarande mekanismer och system för säkerhetssamarbete för luftfartsskydd, skydd av de yttre gränserna och bekämpning av terrorism skulle kunna göra det lättare att fastställa mervärdet av det föreslagna PNR-systemet i EU.

9.   Europaparlamentet påminner om att en diskussion om lämplig rättslig grund för förslaget fortfarande pågår och upprepar att rättsakter inom ramen för det straffrättsliga samarbetet och polissamarbetet enligt artikel 47 i EU-fördraget bör kompletteras med nödvändiga kompletterande gemenskapsåtgärder som ska antas genom medbeslutandeförfarandet tillsammans med Europaparlamentet avseende alla aspekter som hör till första pelaren, särskilt de som beskriver de ekonomiska aktörernas skyldigheter (8).

10.   EG-domstolen har redan ifrågasatt EU:s och Förenta staternas avtal om passageraruppgifter eftersom dess rättsliga grund är felaktig. Därför uppmanar Europaparlamentet kommissionen att noggrant undersöka vilken rättslig grund förslaget bör ha.

11.   Europaparlamentet anser att de nationella parlamenten måste involveras fullt ut i lagstiftningsprocessen när ny lagstiftning ska antas, med tanke på förslagens inverkan både på medborgarna och på medlemsstaternas nationella rättsordningar.

12.   Europaparlamentet understryker att eventuell framtida lagstiftning som innebär att ett PNR-system införs i EU som en ny ram för EU:s polissamarbete bör innehålla bestämmelser om regelbunden utvärdering av dess genomförande, tillämpning, nytta och åsidosättande av garantier. Parlamentet anser att de nationella parlamenten, Europeiska datatillsynsmannen, artikel 29-arbetsgruppen och Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter bör inbjudas att medverka vid såväl översyn som utvärdering. Därför bör den nya rättsakten innehålla en förfalloklausul.

13.   Europaparlamentet betonar i detta sammanhang att varje medlemsstat bär det inledande ansvaret för insamlandet av passageraruppgifter och för skyddet av dessa. Det måste finnas garantier när dessa passageraruppgifter sedan överlämnas, byts eller överförs till eller mellan andra medlemsstater. Därför anser parlamentet att passageraruppgifter som byts mellan medlemsstaterna endast får vara tillgängliga för de myndigheter som arbetar med terroristbekämpning och organiserad brottslighet. Andra brottsbekämpande organ skulle kunna beviljas tillträde till uppgifterna efter godkännande av en rättsvårdande myndighet.

Subsidiaritetsprincipen

14.   Europaparlamentet noterar med oro att behovet av en gemenskapsåtgärd ännu inte har påvisats i tillräckligt hög grad. Parlamentet ifrågasätter kommissionens påstående om att förslagets syfte är att harmonisera de nationella systemen, med tanke på att endast ett fåtal medlemsstater har ett system för användande av passageraruppgifter i brottsbekämpningssyfte, eller ens planer på ett sådant system. Kommissionens förslag leder därmed inte till någon harmonisering av nationella system (eftersom de inte existerar), utan innebär endast att samtliga medlemsstater måste inrätta ett sådant system.

15.   Europaparlamentet konstaterar att kommissionen föreslår ett ”decentraliserat” system, vilket gör EU-mervärdet ännu otydligare.

Proportionalitetsprincipen

16.   Enligt artikel 8 i Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och artikel 52 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande friheterna måste så omfattande kränkningar av rätten till skydd av personuppgifter vara legitima och motiveras av tvingande sociala hänsyn. De måste även vara lagstadgade och stå i proportion till det syfte som eftersträvas, vilket måste vara nödvändigt och reellt i ett demokratiskt samhälle. Europaparlamentet beklagar att syftet för detta planerade polissamarbete inte har en tydlig begränsning till att endast avse frågor som rör bekämpning av terrorism och organiserad brottslighet.

17.   Europaparlamentet är oroat över att förslaget i grunden ger de brottsbekämpande myndigheterna tillgång till samtliga uppgifter utan särskilt tillstånd. Kommissionen har inte visat att det verkligen finns ett behov av nya brottsbekämpningsbefogenheter, och inte heller att detta mål inte skulle kunna uppnås med mindre långtgående åtgärder. Parlamentet ställer sig kritiskt till att det inte finns någon information om på vilket sätt de befintliga brottsbekämpningsbefogenheterna är otillräckliga för att uppfylla behoven, och om var och när det varit uppenbart att myndigheterna inte haft de befogenheter som krävts för det uttalade syftet. Nedanstående befintliga åtgärder bör utvärderas innan man fortsätter arbetet med att utveckla ett PNR-system i EU.

18.   Europaparlamentet noterar att kommissionen hävdar att EU har ”kunnat bedöma värdet av PNR-uppgifter och utnyttja dem i brottsbekämpningen”, men betonar att det än så länge inte kunnat bevisas att så är fallet:

| — | De uppgifter som Förenta staterna hittills lagt fram är anekdotiska, och Förenta staterna har aldrig kunnat lägga fram slutgiltiga bevis på att en omfattande och systematisk användning av passageraruppgifter är nödvändig i kampen mot terrorism och grov brottslighet. |
| --- | --- |

—

De uppgifter som Förenta staterna hittills lagt fram är anekdotiska, och Förenta staterna har aldrig kunnat lägga fram slutgiltiga bevis på att en omfattande och systematisk användning av passageraruppgifter är nödvändig i kampen mot terrorism och grov brottslighet.

| — | Det har endast gjorts en gemensam översyn av EU:s och Förenta staternas avtal om passageraruppgifter, och vid det tillfället utvärderades endast genomförandet och inte resultaten. |
| --- | --- |

—

Det har endast gjorts en gemensam översyn av EU:s och Förenta staternas avtal om passageraruppgifter, och vid det tillfället utvärderades endast genomförandet och inte resultaten.

| — | De preliminära slutsatserna från Förenade kungarikets system för användning av passageraruppgifter refererar till andra brottsbekämpningssyften än att motverka terrorism, vilket ligger utanför kommissionsförslagets räckvidd, och till användning av passageraruppgifter i enskilda fall i samband med pågående utredningar, varvid man ska ha fullmakt och saklig grund. Såtillvida visar de inte att omfattande insamling och användning av passageraruppgifter är ett effektivt verktyg i kampen mot terrorism. |
| --- | --- |

—

De preliminära slutsatserna från Förenade kungarikets system för användning av passageraruppgifter refererar till andra brottsbekämpningssyften än att motverka terrorism, vilket ligger utanför kommissionsförslagets räckvidd, och till användning av passageraruppgifter i enskilda fall i samband med pågående utredningar, varvid man ska ha fullmakt och saklig grund. Såtillvida visar de inte att omfattande insamling och användning av passageraruppgifter är ett effektivt verktyg i kampen mot terrorism.

Begränsning av syftet

19.   Europaparlamentet betonar att principen om begränsning av syftet är en av de grundläggande principerna för dataskydd. Av konvention 108 framgår att personuppgifter ska ”lagras för särskilt angivna och lagliga ändamål och inte användas på ett sätt som är oförenligt med dessa ändamål” (artikel 5 b). Avvikelser från denna princip är tillåtna bara om det föreskrivs i lag och utgör en nödvändig åtgärd i ett demokratiskt samhälle, bl. a. ”för brottsbekämpning” (artikel 9). Enligt Europadomstolens rättspraxis har det klargjorts att dessa avvikelser ska vara proportionerliga, precisa och förutsägbara enligt artikel 8.2 i Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna.

20.   Europaparlamentet beklagar att det inte finns någon tydlig begränsning av syftet, eftersom en sådan begränsning utgör en grundläggande garanti vid införandet av restriktiva åtgärder. Ett sådant skydd är särskilt viktigt i fråga om åtgärder som avser hemlig övervakning, med tanke på den ökade risken för godtycklighet under sådana omständigheter. Eftersom de syften och definitioner som fastställts inte är entydiga och slutgiltiga bör de klargöras noggrant för att undvika att PNR-systemet i EU ifrågasätts ur rättslig synvinkel.

21.   Europaparlamentet upprepar att passageraruppgifter kan vara mycket användbara som stödjande och kompletterande bevis i en specifik utredning rörande personer som misstänks för terrorism och deras medbrottslingar. Däremot finns det inga bevis för att passageraruppgifter kan komma till nytta vid omfattande automatiserade sökningar och analyser på grundval av riskkriterier och riskmönster (till exempel för att skapa profiler eller finna information) för att söka potentiella terrorister (9).

22.   Europaparlamentet betonar vidare att det enligt EU:s lagstiftning om uppgiftsskydd finns restriktioner för användning av profiler utifrån personuppgifter (artikel 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna). Parlamentet delar därför byrån för grundläggande rättigheters uppfattning att skapandet av profiler som grundar sig på passageraruppgifter måste vara underrättelsestyrd och grundas på enskilda fall och objektiva parametrar.

23.   Europaparlamentet upprepar sin oro för de åtgärder som tyder på godtycklig användning av passageraruppgifter för att skapa profiler och definiera parametrar för riskanalys. Parlamentet påminner om att allt slags profilskapande baserat på etnisk tillhörighet, nationalitet, religion, sexuell läggning, kön, ålder eller medicinsk kondition uttryckligen bör förbjudas, eftersom det inte är förenligt med det förbud mot varje form av diskriminering som finns i fördragen och stadgan om de grundläggande rättigheterna.

24.   Europaparlamentet upprepar att vid varje form av utvidgning av förslagets tillämpningsområde bör kommissionen och rådet för varje uttalat syfte ange exakt hur passageraruppgifterna kommer att användas och på vilket sätt de befintliga brottsbekämpningsbefogenheterna inte är tillräckliga. För varje enskilt syfte måste en lämplig rättslig grund anges.

Skydd av personuppgifter

25.   Europaparlamentet betonar att för att ett PNR-system ska kunna införas i EU måste en dataskyddslagstiftning först antas under den tredje pelaren, liksom specifika bestämmelser om överföring och användning av passageraruppgifter som inte omfattas av EU:s dataskyddslagstiftning under första och tredje pelaren. Parlamentet betonar att man måste klargöra vilka dataskyddsbestämmelser som gäller för enheterna för passagerarinformation och garantera att all tillgång till respektive överföring och användning av passageraruppgifterna går att spåra.

26.   Europaparlamentet betonar att känsliga uppgifter får användas endast från fall till fall i samband med vanliga utredningar eller åtal, efter tillståndsgivande. Flygbolagen har uttryckt oro över att det inte går att filtrera bort känsliga uppgifter från allmänna kommentarer. Parlamentet efterlyser därför fastställande av strikta villkor för passagerarinformationsenheternas behandling av dessa uppgifter, i enlighet med vad byrån för grundläggande rättigheter framförde i sitt yttrande.

Genomförandet

27.   Europaparlamentet påpekar att kommissionen inte motiverar den föreslagna lagringstiden. För syftet att utveckla riskindikatorer och upprätta rese- och beteendemönster bör det dock räcka med anonyma uppgifter. Om PNR-systemets tillämpningsområde utvidgas måste lagringstiderna motiveras för varje enskilt syfte.

28.   Europaparlamentet upprepar att uppgifter bör överföras uteslutande genom sändmetoden, och att tredjeländer inte bör ha direkt tillgång till passageraruppgifterna i EU:s bokningssystem.

29.   Enligt förslaget bör namnen på samtliga enheter som har tillgång till passageraruppgifter tas upp i en fullständig förteckning. Europaparlamentet välkomnar detta.

30.   Europaparlamentet betonar att uppgifter inte får överföras till tredjeländer, såvida inte de berörda tredje parterna (enligt konvention 108) kan säkerställa en adekvat skyddsnivå (enligt direktiv 95/46/EG och de rättsakter som inrättar Europol och Eurojust) eller ge ändamålsenliga garantier, och att beslut om sådan överföring bör fattas endast från fall till fall.

31.   Europaparlamentet upprepar att passagerarna måste få fullständig och lättillgänglig information om systemet och om sina rättigheter och att medlemsstaternas myndigheter ansvarar för att tillhandahålla denna information. Parlamentet föreslår att man använder flygplatsernas exempel på nekad ombordstigning. Grundläggande är att man fastställer passagerarnas rätt till uppgiftstillgång, korrigering och överklagande.

32.   Europaparlamentet begär att det antas detaljerade och harmoniserade bestämmelser om säkra passageraruppgifter, både vad gäller it-lösningar och bestämmelser om tillstånd och tillgång.

Konsekvenser för transportörerna

33.   Flygbolagen samlar in passageraruppgifter i kommersiellt syfte och de samlar inte in uppgifter systematiskt för att fylla i alla PNR-fält. Europaparlamentet hävdar att flygbolagen inte bör åläggas att samla in andra uppgifter än de bolagen tar in för sitt kommersiella syfte. Flygbolagen bör inte göras ansvariga för att kontrollera om uppgifterna är fullständiga och korrekta, och inte heller bör några påföljder tillämpas för ofullständiga eller inkorrekta uppgifter. Det krävs en tydlig analys av vilka kostnader som följer av ett PNR-system i EU. Alla tilläggskostnader ska bäras av de parter som vill ha uppgifterna.

Mellanhänder/Enheter för passagerarinformation

34.   Europaparlamentet önskar en klar definition av den roll och de befogenheter som enheterna för passagerarinformation ska ha, särskilt i fråga om insyn och demokratiskt ansvar och för att fastställa lämpliga dataskyddsbestämmelser. Enheterna för passagerarinformation bör endast ha i uppgift att överföra uppgifter till behöriga myndigheter. Detta för att se till att riskbedömningar endast kan utföras av behöriga myndigheter och i samband med en utredning. Det behövs ett klargörande av den lagstiftning som ska reglera den riskbedömning som utförs av enheterna för passagerarinformation och av dataskyddsmyndigheternas ansvar i de fall då flera medlemsstater samarbetar för att inrätta en gemensam enhet för passageraruppgifter.

*

- *

35.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament, samt till Europeiska datatillsynsmannen, Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, artikel 29-arbetsgruppen och arbetsgruppen om polis och rättsväsende.

---

(1)  EUT C 61 E, 10.3.2004, s. 381, EUT C 81 E, 31.3.2004, s. 105, EUT C 103 E, 29.4.2004, s. 665, EUT C 157 E, 6.7.2006, s. 464, EUT C 305 E, 14.12.2006, s. 250, EUT C 287 E, 29.11.2007, s. 349, EUT C 175 E, 10.7.2008, s. 564, Antagna texter, 22.10.2008, P6_TA(2008)0512.

(2)  EU:s och Förenta staternas avtal om passageraruppgifter: EUT L 204, 4.8.2007, s. 18.

(3)  EU:s och Kanadas avtal om passageraruppgifter: EUT L 82, 21.3.2006, s. 15.

(4)  EU:s och Australiens avtal om passageraruppgifter: EUT L 213, 8.8.2008, s. 49.

(5)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

(6)  EUT L 261, 6.8.2004, s. 24.

(7)  EGT L 355, 30.12.2002, s. 1.

(8)  Se särskilt yttrandet från rådets juridiska avdelning i denna fråga och generaladvokatens förslag till avgörande av den 14 oktober 2008 i mål C-301/06, Irland mot Europaparlamentet och Europeiska unionens råd om direktiv 2006/24/EG om lagring av uppgifter.

(9)  CRS-rapport till den amerikanska kongressen, ”Data Mining and Homeland Security: An Overview” av Jeffrey Seifert; ”Effective Counter-terrorism and the Limited Role of Predicative Data Mining” av CATO Institute; ”Protecting Individual Privacy in the Struggle Against Terrorists: A Framework for Program Assessment”; ”No dream ticket to security” av Frank Kuipers, Clingendael Institute, augusti 2008.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/49 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/49

---

Ekonomiskt stöd till medlemsstaternas betalningsbalans

P6_TA(2008)0562

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om upprättandet av ett system för medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans

(2010/C 16 E/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 31 oktober 2008 till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 332/2002 om upprättandet av ett system för medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans (KOM(2008)0717), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 31 oktober 2008 till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 332/2002 om upprättandet av ett system för medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans (KOM(2008)0717),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation av den 31 oktober 2008 till rådets beslut om ömsesidigt bistånd till Ungern och förslaget till rådets beslut om medelfristigt ekonomiskt gemenskapsstöd till Ungern (KOM(2008)0716), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 31 oktober 2008 till rådets beslut om ömsesidigt bistånd till Ungern och förslaget till rådets beslut om medelfristigt ekonomiskt gemenskapsstöd till Ungern (KOM(2008)0716),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 332/2002 av den 18 februari 2002 om upprättandet av ett system för medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans (1) och Europaparlamentets resolution av den 6 september 2001 om medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 332/2002 av den 18 februari 2002 om upprättandet av ett system för medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans (1) och Europaparlamentets resolution av den 6 september 2001 om medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans (2),

| — | med beaktande av artiklarna 100 och 119 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 100 och 119 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Kommissionen rekommenderar att Ungern beviljas ett medelfristigt ekonomiskt stöd på högst 6 500 000 000 euro på grundval av artikel 119 i fördraget, i kombination med ett IMF-arrangemang. |
| --- | --- |

A.

Kommissionen rekommenderar att Ungern beviljas ett medelfristigt ekonomiskt stöd på högst 6 500 000 000 euro på grundval av artikel 119 i fördraget, i kombination med ett IMF-arrangemang.

| B. | En samlad strategi för medelfristigt ekonomiskt stöd för samtliga medlemsstater är att föredra. |
| --- | --- |

B.

En samlad strategi för medelfristigt ekonomiskt stöd för samtliga medlemsstater är att föredra.

| C. | Följderna av den pågående globala finansiella och ekonomiska krisen ska beaktas. |
| --- | --- |

C.

Följderna av den pågående globala finansiella och ekonomiska krisen ska beaktas.

| D. | Ekonomierna i de medlemsstater som på senare tid anslutit sig till Europeiska unionen drar inte nytta av fördelarna med att ha en reservvaluta som sin egen. |
| --- | --- |

D.

Ekonomierna i de medlemsstater som på senare tid anslutit sig till Europeiska unionen drar inte nytta av fördelarna med att ha en reservvaluta som sin egen.

| E. | Valutorna i dessa medlemsstater har nyligen varit föremål för våldsamma spekulativa angrepp och de stora externa obalanser som nu föreligger har huvudsakligen drivits fram av en kraftig expansion av icke-statliga krediter. |
| --- | --- |

E.

Valutorna i dessa medlemsstater har nyligen varit föremål för våldsamma spekulativa angrepp och de stora externa obalanser som nu föreligger har huvudsakligen drivits fram av en kraftig expansion av icke-statliga krediter.

| F. | Det finns ett behov av åtgärder för att ta itu med de specifika problemen i dessa medlemsstaters ekonomier mot bakgrund av den globala finanskrisen och den recession som breder ut sig i Europa. |
| --- | --- |

F.

Det finns ett behov av åtgärder för att ta itu med de specifika problemen i dessa medlemsstaters ekonomier mot bakgrund av den globala finanskrisen och den recession som breder ut sig i Europa.

| G. | Budgetpolitikens handlingsutrymme för att ta itu med stora externa obalanser och förhindra finansiell instabilitet kan vara ganska begränsat med tanke på den nuvarande ekonomiska recession som sprider sig över hela Europeiska unionen. |
| --- | --- |

G.

Budgetpolitikens handlingsutrymme för att ta itu med stora externa obalanser och förhindra finansiell instabilitet kan vara ganska begränsat med tanke på den nuvarande ekonomiska recession som sprider sig över hela Europeiska unionen.

1.   Europaparlamentet anser att medlemsstater utanför euroområdet bör uppmuntras att inom gemenskapen söka efter potentiellt medelfristigt ekonomiskt stöd vid underskott i sina betalningsbalanser innan de söker stöd på internationell nivå.

2.   Europaparlamentet anser att den nuvarande situationen är ett ytterligare bevis för eurons relevans när det gäller att skydda medlemsstaterna i euroområdet och uppmanar medlemsstaterna utanför euroområdet att ansluta sig till det så snart som de uppfyller Maastrichtkriterierna.

3.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i detalj analysera på vilket sätt enskilda bankers beteende, genom att de flyttade sina tillgångar från Ungern efter att andra medlemsstater antagit räddningsplaner, har påverkat Ungerns betalningsbalans.

4.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant undersöka de spekulativa angreppen (blankning) mot valutorna i de medlemsstater som anslutit sig på senare tid och vad som skulle kunna göras för att förhindra en drastisk minskning av förtroendet för dessa valutor och de lokala banksystemen.

5.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överlämna resultaten av dessa analyser till Larosière-gruppen och till Europaparlamentets ansvariga utskott.

6.   Europaparlamentet medger att det är nödvändigt att väsentligt höja taket för det utestående lånebelopp som kan beviljas medlemsstater enligt förordning (EG) nr 332/2002, eftersom antalet medlemsstater som står utanför euroområdet har ökat avsevärt sedan förordningen antogs. Parlamentet betonar att en sådan ökning också skulle förbättra gemenskapens flexibilitet när det gäller att tillmötesgå ytterligare önskemål om medelfristigt ekonomiskt stöd, t. ex. i samband med den pågående globala finanskrisen.

7.   Europaparlamentet noterar att det inte skulle uppstå några budgetmässiga följder av en sådan höjning av lånetaket, eftersom lånen skulle lånas upp av kommissionen på finansmarknaderna och de medlemsstatar som får lånen skulle vara tvungna att betala tillbaka dem. Parlamentet betonar att budgetmässiga följder bara skulle kunna uppstå om en medlemsstat inte fullgör sina betalningsskyldigheter.

8.   Europaparlamentet påminner om att före Ungerns nuvarande ekonomiska svårigheter hade förordning (EG) nr 332/2002 inte tillämpats sedan den antogs 2002, och att dess föregångare, förordning (EEG) 1969/88 (3) om genomförande av den mekanism som föreskrivs i artikel 119 i fördraget, tillämpades två gånger, en gång för Grekland 1991 och en gång för Italien 1993, och att Grekland och Italien till fullo respekterat sina åtaganden gentemot kommissionen.

9.   Europaparlamentet påminner om att det begärde att rådet, på grundval av en rapport från kommissionen och efter att ha hört parlamentet samt efter att Ekonomiska och finansiella kommitténs avgett ett yttrande, vartannat år skulle pröva om det system som upprättats fortfarande uppfyller de behov som föranledde dess införande. Parlamentet undrar om sådana rapporter upprättats sedan förordning (EG) nr 332/2002 antogs.

10.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska centralbanken, eurogruppen och medlemsstaternas regeringar.

---

(1)  EGT L 53, 23.2.2002, s. 1.

(2)  EGT C 72 E, 21.3.2002, s. 312.

(3)  EGT L 178, 8.7.1988, s. 1.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/51 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/51

---

EU:s reaktion på den försämrade situationen i östra Demokratiska republiken Kongo

P6_TA(2008)0563

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om EU:s reaktion på den försämrade situationen i östra Demokratiska republiken Kongo

(2010/C 16 E/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska unionens råd om situationen i Demokratiska republiken Kongo av den 11 november 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska unionens råd om situationen i Demokratiska republiken Kongo av den 11 november 2008,

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2008 om sammandrabbningar i Demokratiska republiken Kongos östra gränsområden (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2008 om sammandrabbningar i Demokratiska republiken Kongos östra gränsområden (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 februari 2008 om Norra Kivu (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 februari 2008 om Norra Kivu (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 januari 2008 om situationen i Demokratiska republiken Kongo och våldtäkt som en krigsförbrytelse (3), och av sina tidigare resolutioner om brott mot de mänskliga rättigheterna i Demokratiska republiken Kongo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 januari 2008 om situationen i Demokratiska republiken Kongo och våldtäkt som en krigsförbrytelse (3), och av sina tidigare resolutioner om brott mot de mänskliga rättigheterna i Demokratiska republiken Kongo,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2007 om EU:s hantering av instabila situationer i utvecklingsländer (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2007 om EU:s hantering av instabila situationer i utvecklingsländer (4),

| — | med beaktande av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens resolution av den 22 november 2007 om situationen i Demokratiska republiken Kongo, särskilt de östra delarna, och dess konsekvenser för regionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens resolution av den 22 november 2007 om situationen i Demokratiska republiken Kongo, särskilt de östra delarna, och dess konsekvenser för regionen,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 oktober 2007 med titeln ”EU:s hantering av instabila situationer – insatser för hållbar utveckling, stabilitet och fred i svåra förhållanden” (KOM(2007)0643), och tillhörande arbetsdokument (SEK(2007)1417), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 oktober 2007 med titeln ”EU:s hantering av instabila situationer – insatser för hållbar utveckling, stabilitet och fred i svåra förhållanden” (KOM(2007)0643), och tillhörande arbetsdokument (SEK(2007)1417),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 60/1 av den 24 oktober 2005 om resultaten från 2005 års världstoppmöte, särskilt punkterna 138–140 om skyldigheten att skydda befolkningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 60/1 av den 24 oktober 2005 om resultaten från 2005 års världstoppmöte, särskilt punkterna 138–140 om skyldigheten att skydda befolkningar,

| — | med beaktande av slutsatserna från toppmötet inom södra Afrikas utvecklingsgemenskap (SADC) då man sade sig vara beredd att sända fredsbevarande styrkor till Norra Kivu ”om det visar sig vara nödvändigt”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från toppmötet inom södra Afrikas utvecklingsgemenskap (SADC) då man sade sig vara beredd att sända fredsbevarande styrkor till Norra Kivu ”om det visar sig vara nödvändigt”,

| — | med beaktande av rådets uttalande av den 10 oktober 2008 om situationen i den östra delen av Demokratiska republiken Kongo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets uttalande av den 10 oktober 2008 om situationen i den östra delen av Demokratiska republiken Kongo,

| — | med beaktande av rapporten från parlamentets utskott för utveckling om sin resa till Norra Kivu 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från parlamentets utskott för utveckling om sin resa till Norra Kivu 2008,

| — | med beaktande av samförståndet om humanitärt bistånd som undertecknades den 18 december 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samförståndet om humanitärt bistånd som undertecknades den 18 december 2007,

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Striderna mellan Demokratiska republiken Kongos armé, mai mai-milisen, den avsatte generalen Laurent Nkundas rebeller (Nationella kongressen för folkets försvar, CNDP), Demokratiska styrkorna för Rwandas befrielse (FDLR) och ugandiska trupper från Herrens motståndsarmé (LRA) har trappats upp och innebär fortsatta mycket svåra prövningar för civilbefolkningen i Norra Kivu. |
| --- | --- |

A.

Striderna mellan Demokratiska republiken Kongos armé, mai mai-milisen, den avsatte generalen Laurent Nkundas rebeller (Nationella kongressen för folkets försvar, CNDP), Demokratiska styrkorna för Rwandas befrielse (FDLR) och ugandiska trupper från Herrens motståndsarmé (LRA) har trappats upp och innebär fortsatta mycket svåra prövningar för civilbefolkningen i Norra Kivu.

| B. | Den förre nigerianske presidenten och FN-sändebudet Olusegun Obasanjo lyckades inom ramen för sitt uppdrag söndagen den 16 november 2008 nå en överenskommelse med rebelledaren Laurent Nkunda om inrättandet av en trepartskommitté för att övervaka vapenvilan mellan armén och rebellerna. Kommittén behöver akut stöd från de grupper som står bakom de stater som berörs av konflikten för att få fram en lösning. |
| --- | --- |

B.

Den förre nigerianske presidenten och FN-sändebudet Olusegun Obasanjo lyckades inom ramen för sitt uppdrag söndagen den 16 november 2008 nå en överenskommelse med rebelledaren Laurent Nkunda om inrättandet av en trepartskommitté för att övervaka vapenvilan mellan armén och rebellerna. Kommittén behöver akut stöd från de grupper som står bakom de stater som berörs av konflikten för att få fram en lösning.

| C. | Det pågår intensiva internationella diplomatiska ansträngningar med regionala och europeiska företrädare för att förhindra att striderna i Norra Kivu breder ut sig och blir en upprepning av det utbredda Kongokriget 1998–2003 som omfattade sex grannländer. Ett regionalt toppmöte om krisen i östra Demokratiska republiken Kongo anordnades den 7 november 2008 i Nairobi. |
| --- | --- |

C.

Det pågår intensiva internationella diplomatiska ansträngningar med regionala och europeiska företrädare för att förhindra att striderna i Norra Kivu breder ut sig och blir en upprepning av det utbredda Kongokriget 1998–2003 som omfattade sex grannländer. Ett regionalt toppmöte om krisen i östra Demokratiska republiken Kongo anordnades den 7 november 2008 i Nairobi.

| D. | Sedan våldsamheterna inleddes har miljontals människor dödats eller tvingats på flykt. Uppskattningsvis har 250 000 människor tvingats fly sedan general Laurent Nkunda återupptog striderna i Demokratiska republiken Kongo i augusti 2008 och förorsakade en humanitär katastrof i de östra delarna av landet. |
| --- | --- |

D.

Sedan våldsamheterna inleddes har miljontals människor dödats eller tvingats på flykt. Uppskattningsvis har 250 000 människor tvingats fly sedan general Laurent Nkunda återupptog striderna i Demokratiska republiken Kongo i augusti 2008 och förorsakade en humanitär katastrof i de östra delarna av landet.

| E. | Trots sitt mandat i enlighet med kapitel VII i FN-stadgan, vilket innebär att alla nödvändiga medel får användas för att förhindra alla försök att tillgripa våld och se till att civila skyddas har FN:s fredsbevarande styrka i Demokratiska republiken Kongo, Monuc






  — | inte haft tillräckliga resurser för att skydda civila efter det att stridigheterna nyligen återupptogs i östra Demokratiska republiken Kongo eller för att avväpna och förflytta hutusoldater från Rwanda som befinner sig på Demokratiska republiken Kongos territorium, |
| --- | --- | --- |

E.

Trots sitt mandat i enlighet med kapitel VII i FN-stadgan, vilket innebär att alla nödvändiga medel får användas för att förhindra alla försök att tillgripa våld och se till att civila skyddas har FN:s fredsbevarande styrka i Demokratiska republiken Kongo, Monuc

—

inte haft tillräckliga resurser för att skydda civila efter det att stridigheterna nyligen återupptogs i östra Demokratiska republiken Kongo eller för att avväpna och förflytta hutusoldater från Rwanda som befinner sig på Demokratiska republiken Kongos territorium,

| — | tvingats vänta på klartecken från Indien och Pakistan innan de skickar indiska och pakistanska soldater i krig trots att det är orsaken till att trupperna utplacerats här och trots de bestämmelser i mandatet som utgör grunden för Monucs vistelse i Demokratiska republiken Kongos territorium, |
| --- | --- |

—

tvingats vänta på klartecken från Indien och Pakistan innan de skickar indiska och pakistanska soldater i krig trots att det är orsaken till att trupperna utplacerats här och trots de bestämmelser i mandatet som utgör grunden för Monucs vistelse i Demokratiska republiken Kongos territorium,

| — | inte ingripit för att stoppa massakern på mer än 200 människor som ägde rum den 5 november 2008 i Kiwandja trots att Monuc har en av sina militärbaser där. |
| --- | --- |

—

inte ingripit för att stoppa massakern på mer än 200 människor som ägde rum den 5 november 2008 i Kiwandja trots att Monuc har en av sina militärbaser där.

| F. | Den 11 november 2008 behandlade FN:s säkerhetsråd på nytt situationen i östra Demokratiska republiken Kongo men enades inte om att bifalla Monucs begäran om ett stärkt mandat med ytterligare 3 000 soldater. |
| --- | --- |

F.

Den 11 november 2008 behandlade FN:s säkerhetsråd på nytt situationen i östra Demokratiska republiken Kongo men enades inte om att bifalla Monucs begäran om ett stärkt mandat med ytterligare 3 000 soldater.

| G. | Endast 6 000 av totalt 17 000 Monuc-soldater som är närvarande på Demokratiska republiken Kongos territorium har utplacerats i Norra Kivu. |
| --- | --- |

G.

Endast 6 000 av totalt 17 000 Monuc-soldater som är närvarande på Demokratiska republiken Kongos territorium har utplacerats i Norra Kivu.

| H. | Medlemsstaterna i FN:s säkerhetsråd, vilka inbegriper Belgien, Frankrike, Italien och Förenade kungariket, har alltid vägrat att ge Monuc extra resurser så att styrkan ska kunna fullgöra sitt uppdrag. Europeiska unionens råd efterlyser förstärkt samarbete mellan EU, medlemsstaterna och Monuc. |
| --- | --- |

H.

Medlemsstaterna i FN:s säkerhetsråd, vilka inbegriper Belgien, Frankrike, Italien och Förenade kungariket, har alltid vägrat att ge Monuc extra resurser så att styrkan ska kunna fullgöra sitt uppdrag. Europeiska unionens råd efterlyser förstärkt samarbete mellan EU, medlemsstaterna och Monuc.

| I. | På initiativ av kommissionsledamot Louis Michel anordnades ett regionalt toppmöte i Nairobi. Under mötet kom Demokratiska republiken Kongos president Joseph Kabila och Rwandas president Paul Kagame överens om att omedelbart genomföra alla överenskommelser som tidigare ingåtts för att säkerställa fred och långsiktig politisk stabilitet. |
| --- | --- |

I.

På initiativ av kommissionsledamot Louis Michel anordnades ett regionalt toppmöte i Nairobi. Under mötet kom Demokratiska republiken Kongos president Joseph Kabila och Rwandas president Paul Kagame överens om att omedelbart genomföra alla överenskommelser som tidigare ingåtts för att säkerställa fred och långsiktig politisk stabilitet.

| J. | Inget omedelbart eldupphör kom dock till stånd i östra Demokratiska republiken Kongo efter mötet. Våldsamma strider fortsatte mellan parterna i konflikten, något som allvarligt drabbade civilbefolkningen. |
| --- | --- |

J.

Inget omedelbart eldupphör kom dock till stånd i östra Demokratiska republiken Kongo efter mötet. Våldsamma strider fortsatte mellan parterna i konflikten, något som allvarligt drabbade civilbefolkningen.

| K. | Monuc har bevis på att Laurent Nkundas soldater får stöd från Rwanda. FN:s generalsekreterare Ban Ki-moon har uppmanat de afrikanska ledarna att i detta kritiska skede ta sitt historiska ansvar för regionen, för Afrika och för världen. |
| --- | --- |

K.

Monuc har bevis på att Laurent Nkundas soldater får stöd från Rwanda. FN:s generalsekreterare Ban Ki-moon har uppmanat de afrikanska ledarna att i detta kritiska skede ta sitt historiska ansvar för regionen, för Afrika och för världen.

| L. | De humanitära organisationerna tar för närvarande hand om 200 000 flyktingar i lägren kring staden Goma och beräknar att upp till en miljon civila gömmer sig i bushen för att undkomma våldet. Situationen i flyktinglägren förvärras för var dag som går och FN:s flyktingkommissarie är orolig för att flyktinglägren kan komma att militariseras. |
| --- | --- |

L.

De humanitära organisationerna tar för närvarande hand om 200 000 flyktingar i lägren kring staden Goma och beräknar att upp till en miljon civila gömmer sig i bushen för att undkomma våldet. Situationen i flyktinglägren förvärras för var dag som går och FN:s flyktingkommissarie är orolig för att flyktinglägren kan komma att militariseras.

| M. | Rekryteringen av barnsoldater har ökat märkbart i östra Demokratiska republiken Kongo sedan konflikten trappades upp. |
| --- | --- |

M.

Rekryteringen av barnsoldater har ökat märkbart i östra Demokratiska republiken Kongo sedan konflikten trappades upp.

| N. | Det förefaller som om både trupper från Demokratiska republiken Kongo och soldater från FDLR exploaterar och säljer mineraler i östra Demokratiska republiken Kongo. |
| --- | --- |

N.

Det förefaller som om både trupper från Demokratiska republiken Kongo och soldater från FDLR exploaterar och säljer mineraler i östra Demokratiska republiken Kongo.

| O. | Planen för att få ett slut på krisen i östra Demokratiska republiken Kongo fastställdes av kongolesiska parlamentariker. I planen efterlyste man en allmän mobilisering till förmån för en militär, politisk och diplomatisk dialog mellan parterna i konflikten. |
| --- | --- |

O.

Planen för att få ett slut på krisen i östra Demokratiska republiken Kongo fastställdes av kongolesiska parlamentariker. I planen efterlyste man en allmän mobilisering till förmån för en militär, politisk och diplomatisk dialog mellan parterna i konflikten.

| P. | Frankrikes och Förenade kungarikets utrikesministrar, Bernard Kouchner och David Miliband, har rekommenderat att Monuc stärks i stället för att en europeisk styrka skickas till Norra Kivu, men har samtidigt framhållit att det inte är uteslutet att en europeisk styrka skickas om situationen kräver det. |
| --- | --- |

P.

Frankrikes och Förenade kungarikets utrikesministrar, Bernard Kouchner och David Miliband, har rekommenderat att Monuc stärks i stället för att en europeisk styrka skickas till Norra Kivu, men har samtidigt framhållit att det inte är uteslutet att en europeisk styrka skickas om situationen kräver det.

| Q. | Epidemierna förvärras i Norra Kivu och antalet fall av kolera, mässlingen och kikhosta ökar ständigt på grund av att stora delar av den befolkning som tvingats på flykt bor i tillfälliga bostäder. |
| --- | --- |

Q.

Epidemierna förvärras i Norra Kivu och antalet fall av kolera, mässlingen och kikhosta ökar ständigt på grund av att stora delar av den befolkning som tvingats på flykt bor i tillfälliga bostäder.

1.   Europaparlamentet är djupt oroat över de upptrappade striderna i norra Kivu och konsekvenserna för befolkningen i östra Demokratiska republiken Kongo och regionen som helhet. Parlamentet oroar sig särskilt för de humanitära konsekvenserna till följd av den offensiv som CNDP nyligen genomförde och som ledde till att många människor i Norra Kivu dödades eller tvingades fly.

2.   Europaparlamentet uttrycker sin djupa bestörtning över massakrerna, brotten mot mänskligheten och det sexuella våldet mot kvinnor och flickor i de östra provinserna av Demokratiska republiken Kongo. Parlamentet uppmanar alla behöriga nationella och internationella myndigheter att systematiskt ställa gärningsmännen inför rätta. Parlamentet uppmanar FN:s säkerhetsråd att utan dröjsmål vidta alla åtgärder som verkligen kan förhindra ytterligare angrepp mot civilbefolkningen i de östra provinserna av Demokratiska republiken Kongo.

3.   Europaparlamentet välkomnar kommissionens och medlemsstaternas beslut att öka det humanitära biståndet till den civilbefolkning som drabbats av krisen. Parlamentet uppmärksammar olika humanitära organisationers svårigheter att få fram det humanitära biståndet på grund av säkerhetsläget i Norra Kivu. Parlamentet uppmanar alla parter att garantera tillträdet till utsatta samhällen och säkerheten för biståndsarbetarna i syfte att slå vakt om det ”humanitära utrymmet”. Parlamentet påminner om att militära medel och resurser endast bör användas under mycket speciella omständigheter till stöd för humanitära hjälpinsatser, och som en sista utväg.

4.   Europaparlamentet upprepar än en gång sin övertygelse om att Amani- och Nairobiprocesserna fortfarande är det lämpligaste sättet för att på lång sikt stabilisera läget i östra Demokratiska republiken Kongo.

5.   Europaparlamentet uppmanar med kraft Laurent Nkunda att respektera sin egen förklaring där han uttrycker sitt stöd för fredsprocessen i östra Demokratiska republiken Kongo, vilken lämnades efter samtal med FN:s generalsekreterares speciella sändebud, tillika Nigerias förre president, Olusegun Obasanjo. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang CNDP att omedelbart ansluta sig till Amani-fredsprocessen. Parlamentet uttrycker på nytt sitt stöd för myndigheterna i Demokratiska republiken Kongo i deras strävan efter en politisk lösning på krisen. Parlamentet välkomnar den plan som de kongolesiska parlamentarikerna presenterat och där man efterlyser en allmän mobilisering till förmån för en militär, politisk och diplomatisk dialog.

6.   Europaparlamentet anser att det bör hållas en internationell konferens om de stora sjöarna för att hitta en fungerande politisk lösning på konflikten och främja en säker regional ekonomisk integration som gynnar alla länder i regionen.

7.   Europaparlamentet understryker behovet av ytterligare ansträngningar för att få ett slut på utländska beväpnade gruppers aktiviteter i östra Demokratiska republiken Kongo, särskilt FDLR:s aktiviteter. Parlamentet uppmanar regeringen i Demokratiska republiken Kongo och regeringarna i andra länder i regionen att för detta ändamål vidta nödvändiga åtgärder. Europaparlamentet välkomnar det avtal mellan Demokratiska republiken Kongo och Rwanda som tillkännagivits av de två ländernas utrikesministrar och som gör det möjligt för underrättelsegrupper från Rwanda att samarbeta i Demokratiska republiken Kongo med detta lands armé för att FDLR:s närvaro regionen ska upphöra.

8.   Europaparlamentet uppmanar Afrikanska unionen, FN:s säkerhetsråd och internationella nyckelaktörer, inbegripet EU, Förenta staterna och Kina, att öka påtryckningarna mot alla parter för att driva fredsprocessen framåt, och hitta en lösning på problemet med kontrollen av mineralresurser och uppnå ett brett fredsavtal snarare än enbart ett eldupphör. Parlamentet uppmanar vidare dessa aktörer att utöva påtryckningar på Rwanda och Uganda för att förmå länderna att sätta stopp för Nkundas trupper, så att dessa inte längre kan röra sig fritt eller vara verksamma på ländernas territorium.

9.   Europaparlamentet uppmanar alla aktörer att återupprätta rättsstaten och bekämpa straffriheten, framför allt med avseende på massvåldtäkterna på kvinnor och flickor och rekryteringen av barnsoldater.

10.   Europaparlamentet uppmanar Demokratiska republiken Kongos regering att tillsammans med Rwanda och Monuc utarbeta en plan för att isolera och gripa de FDLR-ledare som ledde folkmordet samt erbjuda återbosättning i Demokratiska republiken Kongo eller återintegrering i Rwanda för dem som inte var inblandade i folkmordet och som går med på att demobiliseras.

11.   Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Demokratiska republiken Kongo att omedelbart sätta stopp för den plundring och de våldsdåd som regeringens soldater gör sig skyldiga till, och som har bevittnats av FN:s kontor för samordning av humanitära frågor (OCHA).

12.   Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att tillämpa rekommendationen från FN:s panelexpert om den olagliga exploateringen av naturtillgångar i Demokratiska republiken Kongo, inklusive sanktioner mot de personer och företag som bevisligen har deltagit i plundringen, för att bidra till landets stabilisering.

13.   Europaparlamentet påpekar att den olagliga exploateringen av naturtillgångar i östra Demokratiska republiken Kongo är en källa till finansiering för rebellgrupper och därför en orsak till instabilitet i regionen. Parlamentet upprepar än en gång vikten av att bekämpa rebellgruppers och regeringars olagliga exploatering i regionen. Parlamentet uppmanar i detta avseende myndigheterna i Demokratiska republiken Kongo att i samarbete med Monuc stänga rebellgruppernas ekonomiska baser genom att förhindra tillträde till mineraltillgångar (särskilt tenn, koltan och guld) och handelsnätverk.

14.   Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att insistera på samtal med regeringen i Demokratiska republiken Kongo och regeringarna i grannländerna om att genomföra effektiva system för spårbarhet och ursprung av naturtillgångarna, dvs. guld, kassiterit (tennsten), koltan, kobolt, diamanter, pyroklor och timmer, vilket bör inbegripa att acceptera att övervakare med FN-mandat som övervakar importen av naturtillgångar från Demokratiska republiken Kongo placeras ut på deras territorium, samt att se till att dessa övervakare med FN-mandat skyddas.

15.   Europaparlamentet kräver ännu en gång att kontrollmekanismer införs, i likhet med Kimberleyprocessen, för att certifiera ursprunget för de naturtillgångar från Demokratiska republiken Kongo som importeras till EU.

16.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att europeiska företag inte handlar med, hanterar eller importerar produkter som är tillverkade av mineraler som exploaterats på ett sätt som gynnar väpnade grupper i Demokratiska republiken Kongo och att ställa sådana företag som fortsätter med detta till svars.

17.   Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att göra allt för att finna en politisk lösning, vilket är det enda sättet att få ett slut på konflikten i Demokratiska republiken Kongo. Parlamentet välkomnar i detta avseende det initiativ som kommissionsledamot Louis Michel tog om att anordna ett möte mellan Demokratiska republiken Kongos president och Rwandas president i Nairobi. Parlamentet uppmanar kommissionen att kontakta myndigheterna i Demokratiska republiken Kongo i syfte att genomföra överenskommelsen om att sända tillbaka FDLR-soldater till Rwanda. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna i Demokratiska republiken Kongo och Rwanda att förbättra samarbetet för att kunna genomföra de åtaganden som man enades om i Nairobi och att prioritera dialog och samråd för att uppnå varaktig fred i östra Demokratiska republiken Kongo och stabilitet i regionen.

18.   Europaparlamentet kräver nolltolerans för sexuellt våld mot flickor och kvinnor, vilket används som vapen i krigföringen, och kräver stränga straff för dem som begår sådana brott. Parlamentet framhåller vikten av tillgång till hälsotjänster i konfliktsituationer och i flyktingläger, särskilt med tanke på de senaste utbrotten av kolera, kikhosta och mässling.

19.   Europaparlamentet återupprepar sitt stöd för Monuc, vars närvaro under dessa dramatiska omständigheter, trots brister, är en nödvändig förutsättning, och kräver att allt görs för att Monuc ska kunna fullgöra sitt uppdrag, och att man tar till vapen för att skydda de som hotas. Parlamentet uppmanar rådet och särskilt Belgien, Frankrike, Italien och Förenade kungariket att spela en ledande roll när det gäller att få FN:s säkerhetsråd och avdelningen för fredsbevarande insatser att stödja Monuc genom att öka dess verksamhetskapacitet i form av lämplig utrustning och personal.

20.   Europaparlamentet uppmanar rådet att med kraft uppmana FN:s säkerhetsråd att förse Monuc med det mandat och de resurser som styrkan behöver för att få bukt med väpnade gruppers exploatering av mineraler, inbegripet genom att övervaka och kontrollera viktiga gränsstationer, start- och landningsbanor, särskilda gruvområden och transportrutter.

21.   Europaparlamentet vidhåller att om ytterligare militära styrkor används bör deras mandat vara inriktat på att skydda civila och att stödja och bidra till respekten för nya fredsöverenskommelser som kan komma att slutas.

22.   Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att tillsammans med regeringen i Demokratiska republiken Kongo, FN och övriga stora givare, utarbeta en ny plan för avväpning, demobilisering och återintegrering i stor skala i Demokratiska republiken Kongo utifrån EU-konceptet till stöd för avväpning, demobilisering och återintegration och en omfattande strategi för en reform av säkerhetssektorn i landet baserad på EU:s politiska ram för en reform av säkerhetssektorn. Både dessa projekt bör finansieras på ett ändamålsenligt sätt med hjälp av både gemenskapsmedel och Gusp-medel.

23.   Europaparlamentet uppmanar regeringen i Demokratiska republiken Kongo att göra allt för att ta reda på vem som är ansvariga för krigsbrotten i regionen och att ställa dem inför rätta.

24.   Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att med omedelbar verkan införa omfattande humanitära och medicinska biståndsprogram och återintegreringsprogram för civilbefolkningen i de östra delarna av Demokratiska republiken Kongo, med särskilt fokus på stöd till kvinnor och flickor som utsatts för sexuellt våld, för att tillgodose de omedelbara behoven och påbörja det återuppbyggnadsarbete som kommer att bli nödvändigt. Parlamentet konstaterar att kvinnor har en central roll i återuppbyggnaden av sönderslagna samhällen.

25.   Europaparlamentet noterar med intresse att man utsett en grupp företrädare som bland annat omfattar Nigerias förre president Olusegun Obasanjo och Tanzanias förre president Benjamin Mkapa. Parlamentet uppmanar rådet att samarbeta med den internationella konferensen för området kring de stora sjöarna och Afrikanska unionen för att stabilisera läget i östra Demokratiska republiken Kongo.

26.   Europaparlamentet uppmanar rådet att samarbeta med internationella och regionala medlare för att hantera frågan om den ekonomiska agendan för de stridande parterna, framför allt i samband med pågående medlingsförsök.

27.   Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att på nära håll följa den humanitära situationen och säkerhetsläget i östra Demokratiska republiken Kongo för att mer i detalj kunna fastställa vilka olika åtgärder som skulle kunna vidtas under rådande omständigheter.

28.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaterna, ordföranden i Afrikanska unionens kommission, det panafrikanska parlamentets talman och regeringarna och parlamenten i Demokratiska republiken Kongo och övriga medlemsstater i SADC.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2008)0526.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2008)0072.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2008)0022.

(4)  EUT C 282 E, 6.11.2008, s. 460.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/57 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/57

---

Den europeiska rymdpolitiken: Att ta ner rymden på jorden

P6_TA(2008)0564

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om den europeiska rymdpolitiken: att ta ner rymden på jorden

(2010/C 16 E/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets resolution av den 26 september 2008 om att gå vidare med den europeiska rymdpolitiken (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 26 september 2008 om att gå vidare med den europeiska rymdpolitiken (1),

| — | med beaktande av FN-avtalet om principer för medlemsstaternas verksamhet i utforskningen och användningen av yttre rymden, inklusive månen och andra himlakroppar (resolution 2222 (XXI)–Rymdavtalet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-avtalet om principer för medlemsstaternas verksamhet i utforskningen och användningen av yttre rymden, inklusive månen och andra himlakroppar (resolution 2222 (XXI)–Rymdavtalet),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 10 juli 2008 om världsrymden och säkerheten (2) och den 29 januari 2004 om handlingsplanen för genomförande av den europeiska rymdpolitiken (3), och av övervägandena vid den offentliga utfrågning som utskottet för industrifrågor, forskning och energi genomförde den 16 juli 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 10 juli 2008 om världsrymden och säkerheten (2) och den 29 januari 2004 om handlingsplanen för genomförande av den europeiska rymdpolitiken (3), och av övervägandena vid den offentliga utfrågning som utskottet för industrifrågor, forskning och energi genomförde den 16 juli 2007,

| — | med beaktande av rådets resolution av den 21 maj 2007 om den europeiska rymdpolitiken (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 21 maj 2007 om den europeiska rymdpolitiken (4),

| — | med beaktande av kommissionens dokument av den 11 september 2008”Lägesrapport om den europeiska rymdpolitiken” (KOM(2008)0561), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens dokument av den 11 september 2008”Lägesrapport om den europeiska rymdpolitiken” (KOM(2008)0561),

| — | med beaktande av rådets beslut av den 7 oktober 2003 om undertecknandet av ramavtalet mellan EG och Europeiska rymdorganisationen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut av den 7 oktober 2003 om undertecknandet av ramavtalet mellan EG och Europeiska rymdorganisationen,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om Europeiska unionen, ändrat genom utkastet till Lissabonfördraget, och tillämpliga bestämmelser i den europeiska rymdpolitiken (artikel 189 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt), |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om Europeiska unionen, ändrat genom utkastet till Lissabonfördraget, och tillämpliga bestämmelser i den europeiska rymdpolitiken (artikel 189 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt),

| — | med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen och av följande skäl:

| A. | Rymden är en strategisk tillgång av grundläggande vikt för Europas oberoende, säkerhet och välstånd och rådet måste tillsammans med Europaparlamentet leda den politiska utvecklingen på detta område. |
| --- | --- |

A.

Rymden är en strategisk tillgång av grundläggande vikt för Europas oberoende, säkerhet och välstånd och rådet måste tillsammans med Europaparlamentet leda den politiska utvecklingen på detta område.

| B. | I över 30 år har EU och ett antal av dess medlemsstater finansierat och utvecklat rymdteknik och rymdforskning, vilket har resulterat i att man har fastställt en vision om en europeisk rymdpolitik och haft ett fruktbart samarbete med ESA. |
| --- | --- |

B.

I över 30 år har EU och ett antal av dess medlemsstater finansierat och utvecklat rymdteknik och rymdforskning, vilket har resulterat i att man har fastställt en vision om en europeisk rymdpolitik och haft ett fruktbart samarbete med ESA.

| C. | Det finns ett växande intresse för att EU ska inta en stark och ledande roll i en europeisk rymdpolitik för att främja lösningar inom miljö, transport, forskning, försvar och säkerhet. |
| --- | --- |

C.

Det finns ett växande intresse för att EU ska inta en stark och ledande roll i en europeisk rymdpolitik för att främja lösningar inom miljö, transport, forskning, försvar och säkerhet.

| D. | En stark europeisk rymdpolitik, i synnerhet i form av tillämpningar, tjänster och därtill hörande infrastruktur, kommer att bidra till EU:s samhälleliga, kulturella, ekonomiska och vetenskapliga inflytande, hjälpa till att utveckla EU:s industriella och vetenskapliga grundval, bidra till EU:s tillväxt och sysselsättning och säkerställa EU:s politiska och tekniska oberoende på ett konsekvent och realistiskt sätt. |
| --- | --- |

D.

En stark europeisk rymdpolitik, i synnerhet i form av tillämpningar, tjänster och därtill hörande infrastruktur, kommer att bidra till EU:s samhälleliga, kulturella, ekonomiska och vetenskapliga inflytande, hjälpa till att utveckla EU:s industriella och vetenskapliga grundval, bidra till EU:s tillväxt och sysselsättning och säkerställa EU:s politiska och tekniska oberoende på ett konsekvent och realistiskt sätt.

| E. | Inom all europeisk rymdverksamhet respekterar man till fullo principen att utforskning och användning av yttre rymden är till nytta och gagn för alla länder och erkänner yttre rymden som ett område för hela mänskligheten som enbart ska användas för fredliga syften. |
| --- | --- |

E.

Inom all europeisk rymdverksamhet respekterar man till fullo principen att utforskning och användning av yttre rymden är till nytta och gagn för alla länder och erkänner yttre rymden som ett område för hela mänskligheten som enbart ska användas för fredliga syften.

| F. | EU har åtagit sig att främja internationellt samarbete inom utforskning och användning av yttre rymden och delar rådets ståndpunkt att Europa bör vidta sina åtgärder beträffande utforskning av rymden inom ett världsomspännande program. |
| --- | --- |

F.

EU har åtagit sig att främja internationellt samarbete inom utforskning och användning av yttre rymden och delar rådets ståndpunkt att Europa bör vidta sina åtgärder beträffande utforskning av rymden inom ett världsomspännande program.

| G. | För den europeiska rymdpolitikens utveckling är det viktigt att stärka allmänhetens förståelse och stöd för utveckling av rymdteknik, säkerställa komplementaritet mellan olika åtgärder och maximera synergieffekterna med icke rymdbaserad utveckling. |
| --- | --- |

G.

För den europeiska rymdpolitikens utveckling är det viktigt att stärka allmänhetens förståelse och stöd för utveckling av rymdteknik, säkerställa komplementaritet mellan olika åtgärder och maximera synergieffekterna med icke rymdbaserad utveckling.

| H. | Europa måste av strategiska skäl säkerställa en fortsatt självständig, pålitlig, hållbar och kostnadseffektiv tillgång till rymden genom såväl ett antal lämpliga och konkurrenskraftiga bärraketer av världsklass som en operativ europeisk rymdhamn. |
| --- | --- |

H.

Europa måste av strategiska skäl säkerställa en fortsatt självständig, pålitlig, hållbar och kostnadseffektiv tillgång till rymden genom såväl ett antal lämpliga och konkurrenskraftiga bärraketer av världsklass som en operativ europeisk rymdhamn.

| I. | Det är nödvändigt att finna lämpliga EU-instrument och finansieringsmetoder till den europeiska rymdpolitiken för att komplettera anslagen från sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (2007–2013), så att de olika ekonomiska aktörerna kan planera sina insatser på medellång och lång sikt. |
| --- | --- |

I.

Det är nödvändigt att finna lämpliga EU-instrument och finansieringsmetoder till den europeiska rymdpolitiken för att komplettera anslagen från sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (2007–2013), så att de olika ekonomiska aktörerna kan planera sina insatser på medellång och lång sikt.

| J. | En lämplig förvaltningsmodell inom den europeiska rymdpolitiken och rymdverksamheten och ett lämpligt regelverk för att underlätta en snabb framväxt av innovativa och konkurrenskraftiga följdverksamheter, särskilt i syfte att garantera fortsatt tillgång till spektrum för alla rymdbaserade tillämpningar, är grundläggande för att den europeiska rymdpolitiken ska ge resultat och motsvara ambitionerna inom EU, ESA och deras respektive medlemsstater. |
| --- | --- |

J.

En lämplig förvaltningsmodell inom den europeiska rymdpolitiken och rymdverksamheten och ett lämpligt regelverk för att underlätta en snabb framväxt av innovativa och konkurrenskraftiga följdverksamheter, särskilt i syfte att garantera fortsatt tillgång till spektrum för alla rymdbaserade tillämpningar, är grundläggande för att den europeiska rymdpolitiken ska ge resultat och motsvara ambitionerna inom EU, ESA och deras respektive medlemsstater.

| K. | Det är nödvändigt att fastställa en exakt tidsplan för att uppfylla målen med Galileo, Egnos och programmet för global övervakning av miljö och säkerhet, vilket döpts om till Kopernikus, och att utarbeta en färdplan för de olika organ som har del i genomförandet av dessa program. |
| --- | --- |

K.

Det är nödvändigt att fastställa en exakt tidsplan för att uppfylla målen med Galileo, Egnos och programmet för global övervakning av miljö och säkerhet, vilket döpts om till Kopernikus, och att utarbeta en färdplan för de olika organ som har del i genomförandet av dessa program.

| L. | Rymden utgör ett unikt medel för omedelbar insamling och global utsändning av stora mängder data i dagens samhälle och ett mycket viktigt medel för kunskap om och övervakning av den globala klimatförändringen, ett område där Europa går i spetsen och uppmanar de andra internationella aktörerna att inta en mer ansvarsfull inställning gentemot kommande generationer. |
| --- | --- |

L.

Rymden utgör ett unikt medel för omedelbar insamling och global utsändning av stora mängder data i dagens samhälle och ett mycket viktigt medel för kunskap om och övervakning av den globala klimatförändringen, ett område där Europa går i spetsen och uppmanar de andra internationella aktörerna att inta en mer ansvarsfull inställning gentemot kommande generationer.

| M. | Det är möjligt att åstadkomma viktiga genombrott beträffande säkerhetsaspekter i rymden, huvudsakligen inom telekommunikation, övervakning och jordobservation. |
| --- | --- |

M.

Det är möjligt att åstadkomma viktiga genombrott beträffande säkerhetsaspekter i rymden, huvudsakligen inom telekommunikation, övervakning och jordobservation.

| N. | Resolutionen från det fjärde mötet i rymdrådet (dvs. mötet mellan Europeiska unionens råd och ESA-rådet) den 22 maj 2007 efterlyser en optimering av beslutsprocesser på rymdområdet inom Europeiska unionens råd och andra EU-institutioner. |
| --- | --- |

N.

Resolutionen från det fjärde mötet i rymdrådet (dvs. mötet mellan Europeiska unionens råd och ESA-rådet) den 22 maj 2007 efterlyser en optimering av beslutsprocesser på rymdområdet inom Europeiska unionens råd och andra EU-institutioner.

| O. | I nästa budgetplan bör hänsyn tas till lämpliga EU-instrument och finansieringsmetoder för att möjliggöra gemenskapsinvesteringar på lång sikt för rymdrelaterad forskning och för driften av hållbara rymdbaserade tillämpningar till gagn för Europa och dess medborgare. |
| --- | --- |

O.

I nästa budgetplan bör hänsyn tas till lämpliga EU-instrument och finansieringsmetoder för att möjliggöra gemenskapsinvesteringar på lång sikt för rymdrelaterad forskning och för driften av hållbara rymdbaserade tillämpningar till gagn för Europa och dess medborgare.

| P. | EU behöver stärka samarbetet med utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

P.

EU behöver stärka samarbetet med utvecklingsländerna.

1.   Europaparlamentet välkomnar rådets slutsatser av den 26 september 2008 som ett värdefullt politiskt åtagande för att utarbeta en framväxande europeisk rymdpolitik som på ett avgörande sätt bidrar till att skapa en europeisk identitet och upprepar på nytt sin avsikt att vara konstruktiv och fullt ut delta i genomförandet av denna, som om utkastet till Lissabonfördraget hade trätt i kraft.

2.   Europaparlamentet delar rådets uppfattning att de nuvarande prioriteringarna är genomförandet av programmen Galileo, Egnos, GMES/Kopernikus.

3.   Europaparlamentet välkomnar särskilt skapandet av en interinstitutionell panel för Galileo som kan tjäna som modell för utvecklingen av en europeisk rymdpolitik.

4.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att fastställa en exakt tidsplan för upprättande av en effektiv ledningsstruktur för programmet GMES/Kopernikus och att utarbeta en tydlig färdplan för detta program i syfte att göra dem effektivare och ange deras respektive budgetanslag.

5.   Europaparlamentet betonar GMES/Kopernikus avgörande roll som ett användarstyrt initiativ som kunnat genomföras tack vare det betydande bidraget från infrastrukturerna för jord- och rymdbaserad in-situ-observation, framhåller att data- och tjänstekontinuitet är oumbärlig och anser i synnerhet att kommissionen först ska åta sig att se till att det genomförs en konsekvensbedömning av de möjliga fördelarna, de uppkomna kostnaderna och utvecklingen av programmet GMES/Kopernikus på lång sikt, och sedan överlämna en handlingsplan till Europaparlamentet och rådet som bland annat täcker följande aspekter:

| — | rättsliga ramar för programmet GMES/Kopernikus |
| --- | --- |

—

rättsliga ramar för programmet GMES/Kopernikus

| — | förvaltning av programmet GMES/Kopernikus, inbegripet funktionen för organ i och utanför EU |
| --- | --- |

—

förvaltning av programmet GMES/Kopernikus, inbegripet funktionen för organ i och utanför EU

| — | finansiering av programmet GMES/Kopernikus |
| --- | --- |

—

finansiering av programmet GMES/Kopernikus

| — | genomförandeplan |
| --- | --- |

—

genomförandeplan

| — | funktionen för liknande men kompletterande initiativ, både mellanstatliga och multilaterala |
| --- | --- |

—

funktionen för liknande men kompletterande initiativ, både mellanstatliga och multilaterala

| — | internationella aspekter av programmet GMES/Kopernikus, och nödvändigt samarbete till följd av dem. |
| --- | --- |

—

internationella aspekter av programmet GMES/Kopernikus, och nödvändigt samarbete till följd av dem.

6.   Europaparlamentet beklagar att man, trots tydliga rekommendationer från användarna, inte garanterar fortsatt tillhandahållande av altimeterdata från satelliter med låg inklination efter att den redan uppskjutna satelliten Jason-2 är uttjänt. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med finansieringsproblemen kring Jason-3, vilka på kort sikt riskerar att äventyra Kopernikustjänsternas hållbarhet, och att meddela parlamentet om de beslut som tas i detta avseende.

7.   Europaparlamentet efterlyser en strukturerad dialog mellan EU:s institutionella och mellanstatliga aktörer, som garanterar alla medlemsstater en öppen och rättvis tillgång till de fördelar som den europeiska rymdpolitiken ger.

8.   Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att främja synergieffekterna mellan den civila och säkerhetsmässiga utvecklingen på rymdområdet. Den europeiska säkerhets- och försvarsförmågan är bl. a. beroende av tillgängligheten till satellitbaserade system, och tillgången till dessa är avgörande för Europeiska unionen.

9.   Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fortskrida i frågan om internationella förbindelser, nämligen beträffande konkurrens på internationella kommersiella och statliga marknader, i syfte att se till att Europa talar med en röst och följer en överenskommen strategi.

10.   Europaparlamentet håller med rådet om att internationellt rymdsamarbete måste se till Europas intressen och på så sätt bidra till globala initiativ, och betonar vikten av att garantera Europas politiska, tekniska och operativa oberoende.

11.   Europaparlamentet påminner rådet och kommissionen om deras uttalade avsikter att inom ramen för genomförandeplanen för den europeiska rymdpolitiken lägga fram särskilda rekommendationer eller förslag för Europaparlamentet, med hänsyn till följande fyra prioriterade områden:

| — | rymden och klimatförändringarna |
| --- | --- |

—

rymden och klimatförändringarna

| — | den europeiska rymdpolitikens bidrag till Lissabonstrategin |
| --- | --- |

—

den europeiska rymdpolitikens bidrag till Lissabonstrategin

| — | rymden och säkerheten, på grundval av Europaparlamentets resolution av den 10 juli 2008 |
| --- | --- |

—

rymden och säkerheten, på grundval av Europaparlamentets resolution av den 10 juli 2008

| — | utforskning av rymden, inbegripet förekomsten av mänskligt liv och bemannade rymdfärder. |
| --- | --- |

—

utforskning av rymden, inbegripet förekomsten av mänskligt liv och bemannade rymdfärder.

12.   Europaparlamentet understryker vikten av att utveckla en rymdrelaterad industripolitik, och en avgörande del i denna politik är det rymdrelaterade regelverk och det standardiseringsprogram som bidrar till att skapa nya europeiska marknader i efterföljande led, och påminner om att Galileo-förordningen utgör ett riktmärke för små och medelstora företags delaktighet i europeisk rymdrelaterad industripolitik.

13.   Europaparlamentet erkänner att rymdprogrammen, som både ger global och långsiktig täckning, på ett unikt sätt bidrar med viktiga data som görs tillgängliga för forskning om klimatförändringar och att de utgör en faktabas för viktiga beslut i miljöfrågor.

14.   Europaparlamentet erkänner att rymdpolitiken kan bidra till att Lissabonmålen uppnås och således till att uppfylla EU:s ekonomiska, utbildningsmässiga, sociala och miljömässiga ambitioner och medborgarnas förväntningar.

15.   Europaparlamentet inser behovet av att EU vidtar praktiska åtgärder för att fortsätta minska Europas beroende för utvald kritisk rymdteknik, komponenter och operationer.

16.   Europaparlamentet anser att Europa ska utveckla en gemensam vision och en långsiktig strategisk plan för utforskning av rymden för att kunna spela en viktig roll i internationella program (såsom ”Global Exploration Strategy”) för bemannad och obemannad utforskning, däribland en eventuell bemannad expedition till Mars.

17.   Europaparlamentet begär att man överväger ett nytt särskilt budgetkapitel för den europeiska rymdpolitiken i EU-budgeten för att återspegla det starka åtagandet från EU:s sida för den europeiska rymdpolitiken och öka insynen och öppenheten i denna politik, utifall att Lissabonfördragets bestämmelser för rymdpolitiken träder i kraft.

18.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja investeringar i rymdrelaterad vetenskap och teknik.

19.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta lämpliga åtgärder för att utveckla användningen av rymden för insamling och spridning av information och insisterar på behovet av att främja teknisk utveckling inom övervakning och observation av rymden.

20.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta de åtgärder som krävs för att undvika föroreningar i yttre rymden.

21.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en undersökning av rymdturismens inverkan och vilken form av trygghet, säkerhet och regelverk som behövs i detta sammanhang.

22.   Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ta initiativ till en omfattande reflektion kring utforskning, för att fastställa en vision om vilken roll Europa ska spela och vilka resurser Europa ska bidra med i framtida världsomspännande forskningsinsatser på rymdområdet. I detta avseende önskar Europaparlamentet vara nära knutet till den kommande högnivåkonferensen om utforskning som föreslagits av kommissionen.

23.   Europaparlamentet understryker värdet av rymdutforskning som inspiration för att unga européer ska välja en karriär inom vetenskap och teknik och för att stärka denna forskningskapacitet i Europa.

24.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska rymdorganisationen, regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och FN:s generalsekreterare.

---

(1)  EUT C 268, 23.10.2008, s. 1.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2008)0365.

(3)  EUT C 96 E, 21.4.2004, s. 136.

(4)  EUT C 136, 20.6.2007, s. 1.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/61 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/61

---

Konventionen mot multipelbomber

P6_TA(2008)0565

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om konventionen om multipelbomber

(2010/C 16 E/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av konventionen om multipelbomber som antogs av 107 länder vid den diplomatiska konferensen i Dublin den 19–30 maj 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om multipelbomber som antogs av 107 länder vid den diplomatiska konferensen i Dublin den 19–30 maj 2008,

| — | med beaktande av att FN:s generalsekreterare i ett meddelande av den 30 maj 2008 uppmuntrade staterna att så snart som möjligt underteckna och ratificera detta viktiga avtal och uttalade att han ser fram emot att det kommer att träda i kraft inom kort, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att FN:s generalsekreterare i ett meddelande av den 30 maj 2008 uppmuntrade staterna att så snart som möjligt underteckna och ratificera detta viktiga avtal och uttalade att han ser fram emot att det kommer att träda i kraft inom kort,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2007 med titeln ”På väg mot ett globalt avtal om förbud mot alla typer av multipelbomber” (1) |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2007 med titeln ”På väg mot ett globalt avtal om förbud mot alla typer av multipelbomber” (1)

| — | med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Konventionen om multipelbomber kommer stå öppen för undertecknande i Oslo den 3 december 2008 och därefter vid FN:s högkvarter i New York, och den kommer att träda i kraft den första dagen i den sjätte månaden efter det att den har ratificerats av 30 stater, |
| --- | --- |

A.

Konventionen om multipelbomber kommer stå öppen för undertecknande i Oslo den 3 december 2008 och därefter vid FN:s högkvarter i New York, och den kommer att träda i kraft den första dagen i den sjätte månaden efter det att den har ratificerats av 30 stater,

| B. | Konventionen om multipelbomber kommer att förbjuda användning, tillverkning, lagring och överföring av multipelbomber, och förbudet kommer att avse hela vapenkategorin. |
| --- | --- |

B.

Konventionen om multipelbomber kommer att förbjuda användning, tillverkning, lagring och överföring av multipelbomber, och förbudet kommer att avse hela vapenkategorin.

| C. | Enligt konventionen om multipelbomber måste de undertecknande staterna förstöra de multipelbomber som de har i lager. |
| --- | --- |

C.

Enligt konventionen om multipelbomber måste de undertecknande staterna förstöra de multipelbomber som de har i lager.

| D. | Konventionen om multipelbomber fastställer nya humanitära normer rörande stöd till offer, och ålägger staterna att avlägsna alla rester av odetonerade multipelbomber efter konflikter. |
| --- | --- |

D.

Konventionen om multipelbomber fastställer nya humanitära normer rörande stöd till offer, och ålägger staterna att avlägsna alla rester av odetonerade multipelbomber efter konflikter.

1.   Europaparlamentet välkomnar det arbete som det civila samhället, särskilt multipelbombskoalitionen (”Cluster Munitions Coalition”), utför för att försöka få ett slut på det mänskliga lidande som orsakas av multipelbomber,

2.   Europaparlamentet uppmanar samtliga stater att så snart som möjligt underteckna, ratificera och genomföra konventionen om multipelbomber.

3.   Europaparlamentet uppmanar samtliga stater att vidta åtgärder på nationell nivå för att inleda genomförandet av konventionen om multipelbomber redan innan den undertecknats och ratificerats.

4.   Europaparlamentet uppmanar samtliga stater att inte använda, investera i, lagra, tillverka, överföra eller exportera multipelbomber fram till dess att konventionen om multipelbomber har trätt i kraft.

5.   Europaparlamentet uppmanar EU:s alla medlemsstater som har använt multipelbomber att tillhandahålla stöd till de drabbade befolkningarna, och uppmanar kommissionen att genom alla tillgängliga instrument utöka det ekonomiska biståndet till folkgrupper och enskilda personer som drabbats av odetonerade multipelbomber.

6.   Europaparlamentet uppmanar EU:s alla medlemsstater som har använt multipelbomber att tillhandahålla tekniskt och ekonomiskt bistånd för att avlägsna och förstöra rester av multipelbomber, och uppmanar kommissionen att genom alla tillgängliga instrument utöka det ekonomiska biståndet i samma syfte.

7.   Europaparlamentet uppmanar EU:s alla medlemsstater att inte vidta några åtgärder som kan innebära att konventionen om multipelbomber och dess bestämmelser kringgås eller äventyras. Parlamentet uppmanar EU:s alla medlemsstater att särskilt inte anta, stödja eller ratificera ett eventuellt protokoll till konventionen om konventionella vapen, som tillåter användning av multipelbomber, eftersom detta inte skulle vara förenligt med det förbud mot multipelbomber som föreskrivs i artiklarna 1 och 2 i konventionen om multipelbomber.

8.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, EU-medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare samt Cluster Munitiones Coalition.

---

(1)  EUT C 263 E, 16.10.2008, s. 648.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/62 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/62

---

Hiv/aids: tidig diagnos och behandling

P6_TA(2008)0566

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om hiv/aids: tidig diagnos och behandling

(2010/C 16 E/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 april 2007 om bekämpning av hiv/aids i Europeiska unionen och angränsande länder 2006–2009 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 april 2007 om bekämpning av hiv/aids i Europeiska unionen och angränsande länder 2006–2009 (1),

| — | med beaktande av Bremenförklaringen av den 13 mars 2007 om ansvar och partnerskap – tillsammans mot hiv/aids, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Bremenförklaringen av den 13 mars 2007 om ansvar och partnerskap – tillsammans mot hiv/aids,

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2006 om hiv/aids: dags att leverera (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2006 om hiv/aids: dags att leverera (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 30 november 2006 om aids (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 30 november 2006 om aids (3),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 6 juni 2005 om kampen mot hiv/aids, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 6 juni 2005 om kampen mot hiv/aids,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 december 2005 om bekämpning av hiv/aids i Europeiska unionen och angränsande länder 2006–2009 (KOM(2005)0654), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 december 2005 om bekämpning av hiv/aids i Europeiska unionen och angränsande länder 2006–2009 (KOM(2005)0654),

| — | med beaktande av Dublinförklaringen om partnerskap för att bekämpa hiv/aids i Europa och Centralasien, som antogs vid ministerkonferensen ”Att bryta barriärerna – Partnerskap för kamp mot hiv/aids i Europa och Centralasien”, som hölls inom ramen för det irländska ordförandeskapet den 23–24 februari 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Dublinförklaringen om partnerskap för att bekämpa hiv/aids i Europa och Centralasien, som antogs vid ministerkonferensen ”Att bryta barriärerna – Partnerskap för kamp mot hiv/aids i Europa och Centralasien”, som hölls inom ramen för det irländska ordförandeskapet den 23–24 februari 2004,

| — | med beaktande av Unaids (Joint United Nations Programme on HIV/AIDS) och WHO:s Europarapport ”Progress on implementing the Dublin Declaration on Partnership to Fight HIV/AIDS in Europe and Central Asia” från 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unaids (Joint United Nations Programme on HIV/AIDS) och WHO:s Europarapport ”Progress on implementing the Dublin Declaration on Partnership to Fight HIV/AIDS in Europe and Central Asia” från 2008,

| — | med beaktande av Vilniusförklaringen om åtgärder för att stärka insatserna mot hiv/aids i Europeiska unionen och i angränsade grannländerna, antagen av ministrar och regeringsföreträdare i Europeiska unionen och angränsade grannländerna vid konferensen ”Europa och hiv/aids – nya utmaningar, nya möjligheter”, som hölls i Vilnius, Litauen, den 16–17 september 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Vilniusförklaringen om åtgärder för att stärka insatserna mot hiv/aids i Europeiska unionen och i angränsade grannländerna, antagen av ministrar och regeringsföreträdare i Europeiska unionen och angränsade grannländerna vid konferensen ”Europa och hiv/aids – nya utmaningar, nya möjligheter”, som hölls i Vilnius, Litauen, den 16–17 september 2004,

| — | med beaktande av WHO:s program mot hiv/aids ”Mot allmän tillgång senast 2010”, från 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av WHO:s program mot hiv/aids ”Mot allmän tillgång senast 2010”, från 2006,

| — | med beaktande av Eurobarometerundersökningen om aidsförebyggande insatser från februari 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurobarometerundersökningen om aidsförebyggande insatser från februari 2006,

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EuroHIV:s rapport från slutet av 2006 visar att 269 152 människor i Europeiska unionen hade fått diagnosen hiv under 1999–2006 och att 806 258 människor i WHO:s europeiska region hade fått diagnosen hiv. |
| --- | --- |

A.

EuroHIV:s rapport från slutet av 2006 visar att 269 152 människor i Europeiska unionen hade fått diagnosen hiv under 1999–2006 och att 806 258 människor i WHO:s europeiska region hade fått diagnosen hiv.

| B. | I Europeiska unionen är 11 procent av alla nya hiv-infektioner unga människor under 25 år, enligt EuroHIV:s rapport från slutet av 2006. |
| --- | --- |

B.

I Europeiska unionen är 11 procent av alla nya hiv-infektioner unga människor under 25 år, enligt EuroHIV:s rapport från slutet av 2006.

| C. | Rapporterna från EuroHIV och Unaids bekräftar att antalet nya hiv-infektioner i EU och grannländerna fortsätter att stiga i skrämmande takt. I vissa länder uppskattas det faktiska antalet smittade vara tre gånger så högt som det officiella antalet. |
| --- | --- |

C.

Rapporterna från EuroHIV och Unaids bekräftar att antalet nya hiv-infektioner i EU och grannländerna fortsätter att stiga i skrämmande takt. I vissa länder uppskattas det faktiska antalet smittade vara tre gånger så högt som det officiella antalet.

| D. | Trots det ökande antalet hiv-infektioner fortsatte de senaste årens minskning av antalet diagnostiserade aidsfall under 2006, med 40 procent färre fall diagnostiserade i EU 2006 jämfört med 1999, enligt EuroHIV:s rapport från slutet av 2006. |
| --- | --- |

D.

Trots det ökande antalet hiv-infektioner fortsatte de senaste årens minskning av antalet diagnostiserade aidsfall under 2006, med 40 procent färre fall diagnostiserade i EU 2006 jämfört med 1999, enligt EuroHIV:s rapport från slutet av 2006.

| E. | En stor andel av hiv-infektionerna upptäcks aldrig. Många människor vet inte om de är smittade eller inte, och kommer antagligen att upptäcka det först när de drabbas av hiv/aids-relaterade sjukdomar. |
| --- | --- |

E.

En stor andel av hiv-infektionerna upptäcks aldrig. Många människor vet inte om de är smittade eller inte, och kommer antagligen att upptäcka det först när de drabbas av hiv/aids-relaterade sjukdomar.

| F. | Infektiviteten för hiv ökar avsevärt i samband med andra sexuellt överförbara sjukdomar (t. ex. gonorré, klamydia, herpes och syfilis), |
| --- | --- |

F.

Infektiviteten för hiv ökar avsevärt i samband med andra sexuellt överförbara sjukdomar (t. ex. gonorré, klamydia, herpes och syfilis),

| G. | Epidemin bland sprutnarkomaner är en av orsakerna till den snabba spridningen av hiv i många östeuropeiska länder. |
| --- | --- |

G.

Epidemin bland sprutnarkomaner är en av orsakerna till den snabba spridningen av hiv i många östeuropeiska länder.

| H. | Hiv/aids är en smittsam sjukdom och personer med oupptäckt smitta riskerar därför att sprida sjukdomen. |
| --- | --- |

H.

Hiv/aids är en smittsam sjukdom och personer med oupptäckt smitta riskerar därför att sprida sjukdomen.

| I. | Enligt Unaids/WHO:s Europarapport ”Progress on implementing the Dublin Declaration on Partnership to Fight HIV/AIDS in Europe and Central Asia” hade enbart ett fåtal av de 53 länderna i den europeiska regionen någon policy när det gäller att ta sig an stigmatisering, diskriminering och mänskliga rättigheter som motsvarar deras åtaganden enligt Dublinförklaringen. |
| --- | --- |

I.

Enligt Unaids/WHO:s Europarapport ”Progress on implementing the Dublin Declaration on Partnership to Fight HIV/AIDS in Europe and Central Asia” hade enbart ett fåtal av de 53 länderna i den europeiska regionen någon policy när det gäller att ta sig an stigmatisering, diskriminering och mänskliga rättigheter som motsvarar deras åtaganden enligt Dublinförklaringen.

| J. | Fullständigt skydd för de mänskliga rättigheterna är absolut nödvändigt i alla aspekter av kampen mot hiv. |
| --- | --- |

J.

Fullständigt skydd för de mänskliga rättigheterna är absolut nödvändigt i alla aspekter av kampen mot hiv.

| K. | Det finns ett skriande behov av gränsöverskridande samarbete för att komma till rätta med epidemin. |
| --- | --- |

K.

Det finns ett skriande behov av gränsöverskridande samarbete för att komma till rätta med epidemin.

| L. | Effektiva folkhälsoåtgärder som underlättar tidig hivdiagnos måste införas. |
| --- | --- |

L.

Effektiva folkhälsoåtgärder som underlättar tidig hivdiagnos måste införas.

1.   Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utarbeta en strategi för hiv som

| — | främjar tidig diagnos och minskar hindren för provtagning samt |
| --- | --- |

—

främjar tidig diagnos och minskar hindren för provtagning samt

| — | garanterar tidig behandling och information om fördelarna med tidig behandling. |
| --- | --- |

—

garanterar tidig behandling och information om fördelarna med tidig behandling.

2.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar på lämpligt sätt följer upp och bevakar frågan, bland annat i form av mer exakta uppskattningar av den odiagnostiserade populationen (storlek, särdrag osv.), med respekt för konfidentialitet och skydd av personuppgifter.

3.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att satsa stora politiska, ekonomiska och mänskliga resurser på att genomföra en sådan strategi.

4.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att det finns möjlighet till provtagning, som måste förbli kostnadsfri och anonym.

5.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa en strategi för minskning av risken för hiv/aids med inriktning på sårbara grupper och grupper med konstaterat hög risk.

6.   Europaparlamentet uppmanar rådet att se till att kommissionen utarbetar rådets rekommendationer om tillämpning av riktlinjer för evidensbaserad provtagning och behandling i varje medlemsstat.

7.   Europaparlamentet uppmanar rådet att uppdra åt kommissionen att se till att bevakningen av hur kampen mot hiv/aids framskrider i EU och grannländerna i framtiden inbegriper indikatorer som direkt rör och behandlar människorättsfrågor på hiv/aids-området.

8.   Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sina nationella rättsordningar anta bestämmelser som innebär ett fullständigt förbud mot diskriminering av människor med hiv/aids, inbegripet inskränkningar av deras rörelsefrihet.

9.   Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta fram fler informationskampanjer om förebyggande, provtagning och behandling av hiv/aids.

10.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, FN:s generalsekreterare, Unaids och WHO.

---

(1)  EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 348.

(2)  EUT C 303 E, 13.12.2006, s. 871.

(3)  EUT C 316 E, 20.12.2006, s. 366.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/65 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/65

---

Situationen inom biodlingssektorn

P6_TA(2008)0567

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om situationen inom biodlingssektorn

(2010/C 16 E/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Biodlingssektorn i världen, och framför allt i Europa, står inför stora svårigheter. |
| --- | --- |

A.

Biodlingssektorn i världen, och framför allt i Europa, står inför stora svårigheter.

| B. | Biodlingen inverkar positivt på hela ekosystemet och är av vital betydelse för jordbrukets ekosystem. |
| --- | --- |

B.

Biodlingen inverkar positivt på hela ekosystemet och är av vital betydelse för jordbrukets ekosystem.

| C. | Den biologiska mångfalden måste skyddas och biodlingen bidrar i stor utsträckning till detta genom korsbefruktningen. |
| --- | --- |

C.

Den biologiska mångfalden måste skyddas och biodlingen bidrar i stor utsträckning till detta genom korsbefruktningen.

| D. | Europas biodlingar har funnits i tusentals år och ingår fullt ut i kulturarvet från jordbruket. |
| --- | --- |

D.

Europas biodlingar har funnits i tusentals år och ingår fullt ut i kulturarvet från jordbruket.

| E. | Biodlingens produkter har stort närings- och läkemedelsmässigt värde. |
| --- | --- |

E.

Biodlingens produkter har stort närings- och läkemedelsmässigt värde.

| F. | Tack vare de europeiska biodlarnas know-how och de många olika klimatmässiga förhållandena finns det många olika sorters honung och andra biodlingsprodukter av hög kvalitet såsom drottninggelé, propolis, bigift och bivax. |
| --- | --- |

F.

Tack vare de europeiska biodlarnas know-how och de många olika klimatmässiga förhållandena finns det många olika sorters honung och andra biodlingsprodukter av hög kvalitet såsom drottninggelé, propolis, bigift och bivax.

| G. | Sektorn påverkas av illojal konkurrens från produkter från tredjeländer som importeras till gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

G.

Sektorn påverkas av illojal konkurrens från produkter från tredjeländer som importeras till gemenskapsmarknaden.

| H. | Honung kan importeras från olika regioner i världen, men endast bin i tillräckliga mängder kan garantera pollineringen. |
| --- | --- |

H.

Honung kan importeras från olika regioner i världen, men endast bin i tillräckliga mängder kan garantera pollineringen.

| I. | Den avsevärda minskningen av tillgången på pollen och nektar utgör ett allvarligt hot mot bistammarna. |
| --- | --- |

I.

Den avsevärda minskningen av tillgången på pollen och nektar utgör ett allvarligt hot mot bistammarna.

| J. | Antalet bisamhällen har minskat drastiskt i hela världen. |
| --- | --- |

J.

Antalet bisamhällen har minskat drastiskt i hela världen.

| K. | Krisen inom biodlingen beror bland annat på den ständiga förekomsten i bikuporna av parasiten Varroa, CCD (colony collapse disorder) och spridningen av Nosema ceranae. |
| --- | --- |

K.

Krisen inom biodlingen beror bland annat på den ständiga förekomsten i bikuporna av parasiten Varroa, CCD (colony collapse disorder) och spridningen av Nosema ceranae.

| L. | 76 procent av livsmedelsproduktionen för mänsklig konsumtion är beroende av biodlingssektorn. |
| --- | --- |

L.

76 procent av livsmedelsproduktionen för mänsklig konsumtion är beroende av biodlingssektorn.

| M. | 84 procent av de växtsorter som odlas i Europa är beroende av pollineringen. |
| --- | --- |

M.

84 procent av de växtsorter som odlas i Europa är beroende av pollineringen.

| N. | Regler och god praxis för användning av biocider ignoreras allt för ofta. |
| --- | --- |

N.

Regler och god praxis för användning av biocider ignoreras allt för ofta.

| O. | Det finns ännu inga medel för att utrota vissa bisjukdomar, som försvagar binas motståndskraft och medför en förlust av antalet bisamhällen. |
| --- | --- |

O.

Det finns ännu inga medel för att utrota vissa bisjukdomar, som försvagar binas motståndskraft och medför en förlust av antalet bisamhällen.

1.   Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att omedelbart ta itu med hälsokrisen inom biodlingen på lämpligt sätt och med effektiva medel.

2.   Europaparlamentet anser att man måste tackla den illojala konkurrensen från biodlingsprodukter från tredjeländer till följd av bland annat lägre produktionskostnader, särskilt när det gäller sockerpriset och kostnaderna för arbetskraft.

3.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart utöka forskningen om parasiter och sjukdomar samt andra potentiella orsaker, till exempel utarmning av den genetiska mångfalden och odling av genetiskt modifierade grödor, som decimerar bipopulationerna, genom att ställa kompletterande budgetmedel till förfogande för denna forskning.

4.   Europaparlamentet anser att det måste införas en skyldighet att på etiketten ange det land där bihonungen har producerats.

5.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder inom ramen för hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken för att främja inrättandet av ekologiska kompensationsområden (såsom träda till förmån för biodlingen), särskilt i större jordbruksproduktionsområden. Dessa områden bör placeras i de delar som är mest svårodlade, där växter såsom phacelia, gurkört, åkersenap och vit klöver kan växa och bilda stora nektarkällor i binas polleninsamlingsområden.

6.   Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att i inom ramen för alla diskussioner och framtida lagstiftningsåtgärder beträffande odling av genetiskt modifierade grödor i Europeiska unionen ta hänsyn till binas hälsa, möjligheterna att marknadsföra biprodukter och de ekonomiska konsekvenserna för biodlingssektorn.

7.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att begränsa riskerna för en otillräcklig pollinering, både för biodlarna och jordbrukarna, vars produktion skulle kunna öka avsevärt.

8.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att ytvattenkvaliteten kontrolleras och övervakas, eftersom bin är mycket känsliga för all försämring av miljön.

9.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda forskning om kopplingen mellan dödligheten bland bin och användningen av bekämpningsmedel såsom thiamethoxam, imidacloprid, klotianidin och fipronil, för att vid behov kunna vidta lämpliga åtgärder bland annat i fråga om godkännande av dessa produkter.

10.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samordna all information om denna situation som för närvarande finns tillgänglig i medlemsstaterna. Parlamentet vill att kommissionen samarbetar med godkända organisationer för utbyten av vetenskaplig information om effekterna av bekämpningsmedel på bin.

11.   Europaparlamentet anser att det måste införas en skyldighet att analysera importerad honung för att påvisa en eventuell förekomst av den amerikanska bipestbakterien.

12.   Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att föreslå ett system för ekonomiskt stöd till biodlare som drabbats av problem på grund av dödligheten bland deras bistammar.

13.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att integrera forskning och bekämpning av bisjukdomar i politiken på det veterinära området.

14.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att be alla medlemsstater att omedelbart vidta stödåtgärder till förmån för biodlingssektorn.

15.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/67 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/67

---

Miljötillsyn i medlemsstaterna

P6_TA(2008)0568

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om översynen av rekommendation 2001/331/EG om införande av minimikriterier för miljötillsyn i medlemsstaterna

(2010/C 16 E/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation 2001/331/EG av den 4 april 2001 om införande av minimikriterier för miljötillsyn i medlemsstaterna (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation 2001/331/EG av den 4 april 2001 om införande av minimikriterier för miljötillsyn i medlemsstaterna (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 november 2007 om översynen av rekommendation 2001/331/EG om införande av minimikriterier för miljötillsyn i medlemsstaterna (KOM(2007)0707, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 november 2007 om översynen av rekommendation 2001/331/EG om införande av minimikriterier för miljötillsyn i medlemsstaterna (KOM(2007)0707,

| — | med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen.

| A. | Europaparlamentet och rådet antog år 2001 rekommendation 2001/331/EG med icke bindande kriterier för planering, genomförande, uppföljning av och rapportering om miljötillsyn efter att ha konstaterat att det råder stora skillnader mellan medlemsstaternas tillsynssystem. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentet och rådet antog år 2001 rekommendation 2001/331/EG med icke bindande kriterier för planering, genomförande, uppföljning av och rapportering om miljötillsyn efter att ha konstaterat att det råder stora skillnader mellan medlemsstaternas tillsynssystem.

| B. | Syftet med rekommendationen var att stärka överensstämmelsen med gemenskapens miljölagstiftning och bidra till att denna genomförs och tillämpas mer konsekvent i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

B.

Syftet med rekommendationen var att stärka överensstämmelsen med gemenskapens miljölagstiftning och bidra till att denna genomförs och tillämpas mer konsekvent i alla medlemsstater.

| C. | I det ovannämnda meddelandet fastställs kommissionens synpunkter vad avser en vidare utveckling av rekommendationen, bland annat baserat på de rapporter som medlemsstaterna har lämnat om sitt genomförande av rekommendationen. |
| --- | --- |

C.

I det ovannämnda meddelandet fastställs kommissionens synpunkter vad avser en vidare utveckling av rekommendationen, bland annat baserat på de rapporter som medlemsstaterna har lämnat om sitt genomförande av rekommendationen.

| D. | I detta meddelande noterades att de uppgifter som medlemsstaterna lämnade om hur de genomförde rekommendationen var ”ofullständiga eller svåra att jämföra”. |
| --- | --- |

D.

I detta meddelande noterades att de uppgifter som medlemsstaterna lämnade om hur de genomförde rekommendationen var ”ofullständiga eller svåra att jämföra”.

| E. | I de uppgifter som medlemsstaterna lämnade framgick att ”det endast [är] ett fåtal som har uppnått fullständigt genomförande” och att ”miljötillsynen fortfarande sker på mycket olika sätt inom gemenskapen”. |
| --- | --- |

E.

I de uppgifter som medlemsstaterna lämnade framgick att ”det endast [är] ett fåtal som har uppnått fullständigt genomförande” och att ”miljötillsynen fortfarande sker på mycket olika sätt inom gemenskapen”.

| F. | Enligt kommissionen beror denna situation med ofullständigt genomförande delvis på att medlemsstaterna tolkat rekommendationens definitioner och kriterier samt rapporteringskraven på olika sätt. |
| --- | --- |

F.

Enligt kommissionen beror denna situation med ofullständigt genomförande delvis på att medlemsstaterna tolkat rekommendationens definitioner och kriterier samt rapporteringskraven på olika sätt.

| G. | Kommissionen konstaterar att rekommendationens tillämpningsområde är otillräckligt eftersom det inte inkluderar många viktiga verksamheter som Natura 2000, kontroll av olagliga avfallstransporter, registrering, utvärdering och godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), begränsning av användningen av vissa farliga ämnen i produkter (t. ex. direktivet om begränsning av användningen av vissa farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter), handel med utrotningshotade arter samt verksamhet knuten till genetiskt modifierade organismer och producentansvarssystem. |
| --- | --- |

G.

Kommissionen konstaterar att rekommendationens tillämpningsområde är otillräckligt eftersom det inte inkluderar många viktiga verksamheter som Natura 2000, kontroll av olagliga avfallstransporter, registrering, utvärdering och godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), begränsning av användningen av vissa farliga ämnen i produkter (t. ex. direktivet om begränsning av användningen av vissa farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter), handel med utrotningshotade arter samt verksamhet knuten till genetiskt modifierade organismer och producentansvarssystem.

1.   Europaparlamentet uttrycker sin oro över kommissionens slutsats att ett fullständigt genomförande av gemenskapens miljölagstiftning inte kan säkerställa, eftersom detta inte bara leder till fortsatt skada på miljön utan också till konkurrenssnedvridning.

2.   Europaparlamentet betonar att ett korrekt och enhetligt genomförande av gemenskapens miljölagstiftning är av avgörande betydelse och skulle detta inte ske fullt ut, blir följden att allmänhetens förväntningar inte uppfylls och gemenskapens rykte som en effektiv beskyddare av miljön undermineras.

3.   Europaparlamentet motsätter sig kommissionens avsikt att hantera problemet enbart genom en icke bindande rekommendation och genom att det införs särskilda rättsligt bindande tillsynskrav i de sektorsanknutna rättsakterna.

4.   Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att i stället före utgången av 2009 lägga fram ett förslag till ett direktiv om miljötillsyn där de definitioner och kriterier som anges i rekommendation 2001/331/EG klarläggs och dess tillämpningsområde utökas.

5.   Europaparlamentet anser det är av avgörande betydelse att Europeiska unionens nätverk för genomförande och upprätthållande av miljölagstiftning (Impel) stärks och uppmanar med kraft kommissionen att före utgången av 2009 rapportera om hur detta kan ske, inbegripet inrättandet av en miljötillsynsstyrka inom gemenskapen.

6.   Europaparlamentet förordar ett större fokus på stöd till informations- och utbildningsverksamhet om miljöskydd, där det exakta innehållet bestäms på lokal, regional eller nationell nivå med utgångspunkt från de förekommande behoven och problemen i de aktuella områdena.

7.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 118, 27.4.2001, s. 41.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/68 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/68

---

Somalia

P6_TA(2008)0569

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om Somalia

(2010/C 16 E/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina resolutioner om situationen i Somalia, särskilt av den 15 november 2007 om Somalia (1) och den 19 juni 2008 om det rutinmässiga dödandet av civila i Somalia (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om situationen i Somalia, särskilt av den 15 november 2007 om Somalia (1) och den 19 juni 2008 om det rutinmässiga dödandet av civila i Somalia (2),

| — | med beaktande av Amnesty Internationals rapport av den 1 november 2008 med titeln ”the State of the World's Human Rights”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Amnesty Internationals rapport av den 1 november 2008 med titeln ”the State of the World's Human Rights”,

| — | med beaktande av uttalandet den 8 november 2008 av Radhika Coomaraswamy, FN:s generalsekreterares särskilda representant för barn i väpnade konflikter, i vilket hon fördömde steningen av den 13-åriga Aisha Ibrahim Duhulow, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet den 8 november 2008 av Radhika Coomaraswamy, FN:s generalsekreterares särskilda representant för barn i väpnade konflikter, i vilket hon fördömde steningen av den 13-åriga Aisha Ibrahim Duhulow,

| — | med beaktande av olika regionala människorättsinstrument, särskilt den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter från 1981 och det tillhörande protokollet från 2003 om afrikanska kvinnors rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av olika regionala människorättsinstrument, särskilt den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter från 1981 och det tillhörande protokollet från 2003 om afrikanska kvinnors rättigheter,

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen och av följande skäl:

| A. | Den 27 oktober 2008 stenades en 13-årig flicka, Aisha Ibrahim Duhulow, till döds i Somalia. |
| --- | --- |

A.

Den 27 oktober 2008 stenades en 13-årig flicka, Aisha Ibrahim Duhulow, till döds i Somalia.

| B. | Steningen utfördes av en grupp på 50 män inne på ett stadion i den södra delen av Kismayo inför ett tusental åskådare. |
| --- | --- |

B.

Steningen utfördes av en grupp på 50 män inne på ett stadion i den södra delen av Kismayo inför ett tusental åskådare.

| C. | Flickan hade åtalats och dömts för att ha begått äktenskapsbrott i strid med islamsk lag, men hade i själva verket våldtagits av tre män. |
| --- | --- |

C.

Flickan hade åtalats och dömts för att ha begått äktenskapsbrott i strid med islamsk lag, men hade i själva verket våldtagits av tre män.

| D. | Det var al-Shabab-milisen, som kontrollerar Kismayo, som fängslade Aisha Ibrahim Duhulow och beordrade att hon skulle avrättas genom stening, men däremot har milisen inte gripit eller fängslat dem som anklagats för att ha våldtagit henne. |
| --- | --- |

D.

Det var al-Shabab-milisen, som kontrollerar Kismayo, som fängslade Aisha Ibrahim Duhulow och beordrade att hon skulle avrättas genom stening, men däremot har milisen inte gripit eller fängslat dem som anklagats för att ha våldtagit henne.

| E. | I samband med att några av de närvarande försökte rädda Aisha Ibrahim Duholows liv öppnade milismedlemmar eld inne på stadion och sköt ihjäl en pojke som stod och tittade på. |
| --- | --- |

E.

I samband med att några av de närvarande försökte rädda Aisha Ibrahim Duholows liv öppnade milismedlemmar eld inne på stadion och sköt ihjäl en pojke som stod och tittade på.

| F. | Det finns trovärdiga rapporter om att människorättsaktivister i Kismayo fått ta emot dödshot från al-Shabab-milisen, som anklagar dem för att sprida falsk information om händelsen. |
| --- | --- |

F.

Det finns trovärdiga rapporter om att människorättsaktivister i Kismayo fått ta emot dödshot från al-Shabab-milisen, som anklagar dem för att sprida falsk information om händelsen.

| G. | Till följd av den dramatiska situationen i Somalia och det omfattande våld som utövas av vissa fraktioner inom Alliansen för Somalias återbefrielse (de så kallade islamiska domstolarna), som försöker störta Somalias legitima regering, begås dagligen grova brott mot de mänskliga rättigheterna i landet. |
| --- | --- |

G.

Till följd av den dramatiska situationen i Somalia och det omfattande våld som utövas av vissa fraktioner inom Alliansen för Somalias återbefrielse (de så kallade islamiska domstolarna), som försöker störta Somalias legitima regering, begås dagligen grova brott mot de mänskliga rättigheterna i landet.

| H. | Till brotten mot de mänskliga rättigheterna hör även kidnappningen nyligen av två italienska romersk-katolska nunnor från Kenya, som för närvarande hålls fångna i Somalia, liksom de allt vanligare självmordsdåden, som under de senaste veckorna har kostat minst 30 människoliv i de norra delarna av landet. |
| --- | --- |

H.

Till brotten mot de mänskliga rättigheterna hör även kidnappningen nyligen av två italienska romersk-katolska nunnor från Kenya, som för närvarande hålls fångna i Somalia, liksom de allt vanligare självmordsdåden, som under de senaste veckorna har kostat minst 30 människoliv i de norra delarna av landet.

| I. | Personal i en del internationella organisationer som finns på plats i landet har på senare tid varit måltavla för våldtäkter och mord, som i flertalet fall tillskrivits medlemmar ur väpnade oppositionsgrupper, däribland al-Shabab-miliser, och fraktioner av de ”islamiska domstolarna”. |
| --- | --- |

I.

Personal i en del internationella organisationer som finns på plats i landet har på senare tid varit måltavla för våldtäkter och mord, som i flertalet fall tillskrivits medlemmar ur väpnade oppositionsgrupper, däribland al-Shabab-miliser, och fraktioner av de ”islamiska domstolarna”.

| J. | De islamistiska upprorsmännen har genomfört offentliga pryglingar i huvudstaden Mogadishu för att visa sin växande styrka. |
| --- | --- |

J.

De islamistiska upprorsmännen har genomfört offentliga pryglingar i huvudstaden Mogadishu för att visa sin växande styrka.

| K. | Dessa brutala handlingar visar vilka metoder miliserna använder och mer allmänt hur respekten för de mänskliga rättigheterna skulle äventyras vid en utvidgning av deras kontroll över landet. |
| --- | --- |

K.

Dessa brutala handlingar visar vilka metoder miliserna använder och mer allmänt hur respekten för de mänskliga rättigheterna skulle äventyras vid en utvidgning av deras kontroll över landet.

| L. | Somalias federala övergångsregering och Alliansen för Somalias återbefrielse undertecknade den 26 oktober 2008 i Djibouti ett avtal om ett upphörande av stridshandlingarna, och de regionala ledarna för det östafrikanska regionala organet Igad (Inter-Governmental Authority on Development) presenterade en fredsplan för Somalia vid det särskilda toppmötet i Nairobi den 28–29 oktober 2008. |
| --- | --- |

L.

Somalias federala övergångsregering och Alliansen för Somalias återbefrielse undertecknade den 26 oktober 2008 i Djibouti ett avtal om ett upphörande av stridshandlingarna, och de regionala ledarna för det östafrikanska regionala organet Igad (Inter-Governmental Authority on Development) presenterade en fredsplan för Somalia vid det särskilda toppmötet i Nairobi den 28–29 oktober 2008.

| M. | Det är nödvändigt att stödja Somalias federala övergångsregering och dess president, Abdullahi Yusuf. |
| --- | --- |

M.

Det är nödvändigt att stödja Somalias federala övergångsregering och dess president, Abdullahi Yusuf.

1.   Europaparlamentet fördömer kraftfullt steningen och avrättningen av Aisha Ibrahim Duhulow och uttrycker sin avsky för detta barbariska dåd mot ett 13-årigt våldtäktsoffer.

2.   Europaparlamentet uppmanar Somalias regering att fördöma denna avrättning och att vidta åtgärder för att förhindra sådana brutala avrättningar i framtiden.

3.   Europaparlamentet uppmanar Somalias regering att utfärda dokument och göra uttalanden för att återupprätta Aisha Ibrahim Duhulows heder postumt.

4.   Europaparlamentet stöder ansträngningarna av Somalias legitima regering att upprätthålla kontrollen över hamnen i Kismayo och kräver att de som anklagats för våldtäkten på Aisha Ibrahim Duhulow ska ställas inför rätta i vederbörlig ordning.

5.   Europaparlamentet uppmanar EU att tillhandahålla allt nödvändigt stöd för att få till stånd en hållbar demokratisk regering i Somalia och att ytterligare hjälpa Somalias regering att upprätthålla kontrollen över hela landet och upprätta rättsstatsprincipen på ett sätt som är förenligt med landets internationella åtaganden om de mänskliga rättigheterna. På så vis ska liknande avrättningar förhindras i framtiden.

6.   Europaparlamentet uppmanar kraftfullt Afrikanska unionens uppdrag i Somalia (Amisom) att göra fullt bruk av sitt mandat att skydda civilbefolkningen, med särskilt fokus på kvinnor och barn, och vill att Amisom ska få mandat att övervaka, utreda och rapportera brott mot de mänskliga rättigheterna.

7.   Europaparlamentet uppmanar både de somaliska och de kenyanska myndigheterna att göra allt som står i deras makt och att ta alla politiska och diplomatiska initiativ för att få de två italienska romersk-katolska nunnorna fria.

8.   Europaparlamentet stöder kraftfullt Djiboutiavtalet mellan Somalias federala övergångsregering och Alliansen för Somalias återbefrielse, vilket syftar till att sätta stopp för de mångåriga stridigheterna i Somalia och få till stånd en varaktig lösning i syfte att återupprätta freden och få ett slut på de övergrepp som det hänvisas till i denna resolution.

9.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaterna, FN:s och Afrikanska unionens generalsekreterare, Igad-regeringarna, Amisom och Somalias regering.

---

(1)  EUT C 282 E, 6.11.2008, s. 479.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2008)0313.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/71 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/71

---

Dödsstraffet i Nigeria

P6_TA(2008)0570

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om dödsstraffet i Nigeria

(2010/C 16 E/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om brott mot de mänskliga rättigheterna i Nigeria, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om brott mot de mänskliga rättigheterna i Nigeria,

| — | med beaktande av att Nigerias förbundsregering utfärdat ett moratorium för tillämpningen av dödsstraffet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Nigerias förbundsregering utfärdat ett moratorium för tillämpningen av dödsstraffet,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, som ratificerades av Nigeria den 29 oktober 1993, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, som ratificerades av Nigeria den 29 oktober 1993,

| — | med beaktande av den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter från 1981, som ratificerades av Nigeria den 22 juni 1983, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter från 1981, som ratificerades av Nigeria den 22 juni 1983,

| — | med beaktande av den afrikanska stadgan om barnets rättigheter och välfärd från 1990, som ratificerades av Nigeria den 23 juli 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den afrikanska stadgan om barnets rättigheter och välfärd från 1990, som ratificerades av Nigeria den 23 juli 2001,

| — | med beaktande av konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning från 1984, som ratificerades av Nigeria den 28 juli 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning från 1984, som ratificerades av Nigeria den 28 juli 2001,

| — | med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor från 1979, som ratificerades av Nigeria den 13 juni 1985, och dess fakultativa tilläggsprotokoll från 1999, som ratificerades av Nigeria den 22 november 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor från 1979, som ratificerades av Nigeria den 13 juni 1985, och dess fakultativa tilläggsprotokoll från 1999, som ratificerades av Nigeria den 22 november 2004,

| — | med beaktande av konventionen om barnets rättigheter från 1989, som ratificerades av Nigeria den 19 april 1991, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om barnets rättigheter från 1989, som ratificerades av Nigeria den 19 april 1991,

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I dag uppgår antalet dödsdömda i Nigerias fängelser till över 720 män och 11 kvinnor. |
| --- | --- |

A.

I dag uppgår antalet dödsdömda i Nigerias fängelser till över 720 män och 11 kvinnor.

| B. | Nigerias nationella arbetsgrupp för utredning av dödsstraffet och presidentens kommission för reform av rättsväsendet har kommit fram till att dödsfångarna nästan undantagslöst är fattiga och inte har någon som driver deras sak inför rätta. |
| --- | --- |

B.

Nigerias nationella arbetsgrupp för utredning av dödsstraffet och presidentens kommission för reform av rättsväsendet har kommit fram till att dödsfångarna nästan undantagslöst är fattiga och inte har någon som driver deras sak inför rätta.

| C. | Folkrätten förbjuder visserligen att dödsstraffet utdöms mot underåriga förbrytare, men minst 40 av dödsfångarna var mellan 13 och 17 år gamla då de påstådda brotten skulle ha begåtts. |
| --- | --- |

C.

Folkrätten förbjuder visserligen att dödsstraffet utdöms mot underåriga förbrytare, men minst 40 av dödsfångarna var mellan 13 och 17 år gamla då de påstådda brotten skulle ha begåtts.

| D. | I tolv av Nigerias 36 delstater har de islamiska shariadomstolarna domsrätt i brottmål. Dessa domstolar fortsätter att avkunna dödsdomar, liksom också att döma till spöstraff och amputation. |
| --- | --- |

D.

I tolv av Nigerias 36 delstater har de islamiska shariadomstolarna domsrätt i brottmål. Dessa domstolar fortsätter att avkunna dödsdomar, liksom också att döma till spöstraff och amputation.

| E. | 47 procent av dödsfångarna väntar på att deras överklaganden ska behandlas färdigt. En fjärdedel av fångarnas överklaganden har behandlats i fem år. Sex procent av fångarna vars överklagande ännu inte har avgjorts har varit fängslad i över 20 år och en fånge har varit fängslad i 24 år i avvaktan på sin avrättning. |
| --- | --- |

E.

47 procent av dödsfångarna väntar på att deras överklaganden ska behandlas färdigt. En fjärdedel av fångarnas överklaganden har behandlats i fem år. Sex procent av fångarna vars överklagande ännu inte har avgjorts har varit fängslad i över 20 år och en fånge har varit fängslad i 24 år i avvaktan på sin avrättning.

| F. | Nigerias system för rättskipning i brottmål utmärks av florerande rättsröta, slarv och kännbar brist på resurser. |
| --- | --- |

F.

Nigerias system för rättskipning i brottmål utmärks av florerande rättsröta, slarv och kännbar brist på resurser.

| G. | Tortyr är visserligen förbjuden i Nigeria men förekommer ändå dagligen i landet. Nästan 80 procent av internerna i Nigerias fängelser uppger sig ha utsatts för misshandel, vapenhot eller tortyr i polisens celler. |
| --- | --- |

G.

Tortyr är visserligen förbjuden i Nigeria men förekommer ändå dagligen i landet. Nästan 80 procent av internerna i Nigerias fängelser uppger sig ha utsatts för misshandel, vapenhot eller tortyr i polisens celler.

| H. | Många som i fängelse väntar på rättegång eller på att avrättas utsätts för utpressning från polisers sida, som vill att de ska betala poliserna för att försättas på fri fot. |
| --- | --- |

H.

Många som i fängelse väntar på rättegång eller på att avrättas utsätts för utpressning från polisers sida, som vill att de ska betala poliserna för att försättas på fri fot.

| I. | I Över hälften av landets 40 000 fängelseinterner har inte fått sin sak prövad eller dömts. |
| --- | --- |

I.

I Över hälften av landets 40 000 fängelseinterner har inte fått sin sak prövad eller dömts.

| J. | Kroniska sjukdomar, som dock går att förebygga, såsom hiv, malaria, tuberkulos, influensa och lunginflammation förekommer också i fängelserna. |
| --- | --- |

J.

Kroniska sjukdomar, som dock går att förebygga, såsom hiv, malaria, tuberkulos, influensa och lunginflammation förekommer också i fängelserna.

| K. | Nigerias myndighet har vidtagit vissa åtgärder för att åtgärda dess rättssystems misslyckanden. Nigerias nationella arbetsgrupp 2004 för utredning av dödsstraffet och presidentens kommission för reform av rättsväsendet 2007 har uttryckt tvivel om att dödsstraffet har bidragit till att minska brottsfrekvensen och den grasserande brottsligheten i landet, men varken förbundsregeringen eller delstatsregeringarna har gjort något åt de akuta problem som påtalats vid de båda undersökningarna. |
| --- | --- |

K.

Nigerias myndighet har vidtagit vissa åtgärder för att åtgärda dess rättssystems misslyckanden. Nigerias nationella arbetsgrupp 2004 för utredning av dödsstraffet och presidentens kommission för reform av rättsväsendet 2007 har uttryckt tvivel om att dödsstraffet har bidragit till att minska brottsfrekvensen och den grasserande brottsligheten i landet, men varken förbundsregeringen eller delstatsregeringarna har gjort något åt de akuta problem som påtalats vid de båda undersökningarna.

| L. | Nigeria har officiellt inte rapporterat några avrättningar sedan 2002. |
| --- | --- |

L.

Nigeria har officiellt inte rapporterat några avrättningar sedan 2002.

| M. | Endast sju av Afrikanska unionens 53 medlemsstater har, enligt tillgängliga uppgifter, verkställt några avrättningar under 2007, medan 13 afrikanska länder avskaffat dödsstraffet i sin lagstiftning och ytterligare 22 har avskaffat det i praktiken. |
| --- | --- |

M.

Endast sju av Afrikanska unionens 53 medlemsstater har, enligt tillgängliga uppgifter, verkställt några avrättningar under 2007, medan 13 afrikanska länder avskaffat dödsstraffet i sin lagstiftning och ytterligare 22 har avskaffat det i praktiken.

| N. | Medan bara 16 länder avskaffat dödsstraffet för alla brott 1977 har i dag 137 av FN:s 192 medlemsstater avskaffat detta straff i sin lagstiftning eller i praktiken. |
| --- | --- |

N.

Medan bara 16 länder avskaffat dödsstraffet för alla brott 1977 har i dag 137 av FN:s 192 medlemsstater avskaffat detta straff i sin lagstiftning eller i praktiken.

1.   Europaparlamentet uppmanar Nigerias förbundsregering och delstatsregeringar att avskaffa dödsstraffet.

2.   Europaparlamentet uppmanar Nigerias förbundsregering och delstatsregeringar att, i avvaktan på att dödsstraffet avskaffas, utfärda ett omedelbart moratorium för alla avrättningar, såsom det föreskrivs i FN:s generalförsamlings resolution nr 62/149 av den 26 februari 2008, och utan dröjsmål omvandla alla dödsstraff till fängelsestraff.

3.   Europaparlamentet uppmanar Nigerias förbundsregering och delstatsregeringar att utveckla en helhetssyn på brottsligheten och förklara hur situationen i fråga om brottslighet kommer att åtgärdas.

4.   Europaparlamentet uppmanar med kraft Nigerias förbundsregering och delstatsregeringar att ta bort alla stadganden både i förbundsstatens lagstiftning och i delstaternas lagstiftning enligt vilka dödsdomar kan avkunnas mot personer som ej fyllt 18 år vid tidpunkten då det påstådda brottet skulle ha begåtts.

5.   Europaparlamentet uppmanar Nigerias förbundsregering och delstatsregeringar att se till att de mest rigorösa internationellt erkända och konstitutionella normerna för rättvis rättegång respekteras i sådana mål där den åtalade riskerar dödsstraff, framför allt i fråga om att mindre bemedlade interner inte får tillgång till adekvat juridiskt bistånd samt i fråga om att bekännelser eller bevis utverkats genom våld, tvång eller tortyr, att rättegångarna och överklagandena drar orimligt ut på tiden och att underåriga döms.

6.   Europaparlamentet uppmanar Nigerias förbundsregering att ratificera det andra fakultativa tilläggsprotokollet från 1989 till Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter samt det fakultativa tilläggsprotokollet från 2002 till FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning.

7.   Europaparlamentet uppmanar med kraft Nigerias delstatsregeringar att avskaffa alla stadganden om obligatoriskt utdömande av dödsstraff.

8.   Europaparlamentet uppmanar Nigerias förbundsregering och delstatsregeringar att genomföra rekommendationerna från den nationella arbetsgruppen 2004 för utredning av dödsstraffet och presidentens kommission för reform av rättsväsendet (2007), framför allt att införa ett moratorium för alla avrättningar och omvandla alla dödsstraff.

9.   Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att ge Nigerias myndigheter tekniskt stöd för att de ska kunna se över lagstiftning med stadganden om dödsstraff för att avskaffa dödsstraffet, samt kunna förbättra den nigerianska polisens utredningsarbete.

10.   Europaparlamentet uppmanar till att arbetsgruppen om dödsstraffet inom Afrikanska kommissionen om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter gest bistånd för att utarbeta ett protokoll till den afrikanska stadgan om förbud mot dödsstraffet, så att detta straff inte heller kan återinföras.

11.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas), Nigerias förbundsregering och parlament, Afrikanska unionen och Panafrikanska parlamentet.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/73 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/73

---

Fallet med familjen al-Kurd

P6_TA(2008)0571

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om fallet med familjen al-Kurd

(2010/C 16 E/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Mellanöstern, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Mellanöstern,

| — | med beaktande av rapporten från sin ad hoc-delegation, som besökte Israel och de palestinska områdena (den 30 maj–2 juni 2008) och slutsatserna i denna rapport, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från sin ad hoc-delegation, som besökte Israel och de palestinska områdena (den 30 maj–2 juni 2008) och slutsatserna i denna rapport,

| — | med beaktande av den fjärde Genèvekonventionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den fjärde Genèvekonventionen,

| — | med beaktande av de relevanta FN-resolutionerna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de relevanta FN-resolutionerna,

| — | med beaktande av associeringsavtalet mellan EU och Israel, särskilt dess artikel 2, |
| --- | --- |

—

med beaktande av associeringsavtalet mellan EU och Israel, särskilt dess artikel 2,

| — | med beaktande av det uttalande som ordförandeskapet gjorde på Europeiska unionens vägnar den 10 november 2008 om förstörandet av hus i östra Jerusalem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det uttalande som ordförandeskapet gjorde på Europeiska unionens vägnar den 10 november 2008 om förstörandet av hus i östra Jerusalem,

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Natten söndagen den 9 november 2008 vräkte israelisk polis och soldater familjen al-Kurd från deras hem i bostadsområdet Sheikh Jarrah i östra Jerusalem, där de bott i mer än femtio år. Direkt efteråt lät de bosättare gå in i familjens hus och därefter spärrade de av området. |
| --- | --- |

A.

Natten söndagen den 9 november 2008 vräkte israelisk polis och soldater familjen al-Kurd från deras hem i bostadsområdet Sheikh Jarrah i östra Jerusalem, där de bott i mer än femtio år. Direkt efteråt lät de bosättare gå in i familjens hus och därefter spärrade de av området.

| B. | Avhysningen gjordes på grundval av en order som Israels högsta domstol utfärdat den 16 juli 2008 efter långa och kontroversiella rättsprocesser om ägandetvister inom israeliska domstolar och myndigheter. |
| --- | --- |

B.

Avhysningen gjordes på grundval av en order som Israels högsta domstol utfärdat den 16 juli 2008 efter långa och kontroversiella rättsprocesser om ägandetvister inom israeliska domstolar och myndigheter.

| C. | FN:s organ för palestinska flyktingar UNRWA (UN Relief and Works Agency for Palestine Refugees in the Near East) har förklarat att det ska fortsätta att erbjuda familjen hjälp. |
| --- | --- |

C.

FN:s organ för palestinska flyktingar UNRWA (UN Relief and Works Agency for Palestine Refugees in the Near East) har förklarat att det ska fortsätta att erbjuda familjen hjälp.

| D. | Det bör betonas att vräkningen genomfördes trots internationella protester. USA har tagit upp ärendet med de israeliska myndigheterna. Beslutet skulle kunna bana väg för övertagande av ytterligare 26 hus i bostadsområdet Sheikh Jarrah i östra Jerusalem, vilket innebär att 26 familjer kan vräkas från sina hem. Detta ärende är politiskt intrikat eftersom det berör östra Jerusalems framtida status. |
| --- | --- |

D.

Det bör betonas att vräkningen genomfördes trots internationella protester. USA har tagit upp ärendet med de israeliska myndigheterna. Beslutet skulle kunna bana väg för övertagande av ytterligare 26 hus i bostadsområdet Sheikh Jarrah i östra Jerusalem, vilket innebär att 26 familjer kan vräkas från sina hem. Detta ärende är politiskt intrikat eftersom det berör östra Jerusalems framtida status.

| E. | Det bör beaktas att FN:s säkerhetsråd utfärdat resolutioner om detta och att det internationella samfundet inte erkänt Israels suveränitet över östra Jerusalem. |
| --- | --- |

E.

Det bör beaktas att FN:s säkerhetsråd utfärdat resolutioner om detta och att det internationella samfundet inte erkänt Israels suveränitet över östra Jerusalem.

| F. | En delegation från Europaparlamentet besökte bostadsområdet Sheikh Jarrah och hade möjlighet att träffa familjen al-Kurd den 3 november 2008. |
| --- | --- |

F.

En delegation från Europaparlamentet besökte bostadsområdet Sheikh Jarrah och hade möjlighet att träffa familjen al-Kurd den 3 november 2008.

1.   Europaparlamentet uttrycker sin bestörtning över vräkningen av familjen al-Kurd, de israeliska myndigheternas rivningar den senaste tidens av palestinska familjers hus i flera områden i östra Jerusalem och de allvarliga konsekvenser som dessa åtgärder kan få.

2.   Dessa åtgärder påverkar i hög grad livet för dem som bor i områdena. Europaparlamentet påminner om att åtgärderna enligt internationell rätt är olagliga, och uppmanar de israeliska myndigheterna att upphöra med dem så fort som möjligt.

3.   Europaparlamentet respekterar de israeliska domstolarnas domsrätt inom de gränser som är internationellt erkända för staten Israel, men påminner samtidigt om att östra Jerusalem enligt internationell rätt inte lyder under de israeliska domstolarnas jurisdiktion.

4.   Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och det internationella samfundet, inklusive Mellanösternkvartetten, att göra alla ansträngningar som står till buds för att skydda palestinska invånare i Sheikh Jarrah och andra områden i östra Jerusalem, och uppmanar kvartetten att spela en mer aktiv roll i denna riktning.

5.   Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till de israeliska myndigheterna att omedelbart stoppa bosättningarnas expansion och byggandet av muren utanför 1967 års gränser, eftersom de strider mot internationell rätt och undergräver insatserna för fred.

6.   Liknande åtgärder kan endast skada chanserna att nå ett fredsavtal mellan palestinierna och israelerna. Israel uppmanas att avstå från alla ensidiga åtgärder som kan påverka resultatet av förhandlingarna om slutlig status, särskilt i Jerusalem.

7.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, EU:s höge representant för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, medlemsstaternas regeringar och parlament, kvartettens särskilda sändebud till Mellanöstern, Israels regering, Knesset, den palestinska myndighetens ordförande och det palestinska lagstiftande rådet.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdag 18 november 2008

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/76 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/76

---

Begäran om upphävande av Frank Vanheckes immunitet

P6_TA(2008)0537

Europaparlamentets beslut av den 18 november 2008 om begäran om upphävande av Frank Vanheckes immunitet (2008/2092(IMM))

(2010/C 16 E/19)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av den begäran om upphävande av Frank Vanheckes immunitet som på begäran av åklagarmyndigheten i Dendermonde översänts av Konungariket Belgiens justitieminister och som tillkännagavs i kammaren den 10 april 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om upphävande av Frank Vanheckes immunitet som på begäran av åklagarmyndigheten i Dendermonde översänts av Konungariket Belgiens justitieminister och som tillkännagavs i kammaren den 10 april 2008,

| — | efter att ha hört Frank Vanhecke i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Frank Vanhecke i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 9 och 10 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier av den 8 april 1965 och artikel 6.2 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet av den 20 september 1976, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 9 och 10 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier av den 8 april 1965 och artikel 6.2 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet av den 20 september 1976,

| — | med beaktande av EG-domstolens domar av den 12 maj 1964 och den 10 juli 1986 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-domstolens domar av den 12 maj 1964 och den 10 juli 1986 (1),

| — | med beaktande av artiklarna 58 och 59 i Belgiens grundlag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 58 och 59 i Belgiens grundlag,

| — | med beaktande av artikel 6.2 och artikel 7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 6.2 och artikel 7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0421/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0421/2008).

1.   Europaparlamentet beslutar att upphäva Frank Vanheckes immunitet.

2.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till den behöriga myndigheten i Konungariket Belgien.

---

(1)  Mål 101/63, Wagner mot Fohrmann och Krier (REG 1964, s. 383; svensk specialutgåva, volym 1, s. 203) och mål 149/85, Wybot mot Faure m. fl. (REG 1986, s. 2391; svensk specialutgåva, volym 8, s. 703).

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/77 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/77

---

Begäran om upphävande av Massimo D'Alemas immunitet

P6_TA(2008)0538

Europaparlamentets beslut av den 18 november 2008 om begäran om upphävande av Massimo D'Alemas immunitet (2008/2298(IMM))

(2010/C 16 E/20)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av den begäran av den 30 maj 2008 om upphävande av Massimo D'Alemas immunitet som översänts av åklagarmyndigheten vid distriktsrätten i Milano och som tillkännagavs i kammaren den 16 juni 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran av den 30 maj 2008 om upphävande av Massimo D'Alemas immunitet som översänts av åklagarmyndigheten vid distriktsrätten i Milano och som tillkännagavs i kammaren den 16 juni 2008,

| — | med beaktande av artikel 10 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier av den 8 april 1965 och artikel 6.2 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet av den 20 september 1976, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 10 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier av den 8 april 1965 och artikel 6.2 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet av den 20 september 1976,

| — | med beaktande av EG-domstolens domar av den 12 maj 1964 och den 10 juli 1986 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-domstolens domar av den 12 maj 1964 och den 10 juli 1986 (1),

| — | med beaktande av artikel 6 och artikel 7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 6 och artikel 7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0422/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0422/2008).

1.   Europaparlamentet beslutar att inte godkänna användningen av de berörda telefonavlyssningarna och att inte upphäva Massimo D'Alemas immunitet.

2.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till de berörda italienska myndigheterna.

---

(1)  Mål 101/63, Wagner mot Fohrmann och Krier (REG 1964, s. 383; svensk specialutgåva, volym 1, s. 203) och mål 149/85, Wybot mot Faure m. fl. (REG 1986, s. 2391; svensk specialutgåva, volym 8, s. 703).

---

III Förberedande rättsakter

Europaparlamentet

Tisdag 18 november 2008

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/78 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/78

---

Protokollet till avtalet EG/Kazakstan om partnerskap och samarbete *

P6_TA(2008)0528

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 november 2008 om förslaget till rådets och kommissionens beslut om ingående av protokollet till avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kazakstan, å andra sidan, med anledning av Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (KOM(2007)0105 – C6-0328/2008 – 2007/0039(CNS))

(2010/C 16 E/21)

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets och kommissionens beslut (KOM(2007)0105), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets och kommissionens beslut (KOM(2007)0105),

| — | med beaktande av avtalet om partnerskap och samarbete med Republiken Kazakstan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om partnerskap och samarbete med Republiken Kazakstan,

| — | med beaktande av artiklarna 44.2, 47.2 sista meningen, 55, 57.2, 71, 80.2, 93, 94, 133, 181a och 300.2 andra meningen i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 44.2, 47.2 sista meningen, 55, 57.2, 71, 80.2, 93, 94, 133, 181a och 300.2 andra meningen i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 101 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 101 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 6.2 i anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 6.2 i anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0328/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0328/2008),

| — | med beaktande av artiklarna 51, 83.7 och 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 51, 83.7 och 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A6-0416/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A6-0416/2008).

1.   Europaparlamentet godkänner ingåendet av protokollet.

2.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Kazakstan parlamentets ståndpunkt.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/79 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/79

---

Gemensamt företag för utveckling av en ny generation av det europeiska systemet för flygledningstjänsten (SESAR) *

P6_TA(2008)0529

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 november 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 219/2007 om bildande av ett gemensamt företag för utveckling av en ny generation av det europeiska systemet för flygledningstjänsten (SESAR) (KOM(2008)0483 – C6-0305/2008 – 2008/0159(CNS))

(2010/C 16 E/22)

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0483), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0483),

| — | med beaktande av artiklarna 171 och 172 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0305/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 171 och 172 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0305/2008),

| — | med beaktande av artiklarna 51 och 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 51 och 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0439/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0439/2008).

1.   Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

2.   Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

3.   Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

4.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/79 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/79

---

Föreskrivna märkningar på två- och treh juliga motorfordon (kodifierad version) ***I

P6_TA(2008)0530

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 november 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om föreskrivna märkningar på två- och treh juliga motorfordon (kodifierad version) (KOM(2008)0318 – C6-0205/2008 – 2008/0099(COD))

(2010/C 16 E/23)

(Medbeslutandeförfarandet – kodifiering)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0318), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0318),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0205/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0205/2008),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1),

| — | med beaktande av artiklarna 80 och 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 80 och 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0382/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0382/2008).

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering som inte ändrar sakinnehållet i de rättsakter som berörs. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering som inte ändrar sakinnehållet i de rättsakter som berörs.

1.   Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid parlamentet, rådet och kommissionen.

2.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/80 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/80

---

Bolagsrätt om enmansbolag med begränsat ansvar (kodifierad version) ***I

P6_TA(2008)0531

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 november 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om bolagsrättens område om enmansbolag med begränsat ansvar (kodifierad version) (KOM(2008)0344 – C6-0217/2008 – 2008/0109(COD))

(2010/C 16 E/24)

(Medbeslutandeförfarandet – kodifiering)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0344), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0344),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 44 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0217/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 44 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0217/2008),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1),

| — | med beaktande av artiklarna 80 och 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 80 och 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0383/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0383/2008).

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering som inte ändrar sakinnehållet i de rättsakter som berörs. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering som inte ändrar sakinnehållet i de rättsakter som berörs.

1.   Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid parlamentet, rådet och kommissionen.

2.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/81 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/81

---

Förarsäte på jordbruks- eller skogbrukstraktorer med hjul (kodifierad version) ***I

P6_TA(2008)0532

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 november 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om förarsätet på jordbruks- eller skogbrukstraktorer med hjul (kodifierad version) (KOM(2008)0351 – C6-0243/2008 – 2008/0115(COD))

(2010/C 16 E/25)

(Medbeslutandeförfarandet – kodifiering)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0351), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0351),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0243/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0243/2008),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1),

| — | med beaktande av artiklarna 80 och 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 80 och 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0384/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0384/2008).

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering som inte ändrar sakinnehållet i de rättsakter som berörs. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering som inte ändrar sakinnehållet i de rättsakter som berörs.

1.   Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid parlamentet, rådet och kommissionen.

2.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/82 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/82

---

Garantifond för åtgärder avseende tredjeland (kodifierad version) *

P6_TA(2008)0533

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 november 2008 om förslaget till rådets förordning om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredjeland (kodifierad version) (KOM(2008)0365 – C6-0273/2008 – 2008/0117(CNS))

(2010/C 16 E/26)

(Samrådsförfarandet – kodifiering)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0365), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0365),

| — | med beaktande av artikel 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0273/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0273/2008),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1),

| — | med beaktande av artiklarna 80 och 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 80 och 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0387/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0387/2008).

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

1.   Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

2.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/82 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/82

---

Konventionen om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område ***

P6_TA(2008)0534

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 november 2008 om utkastet till rådets beslut om ingående av konventionen om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (9196/2008 – C6-0215/2008 – 2008/0048(AVC))

(2010/C 16 E/27)

(Samtyckesförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (9196/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (9196/2008),

| — | med beaktande av rådets begäran om parlamentets samtycke i enlighet med artikel 300.3 andra stycket i förening med artikel 61 c i EG-fördraget (C6-0215/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets begäran om parlamentets samtycke i enlighet med artikel 300.3 andra stycket i förening med artikel 61 c i EG-fördraget (C6-0215/2008),

| — | med beaktande av artiklarna 75 och 83.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 75 och 83.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för rättsliga frågor (A6-0428/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för rättsliga frågor (A6-0428/2008).

1.   Europaparlamentet ger sitt samtycke till att konventionen ingås.

2.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna parlamentets ståndpunkt.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/83 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/83

---

Det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen ***I

P6_TA(2008)0535

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 november 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2223/96 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen med avseende på kommissionens genomförandebefogenheter (KOM(2007)0776 – C6-0452/2007 – 2007/0272(COD))

(2010/C 16 E/28)

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0776), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0776),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 285.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0452/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 285.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0452/2007),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0376/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0376/2008).

1.   Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

2.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

3.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/84 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/84

---

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

P6_TA(2008)0536

Europaparlamentets resolution av den 18 november 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (KOM(2008)0609 – C6-0345/2008 – 2008/2286(ACI))

(2010/C 16 E/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0609 – C6-0345/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0609 – C6-0345/2008),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2),

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0430/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0430/2008), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge ytterligare stöd till arbetstagare som drabbas av effekterna av genomgripande strukturförändringar i de globala handelsmönstren och för att underlätta deras återanpassning på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge ytterligare stöd till arbetstagare som drabbas av effekterna av genomgripande strukturförändringar i de globala handelsmönstren och för att underlätta deras återanpassning på arbetsmarknaden.

| B. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som blivit övertaliga bör vara dynamiskt och ställas till förfogande så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med den gemensamma förklaring som Europaparlamentet, rådet och kommissionen antog under medlingssammanträdet den 17 juli 2008. |
| --- | --- |

B.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som blivit övertaliga bör vara dynamiskt och ställas till förfogande så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med den gemensamma förklaring som Europaparlamentet, rådet och kommissionen antog under medlingssammanträdet den 17 juli 2008.

| C. | Italien har begärt stöd i fyra fall när det gäller uppsägningar inom textilsektorn i Sardinien, Piemonte, Lombardiet och Toscana (3). |
| --- | --- |

C.

Italien har begärt stöd i fyra fall när det gäller uppsägningar inom textilsektorn i Sardinien, Piemonte, Lombardiet och Toscana (3).

1.   Europaparlamentet begär att de berörda institutionerna anstränger sig för att påskynda utnyttjandet av fonden, i enlighet med den ovannämnda gemensamma förklaringen, vilken Europaparlamentet, rådet och kommissionen antog för att bekräfta vikten av ett snabbt förfarande, med vederbörlig respekt för det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, för antagandet av beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter.

2.   Europaparlamentet godkänner det beslut som bifogas denna resolution.

3.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att underteckna beslutet tillsammans med rådets ordförande och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

4.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution, inklusive bilagan, till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

(3)  EGF/2007/005/IT/Sardinien, EGF/2007/006/IT/Piemonte, EGF/2007/007/IT/Lombardiet och EGF/2008/001/IT/Toscana.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT OM ATT UTNYTTJA EUROPEISKA FONDEN FÖR JUSTERING FÖR GLOBALISERINGSEFFEKTER I ENLIGHET MED PUNKT 28 I DET INTERINSTITUTIONELLA AVTALET AV DEN 17 MAJ 2006 MELLAN EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH KOMMISSIONEN OM BUDGETDISCIPLIN OCH SUND EKONOMISK FÖRVALTNING

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2), särskilt artikel 12.3,

med beaktande av kommissionens förslag,

och av följande skäl:

| (1) | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad ”fonden”) inrättades för att ge kompletterande stöd till personer som blivit arbetslösa till följd av effekterna av genomgripande strukturförändringar i de globala handelsmönstren och för att underlätta deras återanpassning på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad ”fonden”) inrättades för att ge kompletterande stöd till personer som blivit arbetslösa till följd av effekterna av genomgripande strukturförändringar i de globala handelsmönstren och för att underlätta deras återanpassning på arbetsmarknaden.

| (2) | Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att utnyttja medel från fonden inom den årliga ramen på 500 miljoner euro. |
| --- | --- |

(2)

Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att utnyttja medel från fonden inom den årliga ramen på 500 miljoner euro.

| (3) | Italien har lämnat in fyra ansökningar om att utnyttja fonden till följd av uppsägningar inom textilsektorn, den 9 augusti 2007 med avseende på Sardinien, den 10 augusti 2007 med avseende på Piemonte, den 17 augusti 2007 med avseende på Lombardiet och den 12 februari 2008 med avseende på Toscana. Ansökningarna uppfyller villkoren för fastställande av ekonomiskt stöd enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. |
| --- | --- |

(3)

Italien har lämnat in fyra ansökningar om att utnyttja fonden till följd av uppsägningar inom textilsektorn, den 9 augusti 2007 med avseende på Sardinien, den 10 augusti 2007 med avseende på Piemonte, den 17 augusti 2007 med avseende på Lombardiet och den 12 februari 2008 med avseende på Toscana. Ansökningarna uppfyller villkoren för fastställande av ekonomiskt stöd enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006.

| (4) | Fonden bör därför utnyttjas för att ge ekonomiskt stöd med anledning av dessa ansökningar. |
| --- | --- |

(4)

Fonden bör därför utnyttjas för att ge ekonomiskt stöd med anledning av dessa ansökningar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ur Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2008 ska Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter utnyttjas för att mobilisera 35 158 075 euro i åtagande- och betalningsbemyndiganden.

Artikel 2

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Strasbourg den [...] november 2008

På Europaparlamentets vägnar

Talmannen

På rådets vägnar

Ordföranden

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/86 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/86

---

Allmänna regler för punktskatt *

P6_TA(2008)0541

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 november 2008 om förslaget till rådets direktiv om allmänna regler för punktskatt (KOM(2008)0078 – C6-0099/2008 – 2008/0051(CNS))

(2010/C 16 E/30)

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0078), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0078),

| — | med beaktande av artikel 93 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0099/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 93 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0099/2008),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0417/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0417/2008).

1.   Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

2.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

3.   Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

4.   Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

5.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1


  Förslag till direktiv


  Skäl 2a (nytt) |
| | 2a. | För att förbättra den inre marknadens funktion bör ytterligare insatser göras för att åstadkomma en gradvis harmonisering av punktskatterna inom Europeiska unionen, samtidigt som hänsyn tas till frågor som folkhälsa, miljöskydd och budgetöverväganden. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till direktiv

Skäl 2a (nytt)

2a.

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl 4

| (4) | Punktskattebelagda varor får underkastas andra indirekta skatter för särskilda ändamål. I sådana fall bör dock medlemsstaterna, för att inte äventyra nyttan av gemenskapsbestämmelser om indirekta skatter, rätta sig efter vissa väsentliga inslag i dessa bestämmelser. |
| --- | --- |

(4)

Punktskattebelagda varor får underkastas andra indirekta skatter för särskilda ändamål. I sådana fall bör dock medlemsstaterna, för att inte äventyra nyttan av gemenskapsbestämmelser om indirekta skatter, rätta sig efter vissa väsentliga inslag i dessa bestämmelser.

| (4) | Punktskattebelagda varor får underkastas andra indirekta skatter för särskilda ändamål. I sådana fall bör dock medlemsstaterna, för att inte äventyra nyttan av gemenskapsbestämmelser om indirekta skatter, rätta sig efter vissa väsentliga inslag i dessa bestämmelser,
  nämligen de som rör skattebas, skatteberäkning, skattskyldighet och övervakning
  . |
| --- | --- |

(4)

Punktskattebelagda varor får underkastas andra indirekta skatter för särskilda ändamål. I sådana fall bör dock medlemsstaterna, för att inte äventyra nyttan av gemenskapsbestämmelser om indirekta skatter, rätta sig efter vissa väsentliga inslag i dessa bestämmelser,
  nämligen de som rör skattebas, skatteberäkning, skattskyldighet och övervakning
  .

Ändring 3

Förslag till direktiv

Skäl 4a (nytt)

| (4a) | Vid genomförandet av detta direktiv bör medlemsstaterna beakta behovet av att trygga en hög skyddsnivå för människors hälsa. |
| --- | --- |

(4a)

Ändring 4

Förslag till direktiv

Skäl 9

| (9) | Eftersom punktskatt är en skatt på konsumtion av vissa varor bör skatten inte tas ut för punktskattebelagda varor som förstörts eller gått helt förlorade, oavsett omständigheterna i samband med förstörelsen eller förlusten. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom punktskatt är en skatt på konsumtion av vissa varor bör skatten inte tas ut för punktskattebelagda varor som förstörts eller gått helt förlorade, oavsett omständigheterna i samband med förstörelsen eller förlusten.

| (9) | Eftersom punktskatt är en skatt på konsumtion av vissa varor bör skatten inte tas ut för punktskattebelagda varor som
  obestridligen
  förstörts eller
  som
  gått helt förlorade, oavsett omständigheterna i samband med förstörelsen eller förlusten. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom punktskatt är en skatt på konsumtion av vissa varor bör skatten inte tas ut för punktskattebelagda varor som
  obestridligen
  förstörts eller
  som
  gått helt förlorade, oavsett omständigheterna i samband med förstörelsen eller förlusten.

Ändring 57

Förslag till direktiv

Skäl 14

| (14) | De situationer där
  skattefri försäljning till resande som lämnar gemenskapens territorium
  är
  tillåten
  bör tydligt fastställas
  . |
| --- | --- |

(14)

De situationer där
  skattefri försäljning till resande som lämnar gemenskapens territorium
  är
  tillåten
  bör tydligt fastställas
  .

| (14) | Skattefri försäljning till resande som lämnar gemenskapens territorium
  landvägen bör fortfarande vara
  tillåten
  i den mån skattefria butiker vid gemenskapens gränser kan garantera medlemsstaterna att de uppfyller alla villkor för att förhindra skatteundandragande, skatteflykt eller missbruk
  . |
| --- | --- |

(14)

Skattefri försäljning till resande som lämnar gemenskapens territorium
  landvägen bör fortfarande vara
  tillåten
  i den mån skattefria butiker vid gemenskapens gränser kan garantera medlemsstaterna att de uppfyller alla villkor för att förhindra skatteundandragande, skatteflykt eller missbruk
  .

Ändring 58

Förslag till direktiv

Skäl 14 (nytt)

| (14a) | Resande som tar flyg eller båt till ett tredje territorium eller tredjeland och som har en resehandling som visar att slutdestinationen är en flygplats eller hamn belägen på ett tredje territorium eller i ett tredje land bör kunna erhålla undantag från betalning av punktskatt på punktskattebelagda produkter som tillhandahålls av skattefria butiker. |
| --- | --- |

(14a)

Ändring 59

Förslag till direktiv

Skäl 19a (nytt)

| (19a) | Reglerna för förflyttning av punktskattebelagda varor med skatteuppskov bör på vissa villkor medge att en fullständig garantiförbindelse lämnas omfattande ett begränsat belopp av punktskatten, eller att ingen garantiförbindelse upprättas. |
| --- | --- |

(19a)

Ändring 5

Förslag till direktiv

Skäl 21a (nytt)

| (21a) | För att det datoriserade systemet ska fungera effektivt bör medlemsstaterna inom sina nationella applikationer använda en enhetlig datauppsättning och struktur, för att tillhandahålla de ekonomiska aktörerna ett tillförlitligt gränssnitt. |
| --- | --- |

(21a)

Ändring 6

Förslag till direktiv

Skäl 24

| (24) | Det bör fastställas vilka förfaranden som ska tillämpas när det datoriserade systemet inte är tillgängligt. |
| --- | --- |

(24)

Det bör fastställas vilka förfaranden som ska tillämpas när det datoriserade systemet inte är tillgängligt.

| (24) | Det bör fastställas vilka förfaranden som ska tillämpas när det datoriserade systemet inte är tillgängligt
  av orsaker som inte beror på de aktörer som är involverade i flyttningen av punktskattebelagda varor eller av orsaker som ligger utanför deras kontroll
  . |
| --- | --- |

(24)

Det bör fastställas vilka förfaranden som ska tillämpas när det datoriserade systemet inte är tillgängligt
  av orsaker som inte beror på de aktörer som är involverade i flyttningen av punktskattebelagda varor eller av orsaker som ligger utanför deras kontroll
  .

Ändring 7

Förslag till direktiv

Skäl 28a (nytt)

| (28a) | När det gäller varor som omfattas av punktskatt eftersom de förvärvats av enskilda personer för deras eget bruk och transporterats av dem bör kvantiteten punktskattebelagda varor preciseras. |
| --- | --- |

(28a)

Ändring 8

Förslag till direktiv

Skäl 36

| (36) | För att kunna medge en period för anpassning till det elektroniska kontrollsystemet för flyttning av varor med punktskatteuppskov bör medlemsstaterna beviljas en övergångsperiod under vilken sådan flyttning fortfarande får genomföras enligt de formaliteter som anges i direktiv 92/12/EEG. |
| --- | --- |

(36)

För att kunna medge en period för anpassning till det elektroniska kontrollsystemet för flyttning av varor med punktskatteuppskov bör medlemsstaterna beviljas en övergångsperiod under vilken sådan flyttning fortfarande får genomföras enligt de formaliteter som anges i direktiv 92/12/EEG.

| (36) | För att kunna medge en period för anpassning till det elektroniska kontrollsystemet för flyttning av varor med punktskatteuppskov bör medlemsstaterna beviljas en övergångsperiod under vilken sådan flyttning fortfarande får genomföras enligt de formaliteter som anges i direktiv 92/12/EEG.
  Övergångsperiodens längd bör bestämmas med beaktande av möjligheterna att faktiskt införa datorsystemet i de enskilda medlemsstaterna
  . |
| --- | --- |

(36)

För att kunna medge en period för anpassning till det elektroniska kontrollsystemet för flyttning av varor med punktskatteuppskov bör medlemsstaterna beviljas en övergångsperiod under vilken sådan flyttning fortfarande får genomföras enligt de formaliteter som anges i direktiv 92/12/EEG.
  Övergångsperiodens längd bör bestämmas med beaktande av möjligheterna att faktiskt införa datorsystemet i de enskilda medlemsstaterna
  .

Ändring 9

Förslag till direktiv

Artikel 4 – led 4a (nytt)

| (4a) | import av punktskattebelagda varor: införande av punktskattebelagda varor på gemenskapens territorium, såvida dessa inte vid införandet i gemenskapen hänförts till ett suspensivt tullförfarande, eller frisläppande av punktskattebelagda varor från ett sådant suspensivt tullförfarande, |
| --- | --- |

(4a)

Ändring 10

Förslag till direktiv

Artikel 4 – led 4b (nytt)

| (4b) | registrerad mottagare: en fysisk eller juridisk person som av destinationsmedlemsstatens behöriga myndigheter fått tillstånd att, på de villkor som dessa myndigheter angett, ta emot punktskattebelagda varor som avsänts från en annan medlemsstat och som omfattas av ett uppskovsförfarande, |
| --- | --- |

(4b)

Ändring 11

Förslag till direktiv

Artikel 4 – led 4c (nytt)

| (4c) | registrerad avsändare: en fysisk eller juridisk person som av importmedlemsstatens behöriga myndigheter fått tillstånd att, på de villkor som dessa myndigheter angett, avsända punktskattebelagda varor som omfattades av ett uppskovsförfarande när dessa övergick till fri omsättning, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 450/2008 av den 23 april 2008 om fastställande av en tullkodex för gemenskapen (moderniserad tullkodex) (1), |
| --- | --- |

(4c)

Ändring 12

Förslag till direktiv

Artikel 4 – led 4d (ny)

| (4d) | godkänd lagerhavare: en fysisk eller juridisk person som av en medlemsstats behöriga myndigheter fått tillstånd att tillverka, bearbeta, förvara, ta emot och avsända punktskattebelagda varor inom ramen för sin affärsverksamhet, varvid punktskatten är vilande enligt ett uppskovsförfarande, |
| --- | --- |

(4d)

Ändring 13

Förslag till direktiv

Artikel 4 – led 4e (nytt)

| (4e) | skatteupplag: en plats där punktskattebelagda varor som omfattas av ett uppskovsförfarande tillverkas, bearbetas, förvaras, mottas eller avsänds av en godkänd lagerhavare inom ramen för dennes/dennas affärsverksamhet, enligt de särskilda villkor som fastställts av de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där skatteupplaget är beläget, |
| --- | --- |

(4e)

Ändring 14

Förslag till direktiv

Artikel 4 – led 4f (nytt)

| (4f) | platsen för importen: den plats där varorna befinner sig när de övergår till fri omsättning i enlighet med förordning (EG) nr 450/2008. |
| --- | --- |

(4f)

Ändring 15

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 2 – stycke 1 – led c

| c) | punktskattebelagda varor importeras. |
| --- | --- |

c)

punktskattebelagda varor importeras.

| c) | punktskattebelagda varor importeras,
  även otillåtet, såvida inte de punktskattebelagda varorna efter importen omedelbart hänförs till ett uppskovsförfarande
  . |
| --- | --- |

c)

punktskattebelagda varor importeras,
  även otillåtet, såvida inte de punktskattebelagda varorna efter importen omedelbart hänförs till ett uppskovsförfarande
  .

Ändring 16

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 4

| 4. | Punktskattebelagda
  varor ska inte anses ha släppts för konsumtion om de
  förstörs fullständigt eller går helt förlorade,
  även förluster som är ofrånkomliga med hänsyn till varornas beskaffenhet
  . |
| --- | --- |

4.

Punktskattebelagda
  varor ska inte anses ha släppts för konsumtion om de
  förstörs fullständigt eller går helt förlorade,
  även förluster som är ofrånkomliga med hänsyn till varornas beskaffenhet
  .

| 4. | Om de
  punktskattebelagda
  varorna i fråga
  förstörs fullständigt eller går helt förlorade
  ska detta
  på ett tillfredsställande sätt kunna påvisas för de behöriga myndigheterna
  i den medlemsstat där förstörelsen eller förlusten inträffade
  . |
| --- | --- |

4.

Om de
  punktskattebelagda
  varorna i fråga
  förstörs fullständigt eller går helt förlorade
  ska detta
  på ett tillfredsställande sätt kunna påvisas för de behöriga myndigheterna
  i den medlemsstat där förstörelsen eller förlusten inträffade
  .

Det ska
  på ett tillfredsställande sätt kunna påvisas för de behöriga myndigheterna
  att de punktskattebelagda varorna i fråga förstörts eller förlorats
  .

Om det vid flyttning av varor som omfattas av ett uppskovsförfarande inte är möjligt att avgöra var de förstörts fullständigt eller
  gått helt förlorade
  ska detta anses ha skett i den medlemsstat där upptäckten gjordes
  .

För tillämpningen av första stycket ska varor anses ha
  gått helt förlorade
  när de har gjorts oanvändbara för var och en
  .

Medlemsstaterna får kräva att en avsiktlig förstörelse av varor som omfattas av ett uppskovsförfarande på förhand ska ha godkänts av de behöriga myndigheterna.

Ändring 17

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 1

| 1. | Om en oegentlighet har ägt rum under flyttning med punktskatteuppskov och punktskattebelagda varor därför släppts för konsumtion utan att det kan avgöras var frisläppandet för konsumtion skedde, ska det anses ha skett i avsändarmedlemsstaten. |
| --- | --- |

1.

Om en oegentlighet har ägt rum under flyttning med punktskatteuppskov och punktskattebelagda varor därför släppts för konsumtion utan att det kan avgöras var frisläppandet för konsumtion skedde, ska det anses ha skett i avsändarmedlemsstaten.

| 1. | Om en oegentlighet har ägt rum under flyttning med punktskatteuppskov och punktskattebelagda varor därför släppts för konsumtion
  i enlighet med artikel 7.2 a
  , utan att det kan avgöras var frisläppandet för konsumtion skedde, ska det anses ha skett i avsändarmedlemsstaten
  och vid den tidpunkt då oegentligheten upptäcktes
  . |
| --- | --- |

1.

Om en oegentlighet har ägt rum under flyttning med punktskatteuppskov och punktskattebelagda varor därför släppts för konsumtion
  i enlighet med artikel 7.2 a
  , utan att det kan avgöras var frisläppandet för konsumtion skedde, ska det anses ha skett i avsändarmedlemsstaten
  och vid den tidpunkt då oegentligheten upptäcktes
  .

Om punktskattebelagda varor som omfattas av ett uppskovsförfarande inte anländer till sin bestämmelseort och den oegentlighet som gett upphov till att varorna frisläppts för konsumtion i enlighet med artikel 7.2 a inte har upptäckts ska frisläppandet för konsumtion anses ha ägt rum i den medlemsstat och vid den tidpunkt där de punktskattebelagda varorna upptäcktes.

Om det, före utgången av en period på tre år från den dag då flyttningen inleddes enligt artikel 19.1, fastställs i vilken medlemsstat frisläppandet för konsumtion faktiskt skedde, ska emellertid den medlemsstaten underrätta de behöriga myndigheterna i avsändarmedlemsstaten.

Om det, före utgången av en period på tre år från den dag då flyttningen inleddes enligt artikel 19.1, fastställs i vilken medlemsstat frisläppandet för konsumtion faktiskt skedde, ska emellertid
  frisläppandet för konsumtion anses ha ägt rum i
  den medlemsstaten,
  som ska
  underrätta de behöriga myndigheterna i
  upptäckar- eller
  avsändarmedlemsstaten.

Om punktskatten tagits ut av avsändarmedlemsstaten ska den återbetalas eller efterges så snart den andra medlemsstaten visat att
  skatten uppburits
  .

Om punktskatten tagits ut av
  upptäckar- eller
  avsändarmedlemsstaten ska den återbetalas eller efterges så snart den andra medlemsstaten visat att
  varorna frisläppts för konsumtion
  .

Ändring 18

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 1a (ny)

| 1a. | I sådana fall där det är möjligt att med hjälp av relevanta bevis fastställa utom rimligt tvivel var en oegentlighet, som ger upphov till att punktskattebelagda varor frisläpps för konsumtion, har ägt rum under flyttning inom ramen för ett uppskovsförfarande, ska punktskatten betalas i den medlemsstat där oegentligheten ägde rum. |
| --- | --- |

1a.

Ändring 19

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 2a (ny)

| 2a. | Om det kan bevisas att en oegentlighet ägt rum i en medlemsstat och detta gett upphov till frisläppande för konsumtion av punktskattebelagda varor på vilka destinationsmedlemsstatens punktskattemärken är fästade, ska punktskatten betalas i den medlemsstat där oegentligheten ägde rum först när punktskatten återbetalats av destinationsmedlemsstaten till den ekonomiske aktören. |
| --- | --- |

2a.

Ändring 20

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 2b (ny)

| 2b. | I fall av oegentligheter där destinationsmedlemsstaten inte tar ut punktskatt genom punktskattemärken ska punktskatten betalas omedelbart i det medlemsland där oegentligheten ägde rum. |
| --- | --- |

2b.

Ändring 21

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 3

| 3. | För tillämpningen av punkt 1 ska med ”oegentlighet” avses en situation
  där flyttningen
  inte avslutats i enlighet med artikel 19.2. |
| --- | --- |

3.

För tillämpningen av punkt 1 ska med ”oegentlighet” avses en situation
  där flyttningen
  inte avslutats i enlighet med artikel 19.2.

| 3. | För tillämpningen av punkt 1 ska med ”oegentlighet” avses en situation
  som inte omfattas av artikel 7.4 och i vilken en flyttning, eller en del av en flyttning
  , inte avslutats i enlighet med artikel 19.2. |
| --- | --- |

3.

För tillämpningen av punkt 1 ska med ”oegentlighet” avses en situation
  som inte omfattas av artikel 7.4 och i vilken en flyttning, eller en del av en flyttning
  , inte avslutats i enlighet med artikel 19.2.

Ändring 22

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 1 – led ea (nytt)

| ea) | leverans till en godkänd forsknings- och utvecklingsfacilitet, laboratorium, offentlig myndighet eller annan godkänd enhet i syfte att genomföra kvalitetstestning, undersökning före utsläppande på marknaden och kontroll av eventuell förfalskning, under förutsättning att de varor som avses inte bedöms vara i kommersiella kvantiteter, när |
| --- | --- |

ea)

| i) | medlemsstaterna kan fastställa vilka nivåer som gäller för ”kommersiella kvantiteter”, |
| --- | --- |

i)

| ii) | medlemsstaterna kan införa förenklade förfaranden för att underlätta flyttning av varor under denna punkt. |
| --- | --- |

ii)

Ändring 23

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 2

| 2. | Undantag från skatteplikt ska gälla med förbehåll för de villkor och begränsningar som fastställts av värdmedlemsstaten. Medlemsstaterna får bevilja undantag genom återbetalning av punktskatten. |
| --- | --- |

2.

Undantag från skatteplikt ska gälla med förbehåll för de villkor och begränsningar som fastställts av värdmedlemsstaten. Medlemsstaterna får bevilja undantag genom återbetalning av punktskatten.

| 2. | Undantag från skatteplikt ska gälla med förbehåll för de villkor och begränsningar som fastställts av värdmedlemsstaten. Medlemsstaterna får bevilja undantag genom återbetalning av punktskatten.
  De återbetalningsvillkor som fastställs av medlemsstaterna får inte göra det alltför betungande att utnyttja ett undantag
  . |
| --- | --- |

2.

Undantag från skatteplikt ska gälla med förbehåll för de villkor och begränsningar som fastställts av värdmedlemsstaten. Medlemsstaterna får bevilja undantag genom återbetalning av punktskatten.
  De återbetalningsvillkor som fastställs av medlemsstaterna får inte göra det alltför betungande att utnyttja ett undantag
  .

Ändringsförslag 54

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 2a (ny)

| 2a. | Punktskatten, inklusive punktskatt på petroleumoljor, får återbetalas eller efterges i enlighet med det förfarande som fastställts i varje medlemsstat. Medlemsstaterna ska tilllämpa samma förfaranden för inhemska varor som för varor från andra medlemsstater. |
| --- | --- |

2a.

Ändring 63/rev

Förslag till direktiv

Artikel 13 – punkt 1

| 1. | Medlemsstaterna får undanta punktskattebelagda varor som tillhandahålls av skattefria butiker och som medtas i det personliga bagaget av resande vid flyg-
  eller
  sjöresa till ett tredjeterritorium eller tredjeland från betalning av punktskatt. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna får undanta punktskattebelagda varor som tillhandahålls av skattefria butiker och som medtas i det personliga bagaget av resande vid flyg-
  eller
  sjöresa till ett tredjeterritorium eller tredjeland från betalning av punktskatt.

| 1. | Medlemsstaterna får undanta punktskattebelagda varor som tillhandahålls av skattefria butiker och som medtas i det personliga bagaget av resande vid flyg-, sjöresa
  eller resa över land
  till ett tredjeterritorium eller tredjeland från betalning av punktskatt. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna får undanta punktskattebelagda varor som tillhandahålls av skattefria butiker och som medtas i det personliga bagaget av resande vid flyg-, sjöresa
  eller resa över land
  till ett tredjeterritorium eller tredjeland från betalning av punktskatt.

Ändring 65/rev

Förslag till direktiv

Artikel 13 – punkt 4

| 4. | I denna artikel avses med |
| --- | --- |

4.

I denna artikel avses med

| 4. | I denna artikel avses med: |
| --- | --- |

4.

I denna artikel avses med:

| a) | tredjeterritorium: de territorier som avses i artikel 5.2 och 5.3, |
| --- | --- |

a)

tredjeterritorium: de territorier som avses i artikel 5.2 och 5.3,

| a) | tredjeterritorium: de territorier som avses i artikel 5.2 och 5.3, |
| --- | --- |

a)

tredjeterritorium: de territorier som avses i artikel 5.2 och 5.3,

| b) | skattefri butik: inrättning belägen inom en flygplats eller hamn som uppfyller de villkor som fastställts av de behöriga myndigheterna, särskilt enligt punkt 3, |
| --- | --- |

b)

skattefri butik: inrättning belägen inom en flygplats eller hamn som uppfyller de villkor som fastställts av de behöriga myndigheterna, särskilt enligt punkt 3,

| b) | skattefri butik: inrättning belägen inom en flygplats eller hamn
  eller på gränsen till ett tredjeland eller tredjeterritorium
  , som uppfyller de villkor som fastställts av de behöriga myndigheterna, särskilt enligt punkt 3, |
| --- | --- |

b)

skattefri butik: inrättning belägen inom en flygplats eller hamn
  eller på gränsen till ett tredjeland eller tredjeterritorium
  , som uppfyller de villkor som fastställts av de behöriga myndigheterna, särskilt enligt punkt 3,

| c) | resande till ett tredjeterritorium eller tredjeland: passagerare som innehar en färdhandling för flyg- eller sjöresa som anger att
  den omedelbara destinationen
  är en flygplats eller hamn i ett tredjeterritorium eller tredjeland. |
| --- | --- |

c)

resande till ett tredjeterritorium eller tredjeland: passagerare som innehar en färdhandling för flyg- eller sjöresa som anger att
  den omedelbara destinationen
  är en flygplats eller hamn i ett tredjeterritorium eller tredjeland.

| c) | resande till ett tredjeterritorium eller tredjeland: passagerare som innehar en färdhandling för flyg- eller sjöresa som anger att
  slutdestinationen
  är en flygplats eller hamn i ett tredjeterritorium eller tredjeland
  samt passagerare som lämnar gemenskapen landvägen
  . |
| --- | --- |

c)

resande till ett tredjeterritorium eller tredjeland: passagerare som innehar en färdhandling för flyg- eller sjöresa som anger att
  slutdestinationen
  är en flygplats eller hamn i ett tredjeterritorium eller tredjeland
  samt passagerare som lämnar gemenskapen landvägen
  .

Ändring 25

Förslag till direktiv

Artikel 14 – punkt 2

| 2. | Tillverkning, bearbetning och innehav av punktskattebelagda varor ska
  anses
  ske
  med punktskatteuppskov endast om verksamheten äger rum
  i
  lokaler som godkänts enligt punkt 3
  . |
| --- | --- |

2.

Tillverkning, bearbetning och innehav av punktskattebelagda varor ska
  anses
  ske
  med punktskatteuppskov endast om verksamheten äger rum
  i
  lokaler som godkänts enligt punkt 3
  .

| 2. | Tillverkning, bearbetning och innehav av punktskattebelagda varor
  vars punktskatt inte har betalats
  ska ske i
  ett skatteupplag
  . |
| --- | --- |

2.

Tillverkning, bearbetning och innehav av punktskattebelagda varor
  vars punktskatt inte har betalats
  ska ske i
  ett skatteupplag
  .

Ändring 26

Förslag till direktiv

Artikel 14 – punkt 3

| 3. | Medlemsstaternas behöriga myndigheter ska som ”skatteupplag” godkänna lokaler som används för tillverkning, bearbetning och innehav av punktskattebelagda varor, samt för mottagande och avsändande av sådana varor, som omfattas av ett uppskovsförfarande. |
| --- | --- |

3.

utgår

Ändring 27

Förslag till direktiv

Artikel 15 – punkt 1 – stycken 2 och 3

Godkännande får inte nekas endast med motiveringen att den fysiska eller juridiska personen är etablerad i en annan medlemsstat
  och har för avsikt att driva skatteupplaget genom en företrädare eller en filial i den medlemsstat som utfärdar godkännandet
  .

Godkännandet ska omfattas av villkor som myndigheterna får fastställa för att förhindra eventuellt skatteundandragande eller missbruk
  . Godkännande får
  emellertid
  inte nekas endast med motiveringen att den fysiska eller juridiska personen är etablerad i en annan medlemsstat.

Godkännandet ska gälla de verksamheter som avses i artikel 14.3.

Ändring 28

Förslag till direktiv

Artikel 16 – punkt 1 – inledningen

| 1. | Punktskattebelagda varor får flyttas med punktskatteuppskov inom gemenskapens territorium |
| --- | --- |

1.

Punktskattebelagda varor får flyttas med punktskatteuppskov inom gemenskapens territorium

| 1. | Punktskattebelagda varor får flyttas med punktskatteuppskov
  mellan två punkter
  inom gemenskapens territorium,
  och även genom ett tredjeland eller genom en region i ett tredjeland |
| --- | --- |

1.

Punktskattebelagda varor får flyttas med punktskatteuppskov
  mellan två punkter
  inom gemenskapens territorium,
  och även genom ett tredjeland eller genom en region i ett tredjeland

Ändring 29

Förslag till direktiv

Artikel 16 – punkt 1 – led a – led ii

| ii) | en fysisk eller juridisk person som av destinationsmedlemsstatens behöriga myndigheter fått tillstånd att, på de villkor som dessa myndigheter angett, ta emot punktskattebelagda varor som avsänts från en annan medlemsstat enligt uppskovsreglerna, nedan kallad
  ”registrerad mottagare” |
| --- | --- |

ii)

en fysisk eller juridisk person som av destinationsmedlemsstatens behöriga myndigheter fått tillstånd att, på de villkor som dessa myndigheter angett, ta emot punktskattebelagda varor som avsänts från en annan medlemsstat enligt uppskovsreglerna, nedan kallad
  ”registrerad mottagare”

| ii) | lokaler som tillhör en
  registrerad mottagare, |
| --- | --- |

ii)

lokaler som tillhör en
  registrerad mottagare,

Ändring 30

Förslag till direktiv

Artikel 16 – punkt 1 – led b

| b) | från platsen för importen till någon av de destinationer som avses i a, om varorna avsänds av en
  fysisk eller juridisk person som godkänts för detta ändamål av de behöriga myndigheterna i importmedlemsstaten på de villkor som dessa myndigheter angett, nedan kallad
  ”registrerad avsändare”. |
| --- | --- |

b)

från platsen för importen till någon av de destinationer som avses i a, om varorna avsänds av en
  fysisk eller juridisk person som godkänts för detta ändamål av de behöriga myndigheterna i importmedlemsstaten på de villkor som dessa myndigheter angett, nedan kallad
  ”registrerad avsändare”.

| b) | från platsen för importen till någon av de destinationer
  eller mottagare
  som avses i a, om varorna avsänds av en registrerad avsändare. |
| --- | --- |

b)

från platsen för importen till någon av de destinationer
  eller mottagare
  som avses i a, om varorna avsänds av en registrerad avsändare.

Ändring 31

Förslag till direktiv

Artikel 17 – punkt 1 – inledningen

| 1. | De behöriga myndigheterna i avsändarmedlemsstaten ska, på villkor som de anger, kräva att riskerna i samband med flyttning med punktskatteuppskov täcks av en garantiförbindelse som får lämnas av en eller flera av följande personer: |
| --- | --- |

1.

De behöriga myndigheterna i avsändarmedlemsstaten ska, på villkor som de anger, kräva att riskerna i samband med flyttning med punktskatteuppskov täcks av en garantiförbindelse som får lämnas av en eller flera av följande personer:

| 1. | De behöriga myndigheterna i avsändarmedlemsstaten ska, på villkor som de anger, kräva att riskerna i samband med flyttning med punktskatteuppskov täcks av en garantiförbindelse som får lämnas av en eller flera av följande personer
  eller för deras räkning
  : |
| --- | --- |

1.

De behöriga myndigheterna i avsändarmedlemsstaten ska, på villkor som de anger, kräva att riskerna i samband med flyttning med punktskatteuppskov täcks av en garantiförbindelse som får lämnas av en eller flera av följande personer
  eller för deras räkning
  :

Ändring 32

Förslag till direktiv

Artikel 17 – punkt 2 – stycke 1

| 2. | Garantin ska vara giltig i hela gemenskapen. |
| --- | --- |

2.

Garantin ska vara giltig i hela gemenskapen.

| 2. | Garantin ska vara giltig i hela gemenskapen
  och kan utfärdas |
| --- | --- |

2.

Garantin ska vara giltig i hela gemenskapen
  och kan utfärdas

| a) | av ett organ med tillstånd att driva verksamhet i kreditinstitut i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (2) eller |
| --- | --- |

a)

| b) | av ett företag med tillstånd att bedriva försäkringsverksamhet i enlighet med rådets direktiv 92/49/EEG av den 18 juni 1992 om samordning av lagar och andra författningar som avser annan direkt försäkring än livförsäkring (3) |
| --- | --- |

b)

Ändring 33

Förslag till direktiv

Artikel 17a (ny)

Artikel 17a

1.
     
  På begäran av den person som avses i artikel 17.1 kan de behöriga myndigheterna i avsändarmedlemsstaten, på villkor som de anger, medge att en fullständig garantiförbindelse upprättas omfattande ett begränsat belopp av punktskatten, eller att ingen garantiförbindelse upprättas, under förutsättning att skatteansvaret för transporten garanteras av den som ansvarar för transporten.

2.
     
  Det tillstånd som avses i punkt 1 får endast ges till personer som uppfyller följande villkor:

| a) | De ska vara etablerade i gemenskapens tullområde. |
| --- | --- |

a)

De ska vara etablerade i gemenskapens tullområde.

| b) | De ska ha en godtagbar bakgrund när det gäller tillhandahållandet av garantiförbindelser för flyttning av punktskattebelagda varor som omfattas av ett uppskovsförfarande. |
| --- | --- |

b)

De ska ha en godtagbar bakgrund när det gäller tillhandahållandet av garantiförbindelser för flyttning av punktskattebelagda varor som omfattas av ett uppskovsförfarande.

| c) | De ska regelbundet lämna garantiförbindelser för flyttning av punktskattebelagda varor som omfattas av ett uppskovsförfarande eller av tullmyndigheterna anses vara i stånd att uppfylla sina skyldigheter med avseende på detta förfarande. |
| --- | --- |

c)

De ska regelbundet lämna garantiförbindelser för flyttning av punktskattebelagda varor som omfattas av ett uppskovsförfarande eller av tullmyndigheterna anses vara i stånd att uppfylla sina skyldigheter med avseende på detta förfarande.

3.
     
  Beslut om de åtgärder som styr tillståndsbeviljande vid tillämpning av punkterna 1 och 2 ska fattas i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 40.2.

Ändring 34

Förslag till direktiv

Artikel 18 – punkt 2 – stycke 2 – inledningen

En registrerad mottagare som fått tillstånd enligt första stycket ska

En
  tillfälligt
  registrerad mottagare som fått tillstånd enligt första stycket ska

Ändring 35

Förslag till direktiv

Artikel 19 – punkt 1

| 1. | Flyttning av punktskattebelagda varor med punktskatteuppskov ska anses vara påbörjad när varorna lämnar det avsändande skatteupplaget eller platsen för importen. |
| --- | --- |

1.

Flyttning av punktskattebelagda varor med punktskatteuppskov ska anses vara påbörjad när varorna lämnar det avsändande skatteupplaget eller platsen för importen.

| 1. | Flyttning av punktskattebelagda varor med punktskatteuppskov ska anses vara påbörjad när varorna lämnar det avsändande skatteupplaget eller platsen för importen.
  Den tidpunkt då varorna lämnar skatteupplaget eller platsen för importen fastställs genom att ett kompletterande informationsmeddelande omedelbart skickas till den behöriga myndigheten av den godkände lagerhavaren eller den godkände avsändaren
  . |
| --- | --- |

1.

Flyttning av punktskattebelagda varor med punktskatteuppskov ska anses vara påbörjad när varorna lämnar det avsändande skatteupplaget eller platsen för importen.
  Den tidpunkt då varorna lämnar skatteupplaget eller platsen för importen fastställs genom att ett kompletterande informationsmeddelande omedelbart skickas till den behöriga myndigheten av den godkände lagerhavaren eller den godkände avsändaren
  .

Ändring 36

Förslag till direktiv

Artikel 19 – punkt 2

| 2. | Flyttning av punktskattebelagda varor med punktskatteuppskov
  ska anses vara avslutad
  när mottagaren tagit emot leveransen eller, i det fall som avses i artikel 16.1a iii, när varorna lämnat gemenskapens territorium. |
| --- | --- |

2.

Flyttning av punktskattebelagda varor med punktskatteuppskov
  ska anses vara avslutad
  när mottagaren tagit emot leveransen eller, i det fall som avses i artikel 16.1a iii, när varorna lämnat gemenskapens territorium.

| 2. | Flyttning av punktskattebelagda varor med punktskatteuppskov
  avslutas |
| --- | --- |

2.

Flyttning av punktskattebelagda varor med punktskatteuppskov
  avslutas

| — | när mottagaren tagit emot leveransen; den tidpunkt då mottagaren tar emot leveransen av varor fastställs genom att ett kompletterande informationsmeddelande skickas av mottagaren till den behöriga myndigheten omedelbart när varorna anlänt. |
| --- | --- |

—

när mottagaren tagit emot leveransen; den tidpunkt då mottagaren tar emot leveransen av varor fastställs genom att ett kompletterande informationsmeddelande skickas av mottagaren till den behöriga myndigheten omedelbart när varorna anlänt.

| — | eller, i det fall som avses i artikel 16.1a iii, när varorna lämnat gemenskapens territorium eller överförts till ett suspensivt tullförfarande. |
| --- | --- |

—

Ändring 37

Förslag till direktiv

Artikel 19a (ny)

Artikel 19a

Reglerna för förflyttning av punktskattebelagda varor som omfattas av ett uppskovsförfarande ska medge, på villkor som de behöriga myndigheterna i avsändarmedlemsstaten anger, att en fullständig garantiförbindelse lämnas omfattande lägre punktskatt, eller att ingen garantiförbindelse upprättas, under förutsättning att skatteansvaret för transporten garanteras av den som ansvarar för transporten.

Ändring 38

Förslag till direktiv

Artikel 20 – punkt 1

| 1. | En flyttning av punktskattebelagda varor ska anses äga rum med punktskatteuppskov endast om varorna åtföljs av ett elektroniskt administrativt dokument som behandlas i enlighet med punkterna 2 och 3. |
| --- | --- |

1.

En flyttning av punktskattebelagda varor ska anses äga rum med punktskatteuppskov endast om varorna åtföljs av ett elektroniskt administrativt dokument som behandlas i enlighet med punkterna 2 och 3.

| 1. | En flyttning av punktskattebelagda varor ska anses äga rum med punktskatteuppskov endast om varorna åtföljs av ett elektroniskt administrativt dokument som behandlas i enlighet med punkterna 2 och 3.
  Medlemsstaterna och kommissionen ska därför vidta åtgärder för att på nationell nivå införa ett system med öppna nycklar och garantera driftskompatibiliteten mellan dessa system
  . |
| --- | --- |

1.

En flyttning av punktskattebelagda varor ska anses äga rum med punktskatteuppskov endast om varorna åtföljs av ett elektroniskt administrativt dokument som behandlas i enlighet med punkterna 2 och 3.
  Medlemsstaterna och kommissionen ska därför vidta åtgärder för att på nationell nivå införa ett system med öppna nycklar och garantera driftskompatibiliteten mellan dessa system
  .

Ändring 39

Förslag till direktiv

Artikel 20 – punkt 6

| 6. | Avsändaren ska meddela den administrativa referenskoden till den person som medföljer varorna. |
| --- | --- |

6.

| 6. | Sändningen ska åtföljas av ett formulär som möjliggör identifiering av varorna under förflyttningen. |
| --- | --- |

6.

Sändningen ska åtföljas av ett formulär som möjliggör identifiering av varorna under förflyttningen.

Koden ska vara tillgänglig under hela flyttningen med punktskatteuppskov.

Ändring 40

Förslag till direktiv

Artikel 22

De behöriga myndigheterna i avsändarmedlemsstaten får, på villkor som anges av den medlemsstaten, tillåta att avsändaren, med användning av det datoriserade systemet, delar upp en flyttning av energiprodukter med punktskatteuppskov i två eller flera flyttningar, förutsatt att den sammanlagda kvantiteten punktskattebelagda varor inte ändras.

De behöriga myndigheterna i avsändarmedlemsstaten får, på villkor som anges av den medlemsstaten, tillåta att avsändaren, med användning av det datoriserade systemet, delar upp en flyttning av energiprodukter med punktskatteuppskov i två eller flera flyttningar, förutsatt att

| a) | den sammanlagda kvantiteten punktskattebelagda varor inte ändras, och att |
| --- | --- |

a)

den sammanlagda kvantiteten punktskattebelagda varor inte ändras, och att

| b) | uppdelningen genomförs på en medlemsstats territorium i vilken ett sådant förfarande är tillåtet. |
| --- | --- |

b)

Medlemsstaterna
  får också föreskriva att sådan
  uppdelning
  inte får genomföras
  på
  deras
  territorium.

Medlemsstaterna
  ska informera kommissionen om och enligt vilka villkor de tillåter
  uppdelning
  av sändningar
  på
  sitt
  territorium.
  Kommissionen ska vidarebefordra denna information till de andra medlemsstaterna
  .

Ändring 41

Förslag till direktiv

Artikel 23 – punkt 1 – stycke 1

| 1. | Vid mottagande av punktskattebelagda varor på någon av de bestämmelseorter som avses i artikel 16.1 a i, ii eller iv eller artikel 16.2 ska mottagaren
  utan dröjsmål
  lämna en rapport om mottagande av varorna, nedan kallad ”mottagningsrapport”, till de behöriga myndigheterna i destinationsmedlemsstaten, med användning av det datoriserade systemet. |
| --- | --- |

1.

Vid mottagande av punktskattebelagda varor på någon av de bestämmelseorter som avses i artikel 16.1 a i, ii eller iv eller artikel 16.2 ska mottagaren
  utan dröjsmål
  lämna en rapport om mottagande av varorna, nedan kallad ”mottagningsrapport”, till de behöriga myndigheterna i destinationsmedlemsstaten, med användning av det datoriserade systemet.

| 1. | Vid mottagande av punktskattebelagda varor på någon av de bestämmelseorter som avses i artikel 16.1 a i, ii eller iv eller artikel 16.2 ska mottagaren
  senast den första arbetsdagen efter mottagningsdagen
  lämna en rapport om mottagande av varorna, nedan kallad ”mottagningsrapport”, till de behöriga myndigheterna i destinationsmedlemsstaten, med användning av det datoriserade systemet. |
| --- | --- |

1.

Vid mottagande av punktskattebelagda varor på någon av de bestämmelseorter som avses i artikel 16.1 a i, ii eller iv eller artikel 16.2 ska mottagaren
  senast den första arbetsdagen efter mottagningsdagen
  lämna en rapport om mottagande av varorna, nedan kallad ”mottagningsrapport”, till de behöriga myndigheterna i destinationsmedlemsstaten, med användning av det datoriserade systemet.

Ändring 42

Förslag till direktiv

Artikel 24 – punkt 3

| 3. | De behöriga myndigheterna i avsändarmedlemsstaten ska vidarebefordra exportrapporten till avsändaren. |
| --- | --- |

3.

De behöriga myndigheterna i avsändarmedlemsstaten ska vidarebefordra exportrapporten till avsändaren.

| 3. | De behöriga myndigheterna i avsändarmedlemsstaten ska vidarebefordra exportrapporten till avsändaren
  senast den första arbetsdagen efter den dag då det intyg mottogs som anger att de punktskattebelagda varorna lämnat gemenskapens territorium
  . |
| --- | --- |

3.

De behöriga myndigheterna i avsändarmedlemsstaten ska vidarebefordra exportrapporten till avsändaren
  senast den första arbetsdagen efter den dag då det intyg mottogs som anger att de punktskattebelagda varorna lämnat gemenskapens territorium
  .

Ändring 43

Förslag till direktiv

Artikel 26 – punkt 1 – styckena 2 och 3

När systemet åter är tillgängligt ska avsändaren utan dröjsmål lämna ett preliminärt elektroniskt administrativt dokument. Detta dokument ska ersätta det pappersdokument som avses i punkt 1a så snart det behandlats i enlighet med artikel 20.3, och förfarandet för det elektroniska administrativa dokumentet ska tillämpas.

Flyttningen av dessa sändningar, inklusive slutbehandlingen, ska fortsätta i enlighet med reservrutinen, även om det elektroniska systemet åter blir tillgängligt under flyttningen.

Till dess att det elektroniska administrativa dokumentet behandlats i enlighet med artikel 20.3 ska flyttningen anses äga rum med punktskatteuppskov tillsammans med pappersdokumentet.

Ändring 44

Förslag till direktiv

Artikel 26 – punkt 2 – stycke 1

| 2. | Om det datoriserade systemet inte är tillgängligt får en godkänd lagerhavare eller en registrerad avsändare lämna de uppgifter som avses i artiklarna 20.8 och 22 på annat sätt. De behöriga myndigheterna i avsändarmedlemsstaten ska i så fall på den aktuella tidpunkten underrättas om att destinationsändringen eller uppdelningen av flyttningen har inletts. |
| --- | --- |

2.

Om det datoriserade systemet inte är tillgängligt får en godkänd lagerhavare eller en registrerad avsändare lämna de uppgifter som avses i artiklarna 20.8 och 22 på annat sätt. De behöriga myndigheterna i avsändarmedlemsstaten ska i så fall på den aktuella tidpunkten underrättas om att destinationsändringen eller uppdelningen av flyttningen har inletts.

| 2. | Om det datoriserade systemet inte är tillgängligt får en godkänd lagerhavare eller en registrerad avsändare lämna de uppgifter som avses i artiklarna 20.8 och 22 på annat sätt
  som fastställts av medlemsstaterna
  . De behöriga myndigheterna i avsändarmedlemsstaten ska i så fall på den aktuella tidpunkten underrättas om att destinationsändringen eller uppdelningen av flyttningen har inletts. |
| --- | --- |

2.

Om det datoriserade systemet inte är tillgängligt får en godkänd lagerhavare eller en registrerad avsändare lämna de uppgifter som avses i artiklarna 20.8 och 22 på annat sätt
  som fastställts av medlemsstaterna
  . De behöriga myndigheterna i avsändarmedlemsstaten ska i så fall på den aktuella tidpunkten underrättas om att destinationsändringen eller uppdelningen av flyttningen har inletts.

Ändring 45

Förslag till direktiv

Artikel 28

Medlemsstaterna får införa förenklade förfaranden för flyttningar med punktskatteuppskov som sker helt och hållet på deras eget territorium.

Medlemsstaterna får införa förenklade förfaranden för flyttningar med punktskatteuppskov som sker helt och hållet på deras eget territorium,
  inbegripet möjligheten att avstå från kravet på elektronisk övervakning av sådana flyttningar
  .

Ändring 46

Förslag till direktiv

Artikel 29 – led 3a (nytt)

| (3a) | som sker av varor i enlighet med artikel 11.1ea. |
| --- | --- |

(3a)

Ändring 47

Förslag till direktiv

Artikel 30 – punkt 1 – stycke 2

Första stycket gäller också punktskattebelagda varor, dock ej tobaksvaror, som förvärvas av enskilda personer och som transporteras för deras räkning.

utgår

Ändring 48

Förslag till direktiv

Artikel 30 – punkt 2a (ny)

| 2a. | Vid tillämpningen av punkt 2e får medlemsstaterna fastställa referensnivåer, uteslutande till ledning för bevisningen. Dessa får inte underskrida följande: |
| --- | --- |

2a.

| a) | Tobaksvaror |
| --- | --- |

a)

| — | cigaretter: 400 stycken |
| --- | --- |

—

| — | cigariller (som väger högst 3 gram styck): 200 stycken |
| --- | --- |

—

| — | cigarrer: 100 stycken |
| --- | --- |

—

| — | röktobak: 0,5 kilogram |
| --- | --- |

—

| b) | För alkoholdrycker |
| --- | --- |

b)

| — | spritdrycker: 5 liter |
| --- | --- |

—

| — | mellanprodukter: 10 liter |
| --- | --- |

—

| — | vin: 45 liter (varav högst 30 liter mousserande vin) |
| --- | --- |

—

| — | öl: 55 liter. |
| --- | --- |

—

Ändring 49

Förslag till direktiv

Artikel 30 – punkt 2b (ny)

| 2b. | Medlemsstaterna får också föreskriva att punktskatt tas ut i den medlemsstat där förbrukningen sker vid förvärv av mineraloljor som redan släppts för förbrukning i en annan medlemsstat, om dessa produkter transporteras med ovanliga transportsätt av enskilda individer eller för deras räkning. Med ”ovanliga transportsätt” kan avses transport av bränslen på annat sätt än i fordons tankar eller lämpliga reservdunkar liksom transport av flytande eldningsbränsle på annat sätt än med tankfordon som används vid yrkesmässig handel. |
| --- | --- |

2b.

Ändringn 50

Förslag till direktiv

Artikel 34 – punkt 4 – led a

| a) | vara registrerad hos skattemyndigheterna i den medlemsstat varifrån de punktskattebelagda varorna avsänds, |
| --- | --- |

a)

vara registrerad hos skattemyndigheterna i den medlemsstat varifrån de punktskattebelagda varorna avsänds,

| a) | vara registrerad hos skattemyndigheterna i den medlemsstat varifrån de punktskattebelagda varorna avsänds
  och erhålla ett identifikationsdokument från dessa skattemyndigheter
  , |
| --- | --- |

a)

vara registrerad hos skattemyndigheterna i den medlemsstat varifrån de punktskattebelagda varorna avsänds
  och erhålla ett identifikationsdokument från dessa skattemyndigheter
  ,

Ändring 51 och 52

Förslag till direktiv

Artikel 37

| 1. | Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7.1 får medlemsstaterna kräva att punktskattebelagda varor bär skattemärken
  eller
  nationella identifieringsmärken för fiskala ändamål när de släpps för konsumtion på deras territorium eller, i de fall som avses i artikel 31.1 första stycket och artikel 34.1, när de förs in på deras territorium. |
| --- | --- |

1.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7.1 får medlemsstaterna kräva att punktskattebelagda varor bär skattemärken
  eller
  nationella identifieringsmärken för fiskala ändamål när de släpps för konsumtion på deras territorium eller, i de fall som avses i artikel 31.1 första stycket och artikel 34.1, när de förs in på deras territorium.

| 1. | Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7.1 får medlemsstaterna kräva att punktskattebelagda varor bär skattemärken, nationella identifieringsmärken
  eller något annat seriemärke eller kontrollmärke
  för fiskala ändamål när de släpps för konsumtion på deras territorium eller, i de fall som avses i artikel 31.1 första stycket och artikel 34.1, när de förs in på deras territorium. |
| --- | --- |

1.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7.1 får medlemsstaterna kräva att punktskattebelagda varor bär skattemärken, nationella identifieringsmärken
  eller något annat seriemärke eller kontrollmärke
  för fiskala ändamål när de släpps för konsumtion på deras territorium eller, i de fall som avses i artikel 31.1 första stycket och artikel 34.1, när de förs in på deras territorium.

| 2. | Varje medlemsstat som kräver användning av sådana skattemärken
  eller
  nationella identifieringsmärken som avses i punkt 1 ska göra dem tillgängliga för godkända lagerhavare från övriga medlemsstater. |
| --- | --- |

2.

Varje medlemsstat som kräver användning av sådana skattemärken
  eller
  nationella identifieringsmärken som avses i punkt 1 ska göra dem tillgängliga för godkända lagerhavare från övriga medlemsstater.

| 2. | Varje medlemsstat som kräver användning av sådana skattemärken, nationella identifieringsmärken
  eller något annat seriemärke eller kontrollmärke
  som avses i punkt 1 ska göra dem tillgängliga för godkända lagerhavare från övriga medlemsstater. |
| --- | --- |

2.

Varje medlemsstat som kräver användning av sådana skattemärken, nationella identifieringsmärken
  eller något annat seriemärke eller kontrollmärke
  som avses i punkt 1 ska göra dem tillgängliga för godkända lagerhavare från övriga medlemsstater.

| 3. | Medlemsstaterna ska, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelser som kan komma att införas för att säkra en korrekt tillämpning av denna artikel och för att förhindra bedrägeri, skatteundandragande eller missbruk, se till att dessa märken inte skapar hinder för den fria rörligheten för punktskattebelagda varor. |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaterna ska, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelser som kan komma att införas för att säkra en korrekt tillämpning av denna artikel och för att förhindra bedrägeri, skatteundandragande eller missbruk, se till att dessa märken inte skapar hinder för den fria rörligheten för punktskattebelagda varor.

| 3. | Medlemsstaterna ska, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelser som kan komma att införas för att säkra en korrekt tillämpning av denna artikel och för att förhindra bedrägeri, skatteundandragande eller missbruk, se till att dessa märken inte skapar hinder för den fria rörligheten för punktskattebelagda varor. |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaterna ska, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelser som kan komma att införas för att säkra en korrekt tillämpning av denna artikel och för att förhindra bedrägeri, skatteundandragande eller missbruk, se till att dessa märken inte skapar hinder för den fria rörligheten för punktskattebelagda varor.

När sådana märken anbringas på punktskattebelagda varor ska alla belopp som betalats eller garanterats för att erhålla sådana märken återbetalas, efterges eller frisläppas av den medlemsstat som utfärdat dem, om skattskyldighet har inträtt och punktskatt uppburits i en annan medlemsstat.

När sådana märken anbringas på punktskattebelagda varor ska alla belopp som betalats eller garanterats för att erhålla sådana märken återbetalas, efterges eller frisläppas av den medlemsstat som utfärdat dem, om skattskyldighet har inträtt och punktskatt uppburits i en annan medlemsstat.

Den medlemsstat som utfärdade dessa märken får dock kräva bevis för att märkena har tagits bort eller makulerats som villkor för återbetalning, eftergift eller frigörande av de belopp som betalats eller garanterats.

| 4. | Skattemärken
  eller
  identifieringsmärken enligt punkt 1 ska vara giltiga i den medlemsstat som utfärdat dem. Medlemsstater får dock komma överens om att erkänna varandras märken. |
| --- | --- |

4.

Skattemärken
  eller
  identifieringsmärken enligt punkt 1 ska vara giltiga i den medlemsstat som utfärdat dem. Medlemsstater får dock komma överens om att erkänna varandras märken.

| 4. | Skattemärken,
  nationella
  identifieringsmärken
  eller andra seriemärken eller kontrollmärken
  enligt punkt 1 ska vara giltiga i den medlemsstat som utfärdat dem. Medlemsstater får dock komma överens om att erkänna varandras märken. |
| --- | --- |

4.

Skattemärken,
  nationella
  identifieringsmärken
  eller andra seriemärken eller kontrollmärken
  enligt punkt 1 ska vara giltiga i den medlemsstat som utfärdat dem. Medlemsstater får dock komma överens om att erkänna varandras märken.

Ändring 53

Förslag till direktiv

Artikel 39

Till dess att rådet har antagit gemenskapsbestämmelser om furnering för fartyg och luftfartyg får medlemsstaterna bibehålla sina nationella bestämmelser på detta område.

Till dess att rådet har antagit gemenskapsbestämmelser om furnering för fartyg och luftfartyg får medlemsstaterna bibehålla sina nationella bestämmelser på detta område.
  Dessa nationella bestämmelser måste delges andra medlemsstater så att deras ekonomiska aktörer ska kunna dra nytta av dem
  .

---

(1)  

  EUT L 145, 4.6.2008, s. 1.

(2)  

  EUT L 177, 30.6.2006, s. 1.

(3)  

  EGT L 228, 11.8.1992, s. 1.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/103 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/103

---

Program för frukt i skolan *

P6_TA(2008)0542

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 november 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordningarna (EG) nr 1290/2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken och (EG) nr 1234/2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) i syfte att upprätta ett program för frukt i skolan (KOM(2008)0442 – C6-0315/2008 – 2008/0146(CNS))

(2010/C 16 E/31)

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0442), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0442),

| — | med beaktande av artiklarna 36 och 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0315/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 36 och 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0315/2008),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0391/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0391/2008).

1.   Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

2.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

3.   Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

4.   Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

5.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1


  Förslag till förordning – ändringsakt


  Skäl 2 |
| (2) | Att stabilisera marknaderna, trygga livsmedelsförsörjningen och tillförsäkra konsumenterna tillgång till varor till skäliga priser är några av de mål för den gemensamma jordbrukspolitiken som anges i artikel 33 i fördraget. Gemenskapsstöd enligt ett program för frukt i skolan för utdelning av frukt (däribland bananer) och grönsaker samt produkter av dessa livsmedel till skolelever skulle bidra till att uppnå dessa mål. Ett sådant program
  bör
  dessutom få de unga konsumenterna att sätta värde på frukt och grönsaker och
  bör
  därför öka konsumtionen
  av dem i framtiden
  , vilket skulle öka jordbrukets lönsamhet, vilket också är ett mål för den gemensamma jordbrukspolitiken. Dessutom får enligt led b i artikel 35 i fördraget beslut fattas inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken om gemensamma åtgärder, som ett program för frukt i skolan, för att främja konsumtionen av vissa varor. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 2

(2)

Att stabilisera marknaderna, trygga livsmedelsförsörjningen och tillförsäkra konsumenterna tillgång till varor till skäliga priser är några av de mål för den gemensamma jordbrukspolitiken som anges i artikel 33 i fördraget. Gemenskapsstöd enligt ett program för frukt i skolan för utdelning av frukt (däribland bananer) och grönsaker samt produkter av dessa livsmedel till skolelever skulle bidra till att uppnå dessa mål. Ett sådant program
  bör
  dessutom få de unga konsumenterna att sätta värde på frukt och grönsaker och
  bör
  därför öka konsumtionen
  av dem i framtiden
  , vilket skulle öka jordbrukets lönsamhet, vilket också är ett mål för den gemensamma jordbrukspolitiken. Dessutom får enligt led b i artikel 35 i fördraget beslut fattas inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken om gemensamma åtgärder, som ett program för frukt i skolan, för att främja konsumtionen av vissa varor.

| (2) | Att stabilisera marknaderna, trygga livsmedelsförsörjningen och tillförsäkra konsumenterna tillgång till varor till skäliga priser är några av de mål för den gemensamma jordbrukspolitiken som anges i artikel 33 i fördraget. Gemenskapsstöd enligt ett program för frukt i skolan för utdelning till skolelever av frukt (däribland bananer) och grönsaker
  som har sitt ursprung i EU
  samt produkter av dessa livsmedel,
  är så färska som möjligt, säsongmässiga och billiga
  skulle bidra till att uppnå dessa mål.
  Medlemsstaterna bör i enlighet med subsidiaritetsprincipen ges tillräcklig frihet att fastställa målgrupper så att de på grundval av gruppernas behov kan dela ut frukt i skolorna till en så stor grupp elever som möjligt
  . Ett sådant program
  borde
  dessutom få de unga konsumenterna att sätta värde på frukt och grönsaker och
  borde
  därför
  bidra positivt till folkhälsan och kampen mot barnfattigdom
  , öka
  den framtida
  konsumtionen
  och därmed ge multiplikatoreffekter genom att elever, föräldrar och lärare engageras
  , vilket skulle
  ha en klart positiv folkhälsoeffekt och
  öka jordbrukets lönsamhet, vilket också är ett mål för den gemensamma jordbrukspolitiken. Dessutom får enligt led b i artikel 35 i fördraget beslut fattas inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken om gemensamma åtgärder, som ett program för frukt i skolan, för att främja konsumtionen av vissa varor.
  Dessa åtgärder bör kombineras med ytterligare inslag av hälsokunskap och näringslära samt främja och gynna regionala producenter, särskilt dem från bergsområdena
  . |
| --- | --- |

(2)

Att stabilisera marknaderna, trygga livsmedelsförsörjningen och tillförsäkra konsumenterna tillgång till varor till skäliga priser är några av de mål för den gemensamma jordbrukspolitiken som anges i artikel 33 i fördraget. Gemenskapsstöd enligt ett program för frukt i skolan för utdelning till skolelever av frukt (däribland bananer) och grönsaker
  som har sitt ursprung i EU
  samt produkter av dessa livsmedel,
  är så färska som möjligt, säsongmässiga och billiga
  skulle bidra till att uppnå dessa mål.
  Medlemsstaterna bör i enlighet med subsidiaritetsprincipen ges tillräcklig frihet att fastställa målgrupper så att de på grundval av gruppernas behov kan dela ut frukt i skolorna till en så stor grupp elever som möjligt
  . Ett sådant program
  borde
  dessutom få de unga konsumenterna att sätta värde på frukt och grönsaker och
  borde
  därför
  bidra positivt till folkhälsan och kampen mot barnfattigdom
  , öka
  den framtida
  konsumtionen
  och därmed ge multiplikatoreffekter genom att elever, föräldrar och lärare engageras
  , vilket skulle
  ha en klart positiv folkhälsoeffekt och
  öka jordbrukets lönsamhet, vilket också är ett mål för den gemensamma jordbrukspolitiken. Dessutom får enligt led b i artikel 35 i fördraget beslut fattas inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken om gemensamma åtgärder, som ett program för frukt i skolan, för att främja konsumtionen av vissa varor.
  Dessa åtgärder bör kombineras med ytterligare inslag av hälsokunskap och näringslära samt främja och gynna regionala producenter, särskilt dem från bergsområdena
  .

Ändring 2

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 2a (nytt)

| (2a) | Detta program som främjar konsumtionen av frukt i skolan bör klart definieras som ett initiativ från Europeiska unionen för att bekämpa fetma hos barn och utveckla deras smak för frukt och grönsaker. Programmet bör också göra det möjligt att med stöd av lämpliga utbildningsprogram uppmärksamma barnen på de olika årstiderna. Utbildningsmyndigheterna bör därför främst se till att säsongens frukt delas ut, och främja stor variation så att barnen kan upptäcka olika smaker. |
| --- | --- |

(2a)

Ändring 3

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 3

| (3) | Vidare krävs enligt artikel 152.1 i fördraget att ”en hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder”. De uppenbara positiva hälsoeffekterna av ett program för frukt i skolan är inslag som bör integreras med genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

(3)

Vidare krävs enligt artikel 152.1 i fördraget att ”en hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder”. De uppenbara positiva hälsoeffekterna av ett program för frukt i skolan är inslag som bör integreras med genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken.

| (3) | Vidare krävs enligt artikel 152.1 i fördraget att ”en hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder”. De uppenbara positiva hälsoeffekterna av ett program för frukt i skolan är inslag som bör integreras med genomförandet av
  EU:s politiska strategier generellt och med
  den gemensamma jordbrukspolitiken
  i synnerhet
  . |
| --- | --- |

(3)

Vidare krävs enligt artikel 152.1 i fördraget att ”en hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder”. De uppenbara positiva hälsoeffekterna av ett program för frukt i skolan är inslag som bör integreras med genomförandet av
  EU:s politiska strategier generellt och med
  den gemensamma jordbrukspolitiken
  i synnerhet
  .

Ändring 4

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 3a (nytt)

| 3a. | I den europeiska handlingsplanen för ekologiska livsmedel och ekologiskt jordbruk förslår man att starta en flerårig EU-täckande informations- och reklamkampanj i syfte att informera skolor om fördelarna med det ekologiska jordbruket och se till att konsumenterna känner igen både produkterna och EU-logon. Programmet för frukt i skolan bör stödja dessa mål, särskilt i fråga om ekologiskt odlad frukt, och kompletterande åtgärder bör omfatta tillhandahållande av information om ekologiskt jordbruk. |
| --- | --- |

3a.

Ändring 5

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 6

| (6) | Det bör därför beslutas om gemenskapsstöd för
  medfinansiering
  av utdelning till skolelever av vissa hälsosamma produkter från sektorerna för frukt och grönsaker,
  bearbetade produkter av frukt och grönsaker
  respektive bananer,
  samt också
  för vissa därmed sammanhängande kostnader för logistik, distribution, utrustning, kommunikation, uppföljning och utvärdering. Kommissionen bör fastställa villkoren för programmet. |
| --- | --- |

(6)

Det bör därför beslutas om gemenskapsstöd för
  medfinansiering
  av utdelning till skolelever av vissa hälsosamma produkter från sektorerna för frukt och grönsaker,
  bearbetade produkter av frukt och grönsaker
  respektive bananer,
  samt också
  för vissa därmed sammanhängande kostnader för logistik, distribution, utrustning, kommunikation, uppföljning och utvärdering. Kommissionen bör fastställa villkoren för programmet.

| (6) | Det bör därför beslutas om gemenskapsstöd för
  finansiering
  av utdelning till skolelever av vissa hälsosamma produkter från sektorerna för frukt och grönsaker, respektive bananer, för vissa därmed sammanhängande kostnader för logistik, distribution, utrustning, kommunikation, uppföljning och utvärdering
  samt också för de kompletterande åtgärder som krävs för att få programmet att fungera effektivt
  . Kommissionen bör fastställa villkoren för programmet.
  Särskild uppmärksamhet bör fästas vid kvalitets- och miljökraven på de produkter som ingår i programmet, vilka måste uppfylla de allra strängaste kriterierna och i första hand bestå av säsongsprodukter och härröra från lokal produktion eller, i mån av möjlighet, från EU
  . |
| --- | --- |

(6)

Det bör därför beslutas om gemenskapsstöd för
  finansiering
  av utdelning till skolelever av vissa hälsosamma produkter från sektorerna för frukt och grönsaker, respektive bananer, för vissa därmed sammanhängande kostnader för logistik, distribution, utrustning, kommunikation, uppföljning och utvärdering
  samt också för de kompletterande åtgärder som krävs för att få programmet att fungera effektivt
  . Kommissionen bör fastställa villkoren för programmet.
  Särskild uppmärksamhet bör fästas vid kvalitets- och miljökraven på de produkter som ingår i programmet, vilka måste uppfylla de allra strängaste kriterierna och i första hand bestå av säsongsprodukter och härröra från lokal produktion eller, i mån av möjlighet, från EU
  .

Ändring 6

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 7

| (7) | För att säkerställa att programmet för frukt i skolan genomförs korrekt bör de medlemsstater som vill utnyttja det först utarbeta en strategi för genomförandet på nationell eller regional nivå. De bör också besluta om de kompletterande åtgärder som krävs för att få programmet att fungera effektivt. |
| --- | --- |

(7)

För att säkerställa att programmet för frukt i skolan genomförs korrekt bör de medlemsstater som vill utnyttja det först utarbeta en strategi för genomförandet på nationell eller regional nivå. De bör också besluta om de kompletterande åtgärder som krävs för att få programmet att fungera effektivt.

| (7) | För att säkerställa att programmet för frukt i skolan genomförs korrekt bör de medlemsstater som vill utnyttja det först utarbeta en strategi för genomförandet på nationell eller regional nivå,
  vilken även omfattar utbildning för målgrupper
  . De bör också besluta om de kompletterande
  utbildningsmässiga och logistiska
  åtgärder som krävs för att få programmet att fungera effektivt.
  Kommissionen bör utarbeta riktlinjer för genomförandet av denna förordning. Medlemsstaterna kan på ett pedagogiskt sätt införliva dessa åtgärder i skolornas undervisningsprogram om kost och hälsa
  . |
| --- | --- |

(7)

För att säkerställa att programmet för frukt i skolan genomförs korrekt bör de medlemsstater som vill utnyttja det först utarbeta en strategi för genomförandet på nationell eller regional nivå,
  vilken även omfattar utbildning för målgrupper
  . De bör också besluta om de kompletterande
  utbildningsmässiga och logistiska
  åtgärder som krävs för att få programmet att fungera effektivt.
  Kommissionen bör utarbeta riktlinjer för genomförandet av denna förordning. Medlemsstaterna kan på ett pedagogiskt sätt införliva dessa åtgärder i skolornas undervisningsprogram om kost och hälsa
  .

Ändring 7

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 8

| (8) | För att inte begränsa den samlade effekten av liknande nationella åtgärder bör medlemsstaterna också
  kunna
  bevilja ytterligare nationellt stöd till leveranser av produkter och till täckning av därmed sammanhängande kostnader, och programmet för gratis frukt i skolan bör inte påverka särskilda nationella program för frukt i skolan som följer gemenskapslagstiftningen. För att säkerställa att gemenskapsprogrammet ger effekter i praktiken
  bör
  det dock inte ersätta redan förekommande finansiering av befintliga nationella program för frukt i skolan eller för annan distribution till skolor som även omfattar frukt. |
| --- | --- |

(8)

För att inte begränsa den samlade effekten av liknande nationella åtgärder bör medlemsstaterna också
  kunna
  bevilja ytterligare nationellt stöd till leveranser av produkter och till täckning av därmed sammanhängande kostnader, och programmet för gratis frukt i skolan bör inte påverka särskilda nationella program för frukt i skolan som följer gemenskapslagstiftningen. För att säkerställa att gemenskapsprogrammet ger effekter i praktiken
  bör
  det dock inte ersätta redan förekommande finansiering av befintliga nationella program för frukt i skolan eller för annan distribution till skolor som även omfattar frukt.

| (8) | För att inte begränsa den samlade effekten av liknande nationella åtgärder bör medlemsstaterna också
  uppmuntras att
  bevilja ytterligare nationellt stöd till leveranser av produkter och till täckning av därmed sammanhängande kostnader, och programmet för gratis frukt i skolan bör inte påverka särskilda nationella program för frukt i skolan som följer gemenskapslagstiftningen. För att säkerställa att gemenskapsprogrammet ger effekter i praktiken
  får
  det dock inte ersätta redan förekommande
  nationell
  finansiering av befintliga
  fleråriga
  nationella program för frukt i skolan eller för annan distribution till skolor som även omfattar frukt.
  Gemenskapsfinansieringen bör vara av kompletterande karaktär och reserveras för nya program eller utvidgning av befintliga program
  . |
| --- | --- |

(8)

För att inte begränsa den samlade effekten av liknande nationella åtgärder bör medlemsstaterna också
  uppmuntras att
  bevilja ytterligare nationellt stöd till leveranser av produkter och till täckning av därmed sammanhängande kostnader, och programmet för gratis frukt i skolan bör inte påverka särskilda nationella program för frukt i skolan som följer gemenskapslagstiftningen. För att säkerställa att gemenskapsprogrammet ger effekter i praktiken
  får
  det dock inte ersätta redan förekommande
  nationell
  finansiering av befintliga
  fleråriga
  nationella program för frukt i skolan eller för annan distribution till skolor som även omfattar frukt.
  Gemenskapsfinansieringen bör vara av kompletterande karaktär och reserveras för nya program eller utvidgning av befintliga program
  .

Ändring 8

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 9

| (9) | För att säkerställa en sund budgetförvaltning bör det föreskrivas ett fast tak för gemenskapsstödet och maximala medfinansieringsnivåer, och gemenskapens bidrag till finansieringen av programmet bör läggas till i förteckningen över utgifter som berättigar till finansiering från EGFJ i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

(9)

För att säkerställa en sund budgetförvaltning bör det föreskrivas ett fast tak för gemenskapsstödet och maximala medfinansieringsnivåer, och gemenskapens bidrag till finansieringen av programmet bör läggas till i förteckningen över utgifter som berättigar till finansiering från EGFJ i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken.

| (9) | För att säkerställa en sund budgetförvaltning bör det föreskrivas ett fast tak för gemenskapsstödet och maximala medfinansieringsnivåer, och gemenskapens bidrag till finansieringen av programmet bör läggas till i förteckningen över utgifter som berättigar till finansiering från EGFJ i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken.
  Om en eller flera medlemsstater inte utnyttjar gemenskapsfinansieringen kan medlen överföras och användas i andra medlemsstater
  . |
| --- | --- |

(9)

För att säkerställa en sund budgetförvaltning bör det föreskrivas ett fast tak för gemenskapsstödet och maximala medfinansieringsnivåer, och gemenskapens bidrag till finansieringen av programmet bör läggas till i förteckningen över utgifter som berättigar till finansiering från EGFJ i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken.
  Om en eller flera medlemsstater inte utnyttjar gemenskapsfinansieringen kan medlen överföras och användas i andra medlemsstater
  .

Ändring 9

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 10

| (10) | För att ge den tid som krävs för ett friktionsfritt genomförande av programmet bör det tillämpas från och med läsåret 2009/2010.
  En rapport om genomförandet av programmet bör lämnas
  efter tre år. |
| --- | --- |

(10)

För att ge den tid som krävs för ett friktionsfritt genomförande av programmet bör det tillämpas från och med läsåret 2009/2010.
  En rapport om genomförandet av programmet bör lämnas
  efter tre år.

| (10) | För att ge den tid som krävs för ett friktionsfritt genomförande av programmet bör det tillämpas från och med läsåret 2009/2010.
  Medlemsstaterna bör utföra en årlig utvärdering av genomförandet och konsekvenserna av programmet, och kommissionen bör lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet
  efter tre år.
  Endast ett program som pågår under en längre tid får positiva effekter på lång sikt, och man måste därför se till att programmet följs upp och utvärderas för att effektivitet och eventuella förbättringar ska kunna bedömas
  . |
| --- | --- |

(10)

För att ge den tid som krävs för ett friktionsfritt genomförande av programmet bör det tillämpas från och med läsåret 2009/2010.
  Medlemsstaterna bör utföra en årlig utvärdering av genomförandet och konsekvenserna av programmet, och kommissionen bör lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet
  efter tre år.
  Endast ett program som pågår under en längre tid får positiva effekter på lång sikt, och man måste därför se till att programmet följs upp och utvärderas för att effektivitet och eventuella förbättringar ska kunna bedömas
  .

Ändring 10

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 11

| (11) | För att öka programmets effekter bör gemenskapen kunna finansiera åtgärder för information, uppföljning och kontroll som syftar till att öka allmänhetens medvetande om programmet för frukt i skolan och dess mål samt åtgärder för att upprätta nätverk som har samband med det, utan att det påverkar gemenskapens befogenheter att inom ramen för rådets förordning (EG) nr 3/2008 av den 17 december 2007 om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter på den inre marknaden och i tredjeland medfinansiera nödvändiga kompletterande åtgärder för att öka medvetenheten om de välgörande effekterna på hälsan av konsumtion av frukt och grönsaker. |
| --- | --- |

(11)

För att öka programmets effekter bör gemenskapen kunna finansiera åtgärder för information, uppföljning och kontroll som syftar till att öka allmänhetens medvetande om programmet för frukt i skolan och dess mål samt åtgärder för att upprätta nätverk som har samband med det, utan att det påverkar gemenskapens befogenheter att inom ramen för rådets förordning (EG) nr 3/2008 av den 17 december 2007 om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter på den inre marknaden och i tredjeland medfinansiera nödvändiga kompletterande åtgärder för att öka medvetenheten om de välgörande effekterna på hälsan av konsumtion av frukt och grönsaker.

| (11) | För att öka programmets effekter bör gemenskapen kunna finansiera åtgärder för information, uppföljning och kontroll som syftar till att öka allmänhetens medvetande om programmet för frukt i skolan och dess mål samt åtgärder för att upprätta nätverk som har samband med det, utan att det påverkar gemenskapens befogenheter att inom ramen för rådets förordning (EG) nr 3/2008 av den 17 december 2007 om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter på den inre marknaden och i tredjeland medfinansiera nödvändiga kompletterande åtgärder för att öka medvetenheten om de välgörande effekterna på hälsan av konsumtion av frukt och grönsaker.
  Det är av avgörande betydelse att kommissionen bedriver en omfattande kampanj för att informera om detta program i hela EU
  . |
| --- | --- |

(11)

För att öka programmets effekter bör gemenskapen kunna finansiera åtgärder för information, uppföljning och kontroll som syftar till att öka allmänhetens medvetande om programmet för frukt i skolan och dess mål samt åtgärder för att upprätta nätverk som har samband med det, utan att det påverkar gemenskapens befogenheter att inom ramen för rådets förordning (EG) nr 3/2008 av den 17 december 2007 om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter på den inre marknaden och i tredjeland medfinansiera nödvändiga kompletterande åtgärder för att öka medvetenheten om de välgörande effekterna på hälsan av konsumtion av frukt och grönsaker.
  Det är av avgörande betydelse att kommissionen bedriver en omfattande kampanj för att informera om detta program i hela EU
  .

Ändring 13

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 2 – led 1 – led a

Förordning (EG) nr 1234/2007

Artikel 103ga – punkt 1

| 1. | På villkor som ska fastställas av kommissionen ska från och med läsåret 2009/2010 gemenskapsstöd ges till utdelning till
  skolelever
  av vissa produkter från sektorerna för frukt och grönsaker,
  bearbetade produkter av frukt och grönsaker
  respektive bananer, som
  ska fastställas
  av kommissionen; gemenskapsstöd ska även
  få
  ges till vissa därmed sammanhängande kostnader för logistik, distribution, utrustning, kommunikation, uppföljning och utvärdering. |
| --- | --- |

1.

På villkor som ska fastställas av kommissionen ska från och med läsåret 2009/2010 gemenskapsstöd ges till utdelning till
  skolelever
  av vissa produkter från sektorerna för frukt och grönsaker,
  bearbetade produkter av frukt och grönsaker
  respektive bananer, som
  ska fastställas
  av kommissionen; gemenskapsstöd ska även
  få
  ges till vissa därmed sammanhängande kostnader för logistik, distribution, utrustning, kommunikation, uppföljning och utvärdering.

| 1. | På villkor som ska fastställas av kommissionen ska från och med läsåret 2009/2010 gemenskapsstöd ges till utdelning till
  skol- och förskoleelever
  av vissa produkter från sektorerna för frukt och grönsaker, respektive bananer
  inom EU
  , som
  valts ut
  av kommissionen
  och som ska fastställas mer detaljerat av medlemsstaterna
  ; gemenskapsstöd ska även ges till vissa därmed sammanhängande kostnader för logistik, distribution, utrustning, kommunikation, uppföljning och utvärdering,
  samt för att finansiera de kompletterande åtgärder som krävs för att få programmet att fungera effektivt
  . |
| --- | --- |

1.

På villkor som ska fastställas av kommissionen ska från och med läsåret 2009/2010 gemenskapsstöd ges till utdelning till
  skol- och förskoleelever
  av vissa produkter från sektorerna för frukt och grönsaker, respektive bananer
  inom EU
  , som
  valts ut
  av kommissionen
  och som ska fastställas mer detaljerat av medlemsstaterna
  ; gemenskapsstöd ska även ges till vissa därmed sammanhängande kostnader för logistik, distribution, utrustning, kommunikation, uppföljning och utvärdering,
  samt för att finansiera de kompletterande åtgärder som krävs för att få programmet att fungera effektivt
  .

Kommissionen och medlemsstaterna ska välja ut frukter och grönsaker som är så färska som möjligt, säsongsmässiga och billiga, på basis av hälsokriterier såsom lägsta möjliga halt av onaturliga och ohälsosamma tillsatsämnen.

Lokala produkter bör prioriteras för att onödig transport och därmed förbundna miljöföroreningar ska kunna undvikas.

Organiskt odlade och lokalt producerade frukter och grönsaker ska, om sådana finns, särskilt beaktas.

Ändring 14

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 2 – led 1 – led a

Förordning (EG) nr 1234/2007

Artikel 103ga – punkt 2

| 2. | Medlemsstater som önskar delta i programmet på nationell eller regional nivå ska först upprätta en strategi för genomförandet av det.
  De
  ska också
  besluta om
  de kompletterande åtgärder som krävs för att få programmet att fungera effektivt. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstater som önskar delta i programmet på nationell eller regional nivå ska först upprätta en strategi för genomförandet av det.
  De
  ska också
  besluta om
  de kompletterande åtgärder som krävs för att få programmet att fungera effektivt.

| 2. | Medlemsstater som önskar delta i programmet på nationell eller regional nivå ska först upprätta en strategi för genomförandet av det,
  i vilken hänsyn ska tas till de mark- och klimatförhållanden under vilken produktionen av frukt och grönsaker sker. I detta sammanhang ska gemenskapens preferenser säkerställas för de berörda produkterna. Dessa medlemsstater
  ska också
  tillhandahålla de gemenskapsmedel och nationella finansiella medel som krävs för genomförandet och vidta
  de kompletterande åtgärder som krävs för att få programmet att fungera effektivt
  och därvid prioritera förskole- och lågstadieelever till vilka det dagligen ska delas ut gratis frukt
  . |
| --- | --- |

2.

Medlemsstater som önskar delta i programmet på nationell eller regional nivå ska först upprätta en strategi för genomförandet av det,
  i vilken hänsyn ska tas till de mark- och klimatförhållanden under vilken produktionen av frukt och grönsaker sker. I detta sammanhang ska gemenskapens preferenser säkerställas för de berörda produkterna. Dessa medlemsstater
  ska också
  tillhandahålla de gemenskapsmedel och nationella finansiella medel som krävs för genomförandet och vidta
  de kompletterande åtgärder som krävs för att få programmet att fungera effektivt
  och därvid prioritera förskole- och lågstadieelever till vilka det dagligen ska delas ut gratis frukt
  .

Medlemsstaterna ska inom denna strategi bland annat fastställa följande:

| — | Vilka produkter som ska distribueras, med hänsyn till att det rör sig om säsongsprodukter eller produkter som härrör från lokal produktion. |
| --- | --- |

—

| — | Vilka åldersgrupper bland skoleleverna som ska omfattas. |
| --- | --- |

—

| — | Vilka skolor som programmet ska rikta sig till. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna ska på grundval av objektiva kriterier prioritera lokalt producerade traditionella produkter av frukt och grönsaker och stödja mindre jordbruk med genomförandet av programmet.

De kompletterande åtgärderna ska omfatta rådgivning på området för hälsa och kost och information om fruktens positiva hälsoeffekter, anpassat till elevernas ålder, samt information om det ekologiska jordbrukets särdrag.

Ändring 15

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 2 – led 1 – led a

Förordning (EG) nr 1234/2007

Artikel 103ga – punkt 3 – led a

| a) | överstiga
  90 miljoner euro
  per läsår, |
| --- | --- |

a)

överstiga
  90 miljoner euro
  per läsår,

| a) | överstiga
  500 miljoner euro
  per läsår, |
| --- | --- |

a)

överstiga
  500 miljoner euro
  per läsår,

Ändring 16

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 2 – led 1 – led a

Förordning (EG) nr 1234/2007

Artikel 103ga – punkt 3 – led b

| b) | överstiga
  50 % av
  de distributionskostnader
  och
  därmed sammanhängande kostnader som avses i punkt 1,
  respektive 75 % av dessa kostnader i regioner som är stödberättigade enligt konvergensmålet
  , |
| --- | --- |

b)

överstiga
  50 % av
  de distributionskostnader
  och
  därmed sammanhängande kostnader som avses i punkt 1,
  respektive 75 % av dessa kostnader i regioner som är stödberättigade enligt konvergensmålet
  ,

| b) | överstiga de distributionskostnader, därmed sammanhängande kostnader
  och kostnader för kompletterande åtgärder
  som avses i punkt 1, |
| --- | --- |

b)

överstiga de distributionskostnader, därmed sammanhängande kostnader
  och kostnader för kompletterande åtgärder
  som avses i punkt 1,

Ändring 17

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 2 – led 1 – led a

Förordning (EG) nr 1234/2007

Artikel 103ga – punkt 3 – led c

| c) | täcka andra kostnader än de distributionskostnader
  och
  därmed sammanhängande kostnader som avses i punkt 1, eller |
| --- | --- |

c)

täcka andra kostnader än de distributionskostnader
  och
  därmed sammanhängande kostnader som avses i punkt 1, eller

| c) | täcka andra kostnader än de distributionskostnader, därmed sammanhängande kostnader
  och kostnader för kompletterande åtgärder som krävs för att få programmet att fungera effektivt
  , som avses i punkt 1, eller |
| --- | --- |

c)

täcka andra kostnader än de distributionskostnader, därmed sammanhängande kostnader
  och kostnader för kompletterande åtgärder som krävs för att få programmet att fungera effektivt
  , som avses i punkt 1, eller

Ändring 18

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 2 – led 1 – led a

Förordning (EG) nr 1234/2007

Artikel 103 ga – punkt 3 – led d

| d) | utnyttjas för att ersätta befintlig finansiering av redan förekommande nationella program för frukt i skolan eller för distribution i skolor som även avser frukt. |
| --- | --- |

d)

utnyttjas för att ersätta befintlig finansiering av redan förekommande nationella program för frukt i skolan eller för distribution i skolor som även avser frukt.

| d) | utnyttjas för att ersätta befintlig
  offentlig
  finansiering av redan förekommande nationella program för frukt i skolan eller för distribution i skolor som även avser frukt. |
| --- | --- |

d)

utnyttjas för att ersätta befintlig
  offentlig
  finansiering av redan förekommande nationella program för frukt i skolan eller för distribution i skolor som även avser frukt.

Ändring 19

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 2 – led 1 – led a

Förordning (EG) nr 1234/2007

Artikel 103ga – punkt 5

| 5. | Gemenskapens program för frukt i skolan ska inte påverka särskilda nationella program för frukt i skolan som följer gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

5.

Gemenskapens program för frukt i skolan ska inte påverka särskilda nationella program för frukt i skolan som följer gemenskapslagstiftningen.

| 5. | Gemenskapens program för frukt i skolan ska inte påverka särskilda nationella program för frukt i skolan som följer gemenskapslagstiftningen.
  Pilotprojekt, som genomförs på försök i ett mindre antal skolor och under begränsad tid, ska inte betraktas som nationella program enligt punkt 3 d
  . |
| --- | --- |

5.

Gemenskapens program för frukt i skolan ska inte påverka särskilda nationella program för frukt i skolan som följer gemenskapslagstiftningen.
  Pilotprojekt, som genomförs på försök i ett mindre antal skolor och under begränsad tid, ska inte betraktas som nationella program enligt punkt 3 d
  .

Ändring 21

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 2 – led 3

Förordning (EG) nr 1234/2007

Artikel 184 – punkt 6

| ”6. | Före den 31 augusti 2012 till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av det program för frukt i skolan som föreskrivs genom artikel 103ga. Rapporten ska i synnerhet behandla
  frågan om
  i vilken utsträckning programmet har bidragit till att främja inrättandet av ett välfungerande program för frukt i skolan i medlemsstaterna och hur programmet har bidragit till förbättrade matvanor hos barnen.” |
| --- | --- |

”6.

Före den 31 augusti 2012 till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av det program för frukt i skolan som föreskrivs genom artikel 103ga. Rapporten ska i synnerhet behandla
  frågan om
  i vilken utsträckning programmet har bidragit till att främja inrättandet av ett välfungerande program för frukt i skolan i medlemsstaterna och hur programmet har bidragit till förbättrade matvanor hos barnen.”

| 6. | Före den 31 augusti 2012 till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av det program för frukt i skolan som föreskrivs genom artikel 103ga. Rapporten ska i synnerhet behandla
  följande frågor
  : |
| --- | --- |

6.

Före den 31 augusti 2012 till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av det program för frukt i skolan som föreskrivs genom artikel 103ga. Rapporten ska i synnerhet behandla
  följande frågor
  :

| — | I vilken utsträckning programmet har bidragit till att främja inrättandet av ett välfungerande program för frukt i skolan i medlemsstaterna, och hur programmet har bidragit till förbättrade matvanor hos barnen. |
| --- | --- |

—

I vilken utsträckning programmet har bidragit till att främja inrättandet av ett välfungerande program för frukt i skolan i medlemsstaterna, och hur programmet har bidragit till förbättrade matvanor hos barnen.

| — | I vilken utsträckning valet av nationell medfinansiering, genom bidrag från föräldrarna, har eller inte har påverkat programmets resultat och effektivitet. |
| --- | --- |

—

| — | De nationella kompletterande åtgärdernas verkan och effektivitet, särskilt det sätt på vilket programmet för frukt i skolan och åtföljande information om hälsosam kost införlivas i den nationella läroplanen. |
| --- | --- |

—

---

Onsdag 19 november 2008

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/111 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/111

---

Gemenskapsstatistik om folkhälsa och hälsa och säkerhet i arbetet ***II

P6_TA(2008)0546

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om gemenskapsstatistik om folkhälsa och hälsa och säkerhet i arbetet (9815/3/2008 – C6-0343/2008 – 2007/0020(COD))

(2010/C 16 E/32)

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (9815/3/2008 – C6-0343/2008) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (9815/3/2008 – C6-0343/2008) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0046), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0046),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0425/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0425/2008).

1.   Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten.

2.   Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten.

3.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

4.   Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

5.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 280 E, 4.11.2008, s. 1.

(2)  EUT C 282 E, 6.11.2008, s. 109.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/112 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/112

---

Skyldigheter när det gäller offentliggörande och översättning för vissa typer av bolag ***I

P6_TA(2008)0547

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 68/151/EEG och 89/666/EEG med avseende på bestämmelsen om offentliggörande och översättning för vissa typer av företag (KOM(2008)0194 – C6-0171/2008 – 2008/0083(COD))

(2010/C 16 E/33)

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0194), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0194),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 44.2 g i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6–0171/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 44.2 g i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6–0171/2008),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6–0400/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6–0400/2008).

1.   Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

2.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

3.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

P6_TC1-COD(2008)0083

fastställd vid första behandlingen den 19 november 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om ändring av rådets direktiv 68/151/EEG,
  77/91/EEG och 89/666/EEG med avseende på bestämmelsen om offentliggörande och översättning för vissa typer av företag

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 44.2 g i detta,

med beaktande av kommissionens förslag ║,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Vid sitt möte den 8–9 mars 2007 enades Europeiska rådet om att de administrativa bördorna för företagen skulle minskas med 25 % fram till år 2012 för att förbättra konkurrenskraften hos företagen i gemenskapen. |
| --- | --- |

(1)

Vid sitt möte den 8–9 mars 2007 enades Europeiska rådet om att de administrativa bördorna för företagen skulle minskas med 25 % fram till år 2012 för att förbättra konkurrenskraften hos företagen i gemenskapen.

| (2) | Bolagsrätten har identifierats som ett av de områden som omfattar ett stort antal informationskrav för företag, av vilka vissa förefaller föråldrade eller orimliga. |
| --- | --- |

(2)

Bolagsrätten har identifierats som ett av de områden som omfattar ett stort antal informationskrav för företag, av vilka vissa förefaller föråldrade eller orimliga.

| (3) | Dessa informationskrav bör ses över för att minska bördorna på företagen inom gemenskapen till vad som är absolut nödvändigt för att säkerställa skyddet av andra berörda parters intressen. |
| --- | --- |

(3)

Dessa informationskrav bör ses över för att minska bördorna på företagen inom gemenskapen till vad som är absolut nödvändigt för att säkerställa skyddet av andra berörda parters intressen.

| (4) | Enligt rådets första direktiv 68/151/EEG av den 9 mars 1968 om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga inom gemenskapen (3), är aktiebolag, genom publicering, tvungna att offentliggöra vissa upplysningar som måste föras in i medlemsstaternas centrala register, handelsregister eller bolagsregister. I många medlemsstater måste detta offentliggörande ske genom den nationella officiella tidningen och ibland dessutom genom nationella eller regionala tidningar. |
| --- | --- |

(4)

Enligt rådets första direktiv 68/151/EEG av den 9 mars 1968 om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga inom gemenskapen (3), är aktiebolag, genom publicering, tvungna att offentliggöra vissa upplysningar som måste föras in i medlemsstaternas centrala register, handelsregister eller bolagsregister. I många medlemsstater måste detta offentliggörande ske genom den nationella officiella tidningen och ibland dessutom genom nationella eller regionala tidningar.

| (5) | I de flesta fall skapar kravet på offentliggörande merkostnader för de berörda företagen utan att ge något verkligt mervärde med tanke på att bolagsregistren tillhandahåller sin information online. Initiativ –
  såsom den kommande e-juridikportalen
  – som syftar till att underlätta gemenskapstäckande tillgång till sådana register minskar behovet av att offentliggöra dessa upplysningar i en nationell offentlig tidning eller andra tryckta medier ytterligare. |
| --- | --- |

(5)

I de flesta fall skapar kravet på offentliggörande merkostnader för de berörda företagen utan att ge något verkligt mervärde med tanke på att bolagsregistren tillhandahåller sin information online. Initiativ –
  såsom den kommande e-juridikportalen
  – som syftar till att underlätta gemenskapstäckande tillgång till sådana register minskar behovet av att offentliggöra dessa upplysningar i en nationell offentlig tidning eller andra tryckta medier ytterligare.

| (6) | För att möjliggöra ett kostnadseffektivt offentliggörande så att användarna enkelt får tillgång till informationen bör medlemsstaterna göra användningen av en central elektronisk plattform obligatorisk.
  Denna plattform bör antingen innehålla all den information som måste offentliggöras eller ge tillträde till denna information i företagets elektroniska akt i medlemsstaternas register. Medlemsstaterna bör
  vidare ║se till att
  alla kostnader som debiteras företagen för ett sådant
  offentliggörande
  inkluderas i en enhetsavgift, tillsammans med de eventuella kostnader som tas ut för införande av poster i registret
  . Eventuella
  krav på
  offentliggörande
  i medlemsstaterna bör
  inte
  medföra
  några särskilda
  extra
  avgifter.
  Detta bör dock inte påverka medlemsstaternas möjlighet att på företagen överföra kostnaderna för uprrättande och drift av plattformen, inklusive formatering av dokumenten, antingen genom att kostnaderna inkluderas i registreringsavgifterna eller genom att företagen avkrävs en obligatorisk fast avgift
  . |
| --- | --- |

(6)

För att möjliggöra ett kostnadseffektivt offentliggörande så att användarna enkelt får tillgång till informationen bör medlemsstaterna göra användningen av en central elektronisk plattform obligatorisk.
  Denna plattform bör antingen innehålla all den information som måste offentliggöras eller ge tillträde till denna information i företagets elektroniska akt i medlemsstaternas register. Medlemsstaterna bör
  vidare ║se till att
  alla kostnader som debiteras företagen för ett sådant
  offentliggörande
  inkluderas i en enhetsavgift, tillsammans med de eventuella kostnader som tas ut för införande av poster i registret
  . Eventuella
  krav på
  offentliggörande
  i medlemsstaterna bör
  inte
  medföra
  några särskilda
  extra
  avgifter.
  Detta bör dock inte påverka medlemsstaternas möjlighet att på företagen överföra kostnaderna för uprrättande och drift av plattformen, inklusive formatering av dokumenten, antingen genom att kostnaderna inkluderas i registreringsavgifterna eller genom att företagen avkrävs en obligatorisk fast avgift
  .

| (7) | I överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen kan medlemsstaterna fortsätta med alla andra befintliga nationella metoder för offentliggörande, förutsatt att de är tydligt definierade och att de bygger på objektiva villkor, särskilt med hänsyn till rättssäkerheten, informationssäkerheten, Internettillgången och nationell praxis. Medlemsstaterna bör inom ramen för engångsavgiften betala kostnaderna för sådana kompletterande krav på offentliggörande. |
| --- | --- |

(7)

I överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen kan medlemsstaterna fortsätta med alla andra befintliga nationella metoder för offentliggörande, förutsatt att de är tydligt definierade och att de bygger på objektiva villkor, särskilt med hänsyn till rättssäkerheten, informationssäkerheten, Internettillgången och nationell praxis. Medlemsstaterna bör inom ramen för engångsavgiften betala kostnaderna för sådana kompletterande krav på offentliggörande.

| (8) | Som en följd av användningen av en central elektronisk plattform är det lämpligt att ändra rådets andra direktiv 77/91/EEG av den 13 december 1976 om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen när det gäller att bilda ett aktiebolag samt att bevara och ändra dettas kapital, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga

   (4)
  . |
| --- | --- |

(8)

Som en följd av användningen av en central elektronisk plattform är det lämpligt att ändra rådets andra direktiv 77/91/EEG av den 13 december 1976 om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen när det gäller att bilda ett aktiebolag samt att bevara och ändra dettas kapital, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga

   (4)
  .

| (9) | Enligt rådets elfte direktiv 89/666/EEG av den 21 december 1989 om krav på offentlighet i filialer som har öppnats i en medlemsstat av vissa typer av bolag som lyder under lagstiftningen i en annan stat (5), måste vissa upplysningar om företaget offentliggöras. Den medlemsstat där filialen är belägen, nedan kallad ”värdmedlemsstaten”, kan för närvarande kräva att ett begränsat antal handlingar i det sammanhanget ska översättas till ett annat officiellt språk inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(9)

Enligt rådets elfte direktiv 89/666/EEG av den 21 december 1989 om krav på offentlighet i filialer som har öppnats i en medlemsstat av vissa typer av bolag som lyder under lagstiftningen i en annan stat (5), måste vissa upplysningar om företaget offentliggöras. Den medlemsstat där filialen är belägen, nedan kallad ”värdmedlemsstaten”, kan för närvarande kräva att ett begränsat antal handlingar i det sammanhanget ska översättas till ett annat officiellt språk inom gemenskapen.

| (10) | Den möjligheten bör bibehållas liksom möjligheten, för värdmedlemsstaten, att i vissa begränsade fall kräva att översättningen bestyrks, eftersom det i tredje mans intresse kan bli nödvändigt att genom bestyrkandet säkerställa att översättningen är tillräckligt tillförlitlig. |
| --- | --- |

(10)

Den möjligheten bör bibehållas liksom möjligheten, för värdmedlemsstaten, att i vissa begränsade fall kräva att översättningen bestyrks, eftersom det i tredje mans intresse kan bli nödvändigt att genom bestyrkandet säkerställa att översättningen är tillräckligt tillförlitlig.

| (11) | En översättning kan dock anses tillräckligt tillförlitlig om den har bestyrkts av en översättare som officiellt har utsetts och auktoriserats i en annan medlemsstat eller av en annan person med behörighet att i den medlemsstaten bestyrka översättningar till det önskade språket. I detta fall bör värdmedlemsstaten inte ha möjlighet att kräva ett ytterligare bestyrkande enligt sina egna bestämmelser. |
| --- | --- |

(11)

En översättning kan dock anses tillräckligt tillförlitlig om den har bestyrkts av en översättare som officiellt har utsetts och auktoriserats i en annan medlemsstat eller av en annan person med behörighet att i den medlemsstaten bestyrka översättningar till det önskade språket. I detta fall bör värdmedlemsstaten inte ha möjlighet att kräva ett ytterligare bestyrkande enligt sina egna bestämmelser.

| (12) | Detsamma gäller när en handling som krävs för registrering av filialen kan skapas av det register i vilket bolagets akt har lagts upp, på det officiella gemenskapsspråk som värdmedlemsstaten kräver. Inte heller i detta fall förefaller ett ytterligare bestyrkande befogat. |
| --- | --- |

(12)

Detsamma gäller när en handling som krävs för registrering av filialen kan skapas av det register i vilket bolagets akt har lagts upp, på det officiella gemenskapsspråk som värdmedlemsstaten kräver. Inte heller i detta fall förefaller ett ytterligare bestyrkande befogat.

| (13) | Dessutom bör medlemsstaterna inte kunna införa några formaliteter beträffande handlingens språk utöver bestyrkandet. Särskilt kraven på att en redan styrkt översättning ska attesteras av notarius publicus går utöver vad som krävs för att garantera tillräckligt hög tillförlitlighet. |
| --- | --- |

(13)

Dessutom bör medlemsstaterna inte kunna införa några formaliteter beträffande handlingens språk utöver bestyrkandet. Särskilt kraven på att en redan styrkt översättning ska attesteras av notarius publicus går utöver vad som krävs för att garantera tillräckligt hög tillförlitlighet.

| (14) | Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att minska de administrativa bördorna med avseende på bestämmelsen om offentliggörande och översättning för vissa typer av företag inom gemenskapen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att minska de administrativa bördorna med avseende på bestämmelsen om offentliggörande och översättning för vissa typer av företag inom gemenskapen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (15) | Direktiven 68/151/EEG, 77/91/EEG och 89/666/EEG bör därför ändras. |
| --- | --- |

(15)

Direktiven 68/151/EEG, 77/91/EEG och 89/666/EEG bör därför ändras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändring av direktiv 68/151/EEG

Artikel 3.4 i direktiv 68/151/EEG ska ersättas med följande:

”4.   De i artikel 2 avsedda handlingarna och uppgifterna ska offentliggöras via en central elektronisk plattform varigenom den offentliggjorda informationen är tillgänglig i kronologisk ordning.

Medlemsstaterna ska se till att inte någon särskild avgift tas ut av företagen med avseende på
  ett
  offentliggörande
  på den centrala elektroniska plattformen
  eller
  med avseende på
  ytterligare eventuella skyldigheter till offentliggörande som medlemsstaterna inför beträffande dessa handlingar och uppgifter.
  Denna bestämmelse ska inte påverka medlemsstaternas möjlighet att överföra kostnaderna för den centrala elektroniska plattformen på företagen
  .”

Artikel 2

Artikel 2

Ändring av direktiv 77/91/EEG

Ändring av direktiv 77/91/EEG

Artikel 29.3 i direktiv 77/91/EEG ska ersättas med följande:

Artikel 29.3 i direktiv 77/91/EEG ska ersättas med följande:

”
  3
  .   
  Erbjudandet om företrädesrätt och den tid inom vilken företrädesrätten får utnyttjas ska offentliggöras i den nationella officiella tidningen. Lagstiftningen i en medlemsstat behöver dock inte föreskriva ett offentliggörande, om alla bolagets aktier är ställda till viss man. I sådant fall ska samtliga aktieägare underrättas skriftligen. Den tid inom vilken företrädesrätten ska utnyttjas får inte understiga 14 dagar från det att erbjudandet offentliggörs eller den skriftliga underrättelsen avsänds
  .”

Artikel 3

Ändring av direktiv 89/666/EEG

Ändring av direktiv 89/666/EEG

Artikel 4 i direktiv 89/666/EEG ska ersättas med följande:

”Artikel 4

1.   Den medlemsstat i vilken filialen har öppnats får föreskriva att de handlingar som avses i artikel 2.2 b och artikel 3 ska offentliggöras på ett annat av gemenskapens officiella språk än det offentliga språket för det register som avses i artikel 2.1 c, och att översättningen av handlingarna ska bestyrkas.
  Om
  en
  medlemsstat ställer krav på bestyrkande, ska översättningen vara
  bestyrkt
  av en person som är vederbörligen behörig
  i
  någon av medlemsstaterna
  .

2.   
  Punkt 1 ska också tillämpas på
  det intyg som avses i artikel 2.2 c,
  om inte intyget har utfärdats från registret i artikel 2.1 c
  på det
  officiella
  språk
  som krävs av den medlemsstat i vilken filialen har öppnats
  .

3.   Medlemsstaterna ska inte införa något
  ytterligare
  formellt krav beträffande översättningen av
  handlingarna
  utöver dem som
  avses
  i punkterna 1 och 2.”

Artikel 4

Införlivande

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv före den 1 maj 2010.
  Medlemsstaterna kan fortsätta med alla andra befintliga metoder för offentliggörande, förutsatt att de är tydligt definierade och att de bygger på objektiva villkor, särskilt med hänsyn till rättssäkerheten, informationssäkerheten, Internettillgången och nationell praxis. Medlemsstaterna ska inom ramen för engångsavgiften betala kostnaderna för sådana kompletterande krav på offentliggörande
  . De ska genast överlämna texterna till dessa lagar och andra författningar till kommissionen, tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och detta direktiv.

före

1 maj 2010

Medlemsstaterna kan fortsätta med alla andra befintliga metoder för offentliggörande, förutsatt att de är tydligt definierade och att de bygger på objektiva villkor, särskilt med hänsyn till rättssäkerheten, informationssäkerheten, Internettillgången och nationell praxis. Medlemsstaterna ska inom ramen för engångsavgiften betala kostnaderna för sådana kompletterande krav på offentliggörande

lagar och andra författningar

När en medlemsstat antar dessa åtgärder ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

åtgärder

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv

Artikel 5

Ikraftträdande

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 6

Mottagare

Mottagare

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdad i ║den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 19 november 2008 (ännu ej offentliggjord i EUT) och rådets beslut av ....

2

Europaparlamentets ståndpunkt av den 19 november 2008 (ännu ej offentliggjord i EUT) och rådets beslut av ....

(3)  EGT L 65, 14.3.1968, s. 8. ║.

3

(4)  

  EGT L 26, 31.1.1977, s. 1.

4

EGT L 26, 31.1.1977, s. 1.

(5)  EGT L 395, 30.12.1989, s. 36.

5

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/116 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/116

---

Europeisk statistik ***I

P6_TA(2008)0548

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om europeisk statistik (KOM(2007)0625 – C6-0346/2007 – 2007/0220(COD))

(2010/C 16 E/34)

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0625), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0625),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 285.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0346/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 285.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0346/2007),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0349/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0349/2008).

1.   Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

2.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

3.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

P6_TC1-COD(2007)0220

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 november 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om europeisk statistik och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor, rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr 223/2009.)

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/117 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/117

---

System för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken *

P6_TA(2008)0549

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2008 om förslaget till rådets förordning om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (KOM(2008)0306 – C6-0240/2008 – 2008/0103(CNS))

(2010/C 16 E/35)

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0306), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0306),

| — | med beaktande av artiklarna 36 och 37 och artikel 299.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0240/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 36 och 37 och artikel 299.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0240/2008),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för regional utveckling (A6-0402/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för regional utveckling (A6-0402/2008).

1.   Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

2.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

3.   Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

4.   Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

5.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1


  Förslag till förordning


  Skäl 1a (nytt) |
| | (1a) | Byråkratin inom jordbrukssektorn bör fortsatt skäras ner genom att bestämmelserna görs mer genomskådliga, lättare att förstå och mindre betungande. Endast genom minskade kostnader och minskad byråkrati kan den gemensamma jordbrukspolitiken bidra till att göra jordbruksföretag konkurrenskraftiga på de globaliserade marknaderna. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 1a (nytt)

(1a)

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 2a (nytt)

| (2a) | Fortsatta insatser bör göras för att förenkla, förbättra och harmonisera systemet med tvärvillkor. Kommissionen bör därför vartannat år lägga fram en rapport om tillämpningen av systemet med tvärvillkor. |
| --- | --- |

(2a)

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 2b (nytt)

| (2b) | Minskade administrativa bördor, harmoniserade kontroller, en sammanslagning av kontrollerna även inom unionens institutioner, och utbetalningar i tid skulle öka det allmänna stödet bland jordbrukarna för systemet med tvärvillkor och därmed göra strategin mer effektiv. |
| --- | --- |

(2b)

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 2c (nytt)

| (2c) | I syfte att minska bördan för jordbrukarna bör medlemsstaterna och unionens institutioner uppmuntras att hålla både antalet kontroller på plats och antalet kontrollorgan så lågt som möjligt, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 796/2004 av den 21 april 2004 om närmare föreskrifter för tillämpningen av de tvärvillkor, den modulering och det integrerade administrations- och kontrollsystem som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 (1). Medlemsstaterna bör därför tillåtas att tillämpa den lägsta kontrollprocentsatsen på utbetalningsorgansnivå. Medlemsstaterna och unionens institutioner bör dessutom uppmuntras att vidta ytterligare åtgärder för att begränsa antalet personer som genomför kontroller, garantera att dessa har lämplig utbildning och begränsa den period under vilken kontroller på plats kan genomföras på ett visst jordbruksföretag till högst en dag. Kommissionen bör bistå medlemsstaterna att uppfylla kraven på integrerade stickprovsurval. Stickprovsurval för kontroller på plats bör göras oberoende av de specifika minimiprocentsatser för kontroller som fastställs i den särskilda lagstiftning som omfattas av tvärvillkoren. |
| --- | --- |

(2c)

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 2d (nytt)

| (2d) | Medlemsstaterna bör se till att jordbrukare inte bestraffas dubbelt (minskat eller indraget stöd samt påföljder vid överträdelse av berörd nationell lagstiftning) för samma fall av överträdelse. |
| --- | --- |

(2d)

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 3

| (3) | För att undvika att jordbruksmark läggs ned och för att säkerställa att den hålls i enlighet med god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden, fastställs i förordning (EG) nr 1782/2003 en gemenskapsram inom vilken medlemsstaterna ska anta normer med hänsyn till de berörda arealernas särskilda kännetecken, däribland markförhållanden, klimatförhållanden, nuvarande brukningssystem (markanvändning, växtföljd, brukningsmetoder) och jordbrukets struktur. Avskaffandet av obligatoriska arealuttag inom systemet med samlat gårdsstöd kan i vissa fall ha negativa konsekvenser för miljön, särskilt för vissa inslag i landskapet. Därför bör de befintliga gemenskapsbestämmelser förstärkas som syftar till att i tillämpliga fall skydda angivna inslag i landskapet. |
| --- | --- |

(3)

För att undvika att jordbruksmark läggs ned och för att säkerställa att den hålls i enlighet med god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden, fastställs i förordning (EG) nr 1782/2003 en gemenskapsram inom vilken medlemsstaterna ska anta normer med hänsyn till de berörda arealernas särskilda kännetecken, däribland markförhållanden, klimatförhållanden, nuvarande brukningssystem (markanvändning, växtföljd, brukningsmetoder) och jordbrukets struktur. Avskaffandet av obligatoriska arealuttag inom systemet med samlat gårdsstöd kan i vissa fall ha negativa konsekvenser för miljön, särskilt för vissa inslag i landskapet. Därför bör de befintliga gemenskapsbestämmelser förstärkas som syftar till att i tillämpliga fall skydda angivna inslag i landskapet.

| (3) | För att undvika att jordbruksmark läggs ned och för att säkerställa att den hålls i enlighet med god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden, fastställs i förordning (EG) nr 1782/2003 en gemenskapsram inom vilken medlemsstaterna ska anta normer med hänsyn till de berörda arealernas särskilda kännetecken, däribland markförhållanden, klimatförhållanden, nuvarande brukningssystem (markanvändning, växtföljd, brukningsmetoder) och jordbrukets struktur. Avskaffandet av obligatoriska arealuttag inom systemet med samlat gårdsstöd kan i vissa fall ha negativa konsekvenser för miljön, särskilt för
  den allmänna biologiska mångfalden och för
  vissa inslag i landskapet. Därför bör de befintliga gemenskapsbestämmelser förstärkas som syftar till att i tillämpliga fall skydda
  den biologiska mångfalden och
  angivna inslag i landskapet.
  Medan man ser till att garantera högsta möjliga standard för god vattenkvalitet enligt gemenskapslagstiftningen bör inga ytterligare krav ställas som kan innebära hinder för den önskade landsbygdsutvecklingen
  . |
| --- | --- |

(3)

För att undvika att jordbruksmark läggs ned och för att säkerställa att den hålls i enlighet med god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden, fastställs i förordning (EG) nr 1782/2003 en gemenskapsram inom vilken medlemsstaterna ska anta normer med hänsyn till de berörda arealernas särskilda kännetecken, däribland markförhållanden, klimatförhållanden, nuvarande brukningssystem (markanvändning, växtföljd, brukningsmetoder) och jordbrukets struktur. Avskaffandet av obligatoriska arealuttag inom systemet med samlat gårdsstöd kan i vissa fall ha negativa konsekvenser för miljön, särskilt för
  den allmänna biologiska mångfalden och för
  vissa inslag i landskapet. Därför bör de befintliga gemenskapsbestämmelser förstärkas som syftar till att i tillämpliga fall skydda
  den biologiska mångfalden och
  angivna inslag i landskapet.
  Medan man ser till att garantera högsta möjliga standard för god vattenkvalitet enligt gemenskapslagstiftningen bör inga ytterligare krav ställas som kan innebära hinder för den önskade landsbygdsutvecklingen
  .

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 4

| (4) | Vattenskydd och vattenförvaltning i samband med jordbruksverksamhet
  har blivit
  ett allt större problem i
  vissa områden
  . Därför bör också befintliga gemenskapsramar för goda jordbruks- och miljövillkor förstärkas i syfte att skydda vattnet mot föroreningar och avrinning och förvalta vattenförbrukningen. |
| --- | --- |

(4)

Vattenskydd och vattenförvaltning i samband med jordbruksverksamhet
  har blivit
  ett allt större problem i
  vissa områden
  . Därför bör också befintliga gemenskapsramar för goda jordbruks- och miljövillkor förstärkas i syfte att skydda vattnet mot föroreningar och avrinning och förvalta vattenförbrukningen.

| (4) | Vattenskydd och vattenförvaltning i samband med jordbruksverksamhet
  håller på att bli
  ett allt större problem i
  en allt större del av gemenskapen
  . Därför bör också befintliga gemenskapsramar för goda jordbruks- och miljövillkor förstärkas i syfte att skydda vattnet mot föroreningar och avrinning och förvalta vattenförbrukningen,
  bland annat genom att minska det stora årliga slöseriet med vatten med hjälp av bättre lantbruks- och vattenförvaltningssystem
  . |
| --- | --- |

(4)

Vattenskydd och vattenförvaltning i samband med jordbruksverksamhet
  håller på att bli
  ett allt större problem i
  en allt större del av gemenskapen
  . Därför bör också befintliga gemenskapsramar för goda jordbruks- och miljövillkor förstärkas i syfte att skydda vattnet mot föroreningar och avrinning och förvalta vattenförbrukningen,
  bland annat genom att minska det stora årliga slöseriet med vatten med hjälp av bättre lantbruks- och vattenförvaltningssystem
  .

Ändring 190 och 226

Förslag till förordning

Skäl 6

| (6) | För att uppnå en bättre balans mellan de politiska verktyg som avser att främja ett hållbart jordbruk och de som avser att främja landsbygdsutveckling införs genom förordning (EG) nr 1782/2003 ett system för obligatorisk progressiv minskning av direktstöden (modulering). Detta system bör bibehållas men inte tillämpas på stöd på upp till
  5 000 euro
  . |
| --- | --- |

(6)

För att uppnå en bättre balans mellan de politiska verktyg som avser att främja ett hållbart jordbruk och de som avser att främja landsbygdsutveckling införs genom förordning (EG) nr 1782/2003 ett system för obligatorisk progressiv minskning av direktstöden (modulering). Detta system bör bibehållas men inte tillämpas på stöd på upp till
  5 000 euro
  .

| (6) | För att uppnå en bättre balans mellan de politiska verktyg som avser att främja ett hållbart jordbruk och de som avser att främja landsbygdsutveckling införs genom förordning (EG) nr 1782/2003 ett system för obligatorisk progressiv minskning av direktstöden (modulering). Detta system bör bibehållas men inte tillämpas på stöd på upp till
  10 000 euro
  . |
| --- | --- |

(6)

För att uppnå en bättre balans mellan de politiska verktyg som avser att främja ett hållbart jordbruk och de som avser att främja landsbygdsutveckling införs genom förordning (EG) nr 1782/2003 ett system för obligatorisk progressiv minskning av direktstöden (modulering). Detta system bör bibehållas men inte tillämpas på stöd på upp till
  10 000 euro
  .

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 7

| (7) | Besparingarna som görs genom den moduleringsmekanism som införs genom förordning (EG) nr 1782/2003 används för att finansiera åtgärder för landsbygdsutveckling. Sedan den förordningen antogs har jordbrukssektorn ställts inför ett antal nya och krävande utmaningar, såsom klimatförändringarna, bioenergins ökande betydelse, behovet av bättre vattenförvaltning och effektivare skydd av den biologiska mångfalden. Europeiska gemenskapen har i egenskap av part i Kyotoprotokollet ålagts att anpassa sin politik av klimathänsyn. Till följd av allvarliga problem med vattenbrist och torka, bör vattenförvaltningsfrågor dessutom behandlas ytterligare. Det är en stor utmaning att skydda den biologiska mångfalden. Visserligen har betydande framsteg gjorts, men ytterligare ansträngningar krävs om Europeiska gemenskapens mål för den biologiska mångfalden 2010 ska nås. Gemenskapen bekräftar att dessa nya utmaningar bör hanteras inom ramen för dess politikområden. Ett lämpligt redskap på jordbruksområdet är de program för landsbygdsutveckling som har antagits i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU). För att ge
  medlemsstaterna
  möjlighet att
  se över sina
  program för landsbygdsutveckling i enlighet härmed, utan att behöva inskränka sin pågående verksamhet på andra landsbygdsutvecklingsområden, bör ytterligare medel tillgängliggöras. Budgetplanen för 2007–2013 tillhandahåller emellertid inte de finansiella medel som är nödvändiga för att förstärka gemenskapens landsbygdsutvecklingspolitik i den utsträckning krävs. Under dessa omständigheter bör en stor del av de medel som krävs tillhandahållas genom en gradvis ökad minskning av direktstöden genom modulering. |
| --- | --- |

(7)

Besparingarna som görs genom den moduleringsmekanism som införs genom förordning (EG) nr 1782/2003 används för att finansiera åtgärder för landsbygdsutveckling. Sedan den förordningen antogs har jordbrukssektorn ställts inför ett antal nya och krävande utmaningar, såsom klimatförändringarna, bioenergins ökande betydelse, behovet av bättre vattenförvaltning och effektivare skydd av den biologiska mångfalden. Europeiska gemenskapen har i egenskap av part i Kyotoprotokollet ålagts att anpassa sin politik av klimathänsyn. Till följd av allvarliga problem med vattenbrist och torka, bör vattenförvaltningsfrågor dessutom behandlas ytterligare. Det är en stor utmaning att skydda den biologiska mångfalden. Visserligen har betydande framsteg gjorts, men ytterligare ansträngningar krävs om Europeiska gemenskapens mål för den biologiska mångfalden 2010 ska nås. Gemenskapen bekräftar att dessa nya utmaningar bör hanteras inom ramen för dess politikområden. Ett lämpligt redskap på jordbruksområdet är de program för landsbygdsutveckling som har antagits i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU). För att ge
  medlemsstaterna
  möjlighet att
  se över sina
  program för landsbygdsutveckling i enlighet härmed, utan att behöva inskränka sin pågående verksamhet på andra landsbygdsutvecklingsområden, bör ytterligare medel tillgängliggöras. Budgetplanen för 2007–2013 tillhandahåller emellertid inte de finansiella medel som är nödvändiga för att förstärka gemenskapens landsbygdsutvecklingspolitik i den utsträckning krävs. Under dessa omständigheter bör en stor del av de medel som krävs tillhandahållas genom en gradvis ökad minskning av direktstöden genom modulering.

| (7) | Besparingarna som görs genom den moduleringsmekanism som införs genom förordning (EG) nr 1782/2003 används för att finansiera åtgärder för landsbygdsutveckling. Sedan den förordningen antogs har jordbrukssektorn ställts inför ett antal nya och krävande utmaningar, såsom klimatförändringarna, bioenergins ökande betydelse, behovet av bättre vattenförvaltning och effektivare skydd av den biologiska mångfalden. Europeiska gemenskapen har i egenskap av part i Kyotoprotokollet ålagts att anpassa sin politik av klimathänsyn. Till följd av allvarliga problem med vattenbrist och torka, bör vattenförvaltningsfrågor dessutom behandlas ytterligare. Det är en stor utmaning att skydda den biologiska mångfalden. Visserligen har betydande framsteg gjorts, men ytterligare ansträngningar krävs om Europeiska gemenskapens mål för den biologiska mångfalden 2010 ska nås. Gemenskapen bekräftar att dessa nya utmaningar bör hanteras inom ramen för dess politikområden. Ett lämpligt redskap på jordbruksområdet är de program för landsbygdsutveckling som har antagits i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU).
  Vissa medlemsstater har redan infört program för landsbygdsutveckling för att tackla de nya utmaningarna
  . För att ge
  samtliga medlemsstater
  möjlighet att
  genomföra
  program för landsbygdsutveckling i enlighet härmed, utan att behöva inskränka sin pågående verksamhet på andra landsbygdsutvecklingsområden, bör
  emellertid
  ytterligare medel tillgängliggöras. Budgetplanen för 2007–2013 tillhandahåller emellertid inte de finansiella medel som är nödvändiga för att förstärka gemenskapens landsbygdsutvecklingspolitik i den utsträckning som krävs. Under dessa omständigheter bör en stor del av de medel som krävs tillhandahållas genom en gradvis ökad minskning av direktstöden genom modulering. |
| --- | --- |

(7)

Besparingarna som görs genom den moduleringsmekanism som införs genom förordning (EG) nr 1782/2003 används för att finansiera åtgärder för landsbygdsutveckling. Sedan den förordningen antogs har jordbrukssektorn ställts inför ett antal nya och krävande utmaningar, såsom klimatförändringarna, bioenergins ökande betydelse, behovet av bättre vattenförvaltning och effektivare skydd av den biologiska mångfalden. Europeiska gemenskapen har i egenskap av part i Kyotoprotokollet ålagts att anpassa sin politik av klimathänsyn. Till följd av allvarliga problem med vattenbrist och torka, bör vattenförvaltningsfrågor dessutom behandlas ytterligare. Det är en stor utmaning att skydda den biologiska mångfalden. Visserligen har betydande framsteg gjorts, men ytterligare ansträngningar krävs om Europeiska gemenskapens mål för den biologiska mångfalden 2010 ska nås. Gemenskapen bekräftar att dessa nya utmaningar bör hanteras inom ramen för dess politikområden. Ett lämpligt redskap på jordbruksområdet är de program för landsbygdsutveckling som har antagits i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU).
  Vissa medlemsstater har redan infört program för landsbygdsutveckling för att tackla de nya utmaningarna
  . För att ge
  samtliga medlemsstater
  möjlighet att
  genomföra
  program för landsbygdsutveckling i enlighet härmed, utan att behöva inskränka sin pågående verksamhet på andra landsbygdsutvecklingsområden, bör
  emellertid
  ytterligare medel tillgängliggöras. Budgetplanen för 2007–2013 tillhandahåller emellertid inte de finansiella medel som är nödvändiga för att förstärka gemenskapens landsbygdsutvecklingspolitik i den utsträckning som krävs. Under dessa omständigheter bör en stor del av de medel som krävs tillhandahållas genom en gradvis ökad minskning av direktstöden genom modulering.

Ändring 11, 197 och 210

Förslag till förordning

Skäl 8

| (8) | Fördelningen av det direkta inkomststödet mellan jordbrukarna kännetecknas av att en stor del av stödet tilldelas ett ganska begränsat antal större mottagare.
  Det är tydligt
  att större stödmottagare inte behöver få lika stort stöd per enhet för att syftet med inkomststödet ska uppnås. Förmågan att anpassa sig gör det dessutom lättare för större stödmottagare att vara verksamma med lägre stöd per enhet. Det förefaller därför rimligt att jordbrukare som tar emot stora stödbelopp ger ett särskilt bidrag till finansieringen av de landsbygdsutvecklingsåtgärder som ska hantera de nya utmaningarna. Därför bör en mekanism införas som innebär en större minskning av de högsta bidragen och där behållningen används för att klara de nya utmaningarna inom ramen för landsbygdsutveckling. För att säkerställa att denna mekanism är proportionell bör de ytterligare minskningarna öka progressivt med de berörda stödbeloppen. |
| --- | --- |

(8)

Fördelningen av det direkta inkomststödet mellan jordbrukarna kännetecknas av att en stor del av stödet tilldelas ett ganska begränsat antal större mottagare.
  Det är tydligt
  att större stödmottagare inte behöver få lika stort stöd per enhet för att syftet med inkomststödet ska uppnås. Förmågan att anpassa sig gör det dessutom lättare för större stödmottagare att vara verksamma med lägre stöd per enhet. Det förefaller därför rimligt att jordbrukare som tar emot stora stödbelopp ger ett särskilt bidrag till finansieringen av de landsbygdsutvecklingsåtgärder som ska hantera de nya utmaningarna. Därför bör en mekanism införas som innebär en större minskning av de högsta bidragen och där behållningen används för att klara de nya utmaningarna inom ramen för landsbygdsutveckling. För att säkerställa att denna mekanism är proportionell bör de ytterligare minskningarna öka progressivt med de berörda stödbeloppen.

| (8) | Fördelningen av det direkta inkomststödet mellan jordbrukarna kännetecknas av att en stor del av stödet tilldelas ett ganska begränsat antal större mottagare.
  Oberoende av deras företagsstruktur är det möjligt
  att större stödmottagare inte behöver få lika stort stöd per enhet för att syftet med inkomststödet ska uppnås. Förmågan att anpassa sig gör det dessutom lättare för större stödmottagare att vara verksamma med lägre stöd per enhet. Det förefaller därför rimligt att jordbrukare som –
  med hänsyn tagen till företagets totala lönekostnader
  – tar emot stora stödbelopp ger ett särskilt bidrag till finansieringen av de landsbygdsutvecklingsåtgärder som ska hantera de nya utmaningarna. Därför bör en mekanism införas som innebär en större minskning av de högsta bidragen och där behållningen används för att klara de nya utmaningarna inom ramen för landsbygdsutveckling. För att säkerställa att denna mekanism är proportionell bör de ytterligare minskningarna öka progressivt med de berörda stödbeloppen.
  Det är emellertid nödvändigt att undvika att de branschorganisationer som samlar ett stort antal jordbrukare och deras respektive jordbruksföretag, t. ex. jordbrukskooperativ, och som motsvarar definitionen av ”jordbrukare” i artikel 2 i denna förordning, betraktas som stora stödmottagare, vilket skulle medföra en motsvarande minskning av stödutbetalningarna. I detta syfte bör det fastställas vilka organisationer som uppfyller dessa villkor för att undanta dem från ett eventuellt progressivt förfarande
  . |
| --- | --- |

(8)

Fördelningen av det direkta inkomststödet mellan jordbrukarna kännetecknas av att en stor del av stödet tilldelas ett ganska begränsat antal större mottagare.
  Oberoende av deras företagsstruktur är det möjligt
  att större stödmottagare inte behöver få lika stort stöd per enhet för att syftet med inkomststödet ska uppnås. Förmågan att anpassa sig gör det dessutom lättare för större stödmottagare att vara verksamma med lägre stöd per enhet. Det förefaller därför rimligt att jordbrukare som –
  med hänsyn tagen till företagets totala lönekostnader
  – tar emot stora stödbelopp ger ett särskilt bidrag till finansieringen av de landsbygdsutvecklingsåtgärder som ska hantera de nya utmaningarna. Därför bör en mekanism införas som innebär en större minskning av de högsta bidragen och där behållningen används för att klara de nya utmaningarna inom ramen för landsbygdsutveckling. För att säkerställa att denna mekanism är proportionell bör de ytterligare minskningarna öka progressivt med de berörda stödbeloppen.
  Det är emellertid nödvändigt att undvika att de branschorganisationer som samlar ett stort antal jordbrukare och deras respektive jordbruksföretag, t. ex. jordbrukskooperativ, och som motsvarar definitionen av ”jordbrukare” i artikel 2 i denna förordning, betraktas som stora stödmottagare, vilket skulle medföra en motsvarande minskning av stödutbetalningarna. I detta syfte bör det fastställas vilka organisationer som uppfyller dessa villkor för att undanta dem från ett eventuellt progressivt förfarande
  .

För att undvika en ytterligare fragmentering av jordbrukssektorn bör dessutom producentorganisationer som kanaliserar direktstödet inte betraktas som större mottagare i samband med tillämpningen av moduleringen.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 8a (nytt)

| (8a) | Dessutom bör medlemsstaterna ges en särskild stödmöjlighet för att på lämpligt sätt kunna hantera de nya utmaningar som hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken kan medföra. |
| --- | --- |

(8a)

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 16

| (16) | För att hjälpa jordbrukare att uppfylla de normer som gäller för ett modernt, högkvalitativt jordbruk, är det nödvändigt att medlemsstaterna använder ett omfattande system för rådgivning till
  kommersiella jordbruksföretag
  . Systemet för jordbruksrådgivning bör hjälpa jordbrukare att bli mer medvetna om sådana materialflöden och processer på gården som berör normer för miljö, livsmedelssäkerhet, djurhälsa och djurskydd utan att på något sätt påverka deras skyldighet och ansvar att följa dessa normer. |
| --- | --- |

(16)

För att hjälpa jordbrukare att uppfylla de normer som gäller för ett modernt, högkvalitativt jordbruk, är det nödvändigt att medlemsstaterna använder ett omfattande system för rådgivning till
  kommersiella jordbruksföretag
  . Systemet för jordbruksrådgivning bör hjälpa jordbrukare att bli mer medvetna om sådana materialflöden och processer på gården som berör normer för miljö, livsmedelssäkerhet, djurhälsa och djurskydd utan att på något sätt påverka deras skyldighet och ansvar att följa dessa normer.

| (16) | För att hjälpa jordbrukare att uppfylla de normer som gäller för ett modernt, högkvalitativt jordbruk, är det nödvändigt att medlemsstaterna använder ett omfattande system för rådgivning till
  alla jordbrukare
  . Systemet för jordbruksrådgivning bör hjälpa jordbrukare att
  producera på ett effektivt och lönsamt sätt och
  att bli mer medvetna om sådana materialflöden och processer på gården som berör normer för miljö, livsmedelssäkerhet, djurhälsa och djurskydd utan att på något sätt påverka deras skyldighet och ansvar att följa dessa normer. |
| --- | --- |

(16)

För att hjälpa jordbrukare att uppfylla de normer som gäller för ett modernt, högkvalitativt jordbruk, är det nödvändigt att medlemsstaterna använder ett omfattande system för rådgivning till
  alla jordbrukare
  . Systemet för jordbruksrådgivning bör hjälpa jordbrukare att
  producera på ett effektivt och lönsamt sätt och
  att bli mer medvetna om sådana materialflöden och processer på gården som berör normer för miljö, livsmedelssäkerhet, djurhälsa och djurskydd utan att på något sätt påverka deras skyldighet och ansvar att följa dessa normer.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 19

| (19) | Hantering av små belopp är en betungande uppgift för de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna.
  För att undvika onödiga administrativa bördor bör medlemsstaterna
  inte bevilja direktstöd
  när stödet skulle bli lägre än gemenskapens genomsnittliga stöd per hektar eller när de stödberättigande arealerna på ett jordbruksföretag omfattar mindre än en hektar. Särskilda bestämmelser bör antas för de medlemsstater vars jordbruksstruktur skiljer sig avsevärt från genomsnittet i gemenskapen. Medlemsstaterna bör ges frihet att välja att genomföra ett av de två kriterierna för att ta hänsyn till särdragen i sina jordbruksekonomiers strukturer. Eftersom särskilda stödrättigheter tilldelades jordbrukare med så kallade jordbruksföretag utan mark är den hektarbaserade tröskeln inte tillämplig. Jordbrukarna bör därför beviljas ett minimibelopp beräknat på grundval av det genomsnittliga stödet
  . |
| --- | --- |

(19)

Hantering av små belopp är en betungande uppgift för de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna.
  För att undvika onödiga administrativa bördor bör medlemsstaterna
  inte bevilja direktstöd
  när stödet skulle bli lägre än gemenskapens genomsnittliga stöd per hektar eller när de stödberättigande arealerna på ett jordbruksföretag omfattar mindre än en hektar. Särskilda bestämmelser bör antas för de medlemsstater vars jordbruksstruktur skiljer sig avsevärt från genomsnittet i gemenskapen. Medlemsstaterna bör ges frihet att välja att genomföra ett av de två kriterierna för att ta hänsyn till särdragen i sina jordbruksekonomiers strukturer. Eftersom särskilda stödrättigheter tilldelades jordbrukare med så kallade jordbruksföretag utan mark är den hektarbaserade tröskeln inte tillämplig. Jordbrukarna bör därför beviljas ett minimibelopp beräknat på grundval av det genomsnittliga stödet
  .

| (19) | Hantering av små belopp är en betungande uppgift för de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna.
  Medlemsstaterna kan besluta att
  inte bevilja direktstöd
  under ett minimibelopp som ska fastställas
  . |
| --- | --- |

(19)

Hantering av små belopp är en betungande uppgift för de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna.
  Medlemsstaterna kan besluta att
  inte bevilja direktstöd
  under ett minimibelopp som ska fastställas
  .

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 21

| (21) | De behöriga nationella myndigheterna bör betala ut allt stöd enligt gemenskapens stödsystem i dess helhet till stödmottagarna, efter eventuella minskningar som föreskrivs i denna förordning och inom föreskrivna tidsperioder. För att göra förvaltningen av direktstöd mer flexibel bör medlemsstaterna få rätt att dela upp stödet i två utbetalningar per år. |
| --- | --- |

(21)

De behöriga nationella myndigheterna bör betala ut allt stöd enligt gemenskapens stödsystem i dess helhet till stödmottagarna, efter eventuella minskningar som föreskrivs i denna förordning och inom föreskrivna tidsperioder. För att göra förvaltningen av direktstöd mer flexibel bör medlemsstaterna få rätt att dela upp stödet i två utbetalningar per år.

| (21) | De behöriga nationella myndigheterna bör betala ut allt stöd enligt gemenskapens stödsystem i dess helhet till stödmottagarna, efter eventuella minskningar som föreskrivs i denna förordning och inom föreskrivna tidsperioder. För att göra förvaltningen av direktstöd mer flexibel bör medlemsstaterna få rätt att dela upp stödet i två utbetalningar per år,
  å ena sidan för att de ska kunna inkludera betalning av en marknadsmässig ränta vid försening, och å andra sidan för att de, beroende på behoven inom sektorn, i viss mån ska kunna fatta beslut om datum för utbetalningarna
  . |
| --- | --- |

(21)

De behöriga nationella myndigheterna bör betala ut allt stöd enligt gemenskapens stödsystem i dess helhet till stödmottagarna, efter eventuella minskningar som föreskrivs i denna förordning och inom föreskrivna tidsperioder. För att göra förvaltningen av direktstöd mer flexibel bör medlemsstaterna få rätt att dela upp stödet i två utbetalningar per år,
  å ena sidan för att de ska kunna inkludera betalning av en marknadsmässig ränta vid försening, och å andra sidan för att de, beroende på behoven inom sektorn, i viss mån ska kunna fatta beslut om datum för utbetalningarna
  .

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 23

| (23) | För att nå den gemensamma jordbrukspolitikens mål måste gemensamma stödsystem kunna anpassas till ändrade omständigheter, om nödvändigt inom korta tidsfrister. Stödmottagare kan därför inte förlita sig på att stödvillkoren förblir oförändrade, och de bör vara förberedda på en eventuell översyn av systemen, framför allt mot bakgrund av den ekonomiska utvecklingen eller budgetläget. |
| --- | --- |

(23)

utgår

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 23a (nytt)

| (23a) | Den gemensamma jordbrukspolitikens första pelare bör bibehållas i framtiden i syfte att säkerställa jordbrukarnas nyckelroll som motor för ekonomin i många landsbygdsområden och som beskyddare av landskapet och garanter för de höga livsmedelssäkerhetsstandarder som EU kräver. |
| --- | --- |

(23a)

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 24

| (24) | Genom förordning (EG) nr 1782/2003 upprättas ett system med samlat gårdsstöd som för samman de olika befintliga stödmekanismerna i ett enda system med frikopplat direktstöd. Erfarenheterna av tillämpningen av systemet med samlat gårdsstöd visar att vissa delar kan förenklas till fördel för både jordbrukare och administration. Eftersom systemet med samlat gårdsstöd nu har genomförts av alla medlemsstater som ålades att göra det, har ett antal bestämmelser som var knutna till dess ursprungliga genomförande blivit föråldrade och de bör därför anpassas. Mot bakgrund av detta har en betydande underanvändning av stödrättigheter upptäckts i vissa fall. För att undvika en sådan situation
  och för att ta hänsyn till att jordbrukarna redan känner till hur systemet med samlat gårdsstöd fungerar
  , bör den period som
  ursprungligen fastställdes
  för oanvända betalningsrättigheter att återgå till den nationella reserven
  kortas ned
  till
  två
  år. |
| --- | --- |

(24)

Genom förordning (EG) nr 1782/2003 upprättas ett system med samlat gårdsstöd som för samman de olika befintliga stödmekanismerna i ett enda system med frikopplat direktstöd. Erfarenheterna av tillämpningen av systemet med samlat gårdsstöd visar att vissa delar kan förenklas till fördel för både jordbrukare och administration. Eftersom systemet med samlat gårdsstöd nu har genomförts av alla medlemsstater som ålades att göra det, har ett antal bestämmelser som var knutna till dess ursprungliga genomförande blivit föråldrade och de bör därför anpassas. Mot bakgrund av detta har en betydande underanvändning av stödrättigheter upptäckts i vissa fall. För att undvika en sådan situation
  och för att ta hänsyn till att jordbrukarna redan känner till hur systemet med samlat gårdsstöd fungerar
  , bör den period som
  ursprungligen fastställdes
  för oanvända betalningsrättigheter att återgå till den nationella reserven
  kortas ned
  till
  två
  år.

| (24) | Genom förordning (EG) nr 1782/2003 upprättas ett system med samlat gårdsstöd som för samman de olika befintliga stödmekanismerna i ett enda system med frikopplat direktstöd. Erfarenheterna av tillämpningen av systemet med samlat gårdsstöd visar att vissa delar kan förenklas till fördel för både jordbrukare och administration. Eftersom systemet med samlat gårdsstöd nu har genomförts av alla medlemsstater som ålades att göra det, har ett antal bestämmelser som var knutna till dess ursprungliga genomförande blivit föråldrade och de bör därför anpassas. Mot bakgrund av detta har en betydande underanvändning av stödrättigheter upptäckts i vissa fall. För att undvika en sådan situation bör den period som
  föreskrivs
  för oanvända betalningsrättigheter att återgå till den nationella reserven
  fastställas
  till
  tre
  år. |
| --- | --- |

(24)

Genom förordning (EG) nr 1782/2003 upprättas ett system med samlat gårdsstöd som för samman de olika befintliga stödmekanismerna i ett enda system med frikopplat direktstöd. Erfarenheterna av tillämpningen av systemet med samlat gårdsstöd visar att vissa delar kan förenklas till fördel för både jordbrukare och administration. Eftersom systemet med samlat gårdsstöd nu har genomförts av alla medlemsstater som ålades att göra det, har ett antal bestämmelser som var knutna till dess ursprungliga genomförande blivit föråldrade och de bör därför anpassas. Mot bakgrund av detta har en betydande underanvändning av stödrättigheter upptäckts i vissa fall. För att undvika en sådan situation bör den period som
  föreskrivs
  för oanvända betalningsrättigheter att återgå till den nationella reserven
  fastställas
  till
  tre
  år.

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 27

| (27) | Obligatoriska uttag av jordbruksmark infördes för att reglera utbudet. Marknadsutvecklingen inom sektorn för jordbruksgrödor tillsammans med införandet av frikopplat stöd gör att detta instrument inte längre är berättigat och det bör därför avskaffas. Arealuttagsrättigheter i enlighet med artiklarna 53 och 63.2 i förordning (EG) nr 1782/2003 ska därför
  aktiveras för hektar på samma stödvillkor som gäller för alla andra
  stödrättigheter. |
| --- | --- |

(27)

Obligatoriska uttag av jordbruksmark infördes för att reglera utbudet. Marknadsutvecklingen inom sektorn för jordbruksgrödor tillsammans med införandet av frikopplat stöd gör att detta instrument inte längre är berättigat och det bör därför avskaffas. Arealuttagsrättigheter i enlighet med artiklarna 53 och 63.2 i förordning (EG) nr 1782/2003 ska därför
  aktiveras för hektar på samma stödvillkor som gäller för alla andra
  stödrättigheter.

| (27) | Obligatoriska uttag av jordbruksmark infördes för att reglera utbudet. Marknadsutvecklingen inom sektorn för jordbruksgrödor tillsammans med införandet av frikopplat stöd gör att detta instrument inte längre är berättigat och det bör därför avskaffas. Arealuttagsrättigheter i enlighet med artiklarna 53 och 63.2 i förordning (EG) nr 1782/2003 ska därför
  omvandlas till vanliga
  stödrättigheter. |
| --- | --- |

(27)

Obligatoriska uttag av jordbruksmark infördes för att reglera utbudet. Marknadsutvecklingen inom sektorn för jordbruksgrödor tillsammans med införandet av frikopplat stöd gör att detta instrument inte längre är berättigat och det bör därför avskaffas. Arealuttagsrättigheter i enlighet med artiklarna 53 och 63.2 i förordning (EG) nr 1782/2003 ska därför
  omvandlas till vanliga
  stödrättigheter.

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 28

| (28) | Efter integreringen av det tidigare kopplade marknadsstödet i systemet med samlat gårdsstöd baseras värdet på stödrättigheterna i de medlemsstater som valde en historisk genomförandemodell på den individuella nivån tidigare stöd. Allt eftersom åren går sedan införandet av systemet med samlat gårdsstöd och efter en successiv integrering av ytterligare sektorer i det systemet, blir det allt svårare att motivera avsevärda skillnader i stödnivå endast utifrån tidigare stöd. Av denna anledning bör de medlemsstater som valde en historisk genomförandemodell under vissa villkor tillåtas se över de stödrättigheter de tilldelats i syfte att gå över till schablonberäkning av enhetsvärdet, samtidigt som de måste se till att de allmänna principerna i gemenskapslagstiftningen och målen med den gemensamma jordbrukspolitiken efterlevs. I detta sammanhang får medlemsstaterna ta hänsyn till de geografiska områdenas särdrag när de fastställer enhetligare värden. Anpassningen av stödrättigheterna bör äga rum under en lämplig övergångsperiod och antalet minskningar bör begränsas för att jordbrukarna ska få möjlighet att så långt möjligt anpassa sig till de ändrade stödnivåerna. |
| --- | --- |

(28)

Efter integreringen av det tidigare kopplade marknadsstödet i systemet med samlat gårdsstöd baseras värdet på stödrättigheterna i de medlemsstater som valde en historisk genomförandemodell på den individuella nivån tidigare stöd. Allt eftersom åren går sedan införandet av systemet med samlat gårdsstöd och efter en successiv integrering av ytterligare sektorer i det systemet, blir det allt svårare att motivera avsevärda skillnader i stödnivå endast utifrån tidigare stöd. Av denna anledning bör de medlemsstater som valde en historisk genomförandemodell under vissa villkor tillåtas se över de stödrättigheter de tilldelats i syfte att gå över till schablonberäkning av enhetsvärdet, samtidigt som de måste se till att de allmänna principerna i gemenskapslagstiftningen och målen med den gemensamma jordbrukspolitiken efterlevs. I detta sammanhang får medlemsstaterna ta hänsyn till de geografiska områdenas särdrag när de fastställer enhetligare värden. Anpassningen av stödrättigheterna bör äga rum under en lämplig övergångsperiod och antalet minskningar bör begränsas för att jordbrukarna ska få möjlighet att så långt möjligt anpassa sig till de ändrade stödnivåerna.

| (28) | Efter integreringen av det tidigare kopplade marknadsstödet i systemet med samlat gårdsstöd baseras värdet på stödrättigheterna i de medlemsstater som valde en historisk genomförandemodell på den individuella nivån tidigare stöd. Allt eftersom åren går sedan införandet av systemet med samlat gårdsstöd och efter en successiv integrering av ytterligare sektorer i det systemet, blir det allt svårare att motivera avsevärda skillnader i stödnivå endast utifrån tidigare stöd. Av denna anledning bör de medlemsstater som valde en historisk genomförandemodell under vissa villkor tillåtas se över de stödrättigheter de tilldelats i syfte att gå över till schablonberäkning av enhetsvärdet, samtidigt som de måste se till att de allmänna principerna i gemenskapslagstiftningen och målen med den gemensamma jordbrukspolitiken efterlevs. I detta sammanhang får medlemsstaterna ta hänsyn till de geografiska områdenas särdrag när de fastställer enhetligare värden. Anpassningen av stödrättigheterna bör äga rum under en lämplig övergångsperiod
  beroende på den genomförandetakt som väljs av varje medlemsstat
  , och antalet minskningar bör begränsas för att jordbrukarna ska få möjlighet att så långt möjligt anpassa sig till de ändrade stödnivåerna. |
| --- | --- |

(28)

Efter integreringen av det tidigare kopplade marknadsstödet i systemet med samlat gårdsstöd baseras värdet på stödrättigheterna i de medlemsstater som valde en historisk genomförandemodell på den individuella nivån tidigare stöd. Allt eftersom åren går sedan införandet av systemet med samlat gårdsstöd och efter en successiv integrering av ytterligare sektorer i det systemet, blir det allt svårare att motivera avsevärda skillnader i stödnivå endast utifrån tidigare stöd. Av denna anledning bör de medlemsstater som valde en historisk genomförandemodell under vissa villkor tillåtas se över de stödrättigheter de tilldelats i syfte att gå över till schablonberäkning av enhetsvärdet, samtidigt som de måste se till att de allmänna principerna i gemenskapslagstiftningen och målen med den gemensamma jordbrukspolitiken efterlevs. I detta sammanhang får medlemsstaterna ta hänsyn till de geografiska områdenas särdrag när de fastställer enhetligare värden. Anpassningen av stödrättigheterna bör äga rum under en lämplig övergångsperiod
  beroende på den genomförandetakt som väljs av varje medlemsstat
  , och antalet minskningar bör begränsas för att jordbrukarna ska få möjlighet att så långt möjligt anpassa sig till de ändrade stödnivåerna.

Ändring 21

Förslag till förordning

Skäl 29a (nytt)

| (29a) | Systemet med tvärvillkor och den gemensamma jordbrukspolitiken måste troligtvis ytterligare anpassas i framtiden, eftersom stödnivån för närvarande inte alltid förefaller ligga i linje med de berörda jordbrukarnas insatser för att uppfylla villkoren, vilket är en följd av att stödet fortfarande i hög grad grundas på historiska utgifter. Särskilt när det gäller djurskyddslagstiftningen är det uppenbart att bestämmelserna innebär en tung börda för djuruppfödarna, något som inte återspeglas i deras stödnivå. Om importerade produkter emellertid uppfyllde samma djurskyddsstandarder skulle det inte finnas något behov av att kompensera jordbrukarna för deras efterlevnad av gemenskapslagstiftningen på detta område. Kommissionen bör därför inom ramen för WTO – förhandlingarna arbeta för att icke handelsrelaterade frågor ska erkännas som importkriterier. |
| --- | --- |

(29a)

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 30

| (30) | Genom förordning (EG) nr 1782/2003 införs ett frikopplat system med samlat gårdsstöd och medlemsstaterna ges möjlighet att utesluta vissa stöd från det systemet. Samtidigt föreskrivs det i artikel 64.3 i den förordningen att alternativen i avdelning III kapitel 5 avsnitten 2 och 3 skulle ses över mot bakgrund av marknadsutvecklingen och den strukturella utvecklingen. Vid en analys av erfarenheten på området visar det sig att frikoppling
  ger
  producenterna flexibilitet när de gör sina val och
  gör
  det möjligt för dem att fatta produktionsbeslut utifrån lönsamhet och marknadens reaktioner.
  Detta gäller särskilt sektorerna för jordbruksgrödor, humle och utsäde samt i viss mån också nötköttssektorn
  . Därför bör
  de delvis kopplade stöden inom dessa sektorer integreras i systemet med samlat gårdsstöd. För att gradvis anpassa jordbrukarna i nötköttssektorn till de nya stödordningarna bör en infasning ske av integreringen av det särskilda bidraget för handjur och av slaktbidraget
  . Eftersom de delvis kopplade stöden inom frukt- och grönsakssektorerna infördes alldeles nyligen och endast som övergångsåtgärder är det inte nödvändigt att se över dem. |
| --- | --- |

(30)

Genom förordning (EG) nr 1782/2003 införs ett frikopplat system med samlat gårdsstöd och medlemsstaterna ges möjlighet att utesluta vissa stöd från det systemet. Samtidigt föreskrivs det i artikel 64.3 i den förordningen att alternativen i avdelning III kapitel 5 avsnitten 2 och 3 skulle ses över mot bakgrund av marknadsutvecklingen och den strukturella utvecklingen. Vid en analys av erfarenheten på området visar det sig att frikoppling
  ger
  producenterna flexibilitet när de gör sina val och
  gör
  det möjligt för dem att fatta produktionsbeslut utifrån lönsamhet och marknadens reaktioner.
  Detta gäller särskilt sektorerna för jordbruksgrödor, humle och utsäde samt i viss mån också nötköttssektorn
  . Därför bör
  de delvis kopplade stöden inom dessa sektorer integreras i systemet med samlat gårdsstöd. För att gradvis anpassa jordbrukarna i nötköttssektorn till de nya stödordningarna bör en infasning ske av integreringen av det särskilda bidraget för handjur och av slaktbidraget
  . Eftersom de delvis kopplade stöden inom frukt- och grönsakssektorerna infördes alldeles nyligen och endast som övergångsåtgärder är det inte nödvändigt att se över dem.

| (30) | Genom förordning (EG) nr 1782/2003 införs ett frikopplat system med samlat gårdsstöd och medlemsstaterna ges möjlighet att utesluta vissa stöd från det systemet. Samtidigt föreskrivs det i artikel 64.3 i den förordningen att alternativen i avdelning III kapitel 5 avsnitten 2 och 3 skulle ses över mot bakgrund av marknadsutvecklingen och den strukturella utvecklingen. Vid en analys av erfarenheten på området visar det sig att frikoppling
  skulle kunna ge
  producenterna flexibilitet när de gör sina val och
  göra
  det möjligt för dem att fatta produktionsbeslut utifrån lönsamhet och marknadens reaktioner. Därför bör
  de medlemsstater som så väljer tillåtas att gå vidare i frikopplingen av stöden
  . Eftersom de delvis kopplade stöden inom frukt- och grönsakssektorerna infördes alldeles nyligen och endast som övergångsåtgärder är det inte nödvändigt att se över dem. |
| --- | --- |

(30)

Genom förordning (EG) nr 1782/2003 införs ett frikopplat system med samlat gårdsstöd och medlemsstaterna ges möjlighet att utesluta vissa stöd från det systemet. Samtidigt föreskrivs det i artikel 64.3 i den förordningen att alternativen i avdelning III kapitel 5 avsnitten 2 och 3 skulle ses över mot bakgrund av marknadsutvecklingen och den strukturella utvecklingen. Vid en analys av erfarenheten på området visar det sig att frikoppling
  skulle kunna ge
  producenterna flexibilitet när de gör sina val och
  göra
  det möjligt för dem att fatta produktionsbeslut utifrån lönsamhet och marknadens reaktioner. Därför bör
  de medlemsstater som så väljer tillåtas att gå vidare i frikopplingen av stöden
  . Eftersom de delvis kopplade stöden inom frukt- och grönsakssektorerna infördes alldeles nyligen och endast som övergångsåtgärder är det inte nödvändigt att se över dem.

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 31a (nytt)

| (31a) | Det krävs särskilda åtgärder för att bistå EU:s fårsektor, som drabbats av en kraftig nedgång. Rekommendationerna i Europaparlamentets resolution av den 19 juni 2008 om framtiden för får-, lamm- och getsektorn i Europa (2) bör genomföras. |
| --- | --- |

(31a)

Ändring 24

Förslag till förordning

Skäl 32

| (32) | Medlemsstaterna bör tillåtas använda upp till 10 % av sina tak för att bevilja särskilt stöd i klart definierade fall. Detta stöd bör göra det möjligt för medlemsstaterna att hantera miljöfrågor och förbättra jordbruksprodukternas kvalitet och saluföringen av dem. Särskilt stöd bör också vara tillgängligt för att mildra konsekvenserna av utfasningen av mjölkkvoterna och frikopplingen av stöd inom särskilt känsliga sektorer.
  Eftersom det blir allt viktigare med en effektiv riskhantering bör medlemsstaterna ges möjlighet att bidra ekonomiskt till de premier jordbrukarna betalar för skördeförsäkring och till finansiering av ekonomisk kompensation för vissa ekonomiska förluster i samband med djur- eller växtsjukdomar
  . För att följa gemenskapens internationella åtaganden bör de medel som skulle kunna användas för kopplade stödåtgärder begränsas till en lämplig nivå.
  De villkor som ska gälla för ekonomiska bidrag till skördeförsäkringar och kompensation i samband med djur- eller växtsjukdomar bör fastställas i enlighet därmed
  . |
| --- | --- |

(32)

Medlemsstaterna bör tillåtas använda upp till 10 % av sina tak för att bevilja särskilt stöd i klart definierade fall. Detta stöd bör göra det möjligt för medlemsstaterna att hantera miljöfrågor och förbättra jordbruksprodukternas kvalitet och saluföringen av dem. Särskilt stöd bör också vara tillgängligt för att mildra konsekvenserna av utfasningen av mjölkkvoterna och frikopplingen av stöd inom särskilt känsliga sektorer.
  Eftersom det blir allt viktigare med en effektiv riskhantering bör medlemsstaterna ges möjlighet att bidra ekonomiskt till de premier jordbrukarna betalar för skördeförsäkring och till finansiering av ekonomisk kompensation för vissa ekonomiska förluster i samband med djur- eller växtsjukdomar
  . För att följa gemenskapens internationella åtaganden bör de medel som skulle kunna användas för kopplade stödåtgärder begränsas till en lämplig nivå.
  De villkor som ska gälla för ekonomiska bidrag till skördeförsäkringar och kompensation i samband med djur- eller växtsjukdomar bör fastställas i enlighet därmed
  .

| (32) | Medlemsstaterna bör tillåtas använda upp till 10 % av sina tak för att bevilja särskilt stöd i klart definierade fall. Detta stöd bör göra det möjligt för medlemsstaterna att hantera miljöfrågor och förbättra jordbruksprodukternas kvalitet och saluföringen av dem. Särskilt stöd bör också vara tillgängligt för att mildra konsekvenserna av utfasningen av mjölkkvoterna och frikopplingen av stöd inom särskilt känsliga sektorer. För att följa gemenskapens internationella åtaganden bör de medel som skulle kunna användas för kopplade stödåtgärder begränsas till en lämplig nivå. |
| --- | --- |

(32)

Medlemsstaterna bör tillåtas använda upp till 10 % av sina tak för att bevilja särskilt stöd i klart definierade fall. Detta stöd bör göra det möjligt för medlemsstaterna att hantera miljöfrågor och förbättra jordbruksprodukternas kvalitet och saluföringen av dem. Särskilt stöd bör också vara tillgängligt för att mildra konsekvenserna av utfasningen av mjölkkvoterna och frikopplingen av stöd inom särskilt känsliga sektorer. För att följa gemenskapens internationella åtaganden bör de medel som skulle kunna användas för kopplade stödåtgärder begränsas till en lämplig nivå.

Ändring 25

Förslag till förordning

Skäl 32a (nytt)

| (32a) | Det blir allt viktigare med en effektiv riskförvaltning och därför bör medlemsstaterna tillåtas att använda ytterligare upp till 5 % av sina tak för att bevilja stöd till jordbrukare eller producentorganisationer eller producentgrupper i form av finansiella bidrag till utgifter för försäkringspremier och gemensamma jordbruksfonder. |
| --- | --- |

(32a)

Ändring 26

Förslag till förordning

Skäl 36

| (36) | Frikopplingen av direktstödet och införandet av systemet med samlat gårdsstöd var viktiga delar av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. 2003 fanns det dock flera anledningar att behålla det särskilda stödet för ett antal grödor. Erfarenheterna av genomförandet av förordning (EG) nr 1782/2003 tyder tillsammans med marknadsutvecklingen på att stödordningar som 2003 hölls utanför systemet med samlat gårdsstöd nu
  kan
  integreras i det systemet för att främja ett mer marknadsorienterat och hållbart jordbruk. Detta gäller framför allt olivoljesektorn, där endast begränsad koppling tillämpades. Det gäller också de kopplade stöden för durumvete,
  proteingrödor
  , ris, potatisstärkelse och nötter som har blivit allt mindre effektiva, vilket talar för alternativet med frikopplade stöd.
  När det gäller lin är det också lämpligt att avskaffa stödet för beredning och att integrera de berörda beloppen i systemet med samlat gårdsstöd
  . När det gäller ris,
  torkat foder
  , potatisstärkelse och lin bör en övergångsperiod tillhandahållas för att övergången till frikopplat stöd ska gå så smidigt som möjligt. Medlemsstaterna bör även fortsättningsvis tillåtas att koppla den nationella delen av stödet för nötter för att dämpa effekterna av frikopplingen. |
| --- | --- |

(36)

Frikopplingen av direktstödet och införandet av systemet med samlat gårdsstöd var viktiga delar av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. 2003 fanns det dock flera anledningar att behålla det särskilda stödet för ett antal grödor. Erfarenheterna av genomförandet av förordning (EG) nr 1782/2003 tyder tillsammans med marknadsutvecklingen på att stödordningar som 2003 hölls utanför systemet med samlat gårdsstöd nu
  kan
  integreras i det systemet för att främja ett mer marknadsorienterat och hållbart jordbruk. Detta gäller framför allt olivoljesektorn, där endast begränsad koppling tillämpades. Det gäller också de kopplade stöden för durumvete,
  proteingrödor
  , ris, potatisstärkelse och nötter som har blivit allt mindre effektiva, vilket talar för alternativet med frikopplade stöd.
  När det gäller lin är det också lämpligt att avskaffa stödet för beredning och att integrera de berörda beloppen i systemet med samlat gårdsstöd
  . När det gäller ris,
  torkat foder
  , potatisstärkelse och lin bör en övergångsperiod tillhandahållas för att övergången till frikopplat stöd ska gå så smidigt som möjligt. Medlemsstaterna bör även fortsättningsvis tillåtas att koppla den nationella delen av stödet för nötter för att dämpa effekterna av frikopplingen.

| (36) | Frikopplingen av direktstödet och införandet av systemet med samlat gårdsstöd var viktiga delar av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. 2003 fanns det dock flera anledningar att behålla det särskilda stödet för ett antal grödor. Erfarenheterna av genomförandet av förordning (EG) nr 1782/2003 tyder tillsammans med marknadsutvecklingen på att stödordningar som 2003 hölls utanför systemet med samlat gårdsstöd nu
  om den berörda medlemsstaten så önskar skulle kunna
  integreras i det systemet för att främja ett mer marknadsorienterat och hållbart jordbruk. Detta gäller framför allt olivoljesektorn, där endast begränsad koppling tillämpades. Det gäller också de kopplade stöden för durumvete, ris, potatisstärkelse och nötter som har blivit allt mindre effektiva, vilket talar för alternativet med frikopplade stöd. När det gäller ris, potatisstärkelse och lin bör en övergångsperiod tillhandahållas för att övergången till frikopplat stöd ska gå så smidigt som möjligt. Medlemsstaterna bör även fortsättningsvis tillåtas att koppla den nationella delen av stödet för nötter för att dämpa effekterna av frikopplingen. |
| --- | --- |

(36)

Frikopplingen av direktstödet och införandet av systemet med samlat gårdsstöd var viktiga delar av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. 2003 fanns det dock flera anledningar att behålla det särskilda stödet för ett antal grödor. Erfarenheterna av genomförandet av förordning (EG) nr 1782/2003 tyder tillsammans med marknadsutvecklingen på att stödordningar som 2003 hölls utanför systemet med samlat gårdsstöd nu
  om den berörda medlemsstaten så önskar skulle kunna
  integreras i det systemet för att främja ett mer marknadsorienterat och hållbart jordbruk. Detta gäller framför allt olivoljesektorn, där endast begränsad koppling tillämpades. Det gäller också de kopplade stöden för durumvete, ris, potatisstärkelse och nötter som har blivit allt mindre effektiva, vilket talar för alternativet med frikopplade stöd. När det gäller ris, potatisstärkelse och lin bör en övergångsperiod tillhandahållas för att övergången till frikopplat stöd ska gå så smidigt som möjligt. Medlemsstaterna bör även fortsättningsvis tillåtas att koppla den nationella delen av stödet för nötter för att dämpa effekterna av frikopplingen.

Ändring 27

Förslag till förordning

Skäl 37

| (37) | Till följd av integreringen av nya ordningar i systemet med samlat gårdsstöd, bör det fastställas hur den nya nivån individuellt inkomststöd ska beräknas inom det systemet. När det gäller nötter, potatisstärkelse, lin
  och torkat foder
  bör ökningen utgå från det stöd jordbrukarna har tagit emot under senare år. Vid integrering av stöd som hittills varit delvis uteslutna från systemet med samlat gårdsstöd bör medlemsstaterna emellertid få möjlighet att använda de ursprungliga referensperioderna. |
| --- | --- |

(37)

Till följd av integreringen av nya ordningar i systemet med samlat gårdsstöd, bör det fastställas hur den nya nivån individuellt inkomststöd ska beräknas inom det systemet. När det gäller nötter, potatisstärkelse, lin
  och torkat foder
  bör ökningen utgå från det stöd jordbrukarna har tagit emot under senare år. Vid integrering av stöd som hittills varit delvis uteslutna från systemet med samlat gårdsstöd bör medlemsstaterna emellertid få möjlighet att använda de ursprungliga referensperioderna.

| (37) | Till följd av integreringen av nya ordningar i systemet med samlat gårdsstöd, bör det fastställas hur den nya nivån individuellt inkomststöd ska beräknas inom det systemet. När det gäller nötter, potatisstärkelse
  och
  lin bör ökningen utgå från det stöd jordbrukarna har tagit emot under senare år
  eller jordbrukarnas produktionskvoter under de senaste åren
  . Vid integrering av stöd som hittills varit delvis uteslutna från systemet med samlat gårdsstöd bör medlemsstaterna emellertid få möjlighet att använda de ursprungliga referensperioderna. |
| --- | --- |

(37)

Till följd av integreringen av nya ordningar i systemet med samlat gårdsstöd, bör det fastställas hur den nya nivån individuellt inkomststöd ska beräknas inom det systemet. När det gäller nötter, potatisstärkelse
  och
  lin bör ökningen utgå från det stöd jordbrukarna har tagit emot under senare år
  eller jordbrukarnas produktionskvoter under de senaste åren
  . Vid integrering av stöd som hittills varit delvis uteslutna från systemet med samlat gårdsstöd bör medlemsstaterna emellertid få möjlighet att använda de ursprungliga referensperioderna.

Ändring 28

Förslag till förordning

Skäl 38

| (38) | Genom förordning (EG) nr 1782/2003 införs särskilt stöd för energigrödor för att stödja utvecklingen av denna sektor. Det finns inte längre tillräckliga anledningar att bevilja
  särskilt
  stöd för energigrödor på grund av den senaste tidens utveckling inom sektorn för bioenergi, och framför allt den stora efterfrågan på sådana produkter på de internationella marknaderna och införandet av bindande mål bioenergins andel av den totala bränsleförbrukningen år 2022. |
| --- | --- |

(38)

Genom förordning (EG) nr 1782/2003 införs särskilt stöd för energigrödor för att stödja utvecklingen av denna sektor. Det finns inte längre tillräckliga anledningar att bevilja
  särskilt
  stöd för energigrödor på grund av den senaste tidens utveckling inom sektorn för bioenergi, och framför allt den stora efterfrågan på sådana produkter på de internationella marknaderna och införandet av bindande mål bioenergins andel av den totala bränsleförbrukningen år 2022.

| (38) | Genom förordning (EG) nr 1782/2003 införs särskilt stöd för energigrödor för att stödja utvecklingen av denna sektor. Det finns inte längre tillräckliga anledningar att bevilja
  kopplat
  stöd för energigrödor på grund av den senaste tidens utveckling inom sektorn för bioenergi, och framför allt den stora efterfrågan på sådana produkter på de internationella marknaderna och införandet av bindande mål för bioenergins andel av den totala bränsleförbrukningen år 2020.
  Följaktligen bör sådana belopp i framtiden ingå i systemet med samlat gårdsstöd
  . |
| --- | --- |

(38)

Genom förordning (EG) nr 1782/2003 införs särskilt stöd för energigrödor för att stödja utvecklingen av denna sektor. Det finns inte längre tillräckliga anledningar att bevilja
  kopplat
  stöd för energigrödor på grund av den senaste tidens utveckling inom sektorn för bioenergi, och framför allt den stora efterfrågan på sådana produkter på de internationella marknaderna och införandet av bindande mål för bioenergins andel av den totala bränsleförbrukningen år 2020.
  Följaktligen bör sådana belopp i framtiden ingå i systemet med samlat gårdsstöd
  .

Ändring 29

Förslag till förordning

Artikel 1 – led d

| d) | stödsystem för jordbrukare som producerar ris, stärkelsepotatis,
  bomull
  , socker, frukt och grönsaker, får- och getkött samt nöt- och kalvkött, |
| --- | --- |

d)

stödsystem för jordbrukare som producerar ris, stärkelsepotatis,
  bomull
  , socker, frukt och grönsaker, får- och getkött samt nöt- och kalvkött,

| d) | stödsystem för jordbrukare som producerar ris,
  proteingrödor
  , stärkelsepotatis, socker, frukt och grönsaker,
  tobak
  , får- och getkött samt nöt- och kalvkött, |
| --- | --- |

d)

stödsystem för jordbrukare som producerar ris,
  proteingrödor
  , stärkelsepotatis, socker, frukt och grönsaker,
  tobak
  , får- och getkött samt nöt- och kalvkött,

Ändring 30

Förslag till förordning

Artikel 2 – led a

| a) | jordbrukare: en fysisk eller juridisk person eller en grupp av fysiska eller juridiska personer, oavsett gruppens eller dess medlemmars juridiska ställning enligt nationell lagstiftning, vars jordbruksföretag ligger inom gemenskapens territorium, enligt artikel 299 i fördraget, och som bedriver jordbruksverksamhet, |
| --- | --- |

a)

jordbrukare: en fysisk eller juridisk person eller en grupp av fysiska eller juridiska personer, oavsett gruppens eller dess medlemmars juridiska ställning enligt nationell lagstiftning, vars jordbruksföretag ligger inom gemenskapens territorium, enligt artikel 299 i fördraget, och som bedriver jordbruksverksamhet,

| a) | jordbrukare: en fysisk eller juridisk person eller en grupp av fysiska eller juridiska personer, oavsett gruppens eller dess medlemmars juridiska ställning enligt nationell lagstiftning, vars jordbruksföretag ligger inom gemenskapens territorium, enligt artikel 299 i fördraget, och som bedriver jordbruksverksamhet
  som utgör jordbruksföretagets huvudsakliga inkomstkälla
  , |
| --- | --- |

a)

jordbrukare: en fysisk eller juridisk person eller en grupp av fysiska eller juridiska personer, oavsett gruppens eller dess medlemmars juridiska ställning enligt nationell lagstiftning, vars jordbruksföretag ligger inom gemenskapens territorium, enligt artikel 299 i fördraget, och som bedriver jordbruksverksamhet
  som utgör jordbruksföretagets huvudsakliga inkomstkälla
  ,

Ändring 31

Förslag till förordning

Artikel 2 – led aa (nytt)

| aa) | jordbrukare som innehar stödrättigheter: jordbrukare som har tilldelats stödrättigheter eller definitivt överlåtits stödrättigheter, |
| --- | --- |

aa)

Ändring 32

Förslag till förordning

Artikel 2 – led fa (nytt)

| fa) | region: en medlemsstat, en region inom en medlemsstat eller ett geografiskt område inom en medlemsstat med strukturella särdrag och/eller specifika strukturella nackdelar, alltefter den berörda medlemsstatens eget val, |
| --- | --- |

fa)

Ändring 33

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1

| 1. | En jordbrukare som får direktstöd ska iaktta de föreskrivna verksamhetskrav som förtecknas i bilaga II samt god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som fastställs i enlighet med artikel 6. |
| --- | --- |

1.

En jordbrukare som får direktstöd ska iaktta de föreskrivna verksamhetskrav som förtecknas i bilaga II samt god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som fastställs i enlighet med artikel 6.

| 1. | En jordbrukare som får direktstöd ska iaktta de föreskrivna verksamhetskrav som förtecknas i bilaga II samt god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som fastställs i enlighet med artikel 6,
  om detta inte är praktiskt omöjligt eller oproportionerligt
  . |
| --- | --- |

1.

En jordbrukare som får direktstöd ska iaktta de föreskrivna verksamhetskrav som förtecknas i bilaga II samt god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som fastställs i enlighet med artikel 6,
  om detta inte är praktiskt omöjligt eller oproportionerligt
  .

Ändring 34

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1a (ny)

| 1a. | Alla jordbrukare som beviljas direktstöd ska följa bestämmelserna om säkerhet på arbetsplatsen och gällande kontraktsbestämmelser i de enskilda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1a.

Ändring 35

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1 – led aa (nytt)

| aa) | säkerhet på arbetsplatsen, |
| --- | --- |

aa)

Ändring 36

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1

| 1. | Medlemsstaterna ska sörja för att all jordbruksmark, i synnerhet mark som inte längre används för produktion, hålls i enlighet med god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden. Medlemsstaterna ska på nationell och regional nivå fastställa minimikrav för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden utifrån
  den ram
  som anges i bilaga III, med hänsyn till särskilda förhållanden i de områden som berörs, däribland jordmån, klimatförhållanden och befintliga jordbrukssystem, markanvändning, växtföljd, jordbruksmetoder och företagsstrukturer. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna ska sörja för att all jordbruksmark, i synnerhet mark som inte längre används för produktion, hålls i enlighet med god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden. Medlemsstaterna ska på nationell och regional nivå fastställa minimikrav för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden utifrån
  den ram
  som anges i bilaga III, med hänsyn till särskilda förhållanden i de områden som berörs, däribland jordmån, klimatförhållanden och befintliga jordbrukssystem, markanvändning, växtföljd, jordbruksmetoder och företagsstrukturer.

| 1. | Medlemsstaterna ska sörja för att all jordbruksmark, i synnerhet mark som inte längre används för produktion, hålls i enlighet med god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden. Medlemsstaterna ska på nationell och regional nivå,
  på grundval av kommissionens riktlinjer och/eller andra normer beroende på deras egna specifika särdrag
  , fastställa minimikrav för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden utifrån
  de punkter
  som anges i bilaga III, med hänsyn till särskilda förhållanden i de områden som berörs, däribland jordmån, klimatförhållanden,
  ekosystem
  och befintliga jordbrukssystem, markanvändning, växtföljd, jordbruksmetoder och företagsstrukturer.
  Dessa minimikrav ska anpassas till varje situation och väljas på grund av att de är mer effektiva (vilket erkänts genom vetenskaplig forskning och praktiska erfarenheter) i agronomiskt och ekologiskt hänseende
  . |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna ska sörja för att all jordbruksmark, i synnerhet mark som inte längre används för produktion, hålls i enlighet med god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden. Medlemsstaterna ska på nationell och regional nivå,
  på grundval av kommissionens riktlinjer och/eller andra normer beroende på deras egna specifika särdrag
  , fastställa minimikrav för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden utifrån
  de punkter
  som anges i bilaga III, med hänsyn till särskilda förhållanden i de områden som berörs, däribland jordmån, klimatförhållanden,
  ekosystem
  och befintliga jordbrukssystem, markanvändning, växtföljd, jordbruksmetoder och företagsstrukturer.
  Dessa minimikrav ska anpassas till varje situation och väljas på grund av att de är mer effektiva (vilket erkänts genom vetenskaplig forskning och praktiska erfarenheter) i agronomiskt och ekologiskt hänseende
  .

Den andra spalten i bilaga III innehåller frivilliga normer som medlemsstaterna själva beslutar om de vill tillämpa. Vidare ska de åtgärder som vidtas grundas på gällande gemenskapslagstiftning och inte medföra några extra skyldigheter.

Ändring 37

Förslag till förordning

Artikel 6a (ny)

Artikel 6a

Bonuspoäng

Varje medlemsstat ska vara fri att införa ett bonussystem inom systemet för tvärvillkor för att tilldela jordbrukarna bonuspoäng för åtgärder som främjar den biologiska mångfalden och som vidtas utöver skyldigheterna att respektera god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden. Medlemsstaterna ska fastställa för vilka åtgärder bonuspoäng kan tilldelas. Bonuspoängen kan användas för att kompensera för straffpoäng som erhållits på området för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden i enlighet med artikel 6. Medlemsstaterna ska fastställa mekanismerna för denna kompensation.

Ändring 38

Förslag till förordning

Artikel 6b (ny)

Artikel 6b

Livsmedelstrygghet

Medlemsstaterna ska i fråga om en balanserad och hållbar markanvändning se till att nationell och regional livsmedelstrygghet prioriteras. Därför ska de för alla planer på en ökning av produktionen av energi från jordbruksråvaror genomföra en analys av livsmedelstryggheten för att se till att detta inte utgör något hot mot livsmedelsförsörjningen.

Ändring 186, 229 och 39

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1

| 1. | Allt direktstöd som under ett visst kalenderår kommer att beviljas en jordbrukare och som överskrider
  5 000 euro
  ska varje år fram till 2012 minskas
  med följande procentsatser
  : |
| --- | --- |

1.

Allt direktstöd som under ett visst kalenderår kommer att beviljas en jordbrukare och som överskrider
  5 000 euro
  ska varje år fram till 2012 minskas
  med följande procentsatser
  :

| 1. | Allt direktstöd som under ett visst kalenderår kommer att beviljas en jordbrukare och som överskrider
  10 000 euro
  ska varje år fram till 2012 minskas
  enligt följande
  : |
| --- | --- |

1.

Allt direktstöd som under ett visst kalenderår kommer att beviljas en jordbrukare och som överskrider
  10 000 euro
  ska varje år fram till 2012 minskas
  enligt följande
  :

| a) | 2009:
  7
   %, |
| --- | --- |

a)

2009:
  7
   %,

| a) | 2009:
  6
   %, |
| --- | --- |

a)

2009:
  6
   %,

| b) | 2010:
  9
   %, |
| --- | --- |

b)

2010:
  9
   %,

| b) | 2010:
  6
   %, |
| --- | --- |

b)

2010:
  6
   %,

| c) | 2011:
  11
   %, |
| --- | --- |

c)

2011:
  11
   %,

| c) | 2011:
  7
   %, |
| --- | --- |

c)

2011:
  7
   %,

| d) | 2012:
  13
   %. |
| --- | --- |

d)

2012:
  13
   %.

| d) | 2012:
  7
   %. |
| --- | --- |

d)

2012:
  7
   %.

Ändring 40

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 1a (nytt)

Medlemsstaterna ska se till att alla ökningar av den obligatoriska moduleringen åtföljs av en motsvarande minskning av den frivilliga moduleringen.

Ändring 41

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2

| 2. | Minskningarna i punkt 1 ska öka |
| --- | --- |

2.

Minskningarna i punkt 1 ska öka

| 2. | Minskningarna i punkt 1 ska öka |
| --- | --- |

2.

Minskningarna i punkt 1 ska öka

| a) | med
  3 procentenheter
  för belopp mellan 100 000 och 199 999 euro, |
| --- | --- |

a)

med
  3 procentenheter
  för belopp mellan 100 000 och 199 999 euro,

| a) | med
  1 procentenhet
  för belopp mellan 100 000 och 199 999 euro, |
| --- | --- |

a)

med
  1 procentenhet
  för belopp mellan 100 000 och 199 999 euro,

| b) | med
  6 procentenheter
  för belopp mellan 200 000 och 299 999 euro, |
| --- | --- |

b)

med
  6 procentenheter
  för belopp mellan 200 000 och 299 999 euro,

| b) | med
  2 procentenheter
  för belopp mellan 200 000 och 299 999 euro, |
| --- | --- |

b)

med
  2 procentenheter
  för belopp mellan 200 000 och 299 999 euro,

| c) | med
  9 procentenheter
  för belopp på 300 000 euro och därutöver. |
| --- | --- |

c)

med
  9 procentenheter
  för belopp på 300 000 euro och därutöver.

| c) | med
  3 procentenheter
  för belopp på 300 000 euro och därutöver. |
| --- | --- |

c)

med
  3 procentenheter
  för belopp på 300 000 euro och därutöver.

Ändring 42

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2a (ny)

| 2a. | Punkt 1 ska endast gälla stöd som till fullo integrerats i systemet med samlat gårdsstöd. |
| --- | --- |

2a.

Ändring 43

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 3

| 3. | Punkterna 1 och 2 ska inte gälla direktstöd som beviljas jordbrukare i de franska utomeuropeiska departementen, på Azorerna och Madeira, på Kanarieöarna och
  de
  Egeiska
  öarna
  . |
| --- | --- |

3.

Punkterna 1 och 2 ska inte gälla direktstöd som beviljas jordbrukare i de franska utomeuropeiska departementen, på Azorerna och Madeira, på Kanarieöarna och
  de
  Egeiska
  öarna
  .

| 3. | Punkterna 1 och 2 ska inte gälla direktstöd som beviljas jordbrukare i de franska utomeuropeiska departementen, på Azorerna och Madeira, på Kanarieöarna och
  öarna i
  Egeiska
  havet och i Joniska havet
  . |
| --- | --- |

3.

Punkterna 1 och 2 ska inte gälla direktstöd som beviljas jordbrukare i de franska utomeuropeiska departementen, på Azorerna och Madeira, på Kanarieöarna och
  öarna i
  Egeiska
  havet och i Joniska havet
  .

Ändring 211

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 3a (ny

| 3a. | Punkt 2 ska inte tillämpas på kooperativ och andra juridiska personer, bestående av flera jordbrukare som erhåller direktstöd, som kanaliserar stödet för att fördela det bland sina medlemmar. Detta undantag ska inte tillämpas på stora mottagare som erhåller 100 000 euro eller mer och som är medlemmar av sådana organisationer. |
| --- | --- |

3a.

Ändring 240

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 3b (ny)

| 3b. | Man kan besluta att inte tillämpa punkt 2 när en organisation som samlar jordbrukare som erhåller samlat gårdsstöd enbart tar emot eller kanaliserar stödbeloppen för att sedan fördela dessa bland sina medlemmar. |
| --- | --- |

3b.

Ändring 44

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 1

| 1. | Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 11 ska de totala nettobelopp direktstöd som får beviljas i en medlemsstat för ett kalenderår – efter tillämpning av artiklarna 7 och 10 i denna förordning och artikel 1 i förordning (EG) nr 378/2007 – inte överstiga de tak som fastställs i bilaga IV till denna förordning. Vid behov ska medlemsstaterna göra en linjär minskning av
  direktstöden
  så att de tak som fastställs i bilaga IV inte överskrids. |
| --- | --- |

1.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 11 ska de totala nettobelopp direktstöd som får beviljas i en medlemsstat för ett kalenderår – efter tillämpning av artiklarna 7 och 10 i denna förordning och artikel 1 i förordning (EG) nr 378/2007 – inte överstiga de tak som fastställs i bilaga IV till denna förordning. Vid behov ska medlemsstaterna göra en linjär minskning av
  direktstöden
  så att de tak som fastställs i bilaga IV inte överskrids.

| 1. | Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 11 ska de totala nettobelopp direktstöd som får beviljas i en medlemsstat för ett kalenderår – efter tillämpning av artiklarna 7 och 10 i denna förordning och artikel 1 i förordning (EG) nr 378/2007 – inte överstiga de tak som fastställs i bilaga IV till denna förordning. Vid behov ska medlemsstaterna göra en linjär minskning av
  beloppen för de direktstöd för vilka modulering gäller
  , så att de tak som fastställs i bilaga IV inte överskrids. |
| --- | --- |

1.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 11 ska de totala nettobelopp direktstöd som får beviljas i en medlemsstat för ett kalenderår – efter tillämpning av artiklarna 7 och 10 i denna förordning och artikel 1 i förordning (EG) nr 378/2007 – inte överstiga de tak som fastställs i bilaga IV till denna förordning. Vid behov ska medlemsstaterna göra en linjär minskning av
  beloppen för de direktstöd för vilka modulering gäller
  , så att de tak som fastställs i bilaga IV inte överskrids.

Ändring 45

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 2

| 2. | Kommissionen ska i enlighet med det förfarande som avses i artikel 128.2
  se över
  de tak som fastställs i bilaga IV för att ta hänsyn till |
| --- | --- |

2.

Kommissionen ska i enlighet med det förfarande som avses i artikel 128.2
  se över
  de tak som fastställs i bilaga IV för att ta hänsyn till

| 2. | Kommissionen ska i enlighet med det förfarande som avses i artikel 128.2
  årligen granska
  de tak som fastställs i bilaga IV för att ta hänsyn till |
| --- | --- |

2.

Kommissionen ska i enlighet med det förfarande som avses i artikel 128.2
  årligen granska
  de tak som fastställs i bilaga IV för att ta hänsyn till

| a) | ändringar av de maximibelopp som får beviljas inom ramen för direktstöden, |
| --- | --- |

a)

ändringar av de maximibelopp som får beviljas inom ramen för direktstöden,

| a) | ändringar av de maximibelopp som får beviljas inom ramen för direktstöden, |
| --- | --- |

a)

ändringar av de maximibelopp som får beviljas inom ramen för direktstöden,

| b) | ändringar av den frivilliga modulering som avses i förordning (EG) nr 378/2007, |
| --- | --- |

b)

| c) | strukturella förändringar i jordbruksföretagen. |
| --- | --- |

c)

strukturella förändringar i jordbruksföretagen.

| c) | strukturella förändringar i jordbruksföretagen, |
| --- | --- |

c)

strukturella förändringar i jordbruksföretagen,

och ska underrätta Europaparlamentet om detta.

Ändring 46

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 1

| 1. | Belopp som frigörs genom tillämpning av minskningarna i artikel 7, i alla medlemsstater utom de nya medlemsstaterna, ska utifrån kriterierna i följande stycken göras tillgängliga
  som ytterligare
  gemenskapsstöd för åtgärder inom ramen för de landsbygdsutvecklingsprogram som i enlighet med förordning (EG) nr 1698/2005 finansieras inom Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU). |
| --- | --- |

1.

Belopp som frigörs genom tillämpning av minskningarna i artikel 7, i alla medlemsstater utom de nya medlemsstaterna, ska utifrån kriterierna i följande stycken göras tillgängliga
  som ytterligare
  gemenskapsstöd för åtgärder inom ramen för de landsbygdsutvecklingsprogram som i enlighet med förordning (EG) nr 1698/2005 finansieras inom Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU).

| 1. | Belopp som frigörs genom tillämpning av minskningarna i artikel 7, i alla medlemsstater utom de nya medlemsstaterna, ska utifrån kriterierna i följande stycken göras tillgängliga
  för
  gemenskapsstöd för åtgärder inom ramen för de landsbygdsutvecklingsprogram som i enlighet med förordning (EG) nr 1698/2005 finansieras inom Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU). |
| --- | --- |

1.

Belopp som frigörs genom tillämpning av minskningarna i artikel 7, i alla medlemsstater utom de nya medlemsstaterna, ska utifrån kriterierna i följande stycken göras tillgängliga
  för
  gemenskapsstöd för åtgärder inom ramen för de landsbygdsutvecklingsprogram som i enlighet med förordning (EG) nr 1698/2005 finansieras inom Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU).

Ändring 47

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 1

| 1. | Artikel 7 ska endast omfatta jordbrukare i en ny medlemsstat under ett visst kalenderår om nivån direktstöd i den medlemsstaten under det året i enlighet med artikel 110 inte underskrider nivån i andra medlemsstater än de nya medlemsstaterna, med beaktande av eventuella minskningar i enlighet med artikel 7.1. |
| --- | --- |

1.

| 1. | De nya medlemsstaterna ska omfattas av den obligatoriska moduleringen först när de erhåller fullt direktstöd. |
| --- | --- |

1.

Ändring 48

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 4

| 4. | Om något belopp återstår efter tillämpningen av artikel 7.1 och 7.2 ska det tilldelas den nya medlemsstat där motsvarande belopp har genererats, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 128.2.
  Det ska användas i enlighet med artikel 69.5a i förordning (EG) nr 1698/2005
  . |
| --- | --- |

4.

Om något belopp återstår efter tillämpningen av artikel 7.1 och 7.2 ska det tilldelas den nya medlemsstat där motsvarande belopp har genererats, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 128.2.
  Det ska användas i enlighet med artikel 69.5a i förordning (EG) nr 1698/2005
  .

| 4. | Om något belopp återstår efter tillämpningen av artikel 7.1 och 7.2 ska det tilldelas den nya medlemsstat där motsvarande belopp har genererats, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 128.2. |
| --- | --- |

4.

Om något belopp återstår efter tillämpningen av artikel 7.1 och 7.2 ska det tilldelas den nya medlemsstat där motsvarande belopp har genererats, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 128.2.

Ändring 49

Förslag till förordning

Artikel 12 – rubriken

Jordbruksrådgivning

Jordbruksforskning och
  jordbruksrådgivning

Ändring 50

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 2

| 2. | Jordbruksrådgivningen ska omfatta åtminstone föreskrivna verksamhetskrav samt god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden enligt kapitel 1. |
| --- | --- |

2.

Jordbruksrådgivningen ska omfatta åtminstone föreskrivna verksamhetskrav samt god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden enligt kapitel 1.

| 2. | Jordbruksforskningen och
  jordbruksrådgivningen ska omfatta åtminstone föreskrivna verksamhetskrav samt god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden enligt kapitel 1
  liksom spridning av produktionsmetoder som är ekonomiskt lönsamma och miljövänliga och som är ekonomiska med avseende på naturresurser och produktionskostnader (energi, insatsvaror, m. m
  .
  )
  . |
| --- | --- |

2.

Jordbruksforskningen och
  jordbruksrådgivningen ska omfatta åtminstone föreskrivna verksamhetskrav samt god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden enligt kapitel 1
  liksom spridning av produktionsmetoder som är ekonomiskt lönsamma och miljövänliga och som är ekonomiska med avseende på naturresurser och produktionskostnader (energi, insatsvaror, m. m
  .
  )
  .

Ändring 51

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 2

| 2. | Medlemsstaterna ska
  ge företräde åt de
  jordbrukare
  som får mer än 15 000 euro i direktstöd per år
  . |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna ska
  ge företräde åt de
  jordbrukare
  som får mer än 15 000 euro i direktstöd per år
  .

| 2. | Medlemsstaterna ska
  se till att alla
  jordbrukare
  kan delta i detta rådgivningssystem på frivillig basis
  . |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna ska
  se till att alla
  jordbrukare
  kan delta i detta rådgivningssystem på frivillig basis
  .

Ändring 52

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 1 – stycke 2

Denna databas ska framför allt göra det möjligt att direkt och omedelbart, via medlemsstatens behöriga myndighet, få tillgång till uppgifter för kalenderåren och/eller regleringsåren från och med år 2000.

Denna databas ska framför allt göra det möjligt att direkt och omedelbart, via medlemsstatens behöriga myndighet, få tillgång till uppgifter för kalenderåren och/eller regleringsåren från och med år 2000,
  eller första året efter anslutningen för de nya medlemsstaterna
  .

Ändring 53

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 1

| 1. | Medlemsstaterna ska utföra administrativa kontroller av stödansökningarna för att kontrollera att stödvillkoren uppfylls. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna ska utföra administrativa kontroller av stödansökningarna för att kontrollera att stödvillkoren uppfylls.

| 1. | Medlemsstaterna ska utföra administrativa kontroller av stödansökningarna för att kontrollera att stödvillkoren uppfylls.
  Sådana administrativa kontroller får inte vara alltför betungande för jordbrukarna, särskilt inte i fråga om kostnader och administrativa formaliteter
  . |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna ska utföra administrativa kontroller av stödansökningarna för att kontrollera att stödvillkoren uppfylls.
  Sådana administrativa kontroller får inte vara alltför betungande för jordbrukarna, särskilt inte i fråga om kostnader och administrativa formaliteter
  .

Ändring 54

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 1

| 1. | Medlemsstaterna ska utföra kontroller på plats för att kontrollera om jordbrukarna uppfyller de skyldigheter som anges i kapitel 1. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna ska utföra kontroller på plats för att kontrollera om jordbrukarna uppfyller de skyldigheter som anges i kapitel 1.

| 1. | Medlemsstaterna ska utföra kontroller på plats för att kontrollera om jordbrukarna uppfyller de skyldigheter som anges i kapitel 1.
  Dessa kontroller ska utföras under högst en dag för varje jordbruksföretag och får inte vara onödigt betungande för jordbrukarna
  . |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna ska utföra kontroller på plats för att kontrollera om jordbrukarna uppfyller de skyldigheter som anges i kapitel 1.
  Dessa kontroller ska utföras under högst en dag för varje jordbruksföretag och får inte vara onödigt betungande för jordbrukarna
  .

Ändring 55

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 2 – stycke 1

| 2. | Medlemsstaterna får använda sina befintliga administrations- och kontrollsystem för att se till att de föreskrivna verksamhetskraven, liksom kraven på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden i enlighet med kapitel I, iakttas. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna får använda sina befintliga administrations- och kontrollsystem för att se till att de föreskrivna verksamhetskraven, liksom kraven på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden i enlighet med kapitel I, iakttas.

| 2. | Medlemsstaterna får använda sina befintliga administrations- och kontrollsystem för att se till att de föreskrivna verksamhetskraven, liksom kraven på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden i enlighet med kapitel I, iakttas.
  Medlemsstaterna ska emellertid sträva efter att begränsa antalet kontrollorgan och antalet personer som utför kontroller på plats på ett visst jordbruksföretag
  . |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna får använda sina befintliga administrations- och kontrollsystem för att se till att de föreskrivna verksamhetskraven, liksom kraven på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden i enlighet med kapitel I, iakttas.
  Medlemsstaterna ska emellertid sträva efter att begränsa antalet kontrollorgan och antalet personer som utför kontroller på plats på ett visst jordbruksföretag
  .

Ändring 56

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 2a (ny)

| 2a. | Medlemsstaterna får använda sig av privata administrations- och kontrollsystem, förutsatt att dessa är officiellt ackrediterade av de nationella myndigheterna. |
| --- | --- |

2a.

Ändring 57

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 2b (ny)

| 2b. | Medlemsstaterna ska sträva efter att planera kontrollerna så att jordbruksföretag som av säsongbetingade skäl bäst kontrolleras under en viss period av året verkligen kontrolleras under denna period. Om kontrollorganet emellertid av säsongbetingade skäl inte har kunnat kontrollera ett särskilt föreskrivet verksamhetskrav, eller en del av detta, eller god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden under en kontroll på plats, ska dessa krav och villkor anses vara uppfyllda. |
| --- | --- |

2b.

Ändring 58

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 1 – stycke 2

Första stycket ska också tillämpas när överträdelsen beror på en åtgärd eller en försummelse som direkt kan anses bero på den person som antingen överlät jordbruksmarken eller som den överläts till.

Första stycket ska också tillämpas när överträdelsen beror på en åtgärd eller en försummelse som direkt kan anses bero på den person som antingen överlät jordbruksmarken eller som den överläts till,
  om inte den person som begått överträdelsen även har lämnat in en stödansökan för kalenderåret i fråga. I det senare fallet ska den påföljd som avses i punkt 1 tillämpas på det direktstödsbelopp som skulle beviljas den person som begått överträdelsen
  .

Ändring 59

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 1 – stycke 3

I detta stycke avses med överläts varje typ av transaktion där jordbruksmark upphör att stå till den överlåtande partens förfogande.

I detta stycke avses med överläts varje typ av transaktion där jordbruksmark upphör att stå till den överlåtande partens förfogande,
  med undantag av sådana transaktioner som den berörda jordbrukaren inte kan undvika
  .

Ändring 60

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 3 – stycke 2

Om en medlemsstat beslutar att använda den möjlighet som ges i första stycket ska den behöriga myndigheten
  nästkommande år vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att jordbrukaren åtgärdar de aktuella konstaterade överträdelserna. Jordbrukaren ska underrättas
  om de överträdelser som konstaterats
  och om vilka åtgärder som ska vidtas
  .

Om en medlemsstat beslutar att använda den möjlighet som ges i första stycket ska den behöriga myndigheten
  informera jordbrukaren
  om de överträdelser som konstaterats
  och jordbrukaren ska uppge vilka åtgärder som vidtagits för att avhjälpa problemet. För att kontrollera de åtgärder som vidtagits av jordbrukaren ska den behöriga myndigheten beakta dessa jordbruksföretag i samband med riskanalysen för kontrollerna på plats följande år
  .

Ändring 61

Förslag till förordning

Artikel 26a (ny)

Artikel 26a

Översyn

Senast den 31 december 2007, och därefter vartannat åt, ska kommissionen lägga fram en rapport om tillämpningen av systemet med tvärvillkor, vid behov tillsammans med lämpliga förslag särskilt med hänsyn till följande punkter:

| — | Ändring av förteckningen över föreskrivna verksamhetskrav i bilaga III. |
| --- | --- |

—

| — | Förenkling, avreglering och förbättring av lagstiftningen inom ramen för förteckningen över föreskrivna verksamhetskrav, med särskild tonvikt på lagstiftning om nitrater. |
| --- | --- |

—

| — | Förenkling, förbättring och harmonisering av reglerna om kontroller på plats, så att hänsyn tas till de möjligheter som erbjuds tack vare utveckling av indikatorer och flaskhalskontroller, redan utförda kontroller enligt privata certifieringssystem, redan utförda kontroller enligt nationell lagstiftning för tillämpning av de föreskrivna verksamhetskraven samt informations- och kommunikationsteknik. |
| --- | --- |

—

Rapporterna ska även inbegripa en uppskattning av de totala kontrollkostnaderna enligt systemet med tvärvillkor för det år som föregår året då rapporten ska offentliggöras.

Ändring 63

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 1

| 1. | Medlemsstaterna
  ska
  inte bevilja direktstöd
  till en jordbrukare i följande fall
  : |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna
  ska
  inte bevilja direktstöd
  till en jordbrukare i följande fall
  :

| 1. | Medlemsstaterna
  kan besluta att
  inte bevilja direktstöd
  under ett minimibelopp som ska fastställas
  . |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna
  kan besluta att
  inte bevilja direktstöd
  under ett minimibelopp som ska fastställas
  .

| a) | När totalbeloppet för de direktstöd som ansökts om eller som kommer att beviljas under ett visst kalenderår inte överstiger 250 euro. |
| --- | --- |

a)

| b) | När jordbruksföretagets stödberättigande areal, för vilken direktstöd ansöks om eller kommer att beviljas, inte överstiger en hektar. Minsta stödberättigande arealen får emellertid fastställas till 0,3 hektar på Cypern och 0,1 hektar på Malta. |
| --- | --- |

b)

Jordbrukare med särskilda rättigheter i enlighet med artikel 45.1 ska emellertid omfattas av villkoret i punkt a.

De belopp som besparas genom tillämpningen av första stycket ska bibehållas i den nationella reserven i den medlemsstat där de genererades.

Ändring 64

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 2

| 2. | Medlemsstaterna får på objektiva och icke-diskriminerande kriterier besluta att inte bevilja direktstöd till bolag, enligt betydelsen i artikel 48 andra stycket i fördraget, vars huvudsakliga verksamhet inte är
  att utöva jordbruksverksamhet
  . |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna får på objektiva och icke-diskriminerande kriterier besluta att inte bevilja direktstöd till bolag, enligt betydelsen i artikel 48 andra stycket i fördraget, vars huvudsakliga verksamhet inte är
  att utöva jordbruksverksamhet
  .

| 2. | Medlemsstaterna får på objektiva och icke-diskriminerande kriterier besluta att inte bevilja direktstöd till bolag, enligt betydelsen i artikel 48 andra stycket i fördraget, vars huvudsakliga verksamhet inte är
  produktion, uppfödning eller odling av jordbruksprodukter, inbegripet skörd, mjölkning, uppfödning och hållande av djur för animalieproduktion
  . |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna får på objektiva och icke-diskriminerande kriterier besluta att inte bevilja direktstöd till bolag, enligt betydelsen i artikel 48 andra stycket i fördraget, vars huvudsakliga verksamhet inte är
  produktion, uppfödning eller odling av jordbruksprodukter, inbegripet skörd, mjölkning, uppfödning och hållande av djur för animalieproduktion
  .

Ändring 65

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 2

| 2. | Utbetalningarna ska göras upp till två gånger per år under perioden 1 december–30 juni följande kalenderår. |
| --- | --- |

2.

Utbetalningarna ska göras upp till två gånger per år under perioden 1 december–30 juni följande kalenderår.

| 2. | Utbetalningarna ska göras upp till två gånger per år under perioden 1 december–30 juni följande kalenderår,
  och ska omfatta utbetalning av en marknadsmässig ränta på beloppet från och med den 30 juni följande kalenderår
  . |
| --- | --- |

2.

Utbetalningarna ska göras upp till två gånger per år under perioden 1 december–30 juni följande kalenderår,
  och ska omfatta utbetalning av en marknadsmässig ränta på beloppet från och med den 30 juni följande kalenderår
  .

Ändring 66

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 2a (ny)

| 2a. | Jordbrukaren ska få en marknadsbaserad ränteersättning om utbetalningarna försenas på grund av en tvist med den myndighet som verkställer utbetalningarna, om jordbrukaren är den vinnande parten i denna tvist. |
| --- | --- |

2a.

Ändring 67

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 3

| 3. | Inga utbetalningar ska göras
  från
  de stödsystem som förtecknas i bilaga I förrän medlemsstaterna har avslutat kontrollerna av om stödvillkoren uppfylls i enlighet med artikel 22. |
| --- | --- |

3.

Inga utbetalningar ska göras
  från
  de stödsystem som förtecknas i bilaga I förrän medlemsstaterna har avslutat kontrollerna av om stödvillkoren uppfylls i enlighet med artikel 22.

| 3. | Inga utbetalningar ska göras
  i fråga om en ansökan enligt
  de stödsystem som förtecknas i bilaga I förrän medlemsstaterna har avslutat kontrollerna av om stödvillkoren uppfylls
  för denna ansökan
  i enlighet med artikel 22. |
| --- | --- |

3.

Inga utbetalningar ska göras
  i fråga om en ansökan enligt
  de stödsystem som förtecknas i bilaga I förrän medlemsstaterna har avslutat kontrollerna av om stödvillkoren uppfylls
  för denna ansökan
  i enlighet med artikel 22.

Ändring 68

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 3 – stycke 1a (nytt)

Om stöd emellertid utbetalas som förskott eller i två omgångar ska det första beloppet fastställas på grundval av de resultat från administrativa kontroller och kontroller på plats som finns tillgängliga på utbetalningsdagen och till en nivå som innebär att det slutliga utbetalningsbeloppet inte understiger beloppet för den första utbetalningen.

Ändring 69

Förslag till förordning

Artikel 33

Artikel 33

utgår

Översyn

Stödsystemen som förtecknas i bilaga I ska tillämpas utan att det påverkar en eventuell översyn som vid något tillfälle kan göras mot bakgrund av den ekonomiska utvecklingen och budgetläget.

Ändring 70

Förslag till förordning

Artikel 34 – punkt 2

| 2. | I denna avdelning avses med jordbrukare som innehar stödrättigheter de jordbrukare som tilldelats stödrättigheter eller definitivt överlåtits stödrättigheter. |
| --- | --- |

2.

utgår

Ändring 71

Förslag till förordning

Artikel 34 – punkt 2a (ny)

| 2a. | Arealuttagsrättigheter i enlighet med artiklarna 53 och 63.2 i förordning (EG) nr 1782/2003 ska bli rättigheter i den mening som avses i denna förordning. |
| --- | --- |

2a.

Ändring 72

Förslag till förordning

Artikel 37 – stycke 1

Stödrättigheterna per hektar ska inte ändras, utom när så föreskrivs.

| 1. | Stödrättigheterna per hektar ska inte ändras, utom när så föreskrivs. |
| --- | --- |

1.

Stödrättigheterna per hektar ska inte ändras, utom när så föreskrivs.

Ändring 73

Förslag till förordning

Artikel 37 – stycke 2

Kommissionen ska i enlighet med det förfarande som avses i artikel 128.2 i denna förordning fastställa närmare föreskrifter för ändring av stödrättigheter, särskilt vid delrättigheter.

| 2. | Om en jordbrukare som har beviljats direktstöd under referensperioden ändrar sin juridiska ställning eller benämning under den perioden eller senast den 31 december året före det år då systemet med samlat gårdsstöd tillämpas ska han ha tillträde till systemet med samlat gårdsstöd på samma villkor som den jordbrukare som ursprungligen drev jordbruksföretaget. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Om jordbruksföretag slås samman under referensperioden eller senast den 31 december året före det år då systemet med samlat gårdsstöd tillämpas ska den jordbrukare som driver det nya företaget ha tillträde till systemet med samlat gårdsstöd på samma villkor som de jordbrukare som drev de ursprungliga företagen. |
| --- | --- |

3.

Om jordbruksföretag delas upp under referensperioden eller senast den 31 december året före det år då systemet med samlat gårdsstöd tillämpas ska de jordbrukare som driver de nya företagen ha tillträde till systemet med samlat gårdsstöd, i proportion till den aktuella perioden, på samma villkor som den jordbrukare som drev det ursprungliga företaget.

Ändring 75

Förslag till förordning

Artikel 42 – punkt 1 – stycke 1a (nytt)

Om det vid utgången av ett givet budgetår konstateras i en medlemsstat att de totala stödrättigheter som faktiskt betalats ut är lägre än det nationella tak som fastställs i bilaga VIII ska mellanskillnaden anslås till den nationella reserven.

Ändring 76

Förslag till förordning

Artikel 42 – punkt 2

| 2. | Medlemsstaterna får använda de nationella reserverna för att,
  utifrån prioritetskriterier och
  på objektiva villkor, bevilja stödrättigheter till jordbrukare som
  etablerar sin
  jordbruksverksamhet: vid beviljandet ska det säkras att jordbrukarna behandlas lika och att det inte förekommer några störningar på marknaden eller någon snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna får använda de nationella reserverna för att,
  utifrån prioritetskriterier och
  på objektiva villkor, bevilja stödrättigheter till jordbrukare som
  etablerar sin
  jordbruksverksamhet: vid beviljandet ska det säkras att jordbrukarna behandlas lika och att det inte förekommer några störningar på marknaden eller någon snedvridning av konkurrensen.

| 2. | Medlemsstaterna får använda de nationella reserverna för att på objektiva villkor bevilja stödrättigheter till jordbrukare som
  utövar en
  jordbruksverksamhet: vid beviljandet ska det säkras att jordbrukarna behandlas lika och att det inte förekommer några störningar på marknaden eller någon snedvridning av konkurrensen.
  Medlemsstaterna kan prioritera främst nya jordbrukare, jordbrukare som är under 35 år, familjeföretag och andra prioriterade jordbrukare
  . |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna får använda de nationella reserverna för att på objektiva villkor bevilja stödrättigheter till jordbrukare som
  utövar en
  jordbruksverksamhet: vid beviljandet ska det säkras att jordbrukarna behandlas lika och att det inte förekommer några störningar på marknaden eller någon snedvridning av konkurrensen.
  Medlemsstaterna kan prioritera främst nya jordbrukare, jordbrukare som är under 35 år, familjeföretag och andra prioriterade jordbrukare
  .

Ändring 77

Förslag till förordning

Artikel 42 – punkt 3

| 3. | De medlemsstater som inte tillämpar artikel 68.1 c får
  använda de nationella reserverna för att, enligt objektiva kriterier och på ett sådant sätt att likabehandling av jordbrukare kan garanteras och störningar på marknaden och snedvridning av konkurrensen undviks, fastställa stödrättigheter för jordbrukare i de områden som omfattas av omstrukturerings- och/eller utvecklingsprogram som rör någon av formerna för offentlig intervention i syfte att undvika nedläggning av jordbruksmark och/eller i syfte att uppväga specifika nackdelar för jordbrukare i de områdena. |
| --- | --- |

3.

De medlemsstater som inte tillämpar artikel 68.1 c får
  använda de nationella reserverna för att, enligt objektiva kriterier och på ett sådant sätt att likabehandling av jordbrukare kan garanteras och störningar på marknaden och snedvridning av konkurrensen undviks, fastställa stödrättigheter för jordbrukare i de områden som omfattas av omstrukturerings- och/eller utvecklingsprogram som rör någon av formerna för offentlig intervention i syfte att undvika nedläggning av jordbruksmark och/eller i syfte att uppväga specifika nackdelar för jordbrukare i de områdena.

| 3. | Medlemsstaterna får från och med ikraftträdandet av denna förordning 2009
  , använda de nationella reserverna för att, enligt objektiva kriterier och på ett sådant sätt att likabehandling av jordbrukare kan garanteras och störningar på marknaden och snedvridning av konkurrensen undviks, fastställa stödrättigheter
  och vidta stödåtgärder
  för jordbrukare i de områden som omfattas av omstrukturerings- och/eller utvecklingsprogram som rör någon av formerna för offentlig intervention
  och för problemdrabbade sektorer som är koncentrerade i de minst gynnade områdena såsom får- och getsektorn
  , i syfte att undvika nedläggning av jordbruksmark
  och produktion
  och/eller i syfte att uppväga specifika nackdelar för jordbrukare i de områdena. |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaterna får från och med ikraftträdandet av denna förordning 2009
  , använda de nationella reserverna för att, enligt objektiva kriterier och på ett sådant sätt att likabehandling av jordbrukare kan garanteras och störningar på marknaden och snedvridning av konkurrensen undviks, fastställa stödrättigheter
  och vidta stödåtgärder
  för jordbrukare i de områden som omfattas av omstrukturerings- och/eller utvecklingsprogram som rör någon av formerna för offentlig intervention
  och för problemdrabbade sektorer som är koncentrerade i de minst gynnade områdena såsom får- och getsektorn
  , i syfte att undvika nedläggning av jordbruksmark
  och produktion
  och/eller i syfte att uppväga specifika nackdelar för jordbrukare i de områdena.

Ändring 78

Förslag till förordning

Artikel 42 – punkt 3a (ny)

| 3a. | Medlemsstaterna får använda den nationella reserven för att bevilja stödrättigheter till jordbrukare som har ingått särskilda avtal som regleras av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3a.

Ändring 79

Förslag till förordning

Artikel 43

Varje stödrättighet som inte har utnyttjats under en
  tvåårsperiod
  ska överföras till den nationella reserven, utom i fall av force majeure och exceptionella omständigheter enligt artikel 36.1.

Varje stödrättighet som inte har utnyttjats under en
  treårsperiod
  ska överföras till den nationella reserven, utom i fall av force majeure och exceptionella omständigheter enligt artikel 36.1.
  Dessa medel ska i första hand användas till att underlätta unga människors tillträde till jordbruksverksamhet med målet att säkra generationsskiftet
  .

Ändring 80

Förslag till förordning

Artikel 44 – punkt 2

| 2. | Stödrättigheter kan överföras genom försäljning eller genom varje annan slutgiltig överföring med eller utan mark. Däremot får arrende eller liknande typer av transaktioner tillåtas endast om de överförda stödrättigheterna åtföljs av en överföring av ett lika stort antal stödberättigande hektar. |
| --- | --- |

2.

utgår

Ändring 81

Förslag till förordning

Artikel 44 – punkt 3 – stycke 1a (nytt)

I sådana fall kan medlemsstaterna även besluta att arrende eller liknande typer av transaktioner endast är tillåtna om de överförda stödrättigheterna åtföljs av en överföring av ett lika stort antal stödberättigande hektar.

Ändring 82

Förslag till förordning

Artikel 45 – punkt 2 – stycke 1

| 2. | Genom undantag från artikel 35.1 ska en jordbrukare som har särskilda rättigheter få tillstånd av medlemsstaten att avvika från skyldigheten att aktivera stödrättigheterna genom att ta i bruk motsvarande antal stödberättigande hektar, under förutsättning att jordbrukaren behåller minst 50 % av den jordbruksverksamhet som jordbrukaren utövade under kalenderåren 2000. 2001 och 2002, uttryckt i djurenheter. |
| --- | --- |

2.

Genom undantag från artikel 35.1 ska en jordbrukare som har särskilda rättigheter få tillstånd av medlemsstaten att avvika från skyldigheten att aktivera stödrättigheterna genom att ta i bruk motsvarande antal stödberättigande hektar, under förutsättning att jordbrukaren behåller minst 50 % av den jordbruksverksamhet som jordbrukaren utövade under kalenderåren 2000. 2001 och 2002, uttryckt i djurenheter.

| 2. | Genom undantag från artikel 35.1 ska en jordbrukare som har särskilda rättigheter få tillstånd av medlemsstaten att avvika från skyldigheten att aktivera stödrättigheterna genom att ta i bruk motsvarande antal stödberättigande hektar, under förutsättning att jordbrukaren behåller minst 50 % av den jordbruksverksamhet som jordbrukaren utövade under kalenderåren 2000, 2001 och 2002 uttryckt i djurenheter.
  För Rumänien och Bulgarien är de berörda kalenderåren 2006, 2007 och 2008
  . |
| --- | --- |

2.

Genom undantag från artikel 35.1 ska en jordbrukare som har särskilda rättigheter få tillstånd av medlemsstaten att avvika från skyldigheten att aktivera stödrättigheterna genom att ta i bruk motsvarande antal stödberättigande hektar, under förutsättning att jordbrukaren behåller minst 50 % av den jordbruksverksamhet som jordbrukaren utövade under kalenderåren 2000, 2001 och 2002 uttryckt i djurenheter.
  För Rumänien och Bulgarien är de berörda kalenderåren 2006, 2007 och 2008
  .

Ändring 83

Förslag till förordning

Artikel 45 – punkt 2 – stycke 2a (nytt)

Villkoren i punkt 1 får tillämpas i de medlemsstater som ännu inte har infört systemet med samlat gårdsstöd men som tänker göra det.

Ändring 84

Förslag till förordning

Artikel 45 – punkt 3

| 3. | Vid överföring av särskilda rättigheter får den övertagande parten
  inte
  utnyttja undantaget i punkt 2,
  utom
  om det är fråga om faktiskt eller förtida arv. |
| --- | --- |

3.

Vid överföring av särskilda rättigheter får den övertagande parten
  inte
  utnyttja undantaget i punkt 2,
  utom
  om det är fråga om faktiskt eller förtida arv.

| 3. | Vid överföring av särskilda rättigheter får den övertagande parten utnyttja undantaget i punkt 2,
  om alla stödrättigheter som omfattas av undantaget har överförts samt
  om det är fråga om faktiskt eller förtida arv
  eller om den övertagande parten inte förfogar över den areal som krävs för att aktivera dessa rättigheter
  . |
| --- | --- |

3.

Vid överföring av särskilda rättigheter får den övertagande parten utnyttja undantaget i punkt 2,
  om alla stödrättigheter som omfattas av undantaget har överförts samt
  om det är fråga om faktiskt eller förtida arv
  eller om den övertagande parten inte förfogar över den areal som krävs för att aktivera dessa rättigheter
  .

Ändring 85, 86, 87 och 88

Förslag till förordning

Artikel 46 – stycke 1

I välmotiverade fall får medlemsstaterna,
  senast den 1 augusti 2009 och
  i enlighet med de allmänna principerna i gemenskapslagstiftningen, besluta att från och med 2010 gå över till schablonberäkning av värdet av de stödrättigheter som fastställs i avdelning III kapitel I–IV i förordning (EG) nr 1782/2003. Medlemsstaterna kan därför besluta att stegvis ändra stödrättigheterna i enlighet med
  minst tre förutfastställda årliga etapper och i enlighet med
  icke-diskriminerande kriterier.

| 1. | I välmotiverade fall får medlemsstaterna, i enlighet med de allmänna principerna i gemenskapslagstiftningen, besluta att från och med 2010 gå över till schablonberäkning av värdet av de stödrättigheter som fastställs i avdelning III kapitel I–IV i förordning (EG) nr 1782/2003. Medlemsstaterna kan därför besluta att stegvis ändra stödrättigheterna i enlighet med objektiva och icke-diskriminerande kriterier. |
| --- | --- |

1.

I välmotiverade fall får medlemsstaterna, i enlighet med de allmänna principerna i gemenskapslagstiftningen, besluta att från och med 2010 gå över till schablonberäkning av värdet av de stödrättigheter som fastställs i avdelning III kapitel I–IV i förordning (EG) nr 1782/2003. Medlemsstaterna kan därför besluta att stegvis ändra stödrättigheterna i enlighet med objektiva och icke-diskriminerande kriterier.

En eventuell sänkning av en stödrättighets värde
  i samband med en av de årliga etapperna
  ska inte avse mer än 50 % av skillnaden mellan utgångsvärdet och det
  värde som gäller vid genomförandet av den sista av de årliga etapperna
  .

En eventuell sänkning av en stödrättighets värde ska inte avse mer än 50 % av skillnaden mellan utgångsvärdet och det
  slutliga värdet
  .

Medlemsstaterna får besluta att tillämpa
  föregående stycken
  på lämplig geografisk nivå, vilken ska fastställas på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier som institutionell struktur, administrativ struktur
  eller
  regional jordbrukspotential.

| 2. | Medlemsstaterna får besluta att tillämpa
  ändringen av stödrättigheterna
  på lämplig geografisk nivå, vilken ska fastställas på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier som institutionell struktur, administrativ struktur, regional jordbrukspotential
  och/eller de specifika strukturella nackdelarna i ett särskilt geografiskt område
  . |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna får besluta att tillämpa
  ändringen av stödrättigheterna
  på lämplig geografisk nivå, vilken ska fastställas på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier som institutionell struktur, administrativ struktur, regional jordbrukspotential
  och/eller de specifika strukturella nackdelarna i ett särskilt geografiskt område
  .

I områden som omfattas av en allmän nyttjanderätt eller andra avtal om kollektiv markförvaltning kan stödrättigheternas värde ändras på grundval av jordbruksarealen, förutsatt att parametrarna för maximal miljöpåverkan respekteras.

Ändring 89

Förslag till förordning

Artikel 47 – punkt 1

| 1. | En medlemsstat som har infört systemet med samlat gårdsstöd i enlighet med avdelning III kapitel 1–4 i förordning (EG) nr 1782/2003 får senast den 1 augusti
  2009
  besluta att från och med
  2010
  tillämpa systemet på regional nivå i enlighet med de villkor som anges i detta avsnitt. |
| --- | --- |

1.

En medlemsstat som har infört systemet med samlat gårdsstöd i enlighet med avdelning III kapitel 1–4 i förordning (EG) nr 1782/2003 får senast den 1 augusti
  2009
  besluta att från och med
  2010
  tillämpa systemet på regional nivå i enlighet med de villkor som anges i detta avsnitt.

| 1. | En medlemsstat som har infört systemet med samlat gårdsstöd i enlighet med avdelning III kapitel 1–4 i förordning (EG) nr 1782/2003 får senast den 1 augusti
  varje år
  besluta att från och med
  påföljande år
  tillämpa systemet på regional nivå i enlighet med de villkor som anges i detta avsnitt. |
| --- | --- |

1.

En medlemsstat som har infört systemet med samlat gårdsstöd i enlighet med avdelning III kapitel 1–4 i förordning (EG) nr 1782/2003 får senast den 1 augusti
  varje år
  besluta att från och med
  påföljande år
  tillämpa systemet på regional nivå i enlighet med de villkor som anges i detta avsnitt.

Ändring 90

Förslag till förordning

Artikel 47 – punkt 2 – stycke 1

| 2. | Medlemsstaterna ska definiera regionerna på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier, som institutionell struktur, administrativ struktur
  eller
  regional jordbrukspotential. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna ska definiera regionerna på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier, som institutionell struktur, administrativ struktur
  eller
  regional jordbrukspotential.

| 2. | Medlemsstaterna ska definiera regionerna på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier, som institutionell struktur, administrativ struktur, regional jordbrukspotential
  och/eller de specifika strukturella nackdelarna i ett särskilt geografiskt område
  . |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna ska definiera regionerna på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier, som institutionell struktur, administrativ struktur, regional jordbrukspotential
  och/eller de specifika strukturella nackdelarna i ett särskilt geografiskt område
  .

Ändring 91

Förslag till förordning

Artikel 48 – punkt 1

| 1. | Medlemsstaterna får i välmotiverade fall besluta att inte dela upp mer än 50 % av det regionala tak som avses i artikel 47 mellan samtliga jordbrukare vars jordbruksföretag är belägna i den berörda regionen, inklusive de som inte har några stödrättigheter. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna får i välmotiverade fall besluta att inte dela upp mer än 50 % av det regionala tak som avses i artikel 47 mellan samtliga jordbrukare vars jordbruksföretag är belägna i den berörda regionen, inklusive de som inte har några stödrättigheter.

| 1. | Medlemsstaterna får i välmotiverade fall besluta att inte dela upp mer än 50 % av det regionala tak som avses i artikel 47 mellan samtliga jordbrukare vars jordbruksföretag är belägna i den berörda regionen, inklusive de som inte har några stödrättigheter.
  Utnyttjade arealer är de som anmäldes av den berörda jordbrukaren den 15 maj 2008
  . |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna får i välmotiverade fall besluta att inte dela upp mer än 50 % av det regionala tak som avses i artikel 47 mellan samtliga jordbrukare vars jordbruksföretag är belägna i den berörda regionen, inklusive de som inte har några stödrättigheter.
  Utnyttjade arealer är de som anmäldes av den berörda jordbrukaren den 15 maj 2008
  .

Ändring 92

Förslag till förordning

Artikel 48 – punkt 2 – stycke 1a (nytt)

Medlemsstaterna kan dock införa andra klart definierade kriterier, såsom producent eller anställning inom jordbruket och/eller på landsbygden, för att garantera territoriell sammanhållning, mångfald och en dynamisk landsbygd, samt bibehållandet av traditionella produktionsmetoder som inte är bundna till jordområden.

Ändring 93

Förslag till förordning

Artikel 49 – punkt 1

| 1. | I välmotiverade fall får de medlemsstater som tillämpar artikel 48 i denna förordning, senast den 1 augusti 2009 och i enlighet med de allmänna principerna i gemenskapslagstiftningen, besluta att från och med 2011 gå över till schablonberäkning av värdet av de stödrättigheter som fastställs i detta avsnitt eller i avsnitt 1 i kapitel 5 i avdelning III i förordning (EG) nr 1782/2003. Medlemsstaterna kan i sådana fall besluta att stegvis ändra stödrättigheterna i enlighet med
  minst två förutfastställda årliga etapper och i enlighet med
  objektiva och icke-diskriminerande kriterier. |
| --- | --- |

1.

I välmotiverade fall får de medlemsstater som tillämpar artikel 48 i denna förordning, senast den 1 augusti 2009 och i enlighet med de allmänna principerna i gemenskapslagstiftningen, besluta att från och med 2011 gå över till schablonberäkning av värdet av de stödrättigheter som fastställs i detta avsnitt eller i avsnitt 1 i kapitel 5 i avdelning III i förordning (EG) nr 1782/2003. Medlemsstaterna kan i sådana fall besluta att stegvis ändra stödrättigheterna i enlighet med
  minst två förutfastställda årliga etapper och i enlighet med
  objektiva och icke-diskriminerande kriterier.

| 1. | I välmotiverade fall får de medlemsstater som tillämpar artikel 48 i denna förordning, senast den 1 augusti 2009 och i enlighet med de allmänna principerna i gemenskapslagstiftningen, besluta att från och med 2011 gå över till schablonberäkning av värdet av de stödrättigheter som fastställs i detta avsnitt eller i avsnitt 1 i kapitel 5 i avdelning III i förordning (EG) nr 1782/2003. Medlemsstaterna kan i sådana fall besluta att stegvis ändra stödrättigheterna i enlighet med objektiva och icke-diskriminerande kriterier. |
| --- | --- |

1.

I välmotiverade fall får de medlemsstater som tillämpar artikel 48 i denna förordning, senast den 1 augusti 2009 och i enlighet med de allmänna principerna i gemenskapslagstiftningen, besluta att från och med 2011 gå över till schablonberäkning av värdet av de stödrättigheter som fastställs i detta avsnitt eller i avsnitt 1 i kapitel 5 i avdelning III i förordning (EG) nr 1782/2003. Medlemsstaterna kan i sådana fall besluta att stegvis ändra stödrättigheterna i enlighet med objektiva och icke-diskriminerande kriterier.

Ändring 94

Förslag till förordning

Artikel 49 – punkt 2 – stycke 1

| 2. | I välmotiverade fall får de medlemsstater som har infört systemet med samlat gårdsstöd i enlighet med avdelning III kapitel 5 avsnitt 1 i förordning (EG) nr 1782/2003, senast den 1 augusti 2009 och i enlighet med de allmänna principerna i gemenskapslagstiftningen, besluta att från och med 2010 gå över till schablonberäkning av värdet av de stödrättigheter som fastställs i det avsnittet och till att stegvis ändra stödrättigheterna i enlighet med
  minst tre förutfastställda årliga etapper och i enlighet med
  objektiva och icke-diskriminerande kriterier. |
| --- | --- |

2.

I välmotiverade fall får de medlemsstater som har infört systemet med samlat gårdsstöd i enlighet med avdelning III kapitel 5 avsnitt 1 i förordning (EG) nr 1782/2003, senast den 1 augusti 2009 och i enlighet med de allmänna principerna i gemenskapslagstiftningen, besluta att från och med 2010 gå över till schablonberäkning av värdet av de stödrättigheter som fastställs i det avsnittet och till att stegvis ändra stödrättigheterna i enlighet med
  minst tre förutfastställda årliga etapper och i enlighet med
  objektiva och icke-diskriminerande kriterier.

| 2. | I välmotiverade fall får de medlemsstater som har infört systemet med samlat gårdsstöd i enlighet med avdelning III kapitel 5 avsnitt 1 i förordning (EG) nr 1782/2003, senast den 1 augusti 2009 och i enlighet med de allmänna principerna i gemenskapslagstiftningen, besluta att från och med 2010 gå över till schablonberäkning av värdet av de stödrättigheter som fastställs i det avsnittet och till att stegvis ändra stödrättigheterna i enlighet med objektiva och icke-diskriminerande kriterier. |
| --- | --- |

2.

I välmotiverade fall får de medlemsstater som har infört systemet med samlat gårdsstöd i enlighet med avdelning III kapitel 5 avsnitt 1 i förordning (EG) nr 1782/2003, senast den 1 augusti 2009 och i enlighet med de allmänna principerna i gemenskapslagstiftningen, besluta att från och med 2010 gå över till schablonberäkning av värdet av de stödrättigheter som fastställs i det avsnittet och till att stegvis ändra stödrättigheterna i enlighet med objektiva och icke-diskriminerande kriterier.

Ändring 95

Förslag till förordning

Artikel 49 – punkt 3

| 3. | En eventuell sänkning av en stödrättighets värde
  i samband med en av de årliga etapperna
  enligt punkterna 1 och 2 får inte avse mer än 50 % av skillnaden mellan utgångsvärdet och det
  värde som gäller vid genomförandet av den sista av de årliga etapperna
  . |
| --- | --- |

3.

En eventuell sänkning av en stödrättighets värde
  i samband med en av de årliga etapperna
  enligt punkterna 1 och 2 får inte avse mer än 50 % av skillnaden mellan utgångsvärdet och det
  värde som gäller vid genomförandet av den sista av de årliga etapperna
  .

| 3. | En eventuell sänkning av en stödrättighets värde enligt punkterna 1 och 2 får inte avse mer än 50 % av skillnaden mellan utgångsvärdet och det
  slutliga värdet
  . |
| --- | --- |

3.

En eventuell sänkning av en stödrättighets värde enligt punkterna 1 och 2 får inte avse mer än 50 % av skillnaden mellan utgångsvärdet och det
  slutliga värdet
  .

Ändring 96

Förslag till förordning

Artikel 49 – punkt 4

| 4. | Medlemsstaterna får besluta att tillämpa
  punkterna 1, 2 och 3
  på lämplig geografisk nivå, vilken ska fastställas på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier som institutionell struktur, administrativ struktur
  eller
  regional jordbrukspotential. |
| --- | --- |

4.

Medlemsstaterna får besluta att tillämpa
  punkterna 1, 2 och 3
  på lämplig geografisk nivå, vilken ska fastställas på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier som institutionell struktur, administrativ struktur
  eller
  regional jordbrukspotential.

| 4. | Medlemsstaterna får besluta att tillämpa
  ändringen av stödrättigheterna
  på lämplig geografisk nivå, vilken ska fastställas på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier som institutionell struktur, administrativ struktur, regional jordbrukspotential
  och/eller de specifika strukturella nackdelarna i ett särskilt geografiskt område
  . |
| --- | --- |

4.

Medlemsstaterna får besluta att tillämpa
  ändringen av stödrättigheterna
  på lämplig geografisk nivå, vilken ska fastställas på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier som institutionell struktur, administrativ struktur, regional jordbrukspotential
  och/eller de specifika strukturella nackdelarna i ett särskilt geografiskt område
  .

Ändring 98

Förslag till förordning

Artikel 53 – punkt 1 – stycke 1

| 1. | Varje medlemsstat som har undantagit stöden till får- och getkött och nötkött från systemet med samlat gårdsstöd på de villkor som anges i artiklarna 67 och 68 i förordning (EG) nr 1782/2003
  får senast den 1 augusti 2009 besluta att fortsätta att
  tillämpa systemet med samlat gårdsstöd från och med 2010
  på de villkor som anges i detta avsnitt och
  i enlighet med det beslut som fattas i enlighet med artikel 64.1 i förordning (EG) nr 1782/2003.
  En medlemsstat får emellertid besluta att den del av dess nationella tak som är avsedd att användas för extra stöd till jordbrukarna enligt artikel 55.1 i denna förordning ska betalas ut i en långsammare takt än vad som anges i artikel 64.1 i förordning (EG) nr 1782/2003
  . |
| --- | --- |

1.

Varje medlemsstat som har undantagit stöden till får- och getkött och nötkött från systemet med samlat gårdsstöd på de villkor som anges i artiklarna 67 och 68 i förordning (EG) nr 1782/2003
  får senast den 1 augusti 2009 besluta att fortsätta att
  tillämpa systemet med samlat gårdsstöd från och med 2010
  på de villkor som anges i detta avsnitt och
  i enlighet med det beslut som fattas i enlighet med artikel 64.1 i förordning (EG) nr 1782/2003.
  En medlemsstat får emellertid besluta att den del av dess nationella tak som är avsedd att användas för extra stöd till jordbrukarna enligt artikel 55.1 i denna förordning ska betalas ut i en långsammare takt än vad som anges i artikel 64.1 i förordning (EG) nr 1782/2003
  .

| 1. | Varje medlemsstat som har undantagit stöden till får- och getkött och nötkött från systemet med samlat gårdsstöd på de villkor som anges i artiklarna 67 och 68 i förordning (EG) nr 1782/2003
  ska
  tillämpa systemet med samlat gårdsstöd från och med 2010 i enlighet med det beslut som fattas i enlighet med artikel 64.1 i förordning (EG) nr 1782/2003. |
| --- | --- |

1.

Varje medlemsstat som har undantagit stöden till får- och getkött och nötkött från systemet med samlat gårdsstöd på de villkor som anges i artiklarna 67 och 68 i förordning (EG) nr 1782/2003
  ska
  tillämpa systemet med samlat gårdsstöd från och med 2010 i enlighet med det beslut som fattas i enlighet med artikel 64.1 i förordning (EG) nr 1782/2003.

Ändring 99

Förslag till förordning

Artikel 53 – punkt 2 – stycke 1

| 2. | Beroende på vilket val som varje medlemsstat gör ska kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 128.2 fastställa ett tak för vart och ett av de direktstöd som avses i artiklarna 54, 55
  och 56
  . |
| --- | --- |

2.

Beroende på vilket val som varje medlemsstat gör ska kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 128.2 fastställa ett tak för vart och ett av de direktstöd som avses i artiklarna 54, 55
  och 56
  .

| 2. | Beroende på vilket val som varje medlemsstat gör ska kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 128.2 fastställa ett tak för vart och ett av de direktstöd som avses i artiklarna 54
  och
  55. |
| --- | --- |

2.

Beroende på vilket val som varje medlemsstat gör ska kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 128.2 fastställa ett tak för vart och ett av de direktstöd som avses i artiklarna 54
  och
  55.

Ändring 100

Förslag till förordning

Artikel 53 – punkt 2 – stycke 2

Taket ska motsvara den del varje typ av direktstöd utgör inom de nationella taken enligt artikel 41, multiplicerat med den procentuella minskning som tillämpas av medlemsstaterna enligt artiklarna 54, 55
  och 56
  .

Taket ska motsvara den del varje typ av direktstöd utgör inom de nationella taken enligt artikel 41, multiplicerat med den procentuella minskning som tillämpas av medlemsstaterna enligt artiklarna 54
  och
  55.

Ändring 101

Förslag till förordning

Artikel 55 – punkt 1 – stycke 1

| 1. | De medlemsstater som i enlighet med
  artikel 68.2 a i
  i förordning (EG) nr 1782/2003 har kvarhållit upp till 100 % av den del av de nationella tak som avses i artikel 41 i denna förordning och som motsvarar am- och dikobidraget enligt bilaga VI till förordning (EG) nr 1782/2003 ska varje år bevilja jordbrukarna ett extra stöd. |
| --- | --- |

1.

De medlemsstater som i enlighet med
  artikel 68.2 a i
  i förordning (EG) nr 1782/2003 har kvarhållit upp till 100 % av den del av de nationella tak som avses i artikel 41 i denna förordning och som motsvarar am- och dikobidraget enligt bilaga VI till förordning (EG) nr 1782/2003 ska varje år bevilja jordbrukarna ett extra stöd.

| 1. | De medlemsstater som i enlighet med
  artikel 68
  i förordning (EG) nr 1782/2003 har kvarhållit upp till 100 % av den del av de nationella tak som avses i artikel 41 i denna förordning och som motsvarar am- och dikobidraget
  eller det särskilda bidraget
  enligt bilaga VI till förordning (EG) nr 1782/2003 ska varje år bevilja jordbrukarna ett extra stöd. |
| --- | --- |

1.

De medlemsstater som i enlighet med
  artikel 68
  i förordning (EG) nr 1782/2003 har kvarhållit upp till 100 % av den del av de nationella tak som avses i artikel 41 i denna förordning och som motsvarar am- och dikobidraget
  eller det särskilda bidraget
  enligt bilaga VI till förordning (EG) nr 1782/2003 ska varje år bevilja jordbrukarna ett extra stöd.

Ändring 102

Förslag till förordning

Artikel 56 – punkt 3a (ny)

| 3a. | Alla beslut som en medlemsstat fattar inom ramen för artiklarna 53 – 56 i denna förordning måste fattas i överenskommelse med de institutioner som företräder de regionala myndigheterna på grundval av en konsekvensbedömning av det berörda beslutets effekter på regional nivå. |
| --- | --- |

3a.

Ändring 103

Förslag till förordning

Artikel 59 – punkt 3

| 3. | Under det första året som systemet med samlat gårdsstöd tillämpas får de nya medlemsstaterna använda den nationella reserven för att, enligt objektiva och icke-diskriminerande kriterier och på ett sådant sätt att likabehandling av jordbrukarna kan garanteras och snedvridning av marknaden och konkurrensen undviks, fördela stödrättigheter till jordbrukare i särskilda sektorer som befinner sig i en särskild situation på grund av övergången till systemet med samlat gårdsstöd. |
| --- | --- |

3.

Under det första året som systemet med samlat gårdsstöd tillämpas får de nya medlemsstaterna använda den nationella reserven för att, enligt objektiva och icke-diskriminerande kriterier och på ett sådant sätt att likabehandling av jordbrukarna kan garanteras och snedvridning av marknaden och konkurrensen undviks, fördela stödrättigheter till jordbrukare i särskilda sektorer som befinner sig i en särskild situation på grund av övergången till systemet med samlat gårdsstöd.

| 3. | Under det första året som systemet med samlat gårdsstöd tillämpas får de nya medlemsstaterna använda den nationella reserven för att, enligt objektiva och icke-diskriminerande kriterier och på ett sådant sätt att likabehandling av jordbrukarna kan garanteras och snedvridning av marknaden och konkurrensen undviks, fördela stödrättigheter till jordbrukare i särskilda sektorer som befinner sig i en särskild situation på grund av övergången till systemet med samlat gårdsstöd.
  Medlemsstaterna kan prioritera främst nya jordbrukare, unga jordbrukare, familjeföretag och andra prioriterade jordbrukare
  . |
| --- | --- |

3.

Under det första året som systemet med samlat gårdsstöd tillämpas får de nya medlemsstaterna använda den nationella reserven för att, enligt objektiva och icke-diskriminerande kriterier och på ett sådant sätt att likabehandling av jordbrukarna kan garanteras och snedvridning av marknaden och konkurrensen undviks, fördela stödrättigheter till jordbrukare i särskilda sektorer som befinner sig i en särskild situation på grund av övergången till systemet med samlat gårdsstöd.
  Medlemsstaterna kan prioritera främst nya jordbrukare, unga jordbrukare, familjeföretag och andra prioriterade jordbrukare
  .

Ändring 104

Förslag till förordning

Artikel 59 – punkt 5

| 5. | De nya medlemsstaterna får använda den nationella reserven för att, i enlighet med objektiva kriterier och på ett sådant sätt att likabehandling av jordbrukarna kan garanteras och snedvridning av marknaden och konkurrensen undviks, bevilja stödrättigheter för jordbrukare i områden som är föremål för omstrukturerings- och/eller utvecklingsprogram i form av olika slag av offentlig intervention för att undvika nedläggning av jordbruksmark och/eller för att kompensera för särskilda nackdelar för jordbrukarna i sådana områden. |
| --- | --- |

5.

De nya medlemsstaterna får använda den nationella reserven för att, i enlighet med objektiva kriterier och på ett sådant sätt att likabehandling av jordbrukarna kan garanteras och snedvridning av marknaden och konkurrensen undviks, bevilja stödrättigheter för jordbrukare i områden som är föremål för omstrukturerings- och/eller utvecklingsprogram i form av olika slag av offentlig intervention för att undvika nedläggning av jordbruksmark och/eller för att kompensera för särskilda nackdelar för jordbrukarna i sådana områden.

| 5. | De nya medlemsstaterna får använda den nationella reserven för att, i enlighet med objektiva kriterier och på ett sådant sätt att likabehandling av jordbrukarna kan garanteras och snedvridning av marknaden och konkurrensen undviks, bevilja stödrättigheter för jordbrukare i områden som är föremål för omstrukturerings- och/eller utvecklingsprogram i form av olika slag av offentlig intervention för att undvika nedläggning av jordbruksmark och/eller för att kompensera för särskilda nackdelar för jordbrukarna i sådana områden.
  Medlemsstaterna kan prioritera främst nya jordbrukare, unga jordbrukare, familjeföretag och andra prioriterade jordbrukare
  . |
| --- | --- |

5.

De nya medlemsstaterna får använda den nationella reserven för att, i enlighet med objektiva kriterier och på ett sådant sätt att likabehandling av jordbrukarna kan garanteras och snedvridning av marknaden och konkurrensen undviks, bevilja stödrättigheter för jordbrukare i områden som är föremål för omstrukturerings- och/eller utvecklingsprogram i form av olika slag av offentlig intervention för att undvika nedläggning av jordbruksmark och/eller för att kompensera för särskilda nackdelar för jordbrukarna i sådana områden.
  Medlemsstaterna kan prioritera främst nya jordbrukare, unga jordbrukare, familjeföretag och andra prioriterade jordbrukare
  .

Ändring 105

Förslag till förordning

Artikel 63 – punkt 3

| 3. | Utom i fall av force majeure eller exceptionella omständigheter enligt artikel 36.1 får en jordbrukare inte överföra sina stödrättigheter utan mark förrän efter det att jordbrukaren i den mening som avses i artikel 35 har använt minst
  80
   % av sina stödrättigheter under minst ett kalenderår eller efter det att jordbrukaren, till den nationella reserven, frivilligt har lämnat tillbaka alla stödrättigheter som inte har använts under det första år då systemet med samlat gårdsstöd tillämpas. |
| --- | --- |

3.

Utom i fall av force majeure eller exceptionella omständigheter enligt artikel 36.1 får en jordbrukare inte överföra sina stödrättigheter utan mark förrän efter det att jordbrukaren i den mening som avses i artikel 35 har använt minst
  80
   % av sina stödrättigheter under minst ett kalenderår eller efter det att jordbrukaren, till den nationella reserven, frivilligt har lämnat tillbaka alla stödrättigheter som inte har använts under det första år då systemet med samlat gårdsstöd tillämpas.

| 3. | Utom i fall av force majeure eller exceptionella omständigheter enligt artikel 36.1 får en jordbrukare inte överföra sina stödrättigheter utan mark förrän efter det att jordbrukaren i den mening som avses i artikel 35 har använt minst
  70
   % av sina stödrättigheter under minst ett kalenderår eller efter det att jordbrukaren, till den nationella reserven, frivilligt har lämnat tillbaka alla stödrättigheter som inte har använts under det första år då systemet med samlat gårdsstöd tillämpas. |
| --- | --- |

3.

Utom i fall av force majeure eller exceptionella omständigheter enligt artikel 36.1 får en jordbrukare inte överföra sina stödrättigheter utan mark förrän efter det att jordbrukaren i den mening som avses i artikel 35 har använt minst
  70
   % av sina stödrättigheter under minst ett kalenderår eller efter det att jordbrukaren, till den nationella reserven, frivilligt har lämnat tillbaka alla stödrättigheter som inte har använts under det första år då systemet med samlat gårdsstöd tillämpas.

Ändring 106

Förslag till förordning

Artikel 64 – stycke -1 (nytt)

Från och med 2010 får de medlemsstater som så önskar frikoppla det särskilda stödet till jordbrukare som producerar ris, proteingrödor och torkat foder.

Ändring 107

Förslag till förordning

Artikel 64

Från och med 2010
  ska
  medlemsstaterna integrera de stöd som finns att tillgå inom de stödordningar med kopplat stöd som avses i punkterna I–III i bilaga X med systemet med samlat gårdsstöd i enlighet med de regler som anges i detta kapitel.

Från och med 2010
  får
  medlemsstaterna integrera de stöd som finns att tillgå inom de stödordningar med kopplat stöd som avses i punkterna I–III i bilaga X med systemet med samlat gårdsstöd i enlighet med de regler som anges i detta kapitel.

Ändring 108

Förslag till förordning

Artikel 65 – punkt 1

| 1. | De belopp som avses i bilaga XI och som var tillgängliga för kopplade stöd inom de stödordningar som anges i punkt 1 i bilaga X ska av medlemsstaterna fördelas mellan jordbrukarna i de berörda sektorerna på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier som särskilt tar hänsyn till vilka stöd jordbrukarna redan har fått, direkt eller indirekt, inom ramen för de relevanta stödordningarna under ett eller flera år under perioden
  2005–2008
  . |
| --- | --- |

1.

De belopp som avses i bilaga XI och som var tillgängliga för kopplade stöd inom de stödordningar som anges i punkt 1 i bilaga X ska av medlemsstaterna fördelas mellan jordbrukarna i de berörda sektorerna på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier som särskilt tar hänsyn till vilka stöd jordbrukarna redan har fått, direkt eller indirekt, inom ramen för de relevanta stödordningarna under ett eller flera år under perioden
  2005–2008
  .

| 1. | De belopp som avses i bilaga XI och som var tillgängliga för kopplade stöd inom de stödordningar som anges i punkt 1 i bilaga X ska av medlemsstaterna fördelas
  huvudsakligen
  mellan jordbrukarna i de berörda sektorerna på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier som särskilt tar hänsyn till vilka stöd jordbrukarna redan har fått, direkt eller indirekt, inom ramen för de relevanta stödordningarna
  eller produktionskvoterna
  under ett eller flera år under perioden
  2005–2011
  . |
| --- | --- |

1.

De belopp som avses i bilaga XI och som var tillgängliga för kopplade stöd inom de stödordningar som anges i punkt 1 i bilaga X ska av medlemsstaterna fördelas
  huvudsakligen
  mellan jordbrukarna i de berörda sektorerna på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier som särskilt tar hänsyn till vilka stöd jordbrukarna redan har fått, direkt eller indirekt, inom ramen för de relevanta stödordningarna
  eller produktionskvoterna
  under ett eller flera år under perioden
  2005–2011
  .

Ändring 109

Förslag till förordning

Artikel 65 – punkt 1a (ny)

| 1a. | I välmotiverade fall kan medlemsstaterna enligt objektiva kriterier helt eller delvis fördela de belopp som nämns i punkt 1 mellan alla jordbrukare vars jordbruksföretag ligger i den berörda regionen. |
| --- | --- |

1a.

Ändring 110

Förslag till förordning

Artikel 65 – punkt 2 – stycke 1

| 2. | Medlemsstaterna
  ska
  på grundval av de belopp som resulterar av tillämpningen av punkt 1 öka värdet på de stödrättigheter som innehas av de berörda jordbrukarna. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna
  ska
  på grundval av de belopp som resulterar av tillämpningen av punkt 1 öka värdet på de stödrättigheter som innehas av de berörda jordbrukarna.

| 2. | Medlemsstaterna
  kan
  på grundval av de belopp som resulterar av tillämpningen av punkt 1 öka värdet på de stödrättigheter som innehas av de berörda jordbrukarna. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna
  kan
  på grundval av de belopp som resulterar av tillämpningen av punkt 1 öka värdet på de stödrättigheter som innehas av de berörda jordbrukarna.

Ändring 111

Förslag till förordning

Artikel 66 – stycke 1

De belopp som var tillgängliga för kopplade stöd inom de stödordningar som avses i punkt II i bilaga X ska av medlemsstaterna fördelas mellan jordbrukarna i de berörda sektorerna i proportion till det stöd som jordbrukarna fick inom de relevanta stödordningarna under perioden 2000–2002. Medlemsstaterna får emellertid på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier välja en senare referensperiod.

De belopp som var tillgängliga för kopplade stöd inom de stödordningar som avses i punkt II i bilaga X ska av medlemsstaterna fördelas
  huvudsakligen
  mellan jordbrukarna i de berörda sektorerna i proportion till det stöd som jordbrukarna fick inom de relevanta stödordningarna under perioden 2000–2002. Medlemsstaterna får emellertid på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier välja en senare referensperiod.

Ändring 112

Förslag till förordning

Avdelning III – kapitel 5 – rubriken

SÄRSKILT STÖD

SÄRSKILDA STÖDBETALNINGAR

Ändring 113

Förslag till förordning

Artikel 68 – rubriken

Allmänna regler

Tilläggsbetalningar

Ändring 114

Förslag till förordning

Artikel 68 – punkt -1 (ny)

-1. Medlemsstaterna får senast den 1 januari 2010 och därefter under perioden 1 oktober 2011–1 januari 2012 besluta att från och med 2010 och/eller från och med 2012 använda upp till 15 % av sina nationella tak enligt artikel 41 för att bevilja stöd till jordbrukare för följande ändamål:

Ändring 115

Förslag till förordning

Artikel 68 – punkt 1 – inledningen

| 1. | Medlemsstaterna får
  senast den 1 augusti 2009
  besluta att
  från och med 2010
  använda upp till 10 % av sina nationella tak enligt artikel 41 för att bevilja stöd till jordbrukare för följande ändamål: |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna får
  senast den 1 augusti 2009
  besluta att
  från och med 2010
  använda upp till 10 % av sina nationella tak enligt artikel 41 för att bevilja stöd till jordbrukare för följande ändamål:

| 1. | Medlemsstaterna får
  i enlighet med punkt -1
  besluta att använda upp till 10 % av sina nationella tak enligt artikel 41 för att bevilja
  integrerat
  stöd
  för att främja hållbara produktionsformer
  till jordbrukare
  eller till producentorganisationer eller producentgrupper
  för följande ändamål: |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna får
  i enlighet med punkt -1
  besluta att använda upp till 10 % av sina nationella tak enligt artikel 41 för att bevilja
  integrerat
  stöd
  för att främja hållbara produktionsformer
  till jordbrukare
  eller till producentorganisationer eller producentgrupper
  för följande ändamål:

Ändring 116

Förslag till förordning

Artikel 68 – punkt 1 – led a – led i

| i) | olika typer av jordbruk som är viktiga när det gäller att skydda eller förbättra miljön, |
| --- | --- |

i)

olika typer av jordbruk som är viktiga när det gäller att skydda eller förbättra miljön,

| i) | i) olika typer av jordbruk som är viktiga när det gäller att skydda eller förbättra miljön
  samt klimatet, den biologiska mångfalden och vattenkvaliteten, särskilt ekologiskt jordbruk och användning av mark till bete
  , |
| --- | --- |

i)

i) olika typer av jordbruk som är viktiga när det gäller att skydda eller förbättra miljön
  samt klimatet, den biologiska mångfalden och vattenkvaliteten, särskilt ekologiskt jordbruk och användning av mark till bete
  ,

Ändring 117

Förslag till förordning

Artikel 68 – punkt 1 – led a – led iii

iii) åtgärder för att stärka saluföringen av jordbruksprodukter.

iii) åtgärder för att stärka saluföringen av jordbruksprodukter,
  särskilt den regionala saluföringen, och jordbruksprodukternas konkurrenskraft
  .

Ändring 118

Förslag till förordning

Artikel 68 – punkt 1 – led b

| b) | Stöd kan beviljas för att åtgärda specifika problem som drabbar jordbrukarna inom
  mjölk-, nötkötts-, får- och getkötts- och rissektorerna
  i ekonomiskt eller miljömässigt känsliga områden. |
| --- | --- |

b)

Stöd kan beviljas för att åtgärda specifika problem som drabbar jordbrukarna inom
  mjölk-, nötkötts-, får- och getkötts- och rissektorerna
  i ekonomiskt eller miljömässigt känsliga områden.

| b) | Stöd kan beviljas för att åtgärda specifika problem som drabbar jordbrukarna inom
  mjölk- och rissektorerna
  i ekonomiskt eller miljömässigt känsliga områden
  samt nötkötts-, får- och getköttsproducenterna
  . |
| --- | --- |

b)

Stöd kan beviljas för att åtgärda specifika problem som drabbar jordbrukarna inom
  mjölk- och rissektorerna
  i ekonomiskt eller miljömässigt känsliga områden
  samt nötkötts-, får- och getköttsproducenterna
  .

Ändring 119

Förslag till förordning

Artikel 68 – punkt 1 – led c

| c) | Stöd kan beviljas för åtgärder i områden som omfattas av omstrukturerings- eller utvecklingsprogram i syftet att motverka att jordbruksmark överges och/eller för att åtgärda särskilda problem som drabbar jordbrukarna i sådana områden. |
| --- | --- |

c)

Stöd kan beviljas för åtgärder i områden som omfattas av omstrukturerings- eller utvecklingsprogram i syftet att motverka att jordbruksmark överges och/eller för att åtgärda särskilda problem som drabbar jordbrukarna i sådana områden.

| c) | Stöd kan beviljas för åtgärder i områden som omfattas av omstrukturerings- eller utvecklingsprogram i syftet att motverka att jordbruksmark överges och/eller för att åtgärda särskilda problem som drabbar jordbrukarna i sådana områden;
  särskilt nya jordbrukare, unga jordbrukare, familjeföretag och andra prioriterade jordbrukare, såsom producenter som tillhör en producentorganisation eller ett jordbrukskooperativ, kan prioriteras
  . |
| --- | --- |

c)

Stöd kan beviljas för åtgärder i områden som omfattas av omstrukturerings- eller utvecklingsprogram i syftet att motverka att jordbruksmark överges och/eller för att åtgärda särskilda problem som drabbar jordbrukarna i sådana områden;
  särskilt nya jordbrukare, unga jordbrukare, familjeföretag och andra prioriterade jordbrukare, såsom producenter som tillhör en producentorganisation eller ett jordbrukskooperativ, kan prioriteras
  .

Ändring 120 och 191

Förslag till förordning

Artikel 68 – punkt 1 – led d

| d) | Stöd kan beviljas för bidrag till skördeförsäkringar i enlighet med villkoren i artikel 69. |
| --- | --- |

d)

utgår

Ändring 121 och 191

Förslag till förordning

Artikel 68 – punkt 1 – led e

| e) | Stöd kan beviljas för gemensamma jordbruksfonder mot djur- och växtsjukdomar i enlighet med villkoren i artikel 70. |
| --- | --- |

e)

utgår

Ändring 122

Förslag till förordning

Artikel 68 – punkt 1a (ny)

| 1a. | Medlemsstaterna får i enlighet med punkt -1 varje år besluta att från och med påföljande kalenderår använda upp till 5 % av sina nationella tak enligt artikel 41 för att bevilja stöd till jordbrukare eller till producentorganisationer eller producentgrupper för följande ändamål: |
| --- | --- |

1a.

| a) | bidrag till försäkringspremier i enlighet med villkoren i artikel 69, eller |
| --- | --- |

a)

| b) | gemensamma jordbruksfonder i enlighet med villkoren i artikel 70. |
| --- | --- |

b)

Ändring 123

Förslag till förordning

Artikel 68 – punkt 3

| 3. | Stöd till de åtgärder som avses i punkt 1 b får endast beviljas |
| --- | --- |

3.

Stöd till de åtgärder som avses i punkt 1 b får endast beviljas

| 3. | Stöd till de åtgärder som avses i punkt 1 b får endast beviljas i den utsträckning som krävs för att bibehålla de nuvarande
  sysselsättnings- och
  produktionsnivåerna. |
| --- | --- |

3.

Stöd till de åtgärder som avses i punkt 1 b får endast beviljas i den utsträckning som krävs för att bibehålla de nuvarande
  sysselsättnings- och
  produktionsnivåerna.

| a) | när systemet med samlat gårdsstöd har genomförts fullt ut i den berörda sektorn i enlighet med artiklarna 54, 55 och 71, |
| --- | --- |

a)

| b) | i den utsträckning som krävs för att bibehålla de nuvarande produktionsnivåerna. |
| --- | --- |

b)

i den utsträckning som krävs för att bibehålla de nuvarande produktionsnivåerna.

Ändring 124

Förslag till förordning

Artikel 68 – punkt 4

| 4. | Stöd till de åtgärder som avses i punkt 1
  leden a, b och e
  får inte överskrida
  2,5 % av de nationella taken enligt artikel 41
  ; medlemsstaterna får fastställa egna undertak per åtgärd. |
| --- | --- |

4.

Stöd till de åtgärder som avses i punkt 1
  leden a, b och e
  får inte överskrida
  2,5 % av de nationella taken enligt artikel 41
  ; medlemsstaterna får fastställa egna undertak per åtgärd.

| 4. | Stöd till de åtgärder som avses i punkt 1
  leden a och b
  får inte överskrida
  en procentandel i enlighet med rådets beslut 94/800/EG av den 22 december 1994 om ingående, på Europeiska gemenskapens vägnar – såvitt avser frågor som omfattas av dess behörighet – av de överenskommelser som är resultatet av de multilaterala förhandlingarna inom Uruguayrundan (1986–1994)

   (3); medlemsstaterna får fastställa egna undertak per åtgärd. |
| --- | --- |

4.

Stöd till de åtgärder som avses i punkt 1
  leden a och b
  får inte överskrida
  en procentandel i enlighet med rådets beslut 94/800/EG av den 22 december 1994 om ingående, på Europeiska gemenskapens vägnar – såvitt avser frågor som omfattas av dess behörighet – av de överenskommelser som är resultatet av de multilaterala förhandlingarna inom Uruguayrundan (1986–1994)

   (3); medlemsstaterna får fastställa egna undertak per åtgärd.

Ändring 125

Förslag till förordning

Artikel 68 – punkt 5 – led a

| a) | Stöd enligt
  punkt 1. a och 1. d
  ska beviljas som årligt extra stöd. |
| --- | --- |

a)

Stöd enligt
  punkt 1. a och 1. d
  ska beviljas som årligt extra stöd.

| (a) | Stöd enligt
  punkt 1 a och 1a a
  ska beviljas som årligt extra stöd. |
| --- | --- |

(a)

Stöd enligt
  punkt 1 a och 1a a
  ska beviljas som årligt extra stöd.

Ändring 126

Förslag till förordning

Artikel 68 – punkt 5 – led d

| d) | Stöd enligt
  punkt 1. e
  ska beviljas i form av ersättning i enlighet med artikel 70. |
| --- | --- |

d)

Stöd enligt
  punkt 1. e
  ska beviljas i form av ersättning i enlighet med artikel 70.

| d) | Stöd enligt
  punkt 1a b
  ska beviljas i form av ersättning i enlighet med artikel 70. |
| --- | --- |

d)

Stöd enligt
  punkt 1a b
  ska beviljas i form av ersättning i enlighet med artikel 70.

Ändring 127

Förslag till förordning

Artikel 68 – punkt 6

| 6. | Överföring av stödrättigheter med höjda enhetsvärden och av extra stödrättigheter enligt punkt 5. c ska endast tillåtas om överföringen åtföljs av en överföring av motsvarande antal hektar. |
| --- | --- |

6.

utgår

Ändring 128

Förslag till förordning

Artikel 68 – punkt 7

| 7. | Stöd
  som
  beviljas för de åtgärder som
  avses i
  punkt 1 ska vara förenligt
  med andra gemenskapsåtgärder och annan gemenskapspolitik. |
| --- | --- |

7.

Stöd
  som
  beviljas för de åtgärder som
  avses i
  punkt 1 ska vara förenligt
  med andra gemenskapsåtgärder och annan gemenskapspolitik.

| 7. | Kommissionen ska, i enlighet med det förfarande
  som avses i
  artikel 128.2, definiera villkoren för beviljande av stöd enligt detta avsnitt och därvid särskilt se till att villkoren är förenliga
  med andra gemenskapsåtgärder och annan gemenskapspolitik. |
| --- | --- |

7.

Kommissionen ska, i enlighet med det förfarande
  som avses i
  artikel 128.2, definiera villkoren för beviljande av stöd enligt detta avsnitt och därvid särskilt se till att villkoren är förenliga
  med andra gemenskapsåtgärder och annan gemenskapspolitik.

Ändring 129

Förslag till förordning

Artikel 68 – punkt 7a (ny)

| 7a. | Medlemsstaterna ska varje år informera kommissionen om planerade åtgärder och ange vilken metod och vilka kriterier som använts vid medelstilldelningen samt namnen på stödmottagarna och hur stora belopp de har fått. |
| --- | --- |

7a.

Ändring 130

Förslag till förordning

Artikel 68 – punkt 8 – led a

| a) | i
  punkterna 1. a–d
  genom en linjär minskning av de stödrättigheter som har beviljats jordbrukarna och/eller av stödrättigheter från de nationella reserverna, |
| --- | --- |

a)

i
  punkterna 1. a–d
  genom en linjär minskning av de stödrättigheter som har beviljats jordbrukarna och/eller av stödrättigheter från de nationella reserverna,

| a) | i
  punkterna 1 a–c och 1a a
  genom en linjär minskning av de stödrättigheter som har beviljats jordbrukarna och/eller av stödrättigheter från de nationella reserverna, |
| --- | --- |

a)

i
  punkterna 1 a–c och 1a a
  genom en linjär minskning av de stödrättigheter som har beviljats jordbrukarna och/eller av stödrättigheter från de nationella reserverna,

Ändring 131

Förslag till förordning

Artikel 68 – punkt 8 – led b

| b) | i
  punkt 1. e
  , vid behov genom linjär minskning av ett eller flera av de stöd som på grundval av denna avdelning ska betalas ut till stödmottagarna
  inom de tidsfrister som anges i punkterna 1 och 3
  . |
| --- | --- |

b)

i
  punkt 1. e
  , vid behov genom linjär minskning av ett eller flera av de stöd som på grundval av denna avdelning ska betalas ut till stödmottagarna
  inom de tidsfrister som anges i punkterna 1 och 3
  .

| b) | i
  punkt 1a b
  , vid behov genom linjär minskning av ett eller flera av de stöd som på grundval av denna avdelning ska betalas ut till stödmottagarna. |
| --- | --- |

b)

i
  punkt 1a b
  , vid behov genom linjär minskning av ett eller flera av de stöd som på grundval av denna avdelning ska betalas ut till stödmottagarna.

Ändring 132

Förslag till förordning

Artikel 68 – punkt 9

| 9. | Kommissionen ska, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 128.2, definiera villkoren för beviljande av stöd enligt detta avsnitt och därvid särskilt se till att villkoren är förenliga med andra gemenskapsåtgärder och annan gemenskapspolitik och att det inte förekommer någon kumulering av stöd. |
| --- | --- |

9.

utgår

Ändring 133

Förslag till förordning

Artikel 69 – rubriken

Skördeförsäkring

Försäkringar

Ändring 134

Förslag till förordning

Artikel 69 – punkt 1 – stycke 1

| 1. | Medlemsstaterna får bevilja ekonomiskt stöd till premiekostnaderna för
  skördeförsäkringar
  som täcker förluster som orsakas av ogynnsamma väderförhållanden. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna får bevilja ekonomiskt stöd till premiekostnaderna för
  skördeförsäkringar
  som täcker förluster som orsakas av ogynnsamma väderförhållanden.

| 1. | Medlemsstaterna får,
  om lämpliga förebyggande åtgärder mot kända risker har vidtagits
  , bevilja ekonomiskt stöd till premiekostnaderna för
  försäkringar
  som täcker |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna får,
  om lämpliga förebyggande åtgärder mot kända risker har vidtagits
  , bevilja ekonomiskt stöd till premiekostnaderna för
  försäkringar
  som täcker

| a) | förluster som orsakas av ogynnsamma väderförhållanden
  som kan likställas med naturkatastrofer
  , |
| --- | --- |

a)

förluster som orsakas av ogynnsamma väderförhållanden
  som kan likställas med naturkatastrofer
  ,

| b) | andra förluster som orsakas av väderförhållandena, |
| --- | --- |

b)

| c) | ekonomiska förluster som orsakas av djur- och växtsjukdomar eller skadedjursangrepp. |
| --- | --- |

c)

Varje medlemsstat eller region ska utarbeta särskilda studier med statistiska/försäkringstekniska uppgifter.

Ändring 135

Förslag till förordning

Artikel 69 – punkt 1 – stycke 2a (nytt)

Med ekonomiska förluster avses i denna artikel alla extrakostnader som drabbar en jordbrukare till följd av exceptionella åtgärder som en jordbrukare vidtar för att minska leveranserna till en viss marknad eller till följd av avsevärt produktionsbortfall. De kostnader för vilka det kan beviljas ersättning på grundval av andra gemenskapsbestämmelser och de kostnader som uppstår till följd av andra åtgärder på områdena djur- och hälsoskydd och växtskydd ska inte betraktas som ekonomiska förluster.

Ändring 136

Förslag till förordning

Artikel 69 – punkterna 2 och 3

| 2. | Det ekonomiska stödet
  per jordbrukare
  ska uppgå till 60 % av
  försäkringspremien
  . Medlemsstaterna får besluta att höja stödet till 70 % om väderleksförhållandena eller situationen i den berörda sektorn så kräver. |
| --- | --- |

2.

Det ekonomiska stödet
  per jordbrukare
  ska uppgå till 60 % av
  försäkringspremien
  . Medlemsstaterna får besluta att höja stödet till 70 % om väderleksförhållandena eller situationen i den berörda sektorn så kräver.

| 2. | Det ekonomiska stödet ska uppgå till 60 % av
  den försäkringspremie som ska betalas individuellt, eller i förekommande fall kollektivt, om försäkringsavtalet tecknats av en producentorganisation
  . Medlemsstaterna får besluta att höja stödet till 70 % om väderleksförhållandena eller situationen i den berörda sektorn så kräver. |
| --- | --- |

2.

Det ekonomiska stödet ska uppgå till 60 % av
  den försäkringspremie som ska betalas individuellt, eller i förekommande fall kollektivt, om försäkringsavtalet tecknats av en producentorganisation
  . Medlemsstaterna får besluta att höja stödet till 70 % om väderleksförhållandena eller situationen i den berörda sektorn så kräver.

Medlemsstaterna får begränsa den andel av försäkringspremien som kan komma ifråga för stöd med hjälp av lämpliga takvärden.

Medlemsstaterna får begränsa den andel av försäkringspremien som kan komma ifråga för stöd med hjälp av lämpliga takvärden.

| 3. | Stöd till försäkringspremier ska endast beviljas i de fall de ogynnsamma väderförhållandena har konstaterats officiellt av de behöriga myndigheterna i medlemsstaten ifråga. |
| --- | --- |

3.

Ändring 137

Förslag till förordning

Artikel 69 – punkt 5

| 5. | Stödet ska betalas ut direkt till den berörda jordbrukaren. |
| --- | --- |

5.

Stödet ska betalas ut direkt till den berörda jordbrukaren.

| 5. | Stödet ska betalas ut direkt till den berörda jordbrukaren
  eller, i förekommande fall, till den producentorganisation som tecknat avtalet och på basis av antalet medlemmar
  . |
| --- | --- |

5.

Stödet ska betalas ut direkt till den berörda jordbrukaren
  eller, i förekommande fall, till den producentorganisation som tecknat avtalet och på basis av antalet medlemmar
  .

Ändring 138

Förslag till förordning

Artikel 69 – punkt 6 – stycke 1

| 6. | Gemenskapen ska samfinansiera medlemsstaternas utgifter för stödet med hjälp av medel från de fonder som avses i
  artikel 68.1
  och samfinansieringen ska avse upp till
  40
   % av de stödberättigande premiebelopp som fastställs i enlighet med punkt 2 i denna artikel. |
| --- | --- |

6.

Gemenskapen ska samfinansiera medlemsstaternas utgifter för stödet med hjälp av medel från de fonder som avses i
  artikel 68.1
  och samfinansieringen ska avse upp till
  40
   % av de stödberättigande premiebelopp som fastställs i enlighet med punkt 2 i denna artikel.

| 6. | Gemenskapen ska samfinansiera medlemsstaternas utgifter för stödet med hjälp av medel från de fonder som avses i
  artikel 68.1a
  och samfinansieringen ska avse upp till
  50
   % av de stödberättigande premiebelopp som fastställs i enlighet med punkt 2 i denna artikel. |
| --- | --- |

6.

Gemenskapen ska samfinansiera medlemsstaternas utgifter för stödet med hjälp av medel från de fonder som avses i
  artikel 68.1a
  och samfinansieringen ska avse upp till
  50
   % av de stödberättigande premiebelopp som fastställs i enlighet med punkt 2 i denna artikel.

För de nya medlemsstaterna ska procentandelen i första stycket dock uppgå till 70 %.

Ändring 139

Förslag till förordning

Artikel 70 – rubriken

Gemensamma jordbruksfonder
  mot djur- och växtsjukdomar

Gemensamma jordbruksfonder

Ändring 140

Förslag till förordning

Artikel 70 – punkt 1

| 1. | Medlemsstaterna får bidra till att jordbrukarna får ekonomisk ersättning för ekonomiska förluster till följd av utbrott av djur- eller växtsjukdomar genom att medlemsstaterna ger ekonomiska bidrag till gemensamma fonder. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna får bidra till att jordbrukarna får ekonomisk ersättning för ekonomiska förluster till följd av utbrott av djur- eller växtsjukdomar genom att medlemsstaterna ger ekonomiska bidrag till gemensamma fonder.

| 1. | Medlemsstaterna får bidra till att jordbrukarna får ekonomisk ersättning för ekonomiska förluster till följd av
  naturkatastrofer, ogynnsamma väderförhållanden
  , utbrott av djur- eller växtsjukdomar genom att medlemsstaterna ger ekonomiska bidrag till gemensamma fonder,
  om lämpliga förebyggande åtgärder har vidtagits. Dessa fonder kan förvaltas av producentorganisationer och/eller branschorganisationer i enlighet med de villkor som fastställs i artiklarna 122 och 123 i förordning (EG) nr 1234/2007
  . |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna får bidra till att jordbrukarna får ekonomisk ersättning för ekonomiska förluster till följd av
  naturkatastrofer, ogynnsamma väderförhållanden
  , utbrott av djur- eller växtsjukdomar genom att medlemsstaterna ger ekonomiska bidrag till gemensamma fonder,
  om lämpliga förebyggande åtgärder har vidtagits. Dessa fonder kan förvaltas av producentorganisationer och/eller branschorganisationer i enlighet med de villkor som fastställs i artiklarna 122 och 123 i förordning (EG) nr 1234/2007
  .

Fonderna kan komplettera de nationella jordbruksförsäkringssystemen.

Ändring 141 och 205

Förslag till förordning

Artikel 70 – punkt 2 – led a

| a) | gemensam fond: ett system som ackrediteras av medlemsstaten i enlighet med nationell lag; de anslutna jordbrukarna är försäkrade via fonden och fonden betalar ut ersättning till jordbrukare som drabbas av ekonomiska förluster till följd av utbrott av djur- och växtsjukdomar, |
| --- | --- |

a)

gemensam fond: ett system som ackrediteras av medlemsstaten i enlighet med nationell lag; de anslutna jordbrukarna är försäkrade via fonden och fonden betalar ut ersättning till jordbrukare som drabbas av ekonomiska förluster till följd av utbrott av djur- och växtsjukdomar,

| a) | gemensam fond: ett system som ackrediteras av medlemsstaten i enlighet med nationell lag
  och EU-lagstiftning
  ; de anslutna jordbrukarna är försäkrade via fonden och fonden betalar ut ersättning till jordbrukare som drabbas av ekonomiska förluster till följd av
  naturkatastrofer, ogynnsamma väderförhållanden eller
  utbrott av
  smittsamma
  djur- och växtsjukdomar
  eller till anslutna jordbrukare som drabbas av direkta förluster till följd av utbrott av smittsamma djur- och växtsjukdomar
  , |
| --- | --- |

a)

gemensam fond: ett system som ackrediteras av medlemsstaten i enlighet med nationell lag
  och EU-lagstiftning
  ; de anslutna jordbrukarna är försäkrade via fonden och fonden betalar ut ersättning till jordbrukare som drabbas av ekonomiska förluster till följd av
  naturkatastrofer, ogynnsamma väderförhållanden eller
  utbrott av
  smittsamma
  djur- och växtsjukdomar
  eller till anslutna jordbrukare som drabbas av direkta förluster till följd av utbrott av smittsamma djur- och växtsjukdomar
  ,

Ändring 142

Förslag till förordning

Artikel 70 – punkt 2 – led b

| b) | ekonomisk förlust: alla extrakostnader som drabbar en jordbrukare till följd av exceptionella åtgärder som en jordbrukare vidtar för att minska leveranserna till en viss marknad eller
  till följd av
  avsevärt produktionsbortfall. De kostnader för vilka det kan beviljas ersättning på grundval av andra gemenskapsbestämmelser och de kostnader som uppstår till följd av andra åtgärder på områdena djur- och hälsoskydd och växtskydd ska inte betraktas som ekonomiska förluster. |
| --- | --- |

b)

ekonomisk förlust: alla extrakostnader som drabbar en jordbrukare till följd av exceptionella åtgärder som en jordbrukare vidtar för att minska leveranserna till en viss marknad eller
  till följd av
  avsevärt produktionsbortfall. De kostnader för vilka det kan beviljas ersättning på grundval av andra gemenskapsbestämmelser och de kostnader som uppstår till följd av andra åtgärder på områdena djur- och hälsoskydd och växtskydd ska inte betraktas som ekonomiska förluster.

| b) | ekonomisk förlust: alla extrakostnader som drabbar en jordbrukare till följd av exceptionella åtgärder som en jordbrukare vidtar för att minska leveranserna till en viss marknad,
  kostnader till följd av nödvaccination
  eller avsevärt produktionsbortfall. De kostnader för vilka det kan beviljas ersättning på grundval av andra gemenskapsbestämmelser och de kostnader som uppstår till följd av andra åtgärder på områdena djur- och hälsoskydd och växtskydd ska inte betraktas som ekonomiska förluster, |
| --- | --- |

b)

ekonomisk förlust: alla extrakostnader som drabbar en jordbrukare till följd av exceptionella åtgärder som en jordbrukare vidtar för att minska leveranserna till en viss marknad,
  kostnader till följd av nödvaccination
  eller avsevärt produktionsbortfall. De kostnader för vilka det kan beviljas ersättning på grundval av andra gemenskapsbestämmelser och de kostnader som uppstår till följd av andra åtgärder på områdena djur- och hälsoskydd och växtskydd ska inte betraktas som ekonomiska förluster,

Ändring 143

Förslag till förordning

Artikel 70 – punkt 2 – led ba (nytt)

| ba) | ogynnsamma väderförhållanden: sådana väderförhållanden som kan likställas med naturkatastrofer, dvs. frost, hagel, is, regn, skogsbränder eller torka som förstör mer än 30 % av den genomsnittliga årsproduktionen för en jordbrukare under den föregående treårsperioden eller under tre år inom föregående femårsperiod, varvid de högsta och de lägsta värdena inte ska medräknas, |
| --- | --- |

ba)

Ändring 144

Förslag till förordning

Artikel 70 – punkt 2 – led bb (nytt)

| bb) | lämpliga förebyggande åtgärder: åtgärder som optimerar djurhälsa och växtskydd. |
| --- | --- |

bb)

Ändring 206 och 145

Förslag till förordning

Artikel 70 – punkt 3 – stycke 1

| 3. | De gemensamma fonderna ska betala ut ersättningen direkt till de anslutna jordbrukare som drabbas av ekonomiska förluster. |
| --- | --- |

3.

De gemensamma fonderna ska betala ut ersättningen direkt till de anslutna jordbrukare som drabbas av ekonomiska förluster.

| 3. | De gemensamma fonderna ska betala ut ersättningen direkt till de anslutna jordbrukare som drabbas av ekonomiska
  eller direkta
  förluster,
  om dessa har vidtagit lämpliga förebyggande åtgärder
  . |
| --- | --- |

3.

De gemensamma fonderna ska betala ut ersättningen direkt till de anslutna jordbrukare som drabbas av ekonomiska
  eller direkta
  förluster,
  om dessa har vidtagit lämpliga förebyggande åtgärder
  .

Ändring 146

Förslag till förordning

Artikel 70 – punkt 6 – stycke 1

| 6. | Medlemsstaternas kostnader för ekonomiska bidrag ska samfinansieras av gemenskapen med hjälp av de medel som avses i
  artikel 68.1
  och samfinansieringen kan omfatta upp till
  40
   % av de stödberättigande kostnader som anges i punkt 4. |
| --- | --- |

6.

Medlemsstaternas kostnader för ekonomiska bidrag ska samfinansieras av gemenskapen med hjälp av de medel som avses i
  artikel 68.1
  och samfinansieringen kan omfatta upp till
  40
   % av de stödberättigande kostnader som anges i punkt 4.

| 6. | Medlemsstaternas kostnader för ekonomiska bidrag ska samfinansieras av gemenskapen med hjälp av de medel som avses i
  artikel 68.1a
  och samfinansieringen kan omfatta upp till
  50
   % av de stödberättigande kostnader som anges i punkt 4. |
| --- | --- |

6.

Medlemsstaternas kostnader för ekonomiska bidrag ska samfinansieras av gemenskapen med hjälp av de medel som avses i
  artikel 68.1a
  och samfinansieringen kan omfatta upp till
  50
   % av de stödberättigande kostnader som anges i punkt 4.

För de nya medlemsstaterna ska procentandelen i första stycket dock uppgå till 70 %.

Ändring 147

Förslag till förordning

Avdelning III – kapitel 5 – artikel 70a (ny)

Artikel 70a

Särskilt stöd till mjölkproducenter

| 1. | Om det för ett budgetår på grundval av utgiftsprognosen enligt det varningssystem som inrättats genom förordning (EG) nr 1290/2005 ska medges en marginal under rubrik 2 i budgetramen på minst 600 miljoner euro, ska detta belopp, med avdrag för denna marginal, göras tillgängligt för särskilt stöd till mjölkproducenter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kommissionen ska för Europaparlamentet och rådet, samtidigt med det preliminära budgetförslaget för budgetåret, lägga fram de beräknade anslagen för särskilt stöd till mjölkproducenter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Särskilt stöd till mjölkproducenter kan beviljas för följande åtgärdsområden: |
| --- | --- |

3.

| a) | Särskilt stöd enligt artikel 68.1 b i denna förordning. |
| --- | --- |

a)

| b) | Åtgärder enligt artiklarna 20 och 36 a i förordning (EG) nr 1698/2005, om de direkt främjar jordbruksföretag. |
| --- | --- |

b)

| 4. | Medlemsstaterna ska senast den 15 oktober det berörda året på grundval av det preliminära budgetförslaget enligt punkt 2 meddela kommissionen vilka åtgärder som har tilllämpats enligt punkt 3. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Det särskilda stödet till mjölkproducenter ska fördelas mellan medlemsstaterna enligt de nationella referenskvantiteter som fastställs i bilaga I i rådets förordning (EG) nr 1788/2003 av den 29 september 2003 om införande av en avgift inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter (4). |
| --- | --- |

5.

Ändring 148

Förslag till förordning

Artikel 71

Under åren 2009, 2010 och 2011 ska
  stöd beviljas jordbrukare som producerar ris enligt KN-nummer 1006 10, på de villkor som anges i detta avsnitt.

Stöd
  ska
  beviljas jordbrukare som producerar ris enligt KN-nummer 1006 10, på de villkor som anges i detta avsnitt.

Ändring 149

Förslag till förordning

Artikel 72 – punkt 2 – tabell

| (EUR/ha) |
| --- |
| | 2009 | 2010 och 2011 |
| Bulgarien | 345,255 | 172,627 |
| Grekland | 561,00 | 280,5 |
| Spanien | 476,25 | 238,125 |
| Frankrike | 411,75 | 205,875 |
| Italien | 453,00 | 226,5 |
| Ungern | 232,50 | 116,25 |
| Portugal | 453,75 | 226,875 |
| Rumänien | 126,075 | 63,037 |

(EUR/ha)

2009

2010 och 2011

Bulgarien

345,255

172,627

Grekland

561,00

280,5

Spanien

476,25

238,125

Frankrike

411,75

205,875

Italien

453,00

226,5

Ungern

232,50

116,25

Portugal

453,75

226,875

Rumänien

126,075

63,037

| (EUR/ha) |
| --- |
| | 2009–2013 |
| Bulgarien | 345,255 |
| Grekland | 561,00 |
| Spanien | 476,25 |
| Frankrike | 411,75 |
| Italien | 453,00 |
| Ungern | 232,50 |
| Portugal | 453,75 |
| Rumänien | 126,075 |

(EUR/ha)

2009–2013

Bulgarien

345,255

Grekland

561,00

Spanien

476,25

Frankrike

411,75

Italien

453,00

Ungern

232,50

Portugal

453,75

Rumänien

126,075

Ändring 150

Förslag till förordning

Avsnitt 1a (nytt)

AVSNITT 1A

STÖD TILL PROTEINGRÖDOR

Artikel 74a

Tillämpningsområde

Stöd ska beviljas jordbrukare som producerar proteingrödor enligt villkoren i det här avsnittet.

Proteingrödor ska inbegripa

| a) | ärter med KN-nummer 0713 10, |
| --- | --- |

a)

| b) | bondbönor och hästbönor med KN-nummer 0713 50, |
| --- | --- |

b)

| c) | lupinfrön med KN-nummer ex 1209 29 50. |
| --- | --- |

c)

Artikel 74b

Belopp och stödberättigande

Stödet ska uppgå till 55,57 euro per hektar proteingrödor som skördas efter mjölkmognadsstadiet.

Odling av grödor på arealer som är helt besådda och som brukas i överensstämmelse med lokala normer men som inte uppnår mjölkmognadsstadiet på grund av exceptionella väderförhållanden som erkänns av den berörda medlemsstaten, ska förbli stödberättigande, förutsatt att arealerna i fråga inte har använts för andra ändamål fram till detta odlingsstadium.

Artikel 74c

Areal

| 1. | Härmed inrättas en maximal garantiareal på 1 400 000 ha för vilken stöd får beviljas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Om den areal för vilken det begärs stöd överskrider den maximala garantiarealen, ska arealen per jordbrukare för vilken stöd begärs minskas proportionellt det aktuella året enligt det förfarande som avses i artikel 128.2. |
| --- | --- |

2.

Ändring 151

Förslag till förordning

Artikel 75 – led a

| a) | 66,32 euro för regleringsåren 2009/2010
  och
  2010/2011. |
| --- | --- |

a)

66,32 euro för regleringsåren 2009/2010
  och
  2010/2011.

| — | 66,32 euro under regleringsåren 2009/2010, 2010/2011,
  2011/2012 och 2012/2013
  . |
| --- | --- |

—

66,32 euro under regleringsåren 2009/2010, 2010/2011,
  2011/2012 och 2012/2013
  .

Ändring 152

Förslag till förordning

Artikel 75 – led b

| b) | 33,16 euro för regleringsåren 2011/2012 och 2012/2013. |
| --- | --- |

b)

utgår

Ändring 153

Förslag till förordning

Avsnitt 3 – Artiklarna 77 till 81

Avsnitt 3 utgår.

Ändring 154

Förslag till förordning

Artikel 82 – punkt 2

| 2. | Stödet ska beviljas
  under högst fem på varandra följande år från och med det regleringsår då den tröskel på 50 % enligt punkt 1 har uppnåtts, men inte senare än
  regleringsåret 2013/2014. |
| --- | --- |

2.

Stödet ska beviljas
  under högst fem på varandra följande år från och med det regleringsår då den tröskel på 50 % enligt punkt 1 har uppnåtts, men inte senare än
  regleringsåret 2013/2014.

| 2. | Stödet ska beviljas
  fram till
  regleringsåret 2013/2014. |
| --- | --- |

2.

Stödet ska beviljas
  fram till
  regleringsåret 2013/2014.

Ändring 187, 198 och 209

Förslag till förordning

Avsnitt 6a (nytt)

AVSNITT 6A

TOBAKSSTÖD

Artikel 87a

Tillämpningsområde

För skördeåren 2010, 2011 och 2012 får stöd beviljas jordbrukare som producerar råtobak med KN-nummer 2401, enligt de villkor som anges i det här avsnittet.

Artikel 87b

Villkor för stödberättigande

Stödet ska beviljas jordbrukare som fick tobaksstöd i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2075/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av marknaden för råtobak (5) kalenderåren 2000, 2001 och 2002, samt till jordbrukare som erhöll kvoter för tobaksproduktion under perioden 1 januari 2002–31 december 2005. Följande villkor ska gälla för att få stödet:

| a) | Tobaken ska härröra från ett produktionsområde som avses i bilaga II i kommissionens förordning (EG) nr 2848/98 av den 22 december 1998 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EEG) nr 2075/92 när det gäller stödordningen, produktionskvoterna och det särskilda stöd som skall beviljas till producentsammanslutningar inom sektorn för råtobak (6). |
| --- | --- |

a)

| b) | Kvalitetskraven i förordning (EG) nr 2848/98 ska uppfyllas. |
| --- | --- |

b)

| c) | Jordbrukarens leverans av bladtobak till det företag som utför den första beredningen ska ske enligt ett odlingsavtal. |
| --- | --- |

c)

| d) | Utbetalningen ska ske på ett sådant sätt att likabehandling av jordbrukarna säkerställs och/eller i enlighet med objektiva kriterier som att tobaksproducenterna är lokaliserade i ett mål 1-område eller att sorter av en viss kvalitet produceras. |
| --- | --- |

d)

Vid utgången av tillämpningsperioden för systemet för enhetlig arealersättning i enlighet med artikel 111 och i de fall då detta avsnitt tillämpas, ska tilldelningen av produktionskvoter för tobak göras senast i slutet av det första tillämpningsåret för systemet för enhetlig arealersättning.

Artikel 87c

Belopp

Det högsta beloppet för det sammanlagda stödet, inklusive de belopp som ska föras över till gemenskapens tobaksfond enligt artikel 87d, ska vara följande:

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2010–2012 |
| Tyskland | 21,287 |
| Spanien | 70,599 |
| Frankrike | 48,217 |
| Italien (förutom Apulien) | 189,366 |
| Portugal | 8,468 |

(miljoner euro)

2010–2012

Tyskland

21,287

Spanien

70,599

Frankrike

48,217

Italien (förutom Apulien)

189,366

Portugal

8,468

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2009–2012 |
| Ungern | pm |
| Bulgarien | pm |
| Rumänien | pm |
| Polen | pm |

(miljoner euro)

2009–2012

Ungern

pm

Bulgarien

pm

Rumänien

pm

Polen

pm

Artikel 87d

Överföring till gemenskapens tobaksfond

Ändring 155

Förslag till förordning

Artikel 90 – punkt 4

| 4. | Bidragsbeloppet per tacka ska vara 21 euro. För jordbrukare som saluför fårmjölk eller produkter av fårmjölk ska bidraget per tacka dock vara
  6,8 euro
  . |
| --- | --- |

4.

Bidragsbeloppet per tacka ska vara 21 euro. För jordbrukare som saluför fårmjölk eller produkter av fårmjölk ska bidraget per tacka dock vara
  6,8 euro
  .

| 4. | Bidragsbeloppet per tacka ska vara 21 euro. För jordbrukare som saluför fårmjölk eller produkter av fårmjölk ska bidraget per tacka dock vara
  16,8 euro
  . |
| --- | --- |

4.

Bidragsbeloppet per tacka ska vara 21 euro. För jordbrukare som saluför fårmjölk eller produkter av fårmjölk ska bidraget per tacka dock vara
  16,8 euro
  .

Ändring 156

Förslag till förordning

Artikel 90 – punkt 5

| 5. | Bidragsbeloppet per honget ska vara
  6,8 euro
  . |
| --- | --- |

5.

Bidragsbeloppet per honget ska vara
  6,8 euro
  .

| 5. | Bidragsbeloppet per honget ska vara
  16,8 euro
  . |
| --- | --- |

5.

Bidragsbeloppet per honget ska vara
  16,8 euro
  .

Ändring 157

Förslag till förordning

Artikel 98 – led a

| a) | region: en medlemsstat eller en region i en medlemsstat, enligt den berörda medlemsstatens val. |
| --- | --- |

a)

utgår

Ändring 158

Förslag till förordning

Artikel 112a (ny)

Artikel 112a

Nationell reserv

| 1. | Medlemsstater som tillämpar systemet för enhetlig arealersättning ska inrätta en nationell reserv som ska innehålla mellanskillnaden mellan det tak som anges i bilaga VIIIa och det sammanlagda värdet av det direktstöd som faktiskt utbetalats under året i fråga. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Medlemsstaterna får använda den nationella reserven för att bevilja stöd för genomförandet av de åtgärder som avses i artikel 68, i enlighet med objektiva kriterier och på ett sådant sätt att likabehandling av jordbrukarna garanteras och snedvridning av marknadsprinciperna och konkurrensen undviks. |
| --- | --- |

2.

Ändring 160

Förslag till förordning

Artikel 113 – punkt 4 – stycke 2 – led ba (nytt)

| ba) | Krav som avses i C i bilaga II ska gälla från och med 1 januari 2013. |
| --- | --- |

ba)

Ändring 161

Förslag till förordning

Artikel 123

Artikel 123

utgår

Överföring av medel till omstrukturering i tobaksproducerande områden

Från och med budgetåret 2011 ska ett belopp på 484 miljoner euro finnas tillgängligt som extra gemenskapsstöd för åtgärder i tobaksproducerande områden som ingår i program för landsbygdsutveckling finansierade genom EJFLU, för de medlemsstater i vilka tobaksproducenterna mottog stöd i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2075/92 under åren 2000, 2001 och 2002.

Ändring 162

Förslag till förordning

Artikel 129 – led t

| t) | När det gäller bomull, närmare föreskrifter om |
| --- | --- |

t)

utgår

| i) | hur minskningen av stödet enligt artikel 80.3 ska beräknas, |
| --- | --- |

i)

| ii) | de godkända branschorganisationerna, särskilt finansieringen av dem, samt kontroller och påföljder. |
| --- | --- |

ii)

Ändring 163

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 132 – led 1 – led b

Förordning (EG) nr 378/2007

Artikel 1 – punkt 5

| ”5. | De procentsatser för modulering som gäller för jordbrukare i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr XXX/2008 (denna förordning) minus fem procentenheter, ska dras av från den procentsats för frivillig modulering som tillämpas av medlemsstaterna i enlighet med punkt 4 i denna artikel. Både den procentsats som ska dras av och den slutliga procentsatsen för frivillig modulering ska vara lika med eller högre än 0.” |
| --- | --- |

”5.

De procentsatser för modulering som gäller för jordbrukare i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr XXX/2008 (denna förordning) minus fem procentenheter, ska dras av från den procentsats för frivillig modulering som tillämpas av medlemsstaterna i enlighet med punkt 4 i denna artikel. Både den procentsats som ska dras av och den slutliga procentsatsen för frivillig modulering ska vara lika med eller högre än 0.”

| ”5. | De procentsatser för modulering som gäller för jordbrukare i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr XXX/2008 (denna förordning) minus fem procentenheter, ska dras av från den procentsats för frivillig modulering som tillämpas av medlemsstaterna i enlighet med punkt 4 i denna artikel. Både den procentsats som ska dras av och den slutliga procentsatsen för frivillig modulering ska vara lika med eller högre än 0.
  Inga anpassningar bör emellertid leda till en övergripande minskning av det EJFLU-stöd som redan beviljats för landsbygdsutvecklingsprogram, i enlighet med vad som fastställs i det formella beslut från kommissionen som godkänner dessa
  .” |
| --- | --- |

”5.

De procentsatser för modulering som gäller för jordbrukare i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr XXX/2008 (denna förordning) minus fem procentenheter, ska dras av från den procentsats för frivillig modulering som tillämpas av medlemsstaterna i enlighet med punkt 4 i denna artikel. Både den procentsats som ska dras av och den slutliga procentsatsen för frivillig modulering ska vara lika med eller högre än 0.
  Inga anpassningar bör emellertid leda till en övergripande minskning av det EJFLU-stöd som redan beviljats för landsbygdsutvecklingsprogram, i enlighet med vad som fastställs i det formella beslut från kommissionen som godkänner dessa
  .”

Ändring 164

Förslag till förordning

Artikel 133a (ny)

Artikel 133a

Studie av efterlevnadskostnader

Kommissionen ska genomföra en studie av jordbrukarnas faktiska kostnader för att efterleva EU:s lagstiftning på områdena miljö, djurskydd och livsmedelssäkerhet, och som går längre än de standarder som gäller för importerade produkter. Denna lagstiftning avser bland annat de förordningar och direktiv i bilaga II som stöder systemet för tvärvillkor, samt de standarder som definieras som god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden i bilaga III och som också ingår i tvärvillkorskraven.

Studien ska bedöma efterlevnadskostnaderna enligt vad som angivits ovan i alla medlemsstater. Dessa kostnader kan skilja sig åt mellan medlemsstaterna och till och med mellan regioner inom medlemsstaterna till följd av olika klimatmässiga, geologiska, produktionsmässiga, ekonomiska och sociala förutsättningar.

Ändring 165

Förslag till förordning

Bilaga I – rad 3 – kolumn 2

Avdelning IV
  kapitel 2 i förordning (EG) nr 1782/2003

Avdelning IV
  kapitel 1 avsnitt 1a i denna förordning

Ändring 166

Förslag till förordning

Bilaga II – del A – punkt 4

| 4. | Rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EGT L 375, 31.12.1991, s. 1) | | Artiklarna 4 och 5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EGT L 375, 31.12.1991, s. 1)

Artiklarna 4 och 5

| 4. | Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/118/EG av den 12 december 2006 om skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring (EUT L 372, 27.12.2006, s. 19.) | | Artikel 6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/118/EG av den 12 december 2006 om skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring (EUT L 372, 27.12.2006, s. 19.)

Artikel 6

Ändring 167

Förslag till förordning

Bilaga II – del Aa (ny)

| Aa | Säkerhet på arbetsplatsen | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 8a. | Rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (EGT L 183, 29.6.1989, s. 1) | | Artikel 6 |
| 8b. | Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/54/EG av den 18 september 2000 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för biologiska agens i arbetet (sjunde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (EGT L 262, 17.10.2000, s. 21) | | Artiklarna 3, 6, 8 och 9 |
| 8c. | Rådets direktiv 94/33/EG av den 22 juni 1994 om skydd av minderåriga i arbetslivet (EGT L 216, 20.8.1994, s. 12) | | |
| 8d. | Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/37/EG av den 29 april 2004 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (sjätte särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (EUT L 158, 30.4.2004, s. 50) | | Artiklarna 3 och 4–12 |

Aa

Säkerhet på arbetsplatsen

8a.

Rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (EGT L 183, 29.6.1989, s. 1)

Artikel 6

8b.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/54/EG av den 18 september 2000 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för biologiska agens i arbetet (sjunde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (EGT L 262, 17.10.2000, s. 21)

Artiklarna 3, 6, 8 och 9

8c.

Rådets direktiv 94/33/EG av den 22 juni 1994 om skydd av minderåriga i arbetslivet (EGT L 216, 20.8.1994, s. 12)

8d.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/37/EG av den 29 april 2004 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (sjätte särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (EUT L 158, 30.4.2004, s. 50)

Artiklarna 3 och 4–12

Ändring 168

Förslag till förordning

Bilaga III – kolumn 2 – rubriken

Normer

Exempel på lämpliga krav

Ändring 194

Förslag till förordning

Bilaga III – rad 4 – kolumn 2 – strecksats 2a (ny)

| — | I tillämpliga fall upprättande och/eller bibehållande av livsmiljöer |
| --- | --- |

—

Ändring 169

Förslag till förordning

Bilaga III – rad 4 – kolumn 2 – strecksats 3

| — | Bibehållande av landskapselement,
  i förekommande fall även häckar, dammar, diken, träd på rad, i grupp eller isolerade träd samt åkerkanter |
| --- | --- |

—

Bibehållande av landskapselement,
  i förekommande fall även häckar, dammar, diken, träd på rad, i grupp eller isolerade träd samt åkerkanter

| — | Bibehållande av landskapselement |
| --- | --- |

—

Bibehållande av landskapselement

Ändring 171

Förslag till förordning

Bilaga III – rad 5 – kolumn 2 – strecksats 1

| — | Upprättande av buffertremsor längs vattendrag |
| --- | --- |

—

Upprättande av buffertremsor längs vattendrag

| — | Upprättande av buffertremsor längs vattendrag
  i enlighet med relevanta gemensamma bestämmelser om skydd av ytvatten |
| --- | --- |

—

Upprättande av buffertremsor längs vattendrag
  i enlighet med relevanta gemensamma bestämmelser om skydd av ytvatten

Ändring 172

Förslag till förordning

Bilaga IV

| miljoner euro |
| --- |
| Kalenderår | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Belgien | 583,2 | 570,9 | 563,1 | 553,9 |
| Tjeckien | | | | 773,0 |
| Danmark | 985,9 | 965,3 | 954,6 | 937,8 |
| Tyskland | 5 467,4 | 5 339,2 | 5 269,3 | 5 178,0 |
| Estland | | | | 88,9 |
| Irland | 1 283,1 | 1 264,0 | 1 247,1 | 1 230,0 |
| Grekland | 2 567,3 | 2 365,5 | 2 348,9 | 2 324,1 |
| Spanien | 5 171,3 | 5 043,4 | 5 019,1 | 4 953,5 |
| Frankrike | 8 218,5 | 8 021,2 | 7 930,7 | 7 796,2 |
| Italien | 4 323,6 | 4 103,7 | 4 073,2 | 4 023,3 |
| Cypern | | | | 48,2 |
| Lettland | | | | 130,5 |
| Litauen | | | | 337,9 |
| Luxemburg | 35,2 | 34,5 | 34,0 | 33,4 |
| Ungern | | | | 1 150,9 |
| Malta | | | | 4,6 |
| Nederländerna | 841,5 | 827,0 | 829,4 | 815,9 |
| Österrike | 727,7 | 718,2 | 712,1 | 704,9 |
| Polen | | | | 2 730,5 |
| Portugal | 635,8 | 623,0 | 622,6 | 622,6 |
| Slovenien | | | | 129,4 |
| Slovakien | | | | 335,9 |
| Finland | 550,0 | 541,2 | 536,0 | 529,8 |
| Sverige | 731,7 | 719,9 | 710,6 | 699,8 |
| Förenade kungariket | 3 373,0 | 3 340,4 | 3 335,8 | 3 334,9 |

miljoner euro

Kalenderår

2009

2010

2011

2012

Belgien

583,2

570,9

563,1

553,9

Tjeckien

773,0

Danmark

985,9

965,3

954,6

937,8

Tyskland

5 467,4

5 339,2

5 269,3

5 178,0

Estland

88,9

Irland

1 283,1

1 264,0

1 247,1

1 230,0

Grekland

2 567,3

2 365,5

2 348,9

2 324,1

Spanien

5 171,3

5 043,4

5 019,1

4 953,5

Frankrike

8 218,5

8 021,2

7 930,7

7 796,2

Italien

4 323,6

4 103,7

4 073,2

4 023,3

Cypern

48,2

Lettland

130,5

Litauen

337,9

Luxemburg

35,2

34,5

34,0

33,4

Ungern

1 150,9

Malta

4,6

Nederländerna

841,5

827,0

829,4

815,9

Österrike

727,7

718,2

712,1

704,9

Polen

2 730,5

Portugal

635,8

623,0

622,6

622,6

Slovenien

129,4

Slovakien

335,9

Finland

550,0

541,2

536,0

529,8

Sverige

731,7

719,9

710,6

699,8

Förenade kungariket

3 373,0

3 340,4

3 335,8

3 334,9

| miljoner euro |
| --- |
| Kalenderår | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Belgien | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Tjeckien | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Danmark | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Tyskland | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Estland | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Irland | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Grekland | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Spanien | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Frankrike | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Italien | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Cypern | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Lettland | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Litauen | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Luxemburg | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Ungern | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Malta | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Nederländerna | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Österrike | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Polen | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Portugal | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Slovenien | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Slovakien | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Finland | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Sverige | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Förenade kungariket | p. m | p. m | p. m | p. m |

miljoner euro

Kalenderår

2009

2010

2011

2012

Belgien

p. m

p. m

p. m

p. m

Tjeckien

p. m

p. m

p. m

p. m

Danmark

p. m

p. m

p. m

p. m

Tyskland

p. m

p. m

p. m

p. m

Estland

p. m

p. m

p. m

p. m

Irland

p. m

p. m

p. m

p. m

Grekland

p. m

p. m

p. m

p. m

Spanien

p. m

p. m

p. m

p. m

Frankrike

p. m

p. m

p. m

p. m

Italien

p. m

p. m

p. m

p. m

Cypern

p. m

p. m

p. m

p. m

Lettland

p. m

p. m

p. m

p. m

Litauen

p. m

p. m

p. m

p. m

Luxemburg

p. m

p. m

p. m

p. m

Ungern

p. m

p. m

p. m

p. m

Malta

p. m

p. m

p. m

p. m

Nederländerna

p. m

p. m

p. m

p. m

Österrike

p. m

p. m

p. m

p. m

Polen

p. m

p. m

p. m

p. m

Portugal

p. m

p. m

p. m

p. m

Slovenien

p. m

p. m

p. m

p. m

Slovakien

p. m

p. m

p. m

p. m

Finland

p. m

p. m

p. m

p. m

Sverige

p. m

p. m

p. m

p. m

Förenade kungariket

p. m

p. m

p. m

p. m

Ändring 173

Förslag till förordning

Bilaga VIII – tabellerna 1 och 2

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

| (1000 euro) |
| --- |
| Tabell 1 |
| Medlemsstat | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 och följande år |
| Belgien | 614 179 | 611 901 | 613 281 | 613 281 | 614 661 | 614 661 | 614 661 | 614 661 |
| Danmark | 1 030 478 | 1 031 321 | 1 043 421 | 1 043 421 | 1 048 999 | 1 048 999 | 1 048 999 | 1 048 999 |
| Tyskland | 5 770 254 | 5 781 666 | 5 826 537 | 5 826 537 | 5 848 330 | 5 848 330 | 5 848 330 | 5 848 330 |
| Irland | 1 342 268 | 1 340 737 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 |
| Grekland | 2 367 713 | 2 209 591 | 2 210 829 | 2 216 533 | 2 216 533 | 2 216 533 | 2 216 533 | 2 216 533 |
| Spanien | 4 838 512 | 5 070 413 | 5 114 250 | 5 139 246 | 5 139 316 | 5 139 316 | 5 139 316 | 5 139 316 |
| Frankrike | 8 404 502 | 8 444 468 | 8 500 503 | 8 504 425 | 8 518 804 | 8 518 804 | 8 518 804 | 8 518 804 |
| Italien | 4 143 175 | 4 277 633 | 4 320 238 | 4 369 974 | 4 369 974 | 4 369 974 | 4 369 974 | 4 369 974 |
| Luxemburg | 37 051 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 |
| Nederländerna | 853 090 | 853 169 | 886 966 | 886 966 | 904 272 | 904 272 | 904 272 | 904 272 |
| Österrike | 745 561 | 747 298 | 750 019 | 750 019 | 751 616 | 751 616 | 751 616 | 751 616 |
| Portugal | 589 723 | 600 296 | 600 370 | 605 967 | 605 972 | 605 972 | 605 972 | 605 972 |
| Finland | 566 801 | 565 823 | 568 799 | 568 799 | 570 583 | 570 583 | 570 583 | 570 583 |
| Sverige | 763 082 | 765 229 | 768 853 | 768 853 | 770 916 | 770 916 | 770 916 | 770 916 |
| Förenade kungariket | 3 985 834 | 3 986 361 | 3 987 844 | 3 987 844 | 3 987 849 | 3 987 849 | 3 987 849 | 3 987 849 |

(1000 euro)

Tabell 1

Medlemsstat

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 och följande år

Belgien

614 179

611 901

613 281

613 281

614 661

614 661

614 661

614 661

Danmark

1 030 478

1 031 321

1 043 421

1 043 421

1 048 999

1 048 999

1 048 999

1 048 999

Tyskland

5 770 254

5 781 666

5 826 537

5 826 537

5 848 330

5 848 330

5 848 330

5 848 330

Irland

1 342 268

1 340 737

1 340 869

1 340 869

1 340 869

1 340 869

1 340 869

1 340 869

Grekland

2 367 713

2 209 591

2 210 829

2 216 533

2 216 533

2 216 533

2 216 533

2 216 533

Spanien

4 838 512

5 070 413

5 114 250

5 139 246

5 139 316

5 139 316

5 139 316

5 139 316

Frankrike

8 404 502

8 444 468

8 500 503

8 504 425

8 518 804

8 518 804

8 518 804

8 518 804

Italien

4 143 175

4 277 633

4 320 238

4 369 974

4 369 974

4 369 974

4 369 974

4 369 974

Luxemburg

37 051

37 084

37 084

37 084

37 084

37 084

37 084

37 084

Nederländerna

853 090

853 169

886 966

886 966

904 272

904 272

904 272

904 272

Österrike

745 561

747 298

750 019

750 019

751 616

751 616

751 616

751 616

Portugal

589 723

600 296

600 370

605 967

605 972

605 972

605 972

605 972

Finland

566 801

565 823

568 799

568 799

570 583

570 583

570 583

570 583

Sverige

763 082

765 229

768 853

768 853

770 916

770 916

770 916

770 916

Förenade kungariket

3 985 834

3 986 361

3 987 844

3 987 844

3 987 849

3 987 849

3 987 849

3 987 849

| (1000 euro) |
| --- |
| Tabell 2 (7) |
| Medlemsstat | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 och följande år |
| Bulgarien | 287 399 | 328 997 | 409 587 | 490 705 | 571 467 | 652 228 | 732 986 | 813 746 |
| Tjeckien | 559 622 | 647 080 | 735 801 | 821 779 | 909 164 | 909 164 | 909 164 | 909 164 |
| Estland | 60 500 | 70 769 | 80 910 | 91 034 | 101 171 | 101 171 | 101 171 | 101 171 |
| Cypern | 31 670 | 38 845 | 43 730 | 48 615 | 53 499 | 53 499 | 53 499 | 53 499 |
| Lettland | 90 016 | 104 025 | 118 258 | 132 193 | 146 355 | 146 355 | 146 355 | 146 355 |
| Litauen | 230 560 | 268 746 | 305 964 | 342 881 | 380 064 | 380 064 | 380 064 | 380 064 |
| Ungern | 807 366 | 935 912 | 1 064 312 | 1 191 526 | 1 318 542 | 1 318 542 | 1 318 542 | 1 318 542 |
| Malta | 3 434 | 3 851 | 4 268 | 4 685 | 5 102 | 5 102 | 5 102 | 5 102 |
| Polen | 1 877 107 | 2 164 285 | 2 456 894 | 2 742 771 | 3 033 549 | 3 033 549 | 3 033 549 | 3 033 549 |
| Rumänien | 623 399 | 713 207 | 891 072 | 1 068 953 | 1 246 821 | 1 424 684 | 1 602 550 | 1 780 414 |
| Slovenien | 87 942 | 102 047 | 116 077 | 130 107 | 144 236 | 144 236 | 144 236 | 144 236 |
| Slovakien | 240 014 | 277 779 | 314 692 | 351 377 | 388 191 | 388 191 | 388 191 | 388 191 |

(1000 euro)

Tabell 2 (7)

Medlemsstat

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 och följande år

Bulgarien

287 399

328 997

409 587

490 705

571 467

652 228

732 986

813 746

Tjeckien

559 622

647 080

735 801

821 779

909 164

909 164

909 164

909 164

Estland

60 500

70 769

80 910

91 034

101 171

101 171

101 171

101 171

Cypern

31 670

38 845

43 730

48 615

53 499

53 499

53 499

53 499

Lettland

90 016

104 025

118 258

132 193

146 355

146 355

146 355

146 355

Litauen

230 560

268 746

305 964

342 881

380 064

380 064

380 064

380 064

Ungern

807 366

935 912

1 064 312

1 191 526

1 318 542

1 318 542

1 318 542

1 318 542

Malta

3 434

3 851

4 268

4 685

5 102

5 102

5 102

5 102

Polen

1 877 107

2 164 285

2 456 894

2 742 771

3 033 549

3 033 549

3 033 549

3 033 549

Rumänien

623 399

713 207

891 072

1 068 953

1 246 821

1 424 684

1 602 550

1 780 414

Slovenien

87 942

102 047

116 077

130 107

144 236

144 236

144 236

144 236

Slovakien

240 014

277 779

314 692

351 377

388 191

388 191

388 191

388 191

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

| (1000 euro) |
| --- |
| Tabell 1 |
| Medlemsstat | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 och följande år |
| Belgien | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Danmark | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Tyskland | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Irland | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Grekland | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Spanien | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Frankrike | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Italien | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Luxemburg | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Nederländerna | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Österrike | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Portugal | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Finland | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Sverige | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Förenade kungariket | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m |

(1000 euro)

Tabell 1

Medlemsstat

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 och följande år

Belgien

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

Danmark

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

Tyskland

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

Irland

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

Grekland

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

Spanien

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

Frankrike

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

Italien

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

Luxemburg

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

Nederländerna

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

Österrike

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

Portugal

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

Finland

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

Sverige

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

Förenade kungariket

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

| (1000 euro) |
| --- |
| Tabell 2 |
| Medlemsstat | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 och följande år |
| Bulgarien | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Tjeckien | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Estland | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Cypern | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Lettland | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Litauen | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Ungern | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Malta | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Polen | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Rumänien | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Slovenien | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m |
| Slovakien | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m | p. m |

(1000 euro)

Tabell 2

Medlemsstat

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 och följande år

Bulgarien

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

Tjeckien

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

Estland

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

Cypern

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

Lettland

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

Litauen

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

Ungern

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

Malta

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

Polen

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

Rumänien

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

Slovenien

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

Slovakien

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

p. m

Ändring 174

Förslag till förordning

Bilaga X – del I – strecksats 2

| — | Från och med 2010 det bidrag för proteingrödor som föreskrivs i avdelning IV kapitel 2 i förordning (EG) nr 1782/2003. |
| --- | --- |

—

utgår

Ändring 175

Förslag till förordning

Bilaga X – del I – strecksats 3

| — | Från och med
  2010
  det grödspecifika stöd för ris som föreskrivs i avdelning IV kapitel III i förordning (EG) nr 1782/2003 och avdelning IV kapitel 1 avsnitt 1 i den här förordningen, i enlighet med den tidplan som anges i artikel 72.2 i den här förordningen. |
| --- | --- |

—

Från och med
  2010
  det grödspecifika stöd för ris som föreskrivs i avdelning IV kapitel III i förordning (EG) nr 1782/2003 och avdelning IV kapitel 1 avsnitt 1 i den här förordningen, i enlighet med den tidplan som anges i artikel 72.2 i den här förordningen.

| — | Från och med
  2013
  det grödspecifika stöd för ris som föreskrivs i avdelning IV kapitel III i förordning (EG) nr 1782/2003 och avdelning IV kapitel 1 avsnitt 1 i den här förordningen, i enlighet med den tidplan som anges i artikel 72.2 i den här förordningen. |
| --- | --- |

—

Från och med
  2013
  det grödspecifika stöd för ris som föreskrivs i avdelning IV kapitel III i förordning (EG) nr 1782/2003 och avdelning IV kapitel 1 avsnitt 1 i den här förordningen, i enlighet med den tidplan som anges i artikel 72.2 i den här förordningen.

Ändring 176

Förslag till förordning

Bilaga X – del I – strecksats 5

| — | Från och med 2011 det stöd för bearbetning av torkat foder som föreskrivs i del II avdelning I kapitel IV avsnitt I underavsnitt I i förordning (EG) nr 1234/2007. |
| --- | --- |

—

utgår

Ändring 177

Förslag till förordning

Bilaga X – del I – strecksats 6

| — | Från och med
  2011
  det stöd för bearbetning av lin som odlas för fiberproduktion som föreskrivs i del II avdelning I kapitel IV avsnitt I underavsnitt II i förordning (EG) nr 1234/2007, i enlighet med den tidplan som anges i det underavsnittet. |
| --- | --- |

—

Från och med
  2011
  det stöd för bearbetning av lin som odlas för fiberproduktion som föreskrivs i del II avdelning I kapitel IV avsnitt I underavsnitt II i förordning (EG) nr 1234/2007, i enlighet med den tidplan som anges i det underavsnittet.

| — | Från och med
  2013
  det stöd för bearbetning av lin som odlas för fiberproduktion som föreskrivs i del II avdelning I kapitel IV avsnitt I underavsnitt II i förordning (EG) nr 1234/2007, i enlighet med den tidplan som anges i det underavsnittet. |
| --- | --- |

—

Från och med
  2013
  det stöd för bearbetning av lin som odlas för fiberproduktion som föreskrivs i del II avdelning I kapitel IV avsnitt I underavsnitt II i förordning (EG) nr 1234/2007, i enlighet med den tidplan som anges i det underavsnittet.

Ändring 178

Förslag till förordning

Bilaga X – del I – strecksats 7

| — | Från och med
  2011
  det bidrag för potatisstärkelse som föreskrivs i artikel [95a] i förordning (EG) nr 1234/2007 och, i enlighet med tidplanen i artikel 75 i den här förordningen, det stöd för stärkelsepotatis som föreskrivs i den artikeln. |
| --- | --- |

—

Från och med
  2011
  det bidrag för potatisstärkelse som föreskrivs i artikel [95a] i förordning (EG) nr 1234/2007 och, i enlighet med tidplanen i artikel 75 i den här förordningen, det stöd för stärkelsepotatis som föreskrivs i den artikeln.

| — | Från och med
  2013
  det bidrag för potatisstärkelse som föreskrivs i artikel [95a] i förordning (EG) nr 1234/2007 och, i enlighet med tidplanen i artikel 75 i den här förordningen, det stöd för stärkelsepotatis som föreskrivs i den artikeln |
| --- | --- |

—

Från och med
  2013
  det bidrag för potatisstärkelse som föreskrivs i artikel [95a] i förordning (EG) nr 1234/2007 och, i enlighet med tidplanen i artikel 75 i den här förordningen, det stöd för stärkelsepotatis som föreskrivs i den artikeln

Ändring 179

Förslag till förordning

Bilaga X – punkt Ia (nytt)

Ia

Från och med 2010 om en medlemsstat inte antar det beslut som avses i artikel 64 i denna förordning:

| — | det stöd för prroteingrödor som föreskrivs i avdelning IV kapitel 2 i förordning (EG) nr 1782/2003, |
| --- | --- |

—

| — | det grödspecifika stöd för ris som föreskrivs i avdelning IV kapitel III i förordning (EG) nr 1782/2003 och avdelning IV kapitel 1 avsnitt 1 i den här förordningen, i enlighet med den tidsplan som anges i artikel 72.2 i den här förordningen, |
| --- | --- |

—

| — | det stöd för bearbetning av torkat foder som föreskrivs i del II avdelning I kapitel IV avsnitt I underavsnitt I i förordning (EG) nr 1234/2007. |
| --- | --- |

—

Ändring 180

Förslag till förordning

Bilaga XI – tabell ”Torkat foder”

Tabell ”Torkat foder”

Denna tabell utgår.

Ändring 181

Förslag till förordning

Bilaga XI – tabell ”Proteingrödor”

Tabell ”Proteingrödor”

Denna tabell utgår.

Ändring 182

Förslag till förordning

Bilaga XI – tabell ”Ris”

Kolumn 2010

utgår

Kolumn 2011

Kolumn 2012

Ändring 183

Förslag till förordning

Bilaga XI – tabell ”Långa linfibrer”

Kolumn 2011

utgår

Kolumn 2012

Ändring 184

Förslag till förordning

Bilaga XI – tabell ”Bearbetningsstöd för potatisstärkelse”

Kolumn 2011

utgår

Kolumn 2012

Ändring 185

Förslag till förordning

Bilaga XI – tabell ”Potatisstärkelsestöd till odlare”

Kolumn 2011

utgår

Kolumn 2012

---

(1)  

  EUT L 141, 30.4.2004, s. 18.

(2)  
  Antagna texter P6_TA(2008)0310.

(3)  

  EGT L 336, 23.12.1994, s. 1.

(4)  

  EUT L 270, 21.10.2003, s. 123.

(5)  

  EGT L 215, 30.7.1992, s. 70.

(6)  

  EGT L 358, 31.12.1998, s. 17.

(7)  Taken har beräknats med hänsyn till den ökningstabell som anges i artikel 110.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/173 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/173

---

Ändring av den gemensamma jordbrukspolitiken *

P6_TA(2008)0550

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av den gemensamma jordbrukspolitiken genom ändring av förordningarna (EG) nr 320/2006, (EG) nr 1234/2007, (EG) nr 3/2008 och (EG) nr [...]/2008 (KOM(2008)0306 – C6-0241/2008 – 2008/0104(CNS))

(2010/C 16 E/36)

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0306), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0306),

| — | med beaktande av artiklarna 36 och 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0241/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 36 och 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0241/2008),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0401/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0401/2008).

1.   Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

2.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

3.   Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

4.   Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

5.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1


  Förslag till förordning – ändringsakt


  Skäl 3 |
| (3) | På spannmålsområdet bör systemet förenklas för att säkra sektorns konkurrenskraft och marknadsinriktning och interventionens roll bör dämpas till att vara ett skyddsnät som fungerar vid störningar på marknaden och som gör det lättare för jordbrukarna att agera utifrån marknadsvillkoren. I rådets slutsatser om reformen av interventionsordningen för majs angavs, på grundval av en analys som visar att det finns risk för ökad kornintervention vid låga priser, att det bör göras en översyn av interventionsordningen för hela spannmålssektorn i samband med hälsokontrollen. Prognosen för spannmålssektorn har emellertid förändrats sedan dess och världsmarknadspriserna är gynnsamma och stiger tack vare ökande global efterfrågan och små spannmålslager världen över. Om interventionsnivån för foderspannmål fastställs till noll inom samma tidsram som majsreformen blir det möjligt att vidta interventionsåtgärder utan negativa följder för spannmålsmarknaden som helhet. Prognosen för spannmålssektorn omfattar även durumvete och innebär att interventionsuppköpen inte längre är relevanta och kan upphöra med tanke på att marknadspriserna alltid ligger avsevärt över interventionspriset. Då spannmålsinterventionen
  snarare
  bör vara ett säkerhetsnät
  än en faktor som påverkar prisbildningen är skillnaderna mellan när skördeperioderna börjar i de olika medlemsstaterna (dvs. när regleringsåren tar sin början) inte längre relevanta, eftersom ordningen inte längre kommer att bygga på priser som motsvarar interventionsnivåerna plus månatliga ökningar. Av förenklingsskäl bör därför datumen för spannmålsintervention harmoniseras i hela gemenskapen
  . |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 3

(3)

På spannmålsområdet bör systemet förenklas för att säkra sektorns konkurrenskraft och marknadsinriktning och interventionens roll bör dämpas till att vara ett skyddsnät som fungerar vid störningar på marknaden och som gör det lättare för jordbrukarna att agera utifrån marknadsvillkoren. I rådets slutsatser om reformen av interventionsordningen för majs angavs, på grundval av en analys som visar att det finns risk för ökad kornintervention vid låga priser, att det bör göras en översyn av interventionsordningen för hela spannmålssektorn i samband med hälsokontrollen. Prognosen för spannmålssektorn har emellertid förändrats sedan dess och världsmarknadspriserna är gynnsamma och stiger tack vare ökande global efterfrågan och små spannmålslager världen över. Om interventionsnivån för foderspannmål fastställs till noll inom samma tidsram som majsreformen blir det möjligt att vidta interventionsåtgärder utan negativa följder för spannmålsmarknaden som helhet. Prognosen för spannmålssektorn omfattar även durumvete och innebär att interventionsuppköpen inte längre är relevanta och kan upphöra med tanke på att marknadspriserna alltid ligger avsevärt över interventionspriset. Då spannmålsinterventionen
  snarare
  bör vara ett säkerhetsnät
  än en faktor som påverkar prisbildningen är skillnaderna mellan när skördeperioderna börjar i de olika medlemsstaterna (dvs. när regleringsåren tar sin början) inte längre relevanta, eftersom ordningen inte längre kommer att bygga på priser som motsvarar interventionsnivåerna plus månatliga ökningar. Av förenklingsskäl bör därför datumen för spannmålsintervention harmoniseras i hela gemenskapen
  .

| (3) | På spannmålsområdet bör systemet förenklas för att säkra sektorns konkurrenskraft och marknadsinriktning och interventionens roll bör dämpas till att vara ett skyddsnät som fungerar vid störningar på marknaden och som gör det lättare för jordbrukarna att agera utifrån marknadsvillkoren. I rådets slutsatser om reformen av interventionsordningen för majs angavs, på grundval av en analys som visar att det finns risk för ökad kornintervention vid låga priser, att det bör göras en översyn av interventionsordningen för hela spannmålssektorn i samband med hälsokontrollen. Prognosen för spannmålssektorn har emellertid förändrats sedan dess och världsmarknadspriserna är gynnsamma och stiger tack vare ökande global efterfrågan och små spannmålslager världen över. Om interventionsnivån för foderspannmål fastställs till noll inom samma tidsram som majsreformen blir det möjligt att vidta interventionsåtgärder utan negativa följder för spannmålsmarknaden som helhet. Prognosen för spannmålssektorn omfattar även durumvete och innebär att interventionsuppköpen inte längre är relevanta och kan upphöra med tanke på att marknadspriserna alltid ligger avsevärt över interventionspriset. Då spannmålsinterventionen bör vara ett säkerhetsnät
  bör den inte inledas förrän under de tre sista månaderna av regleringsåret
  . |
| --- | --- |

(3)

På spannmålsområdet bör systemet förenklas för att säkra sektorns konkurrenskraft och marknadsinriktning och interventionens roll bör dämpas till att vara ett skyddsnät som fungerar vid störningar på marknaden och som gör det lättare för jordbrukarna att agera utifrån marknadsvillkoren. I rådets slutsatser om reformen av interventionsordningen för majs angavs, på grundval av en analys som visar att det finns risk för ökad kornintervention vid låga priser, att det bör göras en översyn av interventionsordningen för hela spannmålssektorn i samband med hälsokontrollen. Prognosen för spannmålssektorn har emellertid förändrats sedan dess och världsmarknadspriserna är gynnsamma och stiger tack vare ökande global efterfrågan och små spannmålslager världen över. Om interventionsnivån för foderspannmål fastställs till noll inom samma tidsram som majsreformen blir det möjligt att vidta interventionsåtgärder utan negativa följder för spannmålsmarknaden som helhet. Prognosen för spannmålssektorn omfattar även durumvete och innebär att interventionsuppköpen inte längre är relevanta och kan upphöra med tanke på att marknadspriserna alltid ligger avsevärt över interventionspriset. Då spannmålsinterventionen bör vara ett säkerhetsnät
  bör den inte inledas förrän under de tre sista månaderna av regleringsåret
  .

Ändring 2

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 4

| (4) | Sedan reformen 2003 har rissektorns konkurrenskraft ökat, produktionen är stabil, lagren har minskat, efterfrågan har ökat både i gemenskapen och på världsmarknaden och det förväntade priset ligger avsevärt över interventionspriset.
  Det behövs således inte längre några bestämmelser om interventionsuppköp av ris och bestämmelserna bör utgå
  . |
| --- | --- |

(4)

Sedan reformen 2003 har rissektorns konkurrenskraft ökat, produktionen är stabil, lagren har minskat, efterfrågan har ökat både i gemenskapen och på världsmarknaden och det förväntade priset ligger avsevärt över interventionspriset.
  Det behövs således inte längre några bestämmelser om interventionsuppköp av ris och bestämmelserna bör utgå
  .

| (4) | Sedan reformen 2003 har rissektorns konkurrenskraft ökat, produktionen är stabil, lagren har minskat, efterfrågan har ökat både i gemenskapen och på världsmarknaden och det förväntade priset ligger avsevärt över interventionspriset.
  Interventionen bör emellertid bibehållas som säkerhetsnät
  . |
| --- | --- |

(4)

Sedan reformen 2003 har rissektorns konkurrenskraft ökat, produktionen är stabil, lagren har minskat, efterfrågan har ökat både i gemenskapen och på världsmarknaden och det förväntade priset ligger avsevärt över interventionspriset.
  Interventionen bör emellertid bibehållas som säkerhetsnät
  .

Ändring 3

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 6

| (6) | Interventionsuppköpen av
  grisprodukter
  kan upphöra utan problem under 2009, då den nuvarande situationen och framtidsutsikterna tyder på att det inte under några omständigheter skulle vara aktuellt med intervention under 2009. |
| --- | --- |

(6)

Interventionsuppköpen av
  grisprodukter
  kan upphöra utan problem under 2009, då den nuvarande situationen och framtidsutsikterna tyder på att det inte under några omständigheter skulle vara aktuellt med intervention under 2009.

| (6) | Interventionsuppköpen av
  ris och griskött
  kan upphöra utan problem under 2009, då den nuvarande situationen och framtidsutsikterna tyder på att det inte under några omständigheter skulle vara aktuellt med intervention under 2009. |
| --- | --- |

(6)

Interventionsuppköpen av
  ris och griskött
  kan upphöra utan problem under 2009, då den nuvarande situationen och framtidsutsikterna tyder på att det inte under några omständigheter skulle vara aktuellt med intervention under 2009.

Ändring 5

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 8a (nytt)

| (8a) | Investeringsstödet för mjölkproducenter bör från och med 2009 inte längre begränsas till den registrerade kvotmängden för att producenterna ska kunna investera på ett mer marknadsorienterat sätt. |
| --- | --- |

(8a)

Ändring 6

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 10

| (10) | Stödet till privat lagring av smör utnyttjas inte i någon större utsträckning. Då mjölkproduktionen i gemenskapen är säsongsbetingad kommer emellertid smörproduktionen också alltid att vara säsongsbetingad. Det kan därför förekomma tillfälligt tryck på smörmarknaden som kan åtgärdas genom säsongsbetingad lagring. Kommissionen bör emellertid fatta beslut om sådan lagring utifrån grundlig marknadsanalys istället för att som nu inleda stödordningen varje år; stödordningen bör således göras fakultativ. |
| --- | --- |

(10)

utgår

Ändring 7

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 12

| (12) | Stödet för avsättning av smör som används i konditorivaror och glass och för direkt konsumtion har sänkts i linje med sänkningen av interventionspriset för smör från och med 2004, och har sedan dess konstant legat på noll fram tills att anbudsförfarandena slopades på grund av den gynnsamma marknadssituationen.
  Dessa stöd för avsättning är inte längre nödvändiga för att stödja marknaden på interventionsprisnivå och bör därför slopas
  . |
| --- | --- |

(12)

Stödet för avsättning av smör som används i konditorivaror och glass och för direkt konsumtion har sänkts i linje med sänkningen av interventionspriset för smör från och med 2004, och har sedan dess konstant legat på noll fram tills att anbudsförfarandena slopades på grund av den gynnsamma marknadssituationen.
  Dessa stöd för avsättning är inte längre nödvändiga för att stödja marknaden på interventionsprisnivå och bör därför slopas
  .

| (12) | Stödet för avsättning av smör som används i konditorivaror och glass och för direkt konsumtion har sänkts i linje med sänkningen av interventionspriset för smör från och med 2004, och har sedan dess konstant legat på noll fram tills att anbudsförfarandena slopades på grund av den gynnsamma marknadssituationen. |
| --- | --- |

(12)

Stödet för avsättning av smör som används i konditorivaror och glass och för direkt konsumtion har sänkts i linje med sänkningen av interventionspriset för smör från och med 2004, och har sedan dess konstant legat på noll fram tills att anbudsförfarandena slopades på grund av den gynnsamma marknadssituationen.

Ändring 8

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 13

| (13) | I likhet med vad som gällde under reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 2003 är det nu för att stärka gemenskapens jordbrukssektors konkurrenskraft och för att främja ett mer marknadsinriktat och mer hållbart jordbruk nödvändigt att fortsätta åtgärderna för att gå över från produktionsstöd till producentstöd genom upphävande av de stöd som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) för
  torkat foder
  , lin, hampa och potatisstärkelse och genom att stödet för dessa produkter integreras med systemet med frikopplat gårdsstöd. I likhet med vad som skedde under reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 2003 kommer frikopplingen av stöden till jordbrukarna att innebära att inkomststödet blir effektivare, utan att de faktiska belopp som betalas ut ändras. |
| --- | --- |

(13)

I likhet med vad som gällde under reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 2003 är det nu för att stärka gemenskapens jordbrukssektors konkurrenskraft och för att främja ett mer marknadsinriktat och mer hållbart jordbruk nödvändigt att fortsätta åtgärderna för att gå över från produktionsstöd till producentstöd genom upphävande av de stöd som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) för
  torkat foder
  , lin, hampa och potatisstärkelse och genom att stödet för dessa produkter integreras med systemet med frikopplat gårdsstöd. I likhet med vad som skedde under reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 2003 kommer frikopplingen av stöden till jordbrukarna att innebära att inkomststödet blir effektivare, utan att de faktiska belopp som betalas ut ändras.

| (13) | I likhet med vad som gällde under reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 2003 är det nu för att stärka gemenskapens jordbrukssektors konkurrenskraft och för att främja ett mer marknadsinriktat och mer hållbart jordbruk nödvändigt att fortsätta åtgärderna för att gå över från produktionsstöd till producentstöd genom upphävande av de stöd som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) för lin, hampa och potatisstärkelse och genom att stödet för dessa produkter integreras med systemet med frikopplat gårdsstöd. I likhet med vad som skedde under reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 2003 kommer frikopplingen av stöden till jordbrukarna att innebära att inkomststödet blir effektivare, utan att de faktiska belopp som betalas ut ändras. |
| --- | --- |

(13)

I likhet med vad som gällde under reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 2003 är det nu för att stärka gemenskapens jordbrukssektors konkurrenskraft och för att främja ett mer marknadsinriktat och mer hållbart jordbruk nödvändigt att fortsätta åtgärderna för att gå över från produktionsstöd till producentstöd genom upphävande av de stöd som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) för lin, hampa och potatisstärkelse och genom att stödet för dessa produkter integreras med systemet med frikopplat gårdsstöd. I likhet med vad som skedde under reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 2003 kommer frikopplingen av stöden till jordbrukarna att innebära att inkomststödet blir effektivare, utan att de faktiska belopp som betalas ut ändras.

Ändring 9

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 14

| (14) | Rådet fattade år 2000 beslut om utfasning av stödet för korta lin- och hampfibrer. Beslutet genomförs med verkan från regleringsåret 2009/2010 genom de ändringar av den samlade marknadsordningen som införs genom förordning (EG) nr 247/2008 _; genom samma förordning utfasas också det kompletterande beredningsstödet för lin som traditionellt odlas i vissa regioner. Stödet för långa hampfibrer bör frikopplas. För att branschen ska få tid på sig att anpassa sig bör övergången till systemet med samlat gårdsstöd
  delas upp på två år, med en första etapp 2011 och en andra etapp 2013
  . |
| --- | --- |

(14)

Rådet fattade år 2000 beslut om utfasning av stödet för korta lin- och hampfibrer. Beslutet genomförs med verkan från regleringsåret 2009/2010 genom de ändringar av den samlade marknadsordningen som införs genom förordning (EG) nr 247/2008 _; genom samma förordning utfasas också det kompletterande beredningsstödet för lin som traditionellt odlas i vissa regioner. Stödet för långa hampfibrer bör frikopplas. För att branschen ska få tid på sig att anpassa sig bör övergången till systemet med samlat gårdsstöd
  delas upp på två år, med en första etapp 2011 och en andra etapp 2013
  .

| (14) | Rådet fattade år 2000 beslut om utfasning av stödet för korta lin- och hampfibrer. Beslutet genomförs med verkan från regleringsåret 2009/2010 genom de ändringar av den samlade marknadsordningen som införs genom förordning (EG) nr 247/2008_; genom samma förordning utfasas också det kompletterande beredningsstödet för lin som traditionellt odlas i vissa regioner. Stödet för långa hampfibrer bör frikopplas. För att branschen ska få tid på sig att anpassa sig bör övergången till systemet med samlat gårdsstöd
  ske senast 2013
  . |
| --- | --- |

(14)

Rådet fattade år 2000 beslut om utfasning av stödet för korta lin- och hampfibrer. Beslutet genomförs med verkan från regleringsåret 2009/2010 genom de ändringar av den samlade marknadsordningen som införs genom förordning (EG) nr 247/2008_; genom samma förordning utfasas också det kompletterande beredningsstödet för lin som traditionellt odlas i vissa regioner. Stödet för långa hampfibrer bör frikopplas. För att branschen ska få tid på sig att anpassa sig bör övergången till systemet med samlat gårdsstöd
  ske senast 2013
  .

Ändring 10

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 15

| (15) | Stödet för torkat foder reformerades 2003 genom att en del av stödet gick till producenterna och stödet frikopplades. Med tanke på att det övergripande syftet med hälsokontrollen är att sörja för större marknadsinriktning och med tanke på de nuvarande prognoserna för fodermarknaderna, bör övergången till helt frikopplade stöd för hela sektorn kompletteras med att de återstående stöden till branschen också frikopplas. |
| --- | --- |

(15)

Stödet för torkat foder reformerades 2003 genom att en del av stödet gick till producenterna och stödet frikopplades. Med tanke på att det övergripande syftet med hälsokontrollen är att sörja för större marknadsinriktning och med tanke på de nuvarande prognoserna för fodermarknaderna, bör övergången till helt frikopplade stöd för hela sektorn kompletteras med att de återstående stöden till branschen också frikopplas.

| (15) | Stödet för torkat foder reformerades 2003 genom att en del av stödet gick till producenterna och stödet frikopplades. Med tanke på att det övergripande syftet med hälsokontrollen är att sörja för större marknadsinriktning och med tanke på de nuvarande prognoserna för fodermarknaderna, bör övergången till helt frikopplade stöd för hela sektorn kompletteras med att de återstående stöden till branschen också frikopplas
  senast 2013
  . |
| --- | --- |

(15)

Stödet för torkat foder reformerades 2003 genom att en del av stödet gick till producenterna och stödet frikopplades. Med tanke på att det övergripande syftet med hälsokontrollen är att sörja för större marknadsinriktning och med tanke på de nuvarande prognoserna för fodermarknaderna, bör övergången till helt frikopplade stöd för hela sektorn kompletteras med att de återstående stöden till branschen också frikopplas
  senast 2013
  .

Det bör vara möjligt att lindra effekterna av att stödet till producenterna avskaffas genom att det görs lämpliga justeringar av det pris som producenterna får för sina råvaror; dessutom kommer producenterna att få ökade rättigheter för direktstöd till följd av frikopplingen. Det är dessutom berättigat att avskaffa stödet till producenterna mot bakgrund av situationen på marknaden och prognoserna för hela sektorn för proteingrödor. Med tanke på att omstruktureringen av sektorn har pågått sedan 2003 och med tanke på att det nyligen konstaterats att produktionen av torkat foder är särskilt skadlig för miljön bör stödet frikopplas, men det bör föreskrivas en kortare övergångsperiod på två år så att sektorn hinner anpassa sig.

Ändring 11

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 17

| (17) | Med tanke på vilka de ursprungliga målen var för stödet till stärkelseproduktion och med tanke på situationen på de inhemska och internationella marknaderna för spannmål och stärkelse finns det inte längre någon anledning att bevilja stöd för stärkelseproduktion och stödet bör därför utgå. Situationen på marknaden och prognoserna för denna är sådana att stödet länge har varit noll och den situationen förväntas fortsätta varför ett snabbt upphävande av stödet inte förväntas få några negativa effekter för sektorn. |
| --- | --- |

(17)

utgår

Ändring 12

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 18

| (18) | Bestämmelserna om undantagsåtgärder till stöd för marknaden i samband med djursjukdomar kommer att samlas i övergripande bestämmelser om riskhantering och bör därför utgå ur förordning (EG) nr 1234/2007. |
| --- | --- |

(18)

utgår

Ändring 13

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 19

| (19) | Producentorganisationerna har en viktig roll
  att spela
  när det gäller att gruppera leveranserna i sektorer där råder obalans mellan antalet producenter och uppköpare. Medlemsstaterna bör därför kunna ge erkännande åt
  producentorganisationer
  i alla sektorer. |
| --- | --- |

(19)

Producentorganisationerna har en viktig roll
  att spela
  när det gäller att gruppera leveranserna i sektorer där råder obalans mellan antalet producenter och uppköpare. Medlemsstaterna bör därför kunna ge erkännande åt
  producentorganisationer
  i alla sektorer.

| (19) | Även om skördeförsäkringen eller de gemensamma fonderna kan bidra till en reaktiv riskhantering, kan detta bli ekonomiskt och socialt mycket betungande, och det finns därför skäl att parallellt främja utvecklingen av instrument som möjliggör en förebyggande riskhantering
  . Producentorganisationerna
  samt även branschorganisationerna kan spela
  en viktig roll
  i denna förebyggande förvaltning, i synnerhet
  när det gäller att gruppera leveranserna i sektorer där råder obalans mellan antalet producenter och uppköpare
  eller när det gäller att förbättra marknadskunskaperna
  . Medlemsstaterna bör därför kunna ge erkännande åt
  producent- och branschorganisationer
  i alla sektorer. |
| --- | --- |

(19)

Även om skördeförsäkringen eller de gemensamma fonderna kan bidra till en reaktiv riskhantering, kan detta bli ekonomiskt och socialt mycket betungande, och det finns därför skäl att parallellt främja utvecklingen av instrument som möjliggör en förebyggande riskhantering
  . Producentorganisationerna
  samt även branschorganisationerna kan spela
  en viktig roll
  i denna förebyggande förvaltning, i synnerhet
  när det gäller att gruppera leveranserna i sektorer där råder obalans mellan antalet producenter och uppköpare
  eller när det gäller att förbättra marknadskunskaperna
  . Medlemsstaterna bör därför kunna ge erkännande åt
  producent- och branschorganisationer
  i alla sektorer.

Ändring 42

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led –1 (nytt)

Förordning (EG) nr 247/2006

Artikel 4 – punkt 3

| (–1) | Artikel 4.3 i förordning (EG) nr 247/2006 ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

(–1)

| 3. | Genom undantag från punkt 2 a får följande maximikvantiteter socker (KN-nummer 1701) skickas från Azorerna till den övriga gemenskapen under följande år: |
| --- | --- |

3.

| — | 2008
  : 3 000 ton, |
| --- | --- |

—

2008
  : 3 000 ton,

| — | 2009
  : 2 285 ton, |
| --- | --- |

—

2009
  : 2 285 ton,

| — | 2010
  : 1 570 ton, |
| --- | --- |

—

2010
  : 1 570 ton,

| — | 2011
  : 855 ton. |
| --- | --- |

—

2011
  : 855 ton.

Ändring 44

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led -1a (nytt)

Förordning (EG) nr 247/2006

Artikel 5 – punkt 1

| (–1a) | Artikel 5.1 i förordning (EG) nr 247/2006 ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

(–1a)

| 1. | Under den period som avses i artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1260/2001

  ska det C-socker som avses i artikel 13 i den förordningen, exporterat enligt de berörda bestämmelserna i kommissionens förordning (EEG) nr 2670/81 av den 14 september 1981 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för sockerproduktion utöver kvoten och infört för att konsumeras på Madeira eller Kanarieöarna i form av vitsocker med KN-nummer 1701 och för att raffineras och konsumeras på Azorerna i form av råsocker med KN-nummer 1701 12 10 och/eller KN-nummer 1701 11 10 på

  de villkor som anges i den här förordningen undantas från importtullar inom ramen för den prognostiserade försörjningsbalans som avses i artikel 2 i den här förordningen. |
| --- | --- |

1.

Under den period som avses i artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1260/2001

  ska det C-socker som avses i artikel 13 i den förordningen, exporterat enligt de berörda bestämmelserna i kommissionens förordning (EEG) nr 2670/81 av den 14 september 1981 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för sockerproduktion utöver kvoten och infört för att konsumeras på Madeira eller Kanarieöarna i form av vitsocker med KN-nummer 1701 och för att raffineras och konsumeras på Azorerna i form av råsocker med KN-nummer 1701 12 10 och/eller KN-nummer 1701 11 10 på

  de villkor som anges i den här förordningen undantas från importtullar inom ramen för den prognostiserade försörjningsbalans som avses i artikel 2 i den här förordningen.

Ändring 66

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 4 – led 1

Förordning (EG) 1234/2007

Artikel 8 – punkt 1 – led b

| (1) | I artikel 8.1 ska led b utgå. |
| --- | --- |

(1)

utgår

Ändring 14

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 4 – led 2

Förordning (EG) nr 1234/2007

Artikel 10

| (2) | Artikel 10 ska ändras på följande sätt: |
| --- | --- |

(2)

utgår

| a) | Punkt 1 ska ändras på följande sätt: |
| --- | --- |

a)

| i) | Led a ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

i)

| ”
  a) | Vanligt vete, korn, majs och sorghum.” |
| --- | --- |

”
  a)

| ii) | Led b ska utgå. |
| --- | --- |

ii)

| b) | Punkt 2 ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Ändring 15

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 4 – led 3

Förordning (EG) nr 1234/2007

Artikel 11 – led a

| a) | 1 november–31 maj
  när det gäller spannmål. |
| --- | --- |

a)

1 november–31 maj
  när det gäller spannmål.

| a) | 1 mars–31 maj
  när det gäller spannmål. |
| --- | --- |

a)

1 mars–31 maj
  när det gäller spannmål.

Ändring 16

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 4 – led 3

Förordning (EG) nr 1234/2007

Artikel 11 – led da (nytt)

| da) | Under alla regleringsår när det gäller griskött. |
| --- | --- |

da)

Ändring 17

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 4 – led 3

Förordning (EG) nr 1234/2007

Artikel 12 – punkt 1 – led ba (nytt)

| ba) | Intervention avseende griskött som inleds av kommissionen, utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 195.1, om det genomsnittliga marknadspris på slaktkroppar av gris som fastställts efter de priser som noterats i varje medlemsstat på de representativa marknaderna i gemenskapen och viktats genom koefficienter som anger den relativa storleken på grisbeståndet i varje medlemsstat, under en representativ period är och sannolikt kommer att förbli lägre än 103 % av referenspriset. |
| --- | --- |

ba)

Ändring 18

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 4 – led 3

Förordning (EG) nr 1234/2007

Artikel 12 – punkt 2

| 2. | Offentlig intervention avseende vanligt vete får avbrytas av kommissionen,
  utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 195.1
  , om priset för vete med en lägsta proteinhalt på 11 % (fritt Rouen) är högre än referenspriset. |
| --- | --- |

2.

Offentlig intervention avseende vanligt vete får avbrytas av kommissionen,
  utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 195.1
  , om priset för vete med en lägsta proteinhalt på 11 % (fritt Rouen) är högre än referenspriset.

| 2. | Offentlig intervention avseende vanligt vete får avbrytas av kommissionen om priset för vete med en lägsta proteinhalt på 11 % (fritt Rouen) är högre än referenspriset. |
| --- | --- |

2.

Offentlig intervention avseende vanligt vete får avbrytas av kommissionen om priset för vete med en lägsta proteinhalt på 11 % (fritt Rouen) är högre än referenspriset.

Kommissionen ska inleda interventionen på nytt,
  utan bistånd av den kommitté som avses i artikel 195.1
  , om de villkor som anges i första stycket i denna punkt inte längre gäller.

Kommissionen ska inleda interventionen på nytt om de villkor som anges i första stycket i denna punkt inte längre gäller.

Ändring 67

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 4 – led 4

Förordning (EG) 1234/2007

Underavsnitt III – Artikel 18

| (4) | I del II avdelning I kapitel I avsnitt II ska underavsnitt III ersättas med följande: |
| --- | --- |

(4)

utgår

Underavsnitt III

Interventionspriser

Artikel 18

Interventionspriser

| 1. | Interventionspriser och tillåtna interventionskvantiteter för de produkter som anges i leden a, d, e och f i artikel 10 ska fastställas av kommissionen genom anbudsförfaranden. Vid särskilda omständigheter får det fastställas att ett anbudsförfarande endast ska omfatta en medlemsstat eller en region i en medlemsstat och att interventionspriserna och de godkända kvantiteterna ska fastställas per medlemsstat eller region i en medlemsstat på grundval av noterade genomsnittliga marknadspriser. |
| --- | --- |

1.

| 2. | De interventionspriser som fastställs i enlighet med punkt 1 får inte överskrida följande värden: |
| --- | --- |

2.

| a) | När det gäller spannmål: respektive referenspris. |
| --- | --- |

a)

| b) | När det gäller nötkött: det genomsnittliga marknadspris som noteras i en medlemsstat eller i en region i en medlemsstat med tillägg av ett belopp som kommissionen ska fastställa på grundval av objektiva kriterier. |
| --- | --- |

b)

| c) | När det gäller smör: 90 % av referenspriset. |
| --- | --- |

c)

| d) | När det gäller skummjölkspulver: referenspriset. |
| --- | --- |

d)

| 3. | Interventionspriset för socker ska motsvara 80 % av det referenspris som fastställts för det regleringsår som följer på det regleringsår under vilket erbjudandet görs. Om kvaliteten på det socker som erbjuds det utbetalande organet avviker från den standardkvalitet som avses i punkt B i bilaga IV och för vilken referenspriset fastställts, ska interventionspriset höjas eller sänkas i motsvarande grad. |
| --- | --- |

3.

Ändring 43

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 4 – led 4a (nytt)

Förordning (EG) nr 1234/2007

Artikel 26 – punkt 2 – led a – led iia (nytt)

| 4a) | I artikel 26.2 a ska följande led läggas till: |
| --- | --- |

4a)

| iia) | ”att användas inom ramen för den försörjningsordning som avses i artikel 5 i förordning (EG) nr 247/2006.” |
| --- | --- |

iia)

Ändring 19

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 4 – led 5

Förordning (EG) nr 1234/2007

Del II – avdelning I – kapitel I – avsnitt III – underavsnitt I

| (5) | I del II avdelning I kapitel I avsnitt III ska underavsnitt I utgå. |
| --- | --- |

(5)

utgår

Ändring 20

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 4 – led 6

Förordning (EG) nr 1234/2007

Artikel 31

| (6) | Artikel 31 ska ändras på följande sätt: |
| --- | --- |

(6)

utgår

| a) | Punkt 1 ska ändras på följande sätt: |
| --- | --- |

a)

| i) | Efter led c ska följande led införas: |
| --- | --- |

i)

| ca) | osaltat smör som har framställts av grädde eller mjölk i ett godkänt företag i gemenskapen', med en lägsta smörfetthalt av 82 viktprocent, en högsta fettfri mjölktorrsubstans av 2 viktprocent och en högsta vattenhalt av 16 viktprocent, |
| --- | --- |

ca)

| cb) | saltat smör som har framställts av grädde eller mjölk i ett godkänt företag i gemenskapen, med en lägsta smörfetthalt av 80 viktprocent, en högsta fettfri mjölktorrsubstans av 2 viktprocent, en högsta vattenhalt av 16 viktprocent och en högsta salthalt av 2 viktprocent, |
| --- | --- |

cb)

| ii) | Led e ska utgå. |
| --- | --- |

ii)

| b) | I punkt 2 ska andra stycket utgå. |
| --- | --- |

b)

Ändring 21

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 4 – led 7

Förordning (EG) nr 1234/2007

Artikel 34a (ny)

| (7) | Följande artikel ska införas som artikel 34a: |
| --- | --- |

(7)

utgår

Artikel 34a

Villkor för smör

| 1. | Kommissionen får besluta att bevilja stöd för privat lagring av smör, särskilt om pris- och lagerutvecklingen för denna produkt visar på en allvarlig obalans på marknaden som kan elimineras eller minskas genom säsongslagring. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Stödbeloppet ska fastställas av kommissionen med beaktande av lagringskostnaderna och av hur smörpriserna sannolikt kommer att utvecklas. |
| --- | --- |

2.

Ändring 22

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 4 – led 8

Förordning (EG) nr 1234/2007

Artikel 36

| (8) | Artikel 36 ska utgå. |
| --- | --- |

(8)

utgår

Ändring 23

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 4 – led 11

Förordning (EG) nr 1234/2007

Artikel 44

| (11) | Artikel 44 ska utgå. |
| --- | --- |

(11)

utgår

Ändring 24

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 4 – led 12 – led a

Förordning (EG) nr 1234/2007

Artikel 46 – punkt 1

| a) | Punkt 1 ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

a)

utgår

| 1. | Gemenskapen ska bidra till finansieringen av undantagsåtgärder enligt artikel 45 med ett belopp motsvarande 50 % av medlemsstaternas utgifter. |
| --- | --- |

1.

Ändring 25

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 4 – led 14a (nytt)

Förordning (EG) nr 1234/2007

artikel 66 – punkt 5a (ny)

| (14a) | I artikel 66 ska följande punkt läggas till: |
| --- | --- |

(14a)

| 5a. | Medlemsstaterna kan ansöka om tillfälliga kvotökningar baserade på outnyttjade mjölkkvoter i andra medlemsstater, under förutsättning att de kan bevisa att deras mjölkmarknad sannolikt inte kommer att mjuklanda inom ramen för de grundläggande bestämmelserna. Kommissionen ska därför varje år beräkna de outnyttjade mjölkkvoterna. Kommissionen ska bedöma medlemsstaternas eventuella ansökningar om extra kvotökningar och lägga fram ett förslag till en tillfällig fördelning av produktionskvoter i början av varje regleringsår. Dessa tillfälliga kvoter för ett visst regleringsår ska alltid vara lägre än den outnyttjade kvotnivån under det regleringsår som föregick det berörda regleringsåret. Kommissionen får biträdas av den kommitté som avses i artikel 195.1. |
| --- | --- |

5a.

Ändring 26

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 4 – led 14b (nytt)

Förordning (EG) nr 1234/2007

Artikel 78 – punkt 3a (ny)

| (14b) | I artikel 78 ska följande punkt föras in: |
| --- | --- |

(14b)

| 3a. | De sammanlagda intäkterna från den tilläggsavgift som betalas till EU och de inbesparade medlen i jordbruksbudgeten ska införas i mjölkfonden för att kompletterande åtgärder ska kunna vidtas inom mjölksektorn. |
| --- | --- |

3a.

Åtgärder finansierade med stöd av artikel 68 [allmänna regler] i förordning (EG) nr [...]/2008 [nya förordningen om direktstöd] ska inte finansieras genom detta system.

Ändring 27

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 4 – led 17

Förordning (EG) nr 1234/2007

Del II – avdelning I – kapitel IV – avsnitt I – underavsnitt I

| (17) | I del II avdelning I kapitel IV avsnitt I ska underavsnitt I utgå. |
| --- | --- |

(17)

utgår

Ändring 28

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 4 – led 18a (nytt)

Förordning (EG) nr 1234/2007

Artikel 91 – punkt 1 – stycke 2

| (18a) | I artikel 91.1 ska andra stycket ersättas med följande: |
| --- | --- |

(18a)

Under regleringsåren

  2009/2010–2012/2013

  ska stöd också beviljas enligt samma villkor för beredning av lin och hampa som odlas för produktion av korta fibrer.

Ändring 29

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 4 – led 19

Förordning (EG) nr 1234/2007

Artikel 92 – punkt 1

| 1. | Stödet för beredning av lin enligt artikel 91 ska när det gäller långa linfibrer uppgå till följande belopp: |
| --- | --- |

1.

Stödet för beredning av lin enligt artikel 91 ska när det gäller långa linfibrer uppgå till följande belopp:

| 1. | Stödet för beredning av lin enligt artikel 91 ska när det gäller långa linfibrer uppgå till följande belopp: |
| --- | --- |

1.

Stödet för beredning av lin enligt artikel 91 ska när det gäller långa linfibrer uppgå till följande belopp:

| a) | 200 euro
  under regleringsåren
  2009/2010 och 2010/2011, och |
| --- | --- |

a)

200 euro
  under regleringsåren
  2009/2010 och 2010/2011, och

| a) | när det gäller långa linfibrer: 160 euro per ton under regleringsåren
  2009/2010–2012/2013
  , |
| --- | --- |

a)

när det gäller långa linfibrer: 160 euro per ton under regleringsåren
  2009/2010–2012/2013
  ,

| b) | 100 euro
  under regleringsåren
  2011/2012 och 2012/2013
  . |
| --- | --- |

b)

100 euro
  under regleringsåren
  2011/2012 och 2012/2013
  .

| b) | när det gäller korta linfibrer och hampa innehållande högst 7,5 procent orenheter och ved: 90 euro per ton under regleringsåren
  2009/2010–2012/2013
  . |
| --- | --- |

b)

när det gäller korta linfibrer och hampa innehållande högst 7,5 procent orenheter och ved: 90 euro per ton under regleringsåren
  2009/2010–2012/2013
  .

Medlemsstaten får med hänvisning till traditionella avsättningsområden emellertid också besluta att bevilja stöd för

| a) | korta linfibrer som innehåller 7,5–15 % orenheter och ved, |
| --- | --- |

a)

| b) | hampfibrer som innehåller 7,5–25 % orenheter och ved. |
| --- | --- |

b)

I de fall som föreskrivs i andra stycket ska medlemsstaten bevilja stödbeloppet för en kvantitet som motsvarar högst 7,5 % orenheter och ved i den producerade kvantiteten.

Ändring 30

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 4 – led 20a (nytt)

Förordning (EG) nr 1234/2007

Artikel 94 – punkt 1a

| (20a) | I artikel 94 ska punkt 1 ersättas med följande: |
| --- | --- |

(20a)

| 1a. | För stödberättigande korta linfibrer och hampfibrer fastställs en garanterad maximikvantitet på 147 265 ton

  för varje regleringsår under perioden 2009/2010–2112/2013
  . Denna kvantitet ska fördelas på vissa medlemsstater

  i form av nationella garanterade kvantiteter
  , i enlighet med led A. II i bilaga XI. |
| --- | --- |

1a.

För stödberättigande korta linfibrer och hampfibrer fastställs en garanterad maximikvantitet på 147 265 ton

  för varje regleringsår under perioden 2009/2010–2112/2013
  . Denna kvantitet ska fördelas på vissa medlemsstater

  i form av nationella garanterade kvantiteter
  , i enlighet med led A. II i bilaga XI.

Ändring 31

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 4 – led 20b (nytt)

Förordning (EG) nr 1234/2007

Artikel 94a

| (20b) | Artikel 94a ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

(20b)

Artikel 94a

Extra stöd

Under regleringsåren

  2009/2010–2012/2013 ska ett extra stöd beviljas till den förste godkände beredaren för de linarealer som befinner sig i område I och II i enlighet med led A. III i bilaga XI och för vars stråproduktion

| a) | sådana köpe- eller försäljningsavtal ingås eller ett sådant åtagande görs som avses i artikel 91.1, och |
| --- | --- |

a)

| b) | till vilken ett stöd ges för beredning av långa fibrer. |
| --- | --- |

b)

Det extra stödbeloppet ska vara 120 euro per hektar i område I och 50 euro per hektar i område II.

Ändring 32

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 4 – led 21

Förordning (EG) nr 1234/2007

Artikel 95a – punkt 1

| 1. | Ett bidrag på 22,25 euro per ton producerad stärkelse ska under regleringsåren 2009/2010
  och 2010/2011
  betalas ut till stärkelseproducerande företag för kvantiteter potatisstärkelse inom den kvot som avses i artikel 84a.2, förutsatt att de till potatisproducenterna har betalat ett minimipris för den mängd potatis som har behövts för att producera den tillåtna kvoten stärkelse. |
| --- | --- |

1.

Ett bidrag på 22,25 euro per ton producerad stärkelse ska under regleringsåren 2009/2010
  och 2010/2011
  betalas ut till stärkelseproducerande företag för kvantiteter potatisstärkelse inom den kvot som avses i artikel 84a.2, förutsatt att de till potatisproducenterna har betalat ett minimipris för den mängd potatis som har behövts för att producera den tillåtna kvoten stärkelse.

| 1. | Ett bidrag på 22,25 euro per ton producerad stärkelse ska under regleringsåren 2009/2010
  till 2012/2013
  betalas ut till stärkelseproducerande företag för kvantiteter potatisstärkelse inom den kvot som avses i artikel 84a.2, förutsatt att de till potatisproducenterna har betalat ett minimipris för den mängd potatis som har behövts för att producera den tillåtna kvoten stärkelse. |
| --- | --- |

1.

Ett bidrag på 22,25 euro per ton producerad stärkelse ska under regleringsåren 2009/2010
  till 2012/2013
  betalas ut till stärkelseproducerande företag för kvantiteter potatisstärkelse inom den kvot som avses i artikel 84a.2, förutsatt att de till potatisproducenterna har betalat ett minimipris för den mängd potatis som har behövts för att producera den tillåtna kvoten stärkelse.

Ändring 33

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 4 – led 22

Förordning (EG) nr 1234/2007

Artikel 96

| (22) | Artikel 96 ska utgå. |
| --- | --- |

(22)

utgår

Ändring 35

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 4 – led 29a (nytt)

Förordning (EG) nr 1234/2007

Artikel 122 – stycke 1a (nytt)

| (29a) | I artikel 122 ska följande stycke läggas till: |
| --- | --- |

(29a)

Ändring 36

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 4 – led 30

Förordning (EG) nr 1234/2007

Artikel 124 – punkt 1

Dessa branschorganisationer får särskilt verka till förmån för förebyggande riskhantering, forskning och utveckling, information och reklam om produkter och sektorer, analys och marknadsinformation samt åtgärder för undertecknande av avtal.

Ändring 37

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 4 – led 30a (nytt)

Förordning (EG) nr 1234/2007

Artikel 162 – punkt 1 – led a – led i

| (30a) | I artikel 162.1 a ska led i utgå

   (2). |
| --- | --- |

(30a)

I artikel 162.1 a ska led i utgå

   (2).

Ändring 38

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 4 – led 30b (nytt)

Förordning (EG) nr 1234/2007

Artikel 162 – punkt 1 – led a – led ii

| (30b) | I artikel 162.1 a ska led ii utgå

   (2). |
| --- | --- |

(30b)

I artikel 162.1 a ska led ii utgå

   (2).

Ändring 39

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 4 – led 31a (nytt)

Förordning (EG) nr 1234/2007

Artikel 182 – punkt 3

| (31a) | Artikel 182.3 ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

(31a)

| 3. | Medlemsstater som sänker sin sockerkvot med mer än 50 % av den sockerkvot som fastställdes den 20 februari 2006 i bilaga III till förordning (EG) nr 318/2006 får bevilja tillfälligt statligt stöd

  fram till regleringsåret 2013/2014
  . |
| --- | --- |

3.

Medlemsstater som sänker sin sockerkvot med mer än 50 % av den sockerkvot som fastställdes den 20 februari 2006 i bilaga III till förordning (EG) nr 318/2006 får bevilja tillfälligt statligt stöd

  fram till regleringsåret 2013/2014
  .

Kommissionen ska på grundval av berörda medlemsstaters ansökningar besluta om totalbeloppet för det statliga stöd som ska finnas tillgängligt för denna åtgärd.

När det gäller

  Italien får det tillfälliga stöd som avses i första stycket inte överstiga 11 euro per regleringsår och ton sockerbetor samt ska

  beviljas

  sockerbetsodlare och

  för

  transport av sockerbetor.

Finland får bevilja

  sockerbetsodlare

  stöd på upp till 350 euro per hektar

  och

  regleringsår.

Inom 30 dagar efter varje regleringsårs utgång

  ska de berörda medlemsstaterna underrätta kommissionen om storleken på det statliga stöd som faktiskt beviljats

  under

  det regleringsåret.

Ändring 40

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 4 – led 32

Förordning (EG) nr 1234/2007

Artikel 184

| (5) | före den
  30 juni 2011
  för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om
  villkoren för smidig utfasning av systemet med mjölkkvoter och särskilt om möjliga ytterligare ökningar av kvoterna och om möjliga sänkningar av tilläggsavgiften
  . |
| --- | --- |

(5)

före den
  30 juni 2011
  för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om
  villkoren för smidig utfasning av systemet med mjölkkvoter och särskilt om möjliga ytterligare ökningar av kvoterna och om möjliga sänkningar av tilläggsavgiften
  .

| (5) | före den
  31 december 2010
  för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om
  läget på mjölkmarknaden. Denna rapport ska även analysera effektiviteten i medlemsstaternas förvaltningssystem när det gäller liberaliseringen av kvotsystemet. Rapporten ska om nödvändigt åtföljas av lämpliga förslag
  . |
| --- | --- |

(5)

före den
  31 december 2010
  för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om
  läget på mjölkmarknaden. Denna rapport ska även analysera effektiviteten i medlemsstaternas förvaltningssystem när det gäller liberaliseringen av kvotsystemet. Rapporten ska om nödvändigt åtföljas av lämpliga förslag
  .

---

(1)  

  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

(2)  
  Artiklarna och bilagorna i förordning (EG) nr 1234/2007 måste därför anpassas.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/189 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/189

---

Stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) *

P6_TA(2008)0551

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (KOM(2008)0306 – C6-0242/2008 – 2008/0105(CNS))

(2010/C 16 E/37)

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0306), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0306),

| — | med beaktande av artiklarna 36 och 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0242/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 36 och 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0242/2008),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från utskottet för regional utveckling (A6-0390/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från utskottet för regional utveckling (A6-0390/2008).

1.   Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

2.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

3.   Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

4.   Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

5.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1


  Förslag till förordning – ändringsakt


  Skäl 1 |
| (1) | Vid utvärderingen av genomförandet av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 2003 konstaterades det att klimatförändringarna, förnybara energier, vattenförvaltning
  och
  den biologiska mångfalden utgör nya utmaningar av avgörande betydelse för det europeiska jordbruket. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 1

(1)

Vid utvärderingen av genomförandet av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 2003 konstaterades det att klimatförändringarna, förnybara energier, vattenförvaltning
  och
  den biologiska mångfalden utgör nya utmaningar av avgörande betydelse för det europeiska jordbruket.

| (1) | Vid utvärderingen av genomförandet av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 2003 konstaterades det att klimatförändringarna, förnybara energier, vattenförvaltning, den biologiska mångfalden
  och avskaffandet av mjölkkvoterna
  utgör nya utmaningar av avgörande betydelse för det europeiska jordbruket. |
| --- | --- |

(1)

Vid utvärderingen av genomförandet av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 2003 konstaterades det att klimatförändringarna, förnybara energier, vattenförvaltning, den biologiska mångfalden
  och avskaffandet av mjölkkvoterna
  utgör nya utmaningar av avgörande betydelse för det europeiska jordbruket.

Ändring 2

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 5

| (5) | Det är
  viktigt att den verksamhet som är knuten till dessa prioriteringar stärks ytterligare inom de landsbygdsprogram som godkänns i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1698/2005. |
| --- | --- |

(5)

Det är
  viktigt att den verksamhet som är knuten till dessa prioriteringar stärks ytterligare inom de landsbygdsprogram som godkänns i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1698/2005.

| (5) | Om medlemsstaternas befintliga program för landsbygdsutveckling inte innefattar tillräckliga och relevanta åtgärder enligt bilaga II, är det
  viktigt att den verksamhet som är knuten till dessa prioriteringar stärks ytterligare inom de landsbygdsprogram som godkänns i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1698/2005. |
| --- | --- |

(5)

Om medlemsstaternas befintliga program för landsbygdsutveckling inte innefattar tillräckliga och relevanta åtgärder enligt bilaga II, är det
  viktigt att den verksamhet som är knuten till dessa prioriteringar stärks ytterligare inom de landsbygdsprogram som godkänns i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1698/2005.

Ändring 3

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 5a (nytt)

| (5a) | En Eurobarometerundersökning från 2007 om EU-medborgarnas attityder till djurens välfärd visar att en stor majoritet (72 %) av unionsmedborgarna anser att jordbrukarna bör få ersättning för de ökade kostnader som kan uppstå till följd av strängare normer i fråga om djurens välfärd. Enligt protokollet om djurskydd och djurens välfärd, som fogats till EG-fördraget genom Amsterdamfördraget, ska gemenskapen och medlemsstaterna dessutom fullt ut ta hänsyn till djurens välfärd när jordbrukspolitiken utformas och genomförs. |
| --- | --- |

(5a)

Ändring 4

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 6

| (6) | Eftersom dessa gemenskapsprioriteringar är av så stor vikt, bör medlemsstaterna vara skyldiga att inkludera åtgärder knutna till de nya utmaningarna i sina program för landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom dessa gemenskapsprioriteringar är av så stor vikt, bör medlemsstaterna vara skyldiga att inkludera åtgärder knutna till de nya utmaningarna i sina program för landsbygdsutveckling.

| (6) | Eftersom dessa gemenskapsprioriteringar är av så stor vikt, bör medlemsstaterna vara skyldiga att inkludera
  en större del av
  åtgärder knutna till de nya utmaningarna i sina program för landsbygdsutveckling,
  men endast i det fall att medlemsstaterna ännu inte har tillmätt gemenskapsprioriteringarna tillräcklig betydelse
  . |
| --- | --- |

(6)

Eftersom dessa gemenskapsprioriteringar är av så stor vikt, bör medlemsstaterna vara skyldiga att inkludera
  en större del av
  åtgärder knutna till de nya utmaningarna i sina program för landsbygdsutveckling,
  men endast i det fall att medlemsstaterna ännu inte har tillmätt gemenskapsprioriteringarna tillräcklig betydelse
  .

Ändring 5

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 7

| (7) | För att hänsyn ska kunna tas till större ändringar i gemenskapens prioriteringar föreskrivs det i artikel 10 i förordning (EG) nr 1698/2005 att gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutveckling (programperioden 2007–2013), antagna genom rådets beslut 2006/144/EG, ska kunna bli föremål för översyn.
  Medlemsstaterna
  bör därför
  vara underställda en allmän förpliktelse
  att se över de nationella strategiska planerna efter översynen av gemenskapens strategiska riktlinjer, så att det fastställs i vilket sammanhang programmen ska ändras. |
| --- | --- |

(7)

För att hänsyn ska kunna tas till större ändringar i gemenskapens prioriteringar föreskrivs det i artikel 10 i förordning (EG) nr 1698/2005 att gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutveckling (programperioden 2007–2013), antagna genom rådets beslut 2006/144/EG, ska kunna bli föremål för översyn.
  Medlemsstaterna
  bör därför
  vara underställda en allmän förpliktelse
  att se över de nationella strategiska planerna efter översynen av gemenskapens strategiska riktlinjer, så att det fastställs i vilket sammanhang programmen ska ändras.

| (7) | För att hänsyn ska kunna tas till större ändringar i gemenskapens prioriteringar föreskrivs det i artikel 10 i förordning (EG) nr 1698/2005 att gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutveckling (programperioden 2007–2013), antagna genom rådets beslut 2006/144/EG, ska kunna bli föremål för översyn.
  De medlemsstater som ännu inte har antagit relevanta åtgärder
  bör därför
  uppmuntras
  att se över de nationella strategiska planerna efter översynen av gemenskapens strategiska riktlinjer, så att det fastställs i vilket sammanhang programmen ska ändras. |
| --- | --- |

(7)

För att hänsyn ska kunna tas till större ändringar i gemenskapens prioriteringar föreskrivs det i artikel 10 i förordning (EG) nr 1698/2005 att gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutveckling (programperioden 2007–2013), antagna genom rådets beslut 2006/144/EG, ska kunna bli föremål för översyn.
  De medlemsstater som ännu inte har antagit relevanta åtgärder
  bör därför
  uppmuntras
  att se över de nationella strategiska planerna efter översynen av gemenskapens strategiska riktlinjer, så att det fastställs i vilket sammanhang programmen ska ändras.

Ändring 6

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 9

| (9) | Kraven på innehållet i landsbygdsutvecklingsprogrammen bör anpassas till de nya skyldigheterna. En icke uttömmande förteckning över olika åtgärder bör upprättas för att hjälpa medlemsstaterna att identifiera de åtgärder som är relevanta för de nya utmaningarna inom ramen för de rättsliga ramarna för landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

(9)

Kraven på innehållet i landsbygdsutvecklingsprogrammen bör anpassas till de nya skyldigheterna. En icke uttömmande förteckning över olika åtgärder bör upprättas för att hjälpa medlemsstaterna att identifiera de åtgärder som är relevanta för de nya utmaningarna inom ramen för de rättsliga ramarna för landsbygdsutveckling.

| (9) | Kraven på innehållet i landsbygdsutvecklingsprogrammen bör
  om nödvändigt
  anpassas till de nya skyldigheterna. En icke uttömmande förteckning över olika åtgärder bör upprättas för att hjälpa medlemsstaterna att identifiera de åtgärder som är relevanta för de nya utmaningarna inom ramen för de rättsliga ramarna för landsbygdsutveckling;
  förteckningen kan senare förlängas allt efter de enskilda medlemsstaternas behov
  . |
| --- | --- |

(9)

Kraven på innehållet i landsbygdsutvecklingsprogrammen bör
  om nödvändigt
  anpassas till de nya skyldigheterna. En icke uttömmande förteckning över olika åtgärder bör upprättas för att hjälpa medlemsstaterna att identifiera de åtgärder som är relevanta för de nya utmaningarna inom ramen för de rättsliga ramarna för landsbygdsutveckling;
  förteckningen kan senare förlängas allt efter de enskilda medlemsstaternas behov
  .

Ändring 7

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 9a (nytt)

| (9a) | En anpassning av förordning (EG) nr 1698/2005 är lämplig även med tanke på stödet för naturbetingade svårigheter i bergsområden och för andra områden med svårigheter. De nuvarande bestämmelserna, som bygger på rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygdsområden (1), och som ska gälla under den nya stödperioden fram till 2009, bör fortsätta till slutet av innevarande stödperiod. |
| --- | --- |

(9a)

Ändring 8

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 10

| (10) | För att ge stödmottagarna ytterligare incitament att delta i åtgärder inriktade på de nya prioriteringarna, bör det finnas möjlighet att fastställa
  högre stödbelopp och stödsatser
  för sådana åtgärder. |
| --- | --- |

(10)

För att ge stödmottagarna ytterligare incitament att delta i åtgärder inriktade på de nya prioriteringarna, bör det finnas möjlighet att fastställa
  högre stödbelopp och stödsatser
  för sådana åtgärder.

| (10) | För att ge stödmottagarna ytterligare incitament att delta i åtgärder inriktade på de nya prioriteringarna, bör det finnas möjlighet att fastställa
  stöd
  för sådana åtgärder
  utan ytterligare nationell medfinansiering. Samma möjlighet bör vara öppen för medlemsstaterna för överföring av sådana innovationer som är ett resultat av tillämpad forskning
  . |
| --- | --- |

(10)

För att ge stödmottagarna ytterligare incitament att delta i åtgärder inriktade på de nya prioriteringarna, bör det finnas möjlighet att fastställa
  stöd
  för sådana åtgärder
  utan ytterligare nationell medfinansiering. Samma möjlighet bör vara öppen för medlemsstaterna för överföring av sådana innovationer som är ett resultat av tillämpad forskning
  .

Ändring 9

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 11

| (11) | I enlighet med artiklarna 9.4 och 10.4 i rådets förordning (EG) nr XXXX/XXXX av den XX/XX/2008 [om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare] ska de finansiella medel som har blivit tillgängliga genom ytterligare modulering användas som stöd för landsbygdsutveckling. Det bör säkerställas att ett belopp motsvarande dessa finansiella medel används för att stödja åtgärder som är inriktade på de nya utmaningarna. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med artiklarna 9.4 och 10.4 i rådets förordning (EG) nr XXXX/XXXX av den XX/XX/2008 [om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare] ska de finansiella medel som har blivit tillgängliga genom ytterligare modulering användas som stöd för landsbygdsutveckling. Det bör säkerställas att ett belopp motsvarande dessa finansiella medel används för att stödja åtgärder som är inriktade på de nya utmaningarna.

| (11) | I enlighet med artiklarna 9.4 och 10.4 i rådets förordning (EG) nr XXXX/XXXX av den XX/XX/2008 [om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare] ska de finansiella medel som har blivit tillgängliga genom ytterligare modulering –
  om inte medlen redan finns för att medlemsstaterna tillämpat nationell, frivillig modulering enligt rådets förordning (EG) nr 378/2007

   (2) – användas som stöd för landsbygdsutveckling. Det bör säkerställas att ett belopp motsvarande dessa finansiella medel används för att stödja
  både befintliga och nya
  åtgärder som är inriktade på de nya utmaningarna
  i enlighet med varje medlemsstats beslut. Det är emellertid viktigt att vara försiktig så att man inte avskräcker från jordbruksproduktion där dess bidrag till landsbygdsutvecklingen är av avgörande betydelse
  . |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med artiklarna 9.4 och 10.4 i rådets förordning (EG) nr XXXX/XXXX av den XX/XX/2008 [om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare] ska de finansiella medel som har blivit tillgängliga genom ytterligare modulering –
  om inte medlen redan finns för att medlemsstaterna tillämpat nationell, frivillig modulering enligt rådets förordning (EG) nr 378/2007

   (2) – användas som stöd för landsbygdsutveckling. Det bör säkerställas att ett belopp motsvarande dessa finansiella medel används för att stödja
  både befintliga och nya
  åtgärder som är inriktade på de nya utmaningarna
  i enlighet med varje medlemsstats beslut. Det är emellertid viktigt att vara försiktig så att man inte avskräcker från jordbruksproduktion där dess bidrag till landsbygdsutvecklingen är av avgörande betydelse
  .

Ändring 10

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 11a (nytt)

| (11a) | Dessa åtgärder bör överensstämma med åtgärder som finansieras med andra gemenskapsmedel, särskilt ur strukturfonderna (Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden). |
| --- | --- |

(11a)

Ändring 11

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 12

| (12) | Eftersom dessa extrabelopp
  motsvarande nämnda finansiella medel
  har specifika
  och bindande
  användningsområden som motsvarar de finansiella medlen,
  bör
  jämvikten mellan de olika målen för stödet för landsbygdsutveckling inte påverkas. |
| --- | --- |

(12)

Eftersom dessa extrabelopp
  motsvarande nämnda finansiella medel
  har specifika
  och bindande
  användningsområden som motsvarar de finansiella medlen,
  bör
  jämvikten mellan de olika målen för stödet för landsbygdsutveckling inte påverkas.

| (12) | Eftersom dessa extrabelopp har specifika användningsområden som motsvarar de finansiella medlen,
  får
  jämvikten mellan de olika målen för stödet för landsbygdsutveckling inte påverkas.
  Därför bör jämvikten mellan målen enligt artikel 17 i förordning (EG) nr 1698/2005 även gälla då medel används för de nya prioriteringarna
  . |
| --- | --- |

(12)

Eftersom dessa extrabelopp har specifika användningsområden som motsvarar de finansiella medlen,
  får
  jämvikten mellan de olika målen för stödet för landsbygdsutveckling inte påverkas.
  Därför bör jämvikten mellan målen enligt artikel 17 i förordning (EG) nr 1698/2005 även gälla då medel används för de nya prioriteringarna
  .

Ändring 12

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 12a (nytt)

| (12a) | För att garantera tillräckliga medel för landsbygdsutvecklingsprogrammen bör större flexibilitet medges så att det blir möjligt att inom samma medlemsstat även utnyttja oanvända medel från strukturfonderna (rubrik 1b) för detta ändamål. |
| --- | --- |

(12a)

Ändring 28

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led –1 (nytt)

Förordning (EG) nr 1698/2005

Artikel 5 – punkt 7

| (–1) | I artikel 5 ska punkt 7 ersättas med följande: |
| --- | --- |

(–1)

| 7. | Medlemsstaterna skall se till att de insatser som finansieras via EJFLU är förenliga med fördraget och alla rättsakter som antagits i enlighet med detta.
  Alla insatser som finansieras via EJFLU ska därför riktas direkt till jordbrukare
  . |
| --- | --- |

7.

Medlemsstaterna skall se till att de insatser som finansieras via EJFLU är förenliga med fördraget och alla rättsakter som antagits i enlighet med detta.
  Alla insatser som finansieras via EJFLU ska därför riktas direkt till jordbrukare
  .

Ändring 13

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 2

Förordning (EG) nr 1698/2005

Artikel 12a – punkt 1

| 1. | Efter den översyn av gemenskapens strategiska riktlinjer som avses i artikel 10 ska medlemsstaterna se över sina nationella strategiska planer i enlighet med förfarandet i artikel 12.1. |
| --- | --- |

1.

Efter den översyn av gemenskapens strategiska riktlinjer som avses i artikel 10 ska medlemsstaterna se över sina nationella strategiska planer i enlighet med förfarandet i artikel 12.1.

| 1. | Efter den översyn av gemenskapens strategiska riktlinjer som avses i artikel 10 ska medlemsstaterna
  i samråd med förvaltningsnivåer lägre än den nationella uppmanas att
  se över sina nationella strategiska planer i enlighet med förfarandet i artikel 12.1. |
| --- | --- |

1.

Efter den översyn av gemenskapens strategiska riktlinjer som avses i artikel 10 ska medlemsstaterna
  i samråd med förvaltningsnivåer lägre än den nationella uppmanas att
  se över sina nationella strategiska planer i enlighet med förfarandet i artikel 12.1.

Ändring 14

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 3

Förordning (EG) nr 1698/2005

Artikel 16a – punkt 1 – stycke 1 – inledningen

| 1. | Från och med den 1 januari 2010
  ska medlemsstaterna
  i sina landsbygdsutvecklingsprogram, allt efter egna särskilda behov,
  fastställa
  olika typer av åtgärder inriktade på följande prioriteringar som beskrivs i gemenskapens strategiska riktlinjer och ytterligare specificeras i den nationella strategiska planen: |
| --- | --- |

1.

Från och med den 1 januari 2010
  ska medlemsstaterna
  i sina landsbygdsutvecklingsprogram, allt efter egna särskilda behov,
  fastställa
  olika typer av åtgärder inriktade på följande prioriteringar som beskrivs i gemenskapens strategiska riktlinjer och ytterligare specificeras i den nationella strategiska planen:

| 1. | Om sådana bestämmelser ännu inte har fastställts ska medlemsstaterna
  från och med den 1 januari 2010 i sina landsbygdsutvecklingsprogram, allt efter egna särskilda behov,
  ange
  olika typer av åtgärder inriktade på följande prioriteringar som beskrivs i gemenskapens strategiska riktlinjer och ytterligare specificeras i den nationella strategiska planen: |
| --- | --- |

1.

Om sådana bestämmelser ännu inte har fastställts ska medlemsstaterna
  från och med den 1 januari 2010 i sina landsbygdsutvecklingsprogram, allt efter egna särskilda behov,
  ange
  olika typer av åtgärder inriktade på följande prioriteringar som beskrivs i gemenskapens strategiska riktlinjer och ytterligare specificeras i den nationella strategiska planen:

Ändring 15

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 3

Förordning (EG) nr 1698/2005

Artikel 16 a – punkt 1 – stycke 1 – led d

| d) | Biologisk mångfald |
| --- | --- |

d)

Biologisk mångfald

| d) | Bevarande och hållbart utnyttjande av
  biologisk mångfald |
| --- | --- |

d)

Bevarande och hållbart utnyttjande av
  biologisk mångfald

Ändring 29

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 3

Förordning (EG) nr 1698/2005

Artikel 16a – punkt 1 – stycke 1a (nytt

Alla insatser ska riktas direkt till jordbrukare.

Ändring 16

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 3

Förordning (EG) nr 1698/2005

Artikel 16a – punkt 1 – stycke 2

När medlemsstaterna gör sina val får de utgå från den vägledande förteckningen över olika typer av åtgärder i bilaga II till denna förordning och/eller välja andra typer av åtgärder, under förutsättning att de är kopplade till de prioriteringar som avses i första stycket och är inriktade på de möjliga effekter som anges i bilaga II.

När medlemsstaterna gör sina val får de
  i samråd med förvaltningsnivåer lägre än den nationella
  utgå från den vägledande förteckningen över olika typer av åtgärder i bilaga II till denna förordning och/eller välja andra typer av åtgärder,
  medräknat åtgärder på området för inlandsfiske
  , under förutsättning att de är kopplade till de prioriteringar som avses i första stycket och är inriktade på de möjliga effekter som anges i bilaga II.

Ändring 17

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 3

Förordning (EG) nr 1698/2005

Artikel 16a – punkt 1 – stycke 2a (nytt)

Medlemsstaterna ska säkra synergier med liknande åtgärder som finansieras genom andra gemenskapsfonder, särskilt strukturfonderna, och när så är lämpligt utveckla en integrerad metod för strategier, verksamhet och finansiering.

Ändring 18

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 3a (nytt)

Förordning (EG) nr 1698/2005

Artikel 16b (ny)

| (3a) | Följande artikel ska läggas till som artikel 16b: |
| --- | --- |

(3a)

Artikel 16b

Innovation och överföring av kunskap från tillämpad forskning

| 1. | Från och med den 1 januari 2010 ska medlemsstaterna i sina program för landsbygdsutveckling, i enlighet med sina särskilda behov, fastställa de typer av åtgärder som är inriktade på överföringen av innovationer från den tillämpade forskningen till landsbygdsekonomin. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Från och med den 1 januari 2010 får de stödnivåer som fastställs i bilaga I ökas med tio procentenheter för de typer av åtgärder som avses i punkt 1. |
| --- | --- |

2.

Ändring 19

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 4a (nytt)

Förordning (EG) nr 1698/2005

Artikel 30

| (4a) | Artikel 30 ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

(4a)

Artikel 30

Infrastruktur som är av betydelse för utveckling och anpassning inom jord- och skogsbruket

Stöd enligt artikel 20 b v får i synnerhet täcka

  insatser

  som rör tillträde till jordbruks- och skogsmark,
  arrondering

  och

  grundförbättring, energiförsörjning,
  informations- och kommunikationsteknik samt

  vattenförvaltning.

Ändring 20

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 4b (nytt)

Förordning (EG) nr 1698/2005

Artikel 36 – led a – inledningen

| (4b) | I artikel 36 a ska inledningen ersättas med följande: |
| --- | --- |

(4b)

| a) | Åtgärder för ett hållbart utnyttjande av jordbruksmark,
  inbegripet områden för inlandsfiske
  , via |
| --- | --- |

a)

Åtgärder för ett hållbart utnyttjande av jordbruksmark,
  inbegripet områden för inlandsfiske
  , via

Ändring 30

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 4c (nytt)

Förordning (EG) nr 1698/2005

Artikel 39 – punkt 5a (ny)

| (4c) | I artikel 39 ska följande punkt 5a läggas till: |
| --- | --- |

(4c)

| 5a. | ”Stöd kan tillhandahållas för bevarande av kulturhistoriskt värdefulla jordbruksgrödor och djur för insatser som inte omfattas av de bestämmelser som avses i punkterna 1–4.” |
| --- | --- |

5a.

Ändring 21

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 7

Förordning (EG) nr 1698/2005

Artikel 69 – punkt 5a

| 5a. | Ett belopp motsvarande de belopp som frigörs genom tillämpningen av den obligatoriska moduleringen enligt artiklarna 9.4 och 10.4 i förordning (EG) nr [XXXX/2008 (den nya förordningen om system för direktstöd)] ska betalas ut som gemenskapsstöd av medlemsstaterna under perioden 1 januari 2010–31 december 2015 inom ramen för de nuvarande landsbygdsutvecklingsprogrammen för
  sådana typer av
  åtgärder
  som avses i artikel 16a i den här förordningen och som godkänts efter den 1 januari 2010
  . |
| --- | --- |

5a.

Ett belopp motsvarande de belopp som frigörs genom tillämpningen av den obligatoriska moduleringen enligt artiklarna 9.4 och 10.4 i förordning (EG) nr [XXXX/2008 (den nya förordningen om system för direktstöd)] ska betalas ut som gemenskapsstöd av medlemsstaterna under perioden 1 januari 2010–31 december 2015 inom ramen för de nuvarande landsbygdsutvecklingsprogrammen för
  sådana typer av
  åtgärder
  som avses i artikel 16a i den här förordningen och som godkänts efter den 1 januari 2010
  .

| 5a. | Ett belopp motsvarande de belopp som frigörs genom tillämpningen av den obligatoriska moduleringen enligt artiklarna 9.4 och 10.4 i förordning (EG) nr [XXXX/2008 (den nya förordningen om system för direktstöd)] ska betalas ut som gemenskapsstöd av medlemsstaterna under perioden 1 januari 2010–31 december 2015 inom ramen för de nuvarande landsbygdsutvecklingsprogrammen för
  både befintliga och nya
  åtgärder
  med anknytning till de nya prioriteringarna, i enlighet med varje medlemsstats beslut
  . |
| --- | --- |

5a.

Ett belopp motsvarande de belopp som frigörs genom tillämpningen av den obligatoriska moduleringen enligt artiklarna 9.4 och 10.4 i förordning (EG) nr [XXXX/2008 (den nya förordningen om system för direktstöd)] ska betalas ut som gemenskapsstöd av medlemsstaterna under perioden 1 januari 2010–31 december 2015 inom ramen för de nuvarande landsbygdsutvecklingsprogrammen för
  både befintliga och nya
  åtgärder
  med anknytning till de nya prioriteringarna, i enlighet med varje medlemsstats beslut
  .

Ändring 32

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 7

Förordning (EG) nr 1698/2005

Artikel 69 – punkt 5b

| 5b. | Om det totala belopp som vid avslutandet av programmet har betalats ut för de åtgärder som avses i punkt 5a i denna artikel understiger det belopp som avses i artikel 16a.3 b ska medlemsstaten betala tillbaka mellanskillnaden till gemenskapsbudgeten upp till det belopp med vilket de totala anslag, som är tillgängliga för andra åtgärder än de som avses i artikel 16a, har överskridits. |
| --- | --- |

5b.

utgår

Ändring 22

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 7a (nytt)

Förordning (EG) nr 1698/2005

Artikel 70 – punkt 4b (ny)

| (7a) | I artikel 70 ska följande punkt införas som punkt 4b: |
| --- | --- |

(7a)

| 4b. | Utan hinder av de övre gränser som anges i punkt 3 får ett belopp motsvarande de belopp som frigörs genom tillämpningen av den obligatoriska moduleringen enligt artiklarna 9.4 och 10.4 i förordning (EG) nr XXXX/2008 [den nya förordningen om system för direktstöd] användas utan ytterligare nationell medfinansiering. |
| --- | --- |

4b.

Ändring 23

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 9a (nytt)

Förordning (EG) nr 1698/2005

Artikel 93

| (9a) | Artikel 93 ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

(9a)

Artikel 93

Upphävande

[...] Förordning (EG) nr 1257/1999 ska upphöra att gälla den 1 januari 2007 med undantag av artiklarna 13 a, 14.1, 14.2 första och andra strecksatsen, 15, 17-20, 51.3 och 55.4 samt den del av bilaga I som anger de belopp som avses i artikel 15.3. [...]

Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses vara hänvisningar till den här förordningen.

Förordning (EG) nr 1257/1999 ska fortsätta att tillämpas på verksamhet som före den 1 januari 2007 godkänts av kommissionen enligt den förordningen. [...]

Ändring 24

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 10 – led aa (nytt)

Förordning (EG) nro 1698/2005

Bilagan – tabell – rad 1

| aa) | Rad 1 ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

aa)

| 22.2 | Startstöd
   (3) | 75 000 |
| --- | --- | --- |

22.2

Startstöd
   (3)

75 000

Ändring 25

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilaga

Förordning (EG) nr 1698/2005

Bilaga II – Prioritering: Förnybara energikällor – rad 4a (ny)

| Produktion och utnyttjande av solenergi, vindkraft, jordvärme och kraftvärme | Artikel 26: modernisering av jordbruksföretagen




  Artikel 53: diversifiering till annan verksamhet än jordbruk




  Artikel 54: stöd för etablering och utveckling av företag




  Artikel 56: grundläggande tjänster för ekonomin och befolkningen på landsbygden | Substitut till fossilt bränsle |
| --- | --- | --- |

Produktion och utnyttjande av solenergi, vindkraft, jordvärme och kraftvärme

Artikel 26: modernisering av jordbruksföretagen

Artikel 53: diversifiering till annan verksamhet än jordbruk

Artikel 54: stöd för etablering och utveckling av företag

Artikel 56: grundläggande tjänster för ekonomin och befolkningen på landsbygden

Substitut till fossilt bränsle

Ändring 26

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilaga

Förordning (EG) nr 1698/2005

Bilaga II – Prioritering: Vattenförvaltning – rad 1a (ny)

| Hantering av översvämningsrisker | Artikel 39: stöd för miljövänligt jordbruk




  Artikel 41: icke-produktiva investeringar | Förbättring av kapaciteten för vattenförvaltning i samband med översvämningar |
| --- | --- | --- |

Hantering av översvämningsrisker

Artikel 39: stöd för miljövänligt jordbruk

Artikel 41: icke-produktiva investeringar

Förbättring av kapaciteten för vattenförvaltning i samband med översvämningar

Ändring 27

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilaga

Förordning (EG) nr 1698/2005

Bilaga II – ny prioritering

| Prioritering: Avskaffande av mjölkkvoter |
| --- |
| Typ av insats | Åtgärder | Potentiella effekter |
| Modernisering och marknadsorienterad produktion | Flerårigt program för avskaffande av mjölkkvoter | Ökad konkurrenskraft |

Prioritering: Avskaffande av mjölkkvoter

Typ av insats

Åtgärder

Potentiella effekter

Modernisering och marknadsorienterad produktion

Flerårigt program för avskaffande av mjölkkvoter

Ökad konkurrenskraft

---

(1)  

  EGT L 160, 26.6.1999, s. 80.

(2)  
  Rådets förordning (EG) nr 378/2007 av den 27 mars 2007 om fastställande av bestämmelser för frivillig modulering av direktstöd enligt förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (EUT L 95, 5.4.2007, s. 1).

(3)  Startstöd kan ges som ett engångsbidrag på högst 50 000 euro, eller i form av en räntesubvention vars kapitaliserade värde inte får överstiga 50 000 euro. Vid en kombination av de båda stödformerna får stödet inte överstiga 75 000 euro.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/199 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/199

---

Gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutvecklingen (2007–2013) *

P6_TA(2008)0552

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2008 om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 2006/144/EG om gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutvecklingen (programperiod 2007–2013) (KOM(2008)0306 – C6-0239/2008 – 2008/0106(CNS))

(2010/C 16 E/38)

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0306), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0306),

| — | med beaktande av EG-fördraget, i enlighet med vilket rådet har hört parlamentet (C6-0239/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget, i enlighet med vilket rådet har hört parlamentet (C6-0239/2008),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för regional utveckling (A6-0377/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för regional utveckling (A6-0377/2008).

1.   Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

2.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

3.   Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

4.   Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

5.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1


  Förslag till beslut – ändringsakt


  Bilaga – led 2


  Beslut 2006/144/EG


  Bilaga – del 3 – punkt 3.4a – led i |
| i) | Framför allt kan investeringsstödet under axel 1 inriktas på maskiner och utrustning som kräver mindre energi, vatten och andra insatsvaror och på produktion av förnybar energi för användning på jordbruksföretaget. Inom livsmedelskedjan och skogsbruket bör investeringsstödet kunna bidra till utvecklingen av mer
  innovativ
  och
  hållbar bearbetning av biobränslen
  . |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till beslut – ändringsakt

Bilaga – led 2

Beslut 2006/144/EG

Bilaga – del 3 – punkt 3.4a – led i

i)

Framför allt kan investeringsstödet under axel 1 inriktas på maskiner och utrustning som kräver mindre energi, vatten och andra insatsvaror och på produktion av förnybar energi för användning på jordbruksföretaget. Inom livsmedelskedjan och skogsbruket bör investeringsstödet kunna bidra till utvecklingen av mer
  innovativ
  och
  hållbar bearbetning av biobränslen
  .

| i) | Framför allt kan investeringsstödet under axel 1 inriktas på maskiner och utrustning som kräver mindre energi, vatten och andra insatsvaror och på produktion av förnybar energi för användning på jordbruksföretaget. Inom livsmedelskedjan och skogsbruket bör investeringsstödet kunna bidra till utvecklingen av mer
  innovativa
  och
  hållbara metoder för att ersätta fossila bränslen och minska utsläppen av växthusgaser, däribland andra generationens agrobränslen. Samtidigt måste det säkerställas att livsmedelsproduktionen därigenom inte minskar och att energibalansen i jordbruksföretagen totalt sett förbättras
  . |
| --- | --- |

i)

Framför allt kan investeringsstödet under axel 1 inriktas på maskiner och utrustning som kräver mindre energi, vatten och andra insatsvaror och på produktion av förnybar energi för användning på jordbruksföretaget. Inom livsmedelskedjan och skogsbruket bör investeringsstödet kunna bidra till utvecklingen av mer
  innovativa
  och
  hållbara metoder för att ersätta fossila bränslen och minska utsläppen av växthusgaser, däribland andra generationens agrobränslen. Samtidigt måste det säkerställas att livsmedelsproduktionen därigenom inte minskar och att energibalansen i jordbruksföretagen totalt sett förbättras
  .

---

Torsdag 20 november 2008

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/201 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/201

---

Ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) ***I

P6_TA(2008)0553

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (KOM(2006)0244 – C6-0228/2006 – 2006/0084(COD))

(2010/C 16 E/39)

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0244), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0244),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 280.4 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0228/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 280.4 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0228/2006),

| — | med beaktande av revisionsrättens yttrande nr 7/2006 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens yttrande nr 7/2006 (1),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0394/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0394/2008).

1.   Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

2.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

3.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 8, 12.1.2007, s. 1.

---

P6_TC1-COD(2006)0084

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 280,

med beaktande av kommissionens förslag ║,

med beaktande av revisionsrättens yttrande (1),

║

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Europaparlamentet har uppmanat kommissionen att utan dröjsmål gå vidare med konsolideringen av rättsakterna om gemenskapens administrativa utredningar. Denna konsolidering syftar till att stärka effektiviteten vid Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (byrån) och klargöra den rättsliga ramen för dess uppdrag. |
| --- | --- |

(1)

Europaparlamentet har uppmanat kommissionen att utan dröjsmål gå vidare med konsolideringen av rättsakterna om gemenskapens administrativa utredningar. Denna konsolidering syftar till att stärka effektiviteten vid Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (byrån) och klargöra den rättsliga ramen för dess uppdrag.

| (2) | Det finns anledning att säkerställa att byråns personal kan utföra sitt uppdrag helt oberoende. För detta är det lämpligt att inrätta en personalförvaltning som är mer anpassad till byråns verksamhetsbehov, särskilt genom att eftersträva en bättre jämvikt mellan tillfällig och fast personal. |
| --- | --- |

(2)

Det finns anledning att säkerställa att byråns personal kan utföra sitt uppdrag helt oberoende. För detta är det lämpligt att inrätta en personalförvaltning som är mer anpassad till byråns verksamhetsbehov, särskilt genom att eftersträva en bättre jämvikt mellan tillfällig och fast personal.

| (3) | Samtidigt som man påminner om det ansvar som ligger på varje enhet i kommissionen och i de övriga institutionerna, organen och byråerna inom unionen och Europeiska gemenskapen (nedan kallade institutioner, organ och byråer) i samband med skyddet av gemenskapens ekonomiska intressen och erkänner betydelsen av de förebyggande aspekterna när man fastställer en EU-politik inom detta område, inbegripet kampen mot bedrägerier och korruption, finns det anledning att utöka uppdraget för byrån till att även täcka dessa aspekter. Utarbetandet av lagstiftning och föreskrifter på EU-nivå bör bygga på byråns praktiska arbete inom detta område. |
| --- | --- |

(3)

Samtidigt som man påminner om det ansvar som ligger på varje enhet i kommissionen och i de övriga institutionerna, organen och byråerna inom unionen och Europeiska gemenskapen (nedan kallade institutioner, organ och byråer) i samband med skyddet av gemenskapens ekonomiska intressen och erkänner betydelsen av de förebyggande aspekterna när man fastställer en EU-politik inom detta område, inbegripet kampen mot bedrägerier och korruption, finns det anledning att utöka uppdraget för byrån till att även täcka dessa aspekter. Utarbetandet av lagstiftning och föreskrifter på EU-nivå bör bygga på byråns praktiska arbete inom detta område.

| (4) | Mot bakgrund av den betydande volym gemenskapsmedel som tilldelas området för externt bistånd, av antalet utredningar av byrån inom området samt av det internationella samarbetet för att täcka utredningsbehoven, är det lämpligt att inrätta en rättslig grund som gör det möjligt för kommissionen att få understöd från behöriga myndigheter i tredjeländer samt av internationella organisationer när byrån fullgör sina uppgifter. |
| --- | --- |

(4)

Mot bakgrund av den betydande volym gemenskapsmedel som tilldelas området för externt bistånd, av antalet utredningar av byrån inom området samt av det internationella samarbetet för att täcka utredningsbehoven, är det lämpligt att inrätta en rättslig grund som gör det möjligt för kommissionen att få understöd från behöriga myndigheter i tredjeländer samt av internationella organisationer när byrån fullgör sina uppgifter.

| (5) | Samtidigt som man bekräftar den primära befogenhet som innehas av ║byrån ║ att bedriva interna utredningar finns det anledning att fastlägga tydliga regler som gör det möjligt för institutioner, organ och byråer att snabbt återuppta undersökningar i ärenden där byrån beslutar att inte ingripa. |
| --- | --- |

(5)

Samtidigt som man bekräftar den primära befogenhet som innehas av ║byrån ║ att bedriva interna utredningar finns det anledning att fastlägga tydliga regler som gör det möjligt för institutioner, organ och byråer att snabbt återuppta undersökningar i ärenden där byrån beslutar att inte ingripa.

| (6) | Det finns anledning att klargöra att byråns utredningar regleras av ”lämplighetsprincipen” vilket bl. a. gör det möjligt att avstå från att utreda ärenden som är av mindre betydelse eller som inte ingår i de prioriterade utredningsområden som årligen fastställs av byrån. Sådana fall måste därför behandlas av institutionerna om det är en intern utredning och av behöriga nationella myndigheter enligt tillämpliga bestämmelser i varje medlemsstat om det är en extern utredning. |
| --- | --- |

(6)

Det finns anledning att klargöra att byråns utredningar regleras av ”lämplighetsprincipen” vilket bl. a. gör det möjligt att avstå från att utreda ärenden som är av mindre betydelse eller som inte ingår i de prioriterade utredningsområden som årligen fastställs av byrån. Sådana fall måste därför behandlas av institutionerna om det är en intern utredning och av behöriga nationella myndigheter enligt tillämpliga bestämmelser i varje medlemsstat om det är en extern utredning.

| (7) | Det är nödvändigt att skyndsamt kontrollera om de uppgifter byrån fått inom ramen för sitt uppdrag är välgrundade. Det finns följaktligen anledning att klargöra att institutioner, organ och byråer bör bevilja byrån en omedelbar och automatisk tillgång till databaser om förvaltningen av gemenskapsmedlen och till alla andra relevanta databaser och uppgifter. |
| --- | --- |

(7)

Det är nödvändigt att skyndsamt kontrollera om de uppgifter byrån fått inom ramen för sitt uppdrag är välgrundade. Det finns följaktligen anledning att klargöra att institutioner, organ och byråer bör bevilja byrån en omedelbar och automatisk tillgång till databaser om förvaltningen av gemenskapsmedlen och till alla andra relevanta databaser och uppgifter.

| (8) | Det är nödvändigt att inrätta precisa skyldigheter för byrån att i god tid informera institutionerna, organen och byråerna om pågående utredningar då en ledamot, chef, tjänsteman eller annan anställd, eller uppdragstagare personligen är involverad i de omständigheter som är under utredning eller när administrativa åtgärder skulle kunna vara av nöden för att skydda unionens intressen. |
| --- | --- |

(8)

Det är nödvändigt att inrätta precisa skyldigheter för byrån att i god tid informera institutionerna, organen och byråerna om pågående utredningar då en ledamot, chef, tjänsteman eller annan anställd, eller uppdragstagare personligen är involverad i de omständigheter som är under utredning eller när administrativa åtgärder skulle kunna vara av nöden för att skydda unionens intressen.

| (9) | Efter institutionernas utvärdering av byråns verksamhet, bland annat kommissionens utvärderingsrapport från april 2003 och revisionsrättens särskilda rapport nr 1/2005 om byråns förvaltning (3) bör man, för att göra byråns utredningsverksamhet mer effektiv, förtydliga vissa aspekter och förbättra vissa åtgärder som byrån får vidta under sina utredningar. Således måste byrån dels kunna utföra de kontroller och inspektioner som föreskrivs i rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (4) vid interna utredningar och i fall av bedrägerier som är kopplade till kontrakt som avser gemenskapsmedel, dels komma åt uppgifter som ║ institutioner, organ och byråer fått via externa utredningar. |
| --- | --- |

(9)

Efter institutionernas utvärdering av byråns verksamhet, bland annat kommissionens utvärderingsrapport från april 2003 och revisionsrättens särskilda rapport nr 1/2005 om byråns förvaltning (3) bör man, för att göra byråns utredningsverksamhet mer effektiv, förtydliga vissa aspekter och förbättra vissa åtgärder som byrån får vidta under sina utredningar. Således måste byrån dels kunna utföra de kontroller och inspektioner som föreskrivs i rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (4) vid interna utredningar och i fall av bedrägerier som är kopplade till kontrakt som avser gemenskapsmedel, dels komma åt uppgifter som ║ institutioner, organ och byråer fått via externa utredningar.

| (10) | Byråns operativa arbete är i hög grad beroende av samarbetet med medlemsstaterna. Det är lämpligt att medlemsstaterna för byrån anger namnet på de behöriga myndigheter som kan erbjuda det bistånd som byråns anställda behöver när de utför sina arbetsuppgifter, särskilt när en medlemsstat inte har inrättat en särskild enhet med uppdrag att på det nationella planet samordna kampen mot bedrägerier inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(10)

Byråns operativa arbete är i hög grad beroende av samarbetet med medlemsstaterna. Det är lämpligt att medlemsstaterna för byrån anger namnet på de behöriga myndigheter som kan erbjuda det bistånd som byråns anställda behöver när de utför sina arbetsuppgifter, särskilt när en medlemsstat inte har inrättat en särskild enhet med uppdrag att på det nationella planet samordna kampen mot bedrägerier inom gemenskapen.

| (11) | För att förbättra den operativa, rättsliga och administrativa ramen för kampen mot bedrägerier är det viktigt för byrån att få reda på hur utredningarnas resultat har följts upp. Därför bör medlemsstaternas behöriga myndigheter, institutionerna, organen och byråerna samt, med kommissionens medverkan, myndigheter i tredjeländer och internationella organisationer åläggas en skyldighet att regelbundet överlämna en rapport till byrån om de framsteg man gjort när det gäller den uppföljning som skett efter att byrån överlämnat sin slutliga utredningsrapport. |
| --- | --- |

(11)

För att förbättra den operativa, rättsliga och administrativa ramen för kampen mot bedrägerier är det viktigt för byrån att få reda på hur utredningarnas resultat har följts upp. Därför bör medlemsstaternas behöriga myndigheter, institutionerna, organen och byråerna samt, med kommissionens medverkan, myndigheter i tredjeländer och internationella organisationer åläggas en skyldighet att regelbundet överlämna en rapport till byrån om de framsteg man gjort när det gäller den uppföljning som skett efter att byrån överlämnat sin slutliga utredningsrapport.

| (12) | Med tanke på den stora betydelsen av ett förstärkt samarbete mellan byrån, Europeiska polisbyrån (Europol) och Europeiska enheten för rättsligt samarbete (Eurojust) är det nödvändigt att införa en rättslig grund som gör det möjligt för byrån att ingå avtal med dessa två organ. I avsikt att till fullo utnyttja de befogenheter som tillkommer Eurojust, byrån respektive medlemsstaternas behöriga myndigheter när det gäller omständigheter som kan leda till straffrättsliga åtgärder, bör byrån vara skyldig att informera Eurojust i de fall då man misstänker illegal verksamhet som riktar sig mot Europeiska gemenskapernas ekonomiska intressen, när det gäller allvarlig brottslighet där åtminstone två medlemsstater är berörda. |
| --- | --- |

(12)

Med tanke på den stora betydelsen av ett förstärkt samarbete mellan byrån, Europeiska polisbyrån (Europol) och Europeiska enheten för rättsligt samarbete (Eurojust) är det nödvändigt att införa en rättslig grund som gör det möjligt för byrån att ingå avtal med dessa två organ. I avsikt att till fullo utnyttja de befogenheter som tillkommer Eurojust, byrån respektive medlemsstaternas behöriga myndigheter när det gäller omständigheter som kan leda till straffrättsliga åtgärder, bör byrån vara skyldig att informera Eurojust i de fall då man misstänker illegal verksamhet som riktar sig mot Europeiska gemenskapernas ekonomiska intressen, när det gäller allvarlig brottslighet där åtminstone två medlemsstater är berörda.

| (13) | Med tanke på rättssäkerheten bör
  de grundläggande
  procedurgarantierna för byråns interna och externa utredningar
  kodifieras i denna förordning
  . Detta hindrar inte ett mer omfattande skydd som eventuellt följer av regler i fördragen,
  protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier, Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, Europaparlamentets ledamotsstadga
  , tjänsteföreskrifterna
  för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna (nedan kallade ”tjänsteföreskrifterna”)
  eller
  alla andra
  tillämpliga nationella bestämmelser. |
| --- | --- |

(13)

Med tanke på rättssäkerheten bör
  de grundläggande
  procedurgarantierna för byråns interna och externa utredningar
  kodifieras i denna förordning
  . Detta hindrar inte ett mer omfattande skydd som eventuellt följer av regler i fördragen,
  protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier, Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, Europaparlamentets ledamotsstadga
  , tjänsteföreskrifterna
  för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna (nedan kallade ”tjänsteföreskrifterna”)
  eller
  alla andra
  tillämpliga nationella bestämmelser.

| (14) | Procedurgarantierna och de legitima rättigheterna för de personer som är under utredning bör respekteras och tillämpas utan någon skillnad i behandling till följd av de olika former av utredningar som byrån använder sig av. |
| --- | --- |

(14)

Procedurgarantierna och de legitima rättigheterna för de personer som är under utredning bör respekteras och tillämpas utan någon skillnad i behandling till följd av de olika former av utredningar som byrån använder sig av.

| (15) | För att säkerställa största möjliga insyn i byråns operativa verksamheter, särskilt när det gäller principerna för utredningsförfarandet, de berörda personernas legitima rättigheter och procedurgarantierna, bestämmelserna för uppgiftsskydd, principerna för överlämnande av uppgifter avseende vissa aspekter av byråns operativa verksamhet, kontrollen av utredningshandlingarnas lagenlighet och möjligheterna till överklagande för de berörda personerna, finns det anledning att föreskriva en rättslig grund som gör det möjligt för byrån att anta förfaranderegler för OLAF:s utredningar. Reglerna bör offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(15)

För att säkerställa största möjliga insyn i byråns operativa verksamheter, särskilt när det gäller principerna för utredningsförfarandet, de berörda personernas legitima rättigheter och procedurgarantierna, bestämmelserna för uppgiftsskydd, principerna för överlämnande av uppgifter avseende vissa aspekter av byråns operativa verksamhet, kontrollen av utredningshandlingarnas lagenlighet och möjligheterna till överklagande för de berörda personerna, finns det anledning att föreskriva en rättslig grund som gör det möjligt för byrån att anta förfaranderegler för OLAF:s utredningar. Reglerna bör offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

| (16) | För att procedurgarantierna ska respekteras under hela utredningen, är det nödvändigt att inom byrån inrätta en funktion för kontroll av lagenligheten. Kontrollen av lagenligheten bör bland annat ske innan en utredning inleds och avslutas och innan uppgifter översänds till medlemsstaternas behöriga myndigheter. Den bör genomföras av juridiska experter som kan inneha en juridisk befattning i en medlemsstat och som tjänstgör inom byrån. Byråns generaldirektör bör också begära ett utlåtande från dessa experter inom ramen för byråns verkställande kommitté för utredning och operationer (nedan kallad ”verkställande kommittén”). |
| --- | --- |

(16)

För att procedurgarantierna ska respekteras under hela utredningen, är det nödvändigt att inom byrån inrätta en funktion för kontroll av lagenligheten. Kontrollen av lagenligheten bör bland annat ske innan en utredning inleds och avslutas och innan uppgifter översänds till medlemsstaternas behöriga myndigheter. Den bör genomföras av juridiska experter som kan inneha en juridisk befattning i en medlemsstat och som tjänstgör inom byrån. Byråns generaldirektör bör också begära ett utlåtande från dessa experter inom ramen för byråns verkställande kommitté för utredning och operationer (nedan kallad ”verkställande kommittén”).

| (17) | För att stärka enskilda personers skydd under utredningarna bör de berörda i slutskedet av utredningen ha rätt att få ta del av slutsatserna och rekommendationerna i den slutliga utredningsrapporten, utan att det påverkar artikel 90a i tjänsteföreskrifterna ║ eller EG-domstolens behörighet enligt fördraget.▐ |
| --- | --- |

(17)

För att stärka enskilda personers skydd under utredningarna bör de berörda i slutskedet av utredningen ha rätt att få ta del av slutsatserna och rekommendationerna i den slutliga utredningsrapporten, utan att det påverkar artikel 90a i tjänsteföreskrifterna ║ eller EG-domstolens behörighet enligt fördraget.▐

| (18) | För att öka insynen bör lämplig information lämnas till uppgiftslämnaren, som bör ha rätt att få information om en utredning kommer att inledas eller ej, och på uttrycklig begäran, även information om resultatet av den utredning som gjorts med anledning av uppgifterna. |
| --- | --- |

(18)

För att öka insynen bör lämplig information lämnas till uppgiftslämnaren, som bör ha rätt att få information om en utredning kommer att inledas eller ej, och på uttrycklig begäran, även information om resultatet av den utredning som gjorts med anledning av uppgifterna.

| (19) | För att möjliggöra en objektiv information till de europeiska skattebetalarna och för att garantera journalistisk frihet måste samtliga EU:s organ som är inblandade i utredningsarbetet respektera principen om journalistiskt källskydd i enlighet med nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

(19)

▐

| (20) | Erfarenheterna av det operativa arbetet visar att byråns generaldirektör bör få delegera vissa uppgifter till en eller flera av byråns anställda, genom en skriftlig handling som ska fastställa villkoren och begränsningarna för denna delegation. |
| --- | --- |

(20)

Erfarenheterna av det operativa arbetet visar att byråns generaldirektör bör få delegera vissa uppgifter till en eller flera av byråns anställda, genom en skriftlig handling som ska fastställa villkoren och begränsningarna för denna delegation.

| (21) | Respekten för de grundläggande rättigheter som tillkommer de personer som berörs av utredningen bör hela tiden garanteras, särskilt då uppgifter överlämnas. Det finns anledning att klarlägga grundprinciperna för byråns kommunikationspolitik. Överlämnandet av uppgifter om byråns utredningar till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och revisionsrätten, antingen bilateralt eller inom ramen för samordningsförfarandet, bör genomföras med iakttagande av utredningarnas förtroliga karaktär, de berörda personernas legitima rättigheter och, i tillämpliga fall, de nationella bestämmelser som tillämpas på de rättsliga förfarandena. Det finns anledning att införa en rättslig grund som gör det möjligt för byrån att ingå avtal med de berörda institutionerna om överlämnandet av uppgifter. Byråns generaldirektör bör tillse att allt överlämnande av uppgifter till allmänheten respekterar principerna för neutralitet och opartiskhet. I förfarandereglerna för OLAF:s utredningar bör man precisera vilka följderna blir om någon sprider uppgifter utan tillstånd. |
| --- | --- |

(21)

Respekten för de grundläggande rättigheter som tillkommer de personer som berörs av utredningen bör hela tiden garanteras, särskilt då uppgifter överlämnas. Det finns anledning att klarlägga grundprinciperna för byråns kommunikationspolitik. Överlämnandet av uppgifter om byråns utredningar till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och revisionsrätten, antingen bilateralt eller inom ramen för samordningsförfarandet, bör genomföras med iakttagande av utredningarnas förtroliga karaktär, de berörda personernas legitima rättigheter och, i tillämpliga fall, de nationella bestämmelser som tillämpas på de rättsliga förfarandena. Det finns anledning att införa en rättslig grund som gör det möjligt för byrån att ingå avtal med de berörda institutionerna om överlämnandet av uppgifter. Byråns generaldirektör bör tillse att allt överlämnande av uppgifter till allmänheten respekterar principerna för neutralitet och opartiskhet. I förfarandereglerna för OLAF:s utredningar bör man precisera vilka följderna blir om någon sprider uppgifter utan tillstånd.

| (22) | Övervakningskommitténs
  roll
  bör skärpas
  och kriterierna och förfarandet för att utse dess ledamöter bör omarbetas. Vid tidpunkten för urvalet måste de sökande inneha en högt uppsatt befattning inom rättsväsendet eller arbeta med utredningsuppgifter på hög nivå eller i jämförbara funktioner. De kommer att utses för en femårsperiod och kan inte väljas om. I syfte att bevara sakkunskapen inom kommittén bör ledamöterna utses fortlöpande i intervaller
  . |
| --- | --- |

(22)

Övervakningskommitténs
  roll
  bör skärpas
  och kriterierna och förfarandet för att utse dess ledamöter bör omarbetas. Vid tidpunkten för urvalet måste de sökande inneha en högt uppsatt befattning inom rättsväsendet eller arbeta med utredningsuppgifter på hög nivå eller i jämförbara funktioner. De kommer att utses för en femårsperiod och kan inte väljas om. I syfte att bevara sakkunskapen inom kommittén bör ledamöterna utses fortlöpande i intervaller
  .

| (23) | Det är lämpligt att utöka och förstärka de uppgifter för övervakningskommittén som följer av dess mandat, och att säkerställa byråns oberoende när den genomför sina utredningar. Kommittén bör följa utvecklingen när det gäller procedurgarantierna och utredningstidens längd. Den bör informeras om utredningar som varar längre än 12 månader och lämna yttranden till byråns generaldirektör samt, i förekommande fall, till institutionerna om de utredningar som inte avslutas inom 18 månader. Det finns anledning att precisera att övervakningskommittén inte ska ingripa i pågående utredningar. |
| --- | --- |

(23)

Det är lämpligt att utöka och förstärka de uppgifter för övervakningskommittén som följer av dess mandat, och att säkerställa byråns oberoende när den genomför sina utredningar. Kommittén bör följa utvecklingen när det gäller procedurgarantierna och utredningstidens längd. Den bör informeras om utredningar som varar längre än 12 månader och lämna yttranden till byråns generaldirektör samt, i förekommande fall, till institutionerna om de utredningar som inte avslutas inom 18 månader. Det finns anledning att precisera att övervakningskommittén inte ska ingripa i pågående utredningar.

| (24) | Det finns anledning att utvärdera den rättsliga, institutionella och operativa ramen för kampen mot bedrägerier, korruption och all annan verksamhet till skada för Europeiska gemenskapernas ekonomiska intressen. I detta syfte är det lämpligt att uppmana institutionerna att samverka och främja diskussionen om de viktigaste aspekterna av EU:s strategi mot bedrägerier. Det bör inrättas ett samordningsförfarande mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen. Samordningen bör omfatta vissa delar av samarbetet inom detta område mellan byrån och medlemsstaterna samt EU-institutionerna, liksom även förbindelserna med tredjeländer och internationella organisationer, byråns utredningspolitik och övervakningskommitténs rapporter och analyser. Byråns generaldirektör och övervakningskommitténs ordförande bör medverka i samordningen som kommer att äga rum minst en gång per år. |
| --- | --- |

(24)

Det finns anledning att utvärdera den rättsliga, institutionella och operativa ramen för kampen mot bedrägerier, korruption och all annan verksamhet till skada för Europeiska gemenskapernas ekonomiska intressen. I detta syfte är det lämpligt att uppmana institutionerna att samverka och främja diskussionen om de viktigaste aspekterna av EU:s strategi mot bedrägerier. Det bör inrättas ett samordningsförfarande mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen. Samordningen bör omfatta vissa delar av samarbetet inom detta område mellan byrån och medlemsstaterna samt EU-institutionerna, liksom även förbindelserna med tredjeländer och internationella organisationer, byråns utredningspolitik och övervakningskommitténs rapporter och analyser. Byråns generaldirektör och övervakningskommitténs ordförande bör medverka i samordningen som kommer att äga rum minst en gång per år.

| (25) | För att göra det möjligt för övervakningskommittén att genomföra sin uppgift effektivt, med fullständigt oberoende och på ett framgångsrikt sätt, är det av avgörande betydelse att byrån garanterar att alla förutsättningar föreligger för att övervakningskommitténs sekretariat ska kunna arbeta självständigt och endast under ledning av kommitténs ordförande och dess ledamöter. |
| --- | --- |

(25)

För att göra det möjligt för övervakningskommittén att genomföra sin uppgift effektivt, med fullständigt oberoende och på ett framgångsrikt sätt, är det av avgörande betydelse att byrån garanterar att alla förutsättningar föreligger för att övervakningskommitténs sekretariat ska kunna arbeta självständigt och endast under ledning av kommitténs ordförande och dess ledamöter.

| (26) | För att stärka den oberoende ställningen för byråns ledning bör byråns generaldirektör utses för en period på
  fem år
  , som ▐ får förlängas
  en gång. Vid tidpunkten för urvalet bör de sökande inneha eller ha innehaft en högt uppsatt befattning inom rättsväsendet eller en verkställande funktion i samband med utredningar och ha operativ yrkeserfarenhet på åtminstone tio år från en tjänst med stort ledningsansvar. En betydande del av denna yrkeserfarenhet bör ha erhållits i samband med bedrägeribekämpning i medlemsstaterna och/eller i gemenskapen. Utnämningsförfarandet bör inte överstiga nio månader. Byråns generaldirektör utses av Europaparlamentet och rådet i samförstånd och utnämnas av kommissionen
  . |
| --- | --- |

(26)

För att stärka den oberoende ställningen för byråns ledning bör byråns generaldirektör utses för en period på
  fem år
  , som ▐ får förlängas
  en gång. Vid tidpunkten för urvalet bör de sökande inneha eller ha innehaft en högt uppsatt befattning inom rättsväsendet eller en verkställande funktion i samband med utredningar och ha operativ yrkeserfarenhet på åtminstone tio år från en tjänst med stort ledningsansvar. En betydande del av denna yrkeserfarenhet bör ha erhållits i samband med bedrägeribekämpning i medlemsstaterna och/eller i gemenskapen. Utnämningsförfarandet bör inte överstiga nio månader. Byråns generaldirektör utses av Europaparlamentet och rådet i samförstånd och utnämnas av kommissionen
  .

| (27) | Med tanke på den känsliga befattningen finns det anledning att föreskriva att byråns generaldirektör ska informera kommissionen om denne har för avsikt att påbörja en ny yrkesverksamhet inom två år efter att denne lämnat sin tjänst, i enlighet med artikel 16 i tjänsteföreskrifterna. Denna uppgift bör anges i kommissionens årliga rapport om bedrägeribekämpningen. |
| --- | --- |

(27)

Med tanke på den känsliga befattningen finns det anledning att föreskriva att byråns generaldirektör ska informera kommissionen om denne har för avsikt att påbörja en ny yrkesverksamhet inom två år efter att denne lämnat sin tjänst, i enlighet med artikel 16 i tjänsteföreskrifterna. Denna uppgift bör anges i kommissionens årliga rapport om bedrägeribekämpningen.

| (28) | För att stärka respekten för procedurgarantierna bör
  det inrättas en möjlighet för de personer som berörs av en utredning av byrån att inlämna ett klagomål till övervakningskommittén. Klagomålen bör behandlas av en rättsövervakande rådgivare, som agerar helt oberoende och utnämns av byråns generaldirektör på förslag av övervakningskommittén. Den rättsövervakande rådgivaren ska avge sitt yttrande inom 30 arbetsdagar och överlämna det till den klagande, byråns generaldirektör och övervakningskommittén
  . |
| --- | --- |

(28)

▐

| (29) | Det finns anledning att efter en period på fyra år utvärdera tillämpningen av denna förordning. Kommissionen bör överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet tillsammans med ett yttrande från övervakningskommittén. Efter denna utvärdering bör denna förordning kunna omarbetas. Denna förordning bör under alla omständigheter omarbetas efter att en europeisk åklagarmyndighet inrättats. |
| --- | --- |

(29)

Det finns anledning att efter en period på fyra år utvärdera tillämpningen av denna förordning. Kommissionen bör överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet tillsammans med ett yttrande från övervakningskommittén. Efter denna utvärdering bör denna förordning kunna omarbetas. Denna förordning bör under alla omständigheter omarbetas efter att en europeisk åklagarmyndighet inrättats.

| (30) | Förordning (EG) nr 1073/1999 (5) bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(30)

Förordning (EG) nr 1073/1999 (5) bör ändras i enlighet med detta.

| (31) | Byråns handlingsmöjligheter vid externa utredningar förtydligas och förstärks endast punktvis genom denna förordning, där juridiska luckor i det nuvarande systemet upptäckts och där byrån måste kunna ingripa mer effektivt för att kunna göra externa utredningar som är så tillförlitliga att de kan användas av medlemsstaternas myndigheter. Utvidgningen av procedurgarantierna till att även omfatta externa utredningar är nödvändig för att skapa en enhetlig rättslig ram för alla byråns utredningar. Den här förordningen följer fullt ut subsidiaritetsprincipen enligt artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(31)

Byråns handlingsmöjligheter vid externa utredningar förtydligas och förstärks endast punktvis genom denna förordning, där juridiska luckor i det nuvarande systemet upptäckts och där byrån måste kunna ingripa mer effektivt för att kunna göra externa utredningar som är så tillförlitliga att de kan användas av medlemsstaternas myndigheter. Utvidgningen av procedurgarantierna till att även omfatta externa utredningar är nödvändig för att skapa en enhetlig rättslig ram för alla byråns utredningar. Den här förordningen följer fullt ut subsidiaritetsprincipen enligt artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (32) | Denna förordning respekterar de grundläggande rättigheter och följer de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 47 och 48. |
| --- | --- |

(32)

Denna förordning respekterar de grundläggande rättigheter och följer de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 47 och 48.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1073/1999 ska ändras på följande sätt:

| 1) | I artikel 1.1 och 1.2 ska ersättas med följande:


  ”1.   
  Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (nedan kallad byrån), som har inrättats av kommissionen genom beslut 1999/352/EG, EKSG, Euratom, ska för att intensifiera kampen mot bedrägerier, korruption och all annan olaglig verksamhet som riktar sig mot Europeiska gemenskapens ekonomiska intressen, utöva den behörighet att utföra utredningar som kommissionen har enligt gemenskapens gällande bestämmelser i medlemsstaterna och, enligt gällande samarbetsavtal, i tredjeländer.




  Bedrägeri, korruption och all annan olaglig verksamhet till skada för gemenskapens ekonomiska intressen, inbegripet regelbrott, är definierade i de gemenskapsregler och avtalsbestämmelser som gäller inom detta område.




  2.
     
  Byrån ska förmedla kommissionens hjälp till medlemsstaterna för att organisera ett nära och regelbundet samarbete mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter så att de kan samordna sina åtgärder för att skydda Europeiska gemenskapens ekonomiska intressen mot bedrägerier. Byrån ska bidra till att skapa och utveckla metoder för att förebygga och bekämpa bedrägerier, korruption och all annan olaglig verksamhet som riktar sig mot Europeiska gemenskapens ekonomiska intressen
  .” |
| --- | --- |

1)

I artikel 1.1 och 1.2 ska ersättas med följande:

”1.   
  Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (nedan kallad byrån), som har inrättats av kommissionen genom beslut 1999/352/EG, EKSG, Euratom, ska för att intensifiera kampen mot bedrägerier, korruption och all annan olaglig verksamhet som riktar sig mot Europeiska gemenskapens ekonomiska intressen, utöva den behörighet att utföra utredningar som kommissionen har enligt gemenskapens gällande bestämmelser i medlemsstaterna och, enligt gällande samarbetsavtal, i tredjeländer.

Bedrägeri, korruption och all annan olaglig verksamhet till skada för gemenskapens ekonomiska intressen, inbegripet regelbrott, är definierade i de gemenskapsregler och avtalsbestämmelser som gäller inom detta område.

2.
     
  Byrån ska förmedla kommissionens hjälp till medlemsstaterna för att organisera ett nära och regelbundet samarbete mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter så att de kan samordna sina åtgärder för att skydda Europeiska gemenskapens ekonomiska intressen mot bedrägerier. Byrån ska bidra till att skapa och utveckla metoder för att förebygga och bekämpa bedrägerier, korruption och all annan olaglig verksamhet som riktar sig mot Europeiska gemenskapens ekonomiska intressen
  .”

| 2) | Artikel 3 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 3

  Externa utredningar

  1.   Byrån ska utöva de befogenheter som kommissionen har enligt förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 att utföra kontroller och inspektioner på platsen i medlemsstaterna och, i enlighet med gällande avtal, i tredjeland och vid internationella organisationer.
  Inom ramen för sina utredande uppgifter ska byrån utföra kontroller och inspektioner i enlighet med artikel 9.1 i förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 och de sektorsvisa bestämmelser som avses i artikel 9.2 i samma förordning i medlemsstaterna och, i enlighet med gällande samarbetsavtal, i tredjeland
  och i internationella organisationer
  .
  2.   För att fastställa om överenskommelser, beslut om bidrag eller kontrakt om gemenskapsfinansiering utsatts för bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som avses i artikel 1 får byrån företa kontroller på plats hos ekonomiska aktörer som,
  direkt eller indirekt
  , erhållit finansiering, enligt villkoren i förordning (Euratom, EG) nr 2185/96.


  Medlemsstaterna ska anta och genomföra alla nödvändiga åtgärder för att tillse att byrån kan utöva den utredningsfunktion som avses i denna artikel. De ska bistå byrån vid kontroller och inspektioner på plats som utförs enligt bestämmelserna i förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 hos ekonomiska aktörer som, direkt eller indirekt, erhållit finansiering.


  3.   Vid en extern utredning ska byrån, i den mån detta är ▐ nödvändigt för att fastställa om bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som avses i artikel 1 förekommit, få tillgång till relevanta uppgifter som innehas av institutioner, organ eller byråer och som rör de omständigheter som utreds. Artikel 4.2 och 4.4 ska gälla i detta avseende.
  4.   Om byrån innan en utredning inletts får uppgifter som leder till misstanke om bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som avses i artikel 1,
  ska
  byråns generaldirektör informera de berörda medlemsstaternas behöriga myndigheter. Utan att det påverkar de sektorsvisa bestämmelserna ska dessa myndigheter göra en lämplig uppföljning och i förekommande fall utreda saken enligt tillämplig nationell rätt. Byråns personal får delta i sådana utredningar. De berörda medlemsstaternas behöriga myndigheter ska informera byråns generaldirektör om
  vilka åtgärder som vidtagits och
  vilka resultat uppgifterna givit.


  5.
     
  Då byrån beslutar att inte inleda en utredning, ska den informera Eurojust om att den till medlemsstaternas behöriga myndigheter översänt uppgifter som tyder på bedrägerier, korruption eller all annan olaglig verksamhet som avses i artikel 1, när det gäller allvarlig brottslighet där åtminstone två medlemsstater är berörda. Byrån ska också informera Eurojust så snart som en av byråns utredningar faller inom dess behörighetsområde, enligt de villkor som föreskrivs i samarbetsavtalen mellan dem
  .” |
| --- | --- |

2)

Artikel 3 ska ersättas med följande:

”Artikel 3

Externa utredningar

1.   Byrån ska utöva de befogenheter som kommissionen har enligt förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 att utföra kontroller och inspektioner på platsen i medlemsstaterna och, i enlighet med gällande avtal, i tredjeland och vid internationella organisationer.

Inom ramen för sina utredande uppgifter ska byrån utföra kontroller och inspektioner i enlighet med artikel 9.1 i förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 och de sektorsvisa bestämmelser som avses i artikel 9.2 i samma förordning i medlemsstaterna och, i enlighet med gällande samarbetsavtal, i tredjeland
  och i internationella organisationer
  .

2.   För att fastställa om överenskommelser, beslut om bidrag eller kontrakt om gemenskapsfinansiering utsatts för bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som avses i artikel 1 får byrån företa kontroller på plats hos ekonomiska aktörer som,
  direkt eller indirekt
  , erhållit finansiering, enligt villkoren i förordning (Euratom, EG) nr 2185/96.

Medlemsstaterna ska anta och genomföra alla nödvändiga åtgärder för att tillse att byrån kan utöva den utredningsfunktion som avses i denna artikel. De ska bistå byrån vid kontroller och inspektioner på plats som utförs enligt bestämmelserna i förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 hos ekonomiska aktörer som, direkt eller indirekt, erhållit finansiering.

3.   Vid en extern utredning ska byrån, i den mån detta är ▐ nödvändigt för att fastställa om bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som avses i artikel 1 förekommit, få tillgång till relevanta uppgifter som innehas av institutioner, organ eller byråer och som rör de omständigheter som utreds. Artikel 4.2 och 4.4 ska gälla i detta avseende.

4.   Om byrån innan en utredning inletts får uppgifter som leder till misstanke om bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som avses i artikel 1,
  ska
  byråns generaldirektör informera de berörda medlemsstaternas behöriga myndigheter. Utan att det påverkar de sektorsvisa bestämmelserna ska dessa myndigheter göra en lämplig uppföljning och i förekommande fall utreda saken enligt tillämplig nationell rätt. Byråns personal får delta i sådana utredningar. De berörda medlemsstaternas behöriga myndigheter ska informera byråns generaldirektör om
  vilka åtgärder som vidtagits och
  vilka resultat uppgifterna givit.

5.
     
  Då byrån beslutar att inte inleda en utredning, ska den informera Eurojust om att den till medlemsstaternas behöriga myndigheter översänt uppgifter som tyder på bedrägerier, korruption eller all annan olaglig verksamhet som avses i artikel 1, när det gäller allvarlig brottslighet där åtminstone två medlemsstater är berörda. Byrån ska också informera Eurojust så snart som en av byråns utredningar faller inom dess behörighetsområde, enligt de villkor som föreskrivs i samarbetsavtalen mellan dem
  .”

| 3) | Följande artikel ska införas:



  ”Artikel 3a



  Byråns samarbete med Eurojust, Europol och andra internationella organisationer




  Byrån får, vid utövandet av de befogenheter som den tilldelats genom denna förordning, ingå samarbetsavtal med Eurojust och Europol. Dessa avtal syftar till att klarlägga de respektive behörighetsområdena för dessa organ samt även fastställa samarbetet mellan dem inom ramen för ett europeiskt område med frihet, säkerhet och rättvisa.




  Byrån får även ingå samarbetsavtal med andra internationella organisationer
  .” |
| --- | --- |

3)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 3a

Byråns samarbete med Eurojust, Europol och andra internationella organisationer

Byrån får, vid utövandet av de befogenheter som den tilldelats genom denna förordning, ingå samarbetsavtal med Eurojust och Europol. Dessa avtal syftar till att klarlägga de respektive behörighetsområdena för dessa organ samt även fastställa samarbetet mellan dem inom ramen för ett europeiskt område med frihet, säkerhet och rättvisa.

Byrån får även ingå samarbetsavtal med andra internationella organisationer
  .”

| 4) | Artikel 4 ska ändras på följande sätt:








  a) | Punkt 1 stycke 2 ska ersättas med följande:




  ”Dessa interna utredningar ska utföras under iakttagande av fördragens bestämmelser, särskilt protokollet om immunitet och privilegier, och av tjänsteföreskrifterna, i enlighet med villkoren och bestämmelserna i denna förordning och de beslut som varje institution, organ och byrå antar, utan att detta innebär en annorlunda behandling när det gäller procedurgarantierna och de berörda personernas legitima rättigheter jämfört med de externa utredningarna.” |
| --- | --- | --- |

4)

Artikel 4 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 stycke 2 ska ersättas med följande:

”Dessa interna utredningar ska utföras under iakttagande av fördragens bestämmelser, särskilt protokollet om immunitet och privilegier, och av tjänsteföreskrifterna, i enlighet med villkoren och bestämmelserna i denna förordning och de beslut som varje institution, organ och byrå antar, utan att detta innebär en annorlunda behandling när det gäller procedurgarantierna och de berörda personernas legitima rättigheter jämfört med de externa utredningarna.”

| b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”Enligt de bestämmelser som anges i förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 får byrån utföra kontroller på plats hos
  direkt eller indirekt
  berörda ekonomiska aktörer för att få tillgång till relevanta uppgifter om omständigheter som är under intern utredning.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”Enligt de bestämmelser som anges i förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 får byrån utföra kontroller på plats hos
  direkt eller indirekt
  berörda ekonomiska aktörer för att få tillgång till relevanta uppgifter om omständigheter som är under intern utredning.”

| c) | Punkt 5 ska utgå. |
| --- | --- |

c)

Punkt 5 ska utgå.

| 5) | Artikel 5 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 5

  Inledande av utredningar

  1.   Byrån får inleda en utredning när det föreligger skälig misstanke om bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som avses i artikel 1. Beslutet att inleda en utredning eller ej ska fattas med hänsyn till utredningsprioriteringar och byråns arbetsprogram för utredningsverksamheten, vilka fastställs enligt bestämmelserna i artikel 11a och artikel 12.6.▐ Hänsyn
  kan även tas
  till
  anonymt lämnad information som utgör tillräcklig grund för misstanke
  .


  2.
     
  Beslut om att inleda en utredning ska fattas av byråns generaldirektör efter samråd med byråns verkställande kommitté och i enlighet med de bestämmelser om kontroll av lagenlighet som föreskrivs i artikel 14.



  3.   Externa utredningar kräver ett beslut av byråns generaldirektör, antingen på eget initiativ eller på begäran av en berörd medlemsstat eller
  en av Europeiska gemenskapernas eller Europeiska unionens institutioner
  .
  Interna utredningar kräver ett beslut av byråns generaldirektör, antingen på eget initiativ eller på begäran av
  en av Europeiska gemenskapernas eller Europeiska unionens institutioner
  där utredningen ska utföras.
  När byrån gör sådana interna utredningar som avses i den här förordningen får institutionerna, organen och byråerna inte samtidigt göra administrativa utredningar av samma omständigheter.

  4.   När en institution, ett organ eller en byrå har för avsikt att inleda en utredning inom ramen för sitt administrativa oberoende ska de fråga byrån om saken redan är föremål för en intern utredning. Byrån ska inom femton arbetsdagar efter förfrågan uppge om utredning pågår eller om byrån har för avsikt att inleda en utredning enligt punkt 4. Ett uteblivet svar ska gälla som beslut av byrån om att ingen intern utredning kommer att inledas.

  5.   Beslutet att inleda en utredning eller ej ska fattas inom två månader från det att byrån fått in en sådan förfrågan som avses i punkt 2 eller 3. Beslutet ska utan dröjsmål delges den institution, det organ, eller den byrå, eller den medlemsstat som gjort förfrågan. Beslut om att inte inleda en utredning ska motiveras.
  När en tjänsteman eller annan anställd vid en institution, ett organ eller en byrå enligt artikel 22a i tjänsteföreskrifterna eller motsvarande bestämmelser för gemenskapens övriga anställda lämnar upplysningar till byrån om misstänkta bedrägerier eller oegentligheter ska byrån upplysa honom eller henne om saken kommer att leda till en utredning eller ej.


  Innan en utredning inleds och under utredningens gång ska institutioner, organ och byråer erbjuda byrån omedelbart och automatiskt tillträde till alla andra databaser för gemenskapsmedlens förvaltning, till alla andra databaser och till uppgifter och information som är relevant så att byrån kan kontrollera om de överlämnade uppgifterna är välgrundade.



  6.   Om byrån beslutar att inte inleda någon intern utredning därför att det är olämpligt eller oförenligt med utredningsprioriteringarna, ska de tillgängliga upplysningarna utan dröjsmål överlämnas till institutionen, organet eller byrån för lämplig uppföljning enligt tillämpliga bestämmelser. Byrån ska i förekommande fall tillsammans med institutionen, organet eller byrån fastställa lämpliga åtgärder för att skydda källans identitet. Byrån får vid behov begära information om uppföljningen.
  Om byrån beslutar att inte inleda en extern utredning därför att det är olämpligt eller oförenligt med utredningsprioriteringarna ska artikel 3.4 tillämpas” |
| --- | --- |

5)

Artikel 5 ska ersättas med följande:

”Artikel 5

Inledande av utredningar

1.   Byrån får inleda en utredning när det föreligger skälig misstanke om bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som avses i artikel 1. Beslutet att inleda en utredning eller ej ska fattas med hänsyn till utredningsprioriteringar och byråns arbetsprogram för utredningsverksamheten, vilka fastställs enligt bestämmelserna i artikel 11a och artikel 12.6.▐ Hänsyn
  kan även tas
  till
  anonymt lämnad information som utgör tillräcklig grund för misstanke
  .

2.
     
  Beslut om att inleda en utredning ska fattas av byråns generaldirektör efter samråd med byråns verkställande kommitté och i enlighet med de bestämmelser om kontroll av lagenlighet som föreskrivs i artikel 14.

3.   Externa utredningar kräver ett beslut av byråns generaldirektör, antingen på eget initiativ eller på begäran av en berörd medlemsstat eller
  en av Europeiska gemenskapernas eller Europeiska unionens institutioner
  .

Interna utredningar kräver ett beslut av byråns generaldirektör, antingen på eget initiativ eller på begäran av
  en av Europeiska gemenskapernas eller Europeiska unionens institutioner
  där utredningen ska utföras.

När byrån gör sådana interna utredningar som avses i den här förordningen får institutionerna, organen och byråerna inte samtidigt göra administrativa utredningar av samma omständigheter.

4.   När en institution, ett organ eller en byrå har för avsikt att inleda en utredning inom ramen för sitt administrativa oberoende ska de fråga byrån om saken redan är föremål för en intern utredning. Byrån ska inom femton arbetsdagar efter förfrågan uppge om utredning pågår eller om byrån har för avsikt att inleda en utredning enligt punkt 4. Ett uteblivet svar ska gälla som beslut av byrån om att ingen intern utredning kommer att inledas.

5.   Beslutet att inleda en utredning eller ej ska fattas inom två månader från det att byrån fått in en sådan förfrågan som avses i punkt 2 eller 3. Beslutet ska utan dröjsmål delges den institution, det organ, eller den byrå, eller den medlemsstat som gjort förfrågan. Beslut om att inte inleda en utredning ska motiveras.

När en tjänsteman eller annan anställd vid en institution, ett organ eller en byrå enligt artikel 22a i tjänsteföreskrifterna eller motsvarande bestämmelser för gemenskapens övriga anställda lämnar upplysningar till byrån om misstänkta bedrägerier eller oegentligheter ska byrån upplysa honom eller henne om saken kommer att leda till en utredning eller ej.

Innan en utredning inleds och under utredningens gång ska institutioner, organ och byråer erbjuda byrån omedelbart och automatiskt tillträde till alla andra databaser för gemenskapsmedlens förvaltning, till alla andra databaser och till uppgifter och information som är relevant så att byrån kan kontrollera om de överlämnade uppgifterna är välgrundade.

6.   Om byrån beslutar att inte inleda någon intern utredning därför att det är olämpligt eller oförenligt med utredningsprioriteringarna, ska de tillgängliga upplysningarna utan dröjsmål överlämnas till institutionen, organet eller byrån för lämplig uppföljning enligt tillämpliga bestämmelser. Byrån ska i förekommande fall tillsammans med institutionen, organet eller byrån fastställa lämpliga åtgärder för att skydda källans identitet. Byrån får vid behov begära information om uppföljningen.

Om byrån beslutar att inte inleda en extern utredning därför att det är olämpligt eller oförenligt med utredningsprioriteringarna ska artikel 3.4 tillämpas”

| 6) | Artikel 6 ska ändras på följande sätt:








  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:


  ”
  1
  .   
  Byråns generaldirektör ska leda utredningsarbetet. Denne kan skriftligen ge en av byråns verkställande direktörer befogenhet att leda utredningsarbetet. Utredningarna ska genomföras av anställda som utses av byrån och under byråns generaldirektörs ledning och ansvar
  .” |
| --- | --- | --- |

6)

Artikel 6 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”
  1
  .   
  Byråns generaldirektör ska leda utredningsarbetet. Denne kan skriftligen ge en av byråns verkställande direktörer befogenhet att leda utredningsarbetet. Utredningarna ska genomföras av anställda som utses av byrån och under byråns generaldirektörs ledning och ansvar
  .”

| b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:


  ”
  3
  .   
  De anställda vid byrån som utses att göra en utredning ska för varje uppdrag erhålla en skriftlig handling utfärdad av byråns generaldirektör, där syftet och målet med utredningen, de rättsliga grunderna för att genomföra denna utredning och utredningsbefogenheterna till följd av dessa grunder anges
  .” |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”
  3
  .   
  De anställda vid byrån som utses att göra en utredning ska för varje uppdrag erhålla en skriftlig handling utfärdad av byråns generaldirektör, där syftet och målet med utredningen, de rättsliga grunderna för att genomföra denna utredning och utredningsbefogenheterna till följd av dessa grunder anges
  .”

| c) | Följande punkt ska läggas till:


  ”
  3a
  .   
  Då de anställda vid byrån som utsetts att genomföra en kontroll eller en inspektion på plats enligt de bestämmelser som föreskrivs i förordning (EG, Euratom) nr 2185/96, konstaterar att en ekonomisk aktör motsätter sig detta, ska den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten, som tidigare utsetts som byråns kontaktpunkt, omedelbart informeras. På byråns begäran ska den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten ge nödvändigt bistånd till byråns anställda för att göra det möjligt för dem att genomföra uppdraget, såsom det specificerats i den handling som avses i punkt 3. Medlemsstaten ska se till att byråns anställda, på samma villkor som medlemsstatens behöriga myndigheter och i enlighet med den nationella lagstiftningen, kan få tillgång till all information och dokumentation angående de omständigheter som avses i artikel 1, som är nödvändig för att på ett tillfredsställande sätt genomföra kontrollerna och inspektionerna på plats
  .” |
| --- | --- |

c)

Följande punkt ska läggas till:

”
  3a
  .   
  Då de anställda vid byrån som utsetts att genomföra en kontroll eller en inspektion på plats enligt de bestämmelser som föreskrivs i förordning (EG, Euratom) nr 2185/96, konstaterar att en ekonomisk aktör motsätter sig detta, ska den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten, som tidigare utsetts som byråns kontaktpunkt, omedelbart informeras. På byråns begäran ska den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten ge nödvändigt bistånd till byråns anställda för att göra det möjligt för dem att genomföra uppdraget, såsom det specificerats i den handling som avses i punkt 3. Medlemsstaten ska se till att byråns anställda, på samma villkor som medlemsstatens behöriga myndigheter och i enlighet med den nationella lagstiftningen, kan få tillgång till all information och dokumentation angående de omständigheter som avses i artikel 1, som är nödvändig för att på ett tillfredsställande sätt genomföra kontrollerna och inspektionerna på plats
  .”

| d) | Punkt 4 ska ersättas med följande:


  ”
  4
  .   
  De anställda vid byrån ska vid de kontroller och inspektioner som de utför på platsen och i samband med utredningar följa de regler och den praxis som gäller för nationella utredare i den berörda medlemsstaten, tjänsteföreskrifterna samt de beslut som avses i artikel 4.1 andra stycket. Byråns anställda ska agera i enlighet med principen om opartiskhet. En anställd ska omedelbart informera byråns generaldirektör om denne i samband med utredningsarbetet kan hamna i en intressekonflikt. Byråns generaldirektör ska besluta om en sådan intressekonflikt föreligger eller inte. I förekommande fall ska denne beordra att den anställde i fråga ersätts av en annan anställd
  .” |
| --- | --- |

d)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”
  4
  .   
  De anställda vid byrån ska vid de kontroller och inspektioner som de utför på platsen och i samband med utredningar följa de regler och den praxis som gäller för nationella utredare i den berörda medlemsstaten, tjänsteföreskrifterna samt de beslut som avses i artikel 4.1 andra stycket. Byråns anställda ska agera i enlighet med principen om opartiskhet. En anställd ska omedelbart informera byråns generaldirektör om denne i samband med utredningsarbetet kan hamna i en intressekonflikt. Byråns generaldirektör ska besluta om en sådan intressekonflikt föreligger eller inte. I förekommande fall ska denne beordra att den anställde i fråga ersätts av en annan anställd
  .”

| e) | Punkt 5 ska ersättas med följande:


  ”
  5
  .   
  Utredningarna ska pågå kontinuerligt under en tidsperiod som ska stå i proportion till omständigheterna och ärendets komplexitet. Byråns anställda ska se till att genomföra utredningen på ett sådant sätt att bevis säkras och bevaras. Om det föreligger en risk för att bevismaterial försvinner, kan de av den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten begära att den i enlighet med den nationella lagstiftningen vidtar alla nödvändiga åtgärder för att säkra och bevara bevismaterial.
  ” |
| --- | --- |

e)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”
  5
  .   
  Utredningarna ska pågå kontinuerligt under en tidsperiod som ska stå i proportion till omständigheterna och ärendets komplexitet. Byråns anställda ska se till att genomföra utredningen på ett sådant sätt att bevis säkras och bevaras. Om det föreligger en risk för att bevismaterial försvinner, kan de av den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten begära att den i enlighet med den nationella lagstiftningen vidtar alla nödvändiga åtgärder för att säkra och bevara bevismaterial.
  ”

| f) | Följande punkt ska införas ║:
  ”Om utredningarna visar att en ledamot, chef, tjänsteman eller annan anställd, eller uppdragstagare för en institution, ett organ eller en byrå kan vara personligen involverade eller att det kan vara lämpligt att vidta säkerhetsåtgärder eller administrativa åtgärder för att skydda unionens intressen ska

  byrån utan dröjsmål informera

  alla berörda institutionen, organet eller byrån ▐ om den pågående utredningen. Följande upplysningar ska lämnas:






  a) | Vem eller vilka personer som är under utredning, tillsammans med en sammanfattning av de faktiska omständigheterna. |
| --- | --- | --- |

f)

Följande punkt ska införas ║:

”Om utredningarna visar att en ledamot, chef, tjänsteman eller annan anställd, eller uppdragstagare för en institution, ett organ eller en byrå kan vara personligen involverade eller att det kan vara lämpligt att vidta säkerhetsåtgärder eller administrativa åtgärder för att skydda unionens intressen ska

  byrån utan dröjsmål informera

  alla berörda institutionen, organet eller byrån ▐ om den pågående utredningen. Följande upplysningar ska lämnas:

a)

Vem eller vilka personer som är under utredning, tillsammans med en sammanfattning av de faktiska omständigheterna.

| b) | Alla upplysningar som kan hjälpa institutionen, organet eller byrån att avgöra om det är lämpligt att vidta säkerhetsåtgärder eller administrativa åtgärder för att skydda unionens intressen,
  och, om det är lämpligt, angivelser om tidsfristen för att vidta säkerhetsåtgärder eller administrativa åtgärder
  . |
| --- | --- |

b)

Alla upplysningar som kan hjälpa institutionen, organet eller byrån att avgöra om det är lämpligt att vidta säkerhetsåtgärder eller administrativa åtgärder för att skydda unionens intressen,
  och, om det är lämpligt, angivelser om tidsfristen för att vidta säkerhetsåtgärder eller administrativa åtgärder
  .

| c) | Eventuella rekommenderade sekretessåtgärder. |
| --- | --- |

c)

Eventuella rekommenderade sekretessåtgärder.

Denna information till institutionen, organet eller byrån kan senareläggas när det av utredningsskäl är nödvändigt att iaktta absolut sekretess eller att använda utredningsförfaranden som ingår i en nationell rättslig myndighets behörighetsområde, i enlighet med tillämplig nationell rätt för utredningar. Byråns generaldirektör ska motivera sitt beslut i enlighet med bestämmelserna om rättslig kontroll i artikel 14.2.

Institutionen, organet eller byrån ska i förekommande fall besluta om det är lämpligt att vidta eventuella säkerhetsåtgärder eller administrativa åtgärder, med vederbörlig hänsyn till att säkra en effektiv utredning och de sekretessåtgärder byrån eventuellt rekommenderar.
  Institutionen, organet och byrån ska snarast informera OLAF om beslut som fattats om eventuella åtgärder enligt denna artikel, eller, i förekommande fall, om nödvändigheten att inleda ett kompletterande disciplinärt förfarande avseende handlingar för vilka institutionen, organet eller byrån är vederbörligen behöriga enligt tjänsteföreskrifterna. Ett kompletterande disciplinärt förfarande kan inledas efter samråd med byrån
  .”

| g) | Följande stycke ska läggas till i punkt 6:




  ”Byråns anställda kan begära bistånd av behöriga myndigheter i tredjeländer för att utföra sitt uppdrag, i enlighet med bestämmelserna i de samarbetsavtal som ingåtts med dessa länder. De kan också begära bistånd av internationella organisationer för att utföra sina uppgifter, i enlighet med bestämmelserna i de avtal som ingåtts med dessa organisationer.” |
| --- | --- |

g)

Följande stycke ska läggas till i punkt 6:

”Byråns anställda kan begära bistånd av behöriga myndigheter i tredjeländer för att utföra sitt uppdrag, i enlighet med bestämmelserna i de samarbetsavtal som ingåtts med dessa länder. De kan också begära bistånd av internationella organisationer för att utföra sina uppgifter, i enlighet med bestämmelserna i de avtal som ingåtts med dessa organisationer.”

| h) | Följande punkt ska läggas till ║:
  ”När det framgår att en utredning sannolikt inte kan avslutas inom tolv månader från det att den inleddes får byråns generaldirektör förlänga fristen med högst sex månader.
  Byråns generaldirektör ska försäkra sig om behovet att förlänga utredningen
  . Innan detta beslut fattas
  ska byråns generaldirektör informera övervakningskommittén om orsakerna till att utredningen ännu inte kan avslutas och om den tid som beräknas behövas för att avsluta densamma
  .


  Om utredningen inte avslutats inom 18 månader efter att den inletts, ska byråns generaldirektör informera övervakningskommittén om orsakerna till varför denne inte kunnat avsluta utredningen och kommittén ska lämna ett yttrande om förlängningen och, i förekommande fall, om utredningens fortsatta genomförande.




  Övervakningskommittén ska överlämna en kopia av sitt yttrande till institutionen, organet eller byrån i fråga. Överlämnandet kan senareläggas när det av utredningsskäl är nödvändigt att iaktta absolut sekretess eller i enlighet med tillämplig nationell rätt för utredningar.




  Byråns generaldirektör ska för budgetmyndigheten lägga fram en årlig rapport om orsakerna till att denne inte kunnat avsluta utredningarna inom 30 månader från att de inletts. Övervakningskommittén ska till budgetmyndigheten överlämna ett yttrande om dessa orsaker
  .” |
| --- | --- |

h)

Följande punkt ska läggas till ║:

”När det framgår att en utredning sannolikt inte kan avslutas inom tolv månader från det att den inleddes får byråns generaldirektör förlänga fristen med högst sex månader.
  Byråns generaldirektör ska försäkra sig om behovet att förlänga utredningen
  . Innan detta beslut fattas
  ska byråns generaldirektör informera övervakningskommittén om orsakerna till att utredningen ännu inte kan avslutas och om den tid som beräknas behövas för att avsluta densamma
  .

Om utredningen inte avslutats inom 18 månader efter att den inletts, ska byråns generaldirektör informera övervakningskommittén om orsakerna till varför denne inte kunnat avsluta utredningen och kommittén ska lämna ett yttrande om förlängningen och, i förekommande fall, om utredningens fortsatta genomförande.

Övervakningskommittén ska överlämna en kopia av sitt yttrande till institutionen, organet eller byrån i fråga. Överlämnandet kan senareläggas när det av utredningsskäl är nödvändigt att iaktta absolut sekretess eller i enlighet med tillämplig nationell rätt för utredningar.

Byråns generaldirektör ska för budgetmyndigheten lägga fram en årlig rapport om orsakerna till att denne inte kunnat avsluta utredningarna inom 30 månader från att de inletts. Övervakningskommittén ska till budgetmyndigheten överlämna ett yttrande om dessa orsaker
  .”

| 7) | Artikel 7.1 och 7.2 ska ersättas med följande:


  ”
  1
  .   
  Institutioner, organ och byråer ska utan dröjsmål till byrån överlämna alla uppgifter som kan ha samband med eventuella fall av bedrägeri, korruption eller all annan olaglig verksamhet, som riktar sig mot Europeiska gemenskapernas ekonomiska intressen.




  2.
     
  Institutioner, organ och byråer och, i den mån den nationella lagstiftningen tillåter detta, medlemsstaterna, ska på begäran av byrån eller på eget initiativ överlämna alla handlingar och uppgifter som de innehar och som gäller en pågående utredning
  .” |
| --- | --- |

7)

Artikel 7.1 och 7.2 ska ersättas med följande:

”
  1
  .   
  Institutioner, organ och byråer ska utan dröjsmål till byrån överlämna alla uppgifter som kan ha samband med eventuella fall av bedrägeri, korruption eller all annan olaglig verksamhet, som riktar sig mot Europeiska gemenskapernas ekonomiska intressen.

2.
     
  Institutioner, organ och byråer och, i den mån den nationella lagstiftningen tillåter detta, medlemsstaterna, ska på begäran av byrån eller på eget initiativ överlämna alla handlingar och uppgifter som de innehar och som gäller en pågående utredning
  .”

| 8) | Följande artiklar ska införas ║:
  ”Artikel 7a
  Procedurgarantier
  1.   Byrån ska i sina utredningar beakta omständigheter som talar såväl för som emot de personer som är berörda.
  Utredningarna ska genomföras på ett objektivt och opartiskt sätt, i enlighet med principen om oskuldspresumtion och procedurgarantierna, vilka preciseras i de förfaranderegler för OLAF:s utredningar som avses i artikel 15a
  .
  2.   Om en utredning tyder på att en ekonomisk aktör eller en ledamot, chef, tjänsteman eller annan anställd, eller uppdragstagare för en institution, ett organ eller en byrå kan vara involverade i ett ärende under utredning ska han eller hon informeras såvida det inte skadar utredningen.


  Innan utredningens slutrapport utarbetats får
  under inga omständigheter ▐ slutsatser som avser namngivna fysiska eller juridiska personer dras i en utredning utan att de fått tillfälle att yttra sig,
  antingen skriftligen eller vid ett samtal med de anställda som byrån utsett
  , om samtliga omständigheter som gäller dem. En sammanfattning av dessa omständigheter ska lämnas, tillsammans med inbjudan att yttra sig,
  till de berörda personerna, vilka ska överlämna sina synpunkter inom den tidsfrist som byrån angivit. Vid ett samtal får de
  berörda ▐ biträdas av en person de själva väljer. Alla berörda personer får yttra sig på vilket av gemenskapens officiella språk de vill. Gemenskapens tjänstemän eller övriga anställda får dock uppmanas att yttra sig på ett av gemenskapens officiella språk som de har fördjupade kunskaper i. En personligen involverad person har rätt att inte röja sin inblandning.
  När det av utredningsskäl är nödvändigt att iaktta absolut sekretess
  eller när
  man använder utredningsåtgärder som ingår i en nationell rättslig myndighets behörighetsområde
  i enlighet med den nationella rätt som är tillämplig på utredningar
  , får byråns generaldirektör besluta om att avvakta med att uppmana de involverade att yttra sig,
  med beaktande av bestämmelserna om kontroll av lagenligheten i artikel 14
  . Vid en intern utredning fattar byråns generaldirektör detta beslut
  efter att ha informerat
  institutionen, organet eller byrån som den berörda personen är knuten till.


  Institutionen, organet eller byrån ska i förekommande fall besluta om det är lämpligt att vidta eventuella säkerhetsåtgärder eller administrativa åtgärder, och då ta vederbörlig hänsyn till intresset att säkra en effektiv utredning och de särskilda sekretessåtgärder byrån rekommenderar. Institutionen, organet och byrån ska, i förekommande fall, utan dröjsmål informera OLAF om beslut som fattats om eventuella åtgärder enligt denna artikel, eller om nödvändigheten att inleda ett kompletterande disciplinärt förfarande avseende handlingar för vilka institutionen, organet eller byrån är behörigt enligt tjänsteföreskrifterna. Ett kompletterande disciplinärt förfarande kan inledas efter samråd med byrån.


  3.   Inbjudan till intervju, vare sig det gäller vittnen eller personer som själva är involverade i den mening som avses i punkt 2, måste göras minst
  tio
  arbetsdagar i förväg. Denna tidsfrist får förkortas
  om
  den person som ska höras
  uttryckligen samtycker
  . Inbjudan ska bl. a. innehålla en förteckning över de rättigheter personen har. Byrån ska upprätta ett protokoll och ge personen tillgång till det, varvid denne antingen kan godkänna det eller lägga till sina synpunkter.
  Om det under intervjun framkommer
  belägg för
  att personen i fråga kan vara involverad i de omständigheter som är under utredning, ska de procedurregler som föreskrivs i punkt 2 omedelbart tillämpas.
  4.   De procedurgarantier som föreskrivs i denna artikel ska tillämpas utan att det påverkar:






  a) | ett mer omfattande skydd som eventuellt följer av regler i fördragen,
  Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  eller
  alla andra
  tillämpliga nationella bestämmelser
  eller gemenskapsbestämmelser, inklusive protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier
  , |
| --- | --- | --- |

8)

Följande artiklar ska införas ║:

”Artikel 7a

Procedurgarantier

1.   Byrån ska i sina utredningar beakta omständigheter som talar såväl för som emot de personer som är berörda.
  Utredningarna ska genomföras på ett objektivt och opartiskt sätt, i enlighet med principen om oskuldspresumtion och procedurgarantierna, vilka preciseras i de förfaranderegler för OLAF:s utredningar som avses i artikel 15a
  .

2.   Om en utredning tyder på att en ekonomisk aktör eller en ledamot, chef, tjänsteman eller annan anställd, eller uppdragstagare för en institution, ett organ eller en byrå kan vara involverade i ett ärende under utredning ska han eller hon informeras såvida det inte skadar utredningen.

Innan utredningens slutrapport utarbetats får
  under inga omständigheter ▐ slutsatser som avser namngivna fysiska eller juridiska personer dras i en utredning utan att de fått tillfälle att yttra sig,
  antingen skriftligen eller vid ett samtal med de anställda som byrån utsett
  , om samtliga omständigheter som gäller dem. En sammanfattning av dessa omständigheter ska lämnas, tillsammans med inbjudan att yttra sig,
  till de berörda personerna, vilka ska överlämna sina synpunkter inom den tidsfrist som byrån angivit. Vid ett samtal får de
  berörda ▐ biträdas av en person de själva väljer. Alla berörda personer får yttra sig på vilket av gemenskapens officiella språk de vill. Gemenskapens tjänstemän eller övriga anställda får dock uppmanas att yttra sig på ett av gemenskapens officiella språk som de har fördjupade kunskaper i. En personligen involverad person har rätt att inte röja sin inblandning.

När det av utredningsskäl är nödvändigt att iaktta absolut sekretess
  eller när
  man använder utredningsåtgärder som ingår i en nationell rättslig myndighets behörighetsområde
  i enlighet med den nationella rätt som är tillämplig på utredningar
  , får byråns generaldirektör besluta om att avvakta med att uppmana de involverade att yttra sig,
  med beaktande av bestämmelserna om kontroll av lagenligheten i artikel 14
  . Vid en intern utredning fattar byråns generaldirektör detta beslut
  efter att ha informerat
  institutionen, organet eller byrån som den berörda personen är knuten till.

Institutionen, organet eller byrån ska i förekommande fall besluta om det är lämpligt att vidta eventuella säkerhetsåtgärder eller administrativa åtgärder, och då ta vederbörlig hänsyn till intresset att säkra en effektiv utredning och de särskilda sekretessåtgärder byrån rekommenderar. Institutionen, organet och byrån ska, i förekommande fall, utan dröjsmål informera OLAF om beslut som fattats om eventuella åtgärder enligt denna artikel, eller om nödvändigheten att inleda ett kompletterande disciplinärt förfarande avseende handlingar för vilka institutionen, organet eller byrån är behörigt enligt tjänsteföreskrifterna. Ett kompletterande disciplinärt förfarande kan inledas efter samråd med byrån.

3.   Inbjudan till intervju, vare sig det gäller vittnen eller personer som själva är involverade i den mening som avses i punkt 2, måste göras minst
  tio
  arbetsdagar i förväg. Denna tidsfrist får förkortas
  om
  den person som ska höras
  uttryckligen samtycker
  . Inbjudan ska bl. a. innehålla en förteckning över de rättigheter personen har. Byrån ska upprätta ett protokoll och ge personen tillgång till det, varvid denne antingen kan godkänna det eller lägga till sina synpunkter.

Om det under intervjun framkommer
  belägg för
  att personen i fråga kan vara involverad i de omständigheter som är under utredning, ska de procedurregler som föreskrivs i punkt 2 omedelbart tillämpas.

4.   De procedurgarantier som föreskrivs i denna artikel ska tillämpas utan att det påverkar:

a)

ett mer omfattande skydd som eventuellt följer av regler i fördragen,
  Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  eller
  alla andra
  tillämpliga nationella bestämmelser
  eller gemenskapsbestämmelser, inklusive protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier
  ,

| b) | rättigheter och skyldigheter enligt
  Europaparlamentets ledamotsstadga och
  tjänsteföreskrifterna. |
| --- | --- |

b)

rättigheter och skyldigheter enligt
  Europaparlamentets ledamotsstadga och
  tjänsteföreskrifterna.

Artikel 7b

Information om nedläggning av utredningen utan vidare åtgärder

Om det efter en utredning visar sig att anklagelserna inte kan vidhållas mot en ekonomisk aktör eller en ledamot, chef, tjänsteman eller annan anställd, eller uppdragstagare för en institution, ett organ eller en byrå ska utredningen i fråga läggas ner utan vidare åtgärd genom ett beslut av byråns generaldirektör, som skriftligen ska underrätta de berörda,
  inom tio arbetsdagar efter att beslutet fattats
  , och i förekommande fall även deras institution, organ eller byrå.

Artikel 7c

Journalistiskt källskydd

För att möjliggöra en objektiv information till de europeiska skattebetalarna och för att garantera journalistisk frihet måste samtliga EU:s organ som är inblandade i utredningsarbetet respektera principen om journalistiskt källskydd i enlighet med nationell lagstiftning
  .”

| 9) | Artikel 8.3 och 8.4 ska ersättas med följande:
  ”3.   OLAF ska följa gemenskapsbestämmelserna och nationella bestämmelser om skydd av personuppgifter, särskilt dem som framgår av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (6).
  4.   Byråns generaldirektör ska ansvara för att bestämmelserna i den här artikeln och i artikel 287 i fördraget följs. |
| --- | --- |

9)

Artikel 8.3 och 8.4 ska ersättas med följande:

”3.   OLAF ska följa gemenskapsbestämmelserna och nationella bestämmelser om skydd av personuppgifter, särskilt dem som framgår av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (6).

4.   Byråns generaldirektör ska ansvara för att bestämmelserna i den här artikeln och i artikel 287 i fördraget följs.

| 10) | Följande artikel ska införas ║:
  ”Artikel 8a

  Delgivning av slutrapporten när utredningen avslutas

  Innan den slutliga utredningsrapporten överlämnas till de berörda institutionerna, organen eller byråerna eller medlemsstaternas behöriga myndigheter ska byrån överlämna slutsatserna och rekommendationerna i slutrapporten till dem som är personligen involverade i den interna eller externa utredningen.
  Byråns generaldirektör får besluta att avstå från den delgivning som avses i första stycket endast om ärendet kräver absolut sekretess
  eller
  utredningsåtgärder som ingår i en nationell rättslig myndighets behörighetsområde,
  i enlighet med tillämplig nationell rätt för utredningar
  . Vid en intern utredning ska byråns generaldirektör fatta detta beslut
  efter att vederbörligen ha informerat
  institutionen, organet eller byrån som den berörda personen är knuten till.
  Om de personligt involverade anser att procedurgarantierna i artikel 6.5 och artikel 7a inte har följts och att detta kan ha påverkat slutsatserna i utredningen får de begära ett yttrande från
  övervakningskommittén, i enlighet med förfarandet i artikel 14a
  , inom tio arbetsdagar från det att de mottagit slutsatserna i slutrapporten.” |
| --- | --- |

10)

Följande artikel ska införas ║:

”Artikel 8a

Delgivning av slutrapporten när utredningen avslutas

Innan den slutliga utredningsrapporten överlämnas till de berörda institutionerna, organen eller byråerna eller medlemsstaternas behöriga myndigheter ska byrån överlämna slutsatserna och rekommendationerna i slutrapporten till dem som är personligen involverade i den interna eller externa utredningen.

Byråns generaldirektör får besluta att avstå från den delgivning som avses i första stycket endast om ärendet kräver absolut sekretess
  eller
  utredningsåtgärder som ingår i en nationell rättslig myndighets behörighetsområde,
  i enlighet med tillämplig nationell rätt för utredningar
  . Vid en intern utredning ska byråns generaldirektör fatta detta beslut
  efter att vederbörligen ha informerat
  institutionen, organet eller byrån som den berörda personen är knuten till.

Om de personligt involverade anser att procedurgarantierna i artikel 6.5 och artikel 7a inte har följts och att detta kan ha påverkat slutsatserna i utredningen får de begära ett yttrande från
  övervakningskommittén, i enlighet med förfarandet i artikel 14a
  , inom tio arbetsdagar från det att de mottagit slutsatserna i slutrapporten.”

| 11) | Artikel 9 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”När byrån har avslutat en utredning, ska den under byråns generaldirektörs överinseende upprätta en rapport som ▐ ska redogöra för förfarandet,
  de genomförda utredningsåtgärderna
  , den rättsliga grunden, de omständigheter som konstaterats och deras juridiska innebörd ▐ samt utredningens slutsatser, inklusive rekommendationer om en lämplig uppföljning.
  I denna rapport ska de uppskattade ekonomiska skadorna anges samt de belopp som ska återkrävas. I de förfaranderegler för OLAF:s utredningar som avses i artikel 15a specificeras alla övriga delar som ska ingå i rapporten i syfte att återkräva medel, ett ansvar som åligger de behöriga utanordnarna
  .” |
| --- | --- | --- |

11)

Artikel 9 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”När byrån har avslutat en utredning, ska den under byråns generaldirektörs överinseende upprätta en rapport som ▐ ska redogöra för förfarandet,
  de genomförda utredningsåtgärderna
  , den rättsliga grunden, de omständigheter som konstaterats och deras juridiska innebörd ▐ samt utredningens slutsatser, inklusive rekommendationer om en lämplig uppföljning.
  I denna rapport ska de uppskattade ekonomiska skadorna anges samt de belopp som ska återkrävas. I de förfaranderegler för OLAF:s utredningar som avses i artikel 15a specificeras alla övriga delar som ska ingå i rapporten i syfte att återkräva medel, ett ansvar som åligger de behöriga utanordnarna
  .”

| b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   En rapport som upprättas efter en extern utredning och alla handlingar som har anknytning till den ska överlämnas till de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna, i enlighet med bestämmelserna om externa utredningar, och till kommissionen. Om det kan ske utan hinder av nationell lagstiftning ska de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna informera byråns generaldirektör om hur de överlämnade utredningsrapporterna följts upp.
  I detta syfte ska de överlämna en rapport över gjorda framsteg till byråns generaldirektör var sjätte månad eller, i förekommande fall, inom den tidsfrist som byråns generaldirektör fastställt
  .


  Byrån ska till behöriga myndigheter i tredjeländer, i enlighet med de avtal om samarbete och ömsesidigt bistånd som ingåtts med kommissionen, liksom till internationella organisationer, i enlighet med de avtal som ingåtts med kommissionen, överlämna slutsatserna och rekommendationerna i den rapport som upprättats efter en extern utredning samt alla handlingar som har anknytning till den. Kommissionen ska se till att de behöriga myndigheterna i tredjeländer, vilka fastställts som byråns kontaktpunkter i avtalen om samarbete och ömsesidigt bistånd, informerar byråns generaldirektör, såvida den nationella lagstiftningen inte förhindrar detta, om den uppföljning som gjorts till följd av slutsatserna och rekommendationerna i den slutliga utredningsrapporten. På samma sätt ska kommissionen se till att de internationella organisationerna informerar byråns generaldirektör om den uppföljning som gjorts till följd av slutsatserna och rekommendationerna i den slutliga utredningsrapporten. I detta syfte ska de överlämna en rapport över gjorda framsteg till byråns generaldirektör var sjätte månad eller, i förekommande, fall inom den tidsfristen som byråns generaldirektör fastställt
  .” |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   En rapport som upprättas efter en extern utredning och alla handlingar som har anknytning till den ska överlämnas till de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna, i enlighet med bestämmelserna om externa utredningar, och till kommissionen. Om det kan ske utan hinder av nationell lagstiftning ska de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna informera byråns generaldirektör om hur de överlämnade utredningsrapporterna följts upp.
  I detta syfte ska de överlämna en rapport över gjorda framsteg till byråns generaldirektör var sjätte månad eller, i förekommande fall, inom den tidsfrist som byråns generaldirektör fastställt
  .

Byrån ska till behöriga myndigheter i tredjeländer, i enlighet med de avtal om samarbete och ömsesidigt bistånd som ingåtts med kommissionen, liksom till internationella organisationer, i enlighet med de avtal som ingåtts med kommissionen, överlämna slutsatserna och rekommendationerna i den rapport som upprättats efter en extern utredning samt alla handlingar som har anknytning till den. Kommissionen ska se till att de behöriga myndigheterna i tredjeländer, vilka fastställts som byråns kontaktpunkter i avtalen om samarbete och ömsesidigt bistånd, informerar byråns generaldirektör, såvida den nationella lagstiftningen inte förhindrar detta, om den uppföljning som gjorts till följd av slutsatserna och rekommendationerna i den slutliga utredningsrapporten. På samma sätt ska kommissionen se till att de internationella organisationerna informerar byråns generaldirektör om den uppföljning som gjorts till följd av slutsatserna och rekommendationerna i den slutliga utredningsrapporten. I detta syfte ska de överlämna en rapport över gjorda framsteg till byråns generaldirektör var sjätte månad eller, i förekommande, fall inom den tidsfristen som byråns generaldirektör fastställt
  .”

| c) | Följande punkt ska införas ║:
  ”När den rapport som upprättas efter en intern utredning
  avslöjar uppgifter om
  omständigheter som kan leda till straffrättsliga påföljder ska slutrapporten överlämnas till den berörda medlemsstatens rättsliga myndigheter
  och, utan att det påverkar tillämpningen av nationella bestämmelser för rättsliga förfaranden
  , till den institution, det organ eller den byrå som berörs enligt punkt 4. ▐” |
| --- | --- |

c)

Följande punkt ska införas ║:

”När den rapport som upprättas efter en intern utredning
  avslöjar uppgifter om
  omständigheter som kan leda till straffrättsliga påföljder ska slutrapporten överlämnas till den berörda medlemsstatens rättsliga myndigheter
  och, utan att det påverkar tillämpningen av nationella bestämmelser för rättsliga förfaranden
  , till den institution, det organ eller den byrå som berörs enligt punkt 4. ▐”

| d) | Punkt 4 ska ersättas med följande:


  ”
  4
  .   
  En rapport som upprättas efter en intern utredning och alla handlingar som har anknytning till den ska överlämnas till den berörda institutionen, det berörda organet eller den berörda byrån. Institutionerna, organen eller byråerna ska vidta de åtgärder, i synnerhet disciplinära och rättsliga åtgärder, som resultaten av de interna utredningarna påkallar, och informera byråns generaldirektör om detta. I detta syfte ska de överlämna en rapport över gjorda framsteg till byråns generaldirektör var sjätte månad eller, i förekommande fall, inom den tidsfristen som denne fastställt
  .” |
| --- | --- |

d)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”
  4
  .   
  En rapport som upprättas efter en intern utredning och alla handlingar som har anknytning till den ska överlämnas till den berörda institutionen, det berörda organet eller den berörda byrån. Institutionerna, organen eller byråerna ska vidta de åtgärder, i synnerhet disciplinära och rättsliga åtgärder, som resultaten av de interna utredningarna påkallar, och informera byråns generaldirektör om detta. I detta syfte ska de överlämna en rapport över gjorda framsteg till byråns generaldirektör var sjätte månad eller, i förekommande fall, inom den tidsfristen som denne fastställt
  .”

| e) | Följande punkt ska läggas till ║:
  ”En uppgiftslämnare som lämnat byrån uppgifter om misstänkta bedrägerier eller oegentligheter får på begäran informeras av byrån om att en utredning avslutats och, i förekommande fall, om att en slutrapport överlämnats till behöriga myndigheter. Byrån får dock avslå en sådan begäran om den anser att den kan skada de berördas rättmätiga intressen, utredningens effektivitet och uppföljning eller sekretesskraven.” |
| --- | --- |

e)

Följande punkt ska läggas till ║:

”En uppgiftslämnare som lämnat byrån uppgifter om misstänkta bedrägerier eller oegentligheter får på begäran informeras av byrån om att en utredning avslutats och, i förekommande fall, om att en slutrapport överlämnats till behöriga myndigheter. Byrån får dock avslå en sådan begäran om den anser att den kan skada de berördas rättmätiga intressen, utredningens effektivitet och uppföljning eller sekretesskraven.”

| 12) | Artikel 10 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 10

  Informationsutbyte mellan byrån och medlemsstaternas nationella myndigheter

  1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 8 och 9 eller bestämmelserna i förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 får byrån när som helst till de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna överlämna uppgifter som har inhämtats i samband med externa utredningar.


  Beslut om att överlämna uppgifter ska fattas av byråns generaldirektör efter samråd med byråns verkställande kommitté och i enlighet med den kontroll av lagenligheten som föreskrivs i artikel 14.2.


  2.   Utan att det påverkar artiklarna 8 och 9 ska byråns generaldirektör under pågående internutredning till de rättsliga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna överlämna uppgifter som byrån fått fram om omständigheter som kräver utredningsåtgärder som ingår i en nationell rättslig myndighets behörighetsområde, eller som med tanke på deras allvar kräver en brådskande straffrättslig uppföljning. I så fall ska byråns generaldirektör informera institutionen, organet eller byrån om detta i förväg. De överlämnade upplysningarna ska särskilt ange vem som utreds, och innehålla en sammanfattning av konstaterade omständigheter, en preliminär rättslig bedömning och en bedömning av eventuell ekonomisk skada.


  Beslut om att överlämna uppgifter ska fattas av byråns generaldirektör efter samråd med byråns verkställande kommitté och i enlighet med den kontroll av lagenligheten som föreskrivs i artikel 14.2.


  Innan de uppgifter som anges i första stycket överlämnas,
  och såvitt detta inte skadar utredningsarbetet
  , ska byrån ge de personer som utpekas i utredningen tillfälle att yttra sig om de omständigheter som gäller dem, enligt villkoren och bestämmelserna i artikel 7a.2, andra och tredje styckena.
  3.   Om det kan ske utan hinder av nationell lagstiftning ska de behöriga myndigheterna, särskilt de rättsliga myndigheterna, i den berörda medlemsstaten informera byråns generaldirektör om hur de uppgifter som överlämnats enligt denna artikel följts upp.


  4.
     
  Informationsutbytet och samarbetet mellan byrån och medlemsstaternas behöriga myndigheter samt alla åtgärder som vidtagits på grundval av information som lämnats till dem ska bli föremål för en regelbunden analys inom ramen för det samordningsförfarande som införs genom artikel 11a
  .” |
| --- | --- |

12)

Artikel 10 ska ersättas med följande:

”Artikel 10

Informationsutbyte mellan byrån och medlemsstaternas nationella myndigheter

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 8 och 9 eller bestämmelserna i förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 får byrån när som helst till de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna överlämna uppgifter som har inhämtats i samband med externa utredningar.

Beslut om att överlämna uppgifter ska fattas av byråns generaldirektör efter samråd med byråns verkställande kommitté och i enlighet med den kontroll av lagenligheten som föreskrivs i artikel 14.2.

2.   Utan att det påverkar artiklarna 8 och 9 ska byråns generaldirektör under pågående internutredning till de rättsliga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna överlämna uppgifter som byrån fått fram om omständigheter som kräver utredningsåtgärder som ingår i en nationell rättslig myndighets behörighetsområde, eller som med tanke på deras allvar kräver en brådskande straffrättslig uppföljning. I så fall ska byråns generaldirektör informera institutionen, organet eller byrån om detta i förväg. De överlämnade upplysningarna ska särskilt ange vem som utreds, och innehålla en sammanfattning av konstaterade omständigheter, en preliminär rättslig bedömning och en bedömning av eventuell ekonomisk skada.

Beslut om att överlämna uppgifter ska fattas av byråns generaldirektör efter samråd med byråns verkställande kommitté och i enlighet med den kontroll av lagenligheten som föreskrivs i artikel 14.2.

Innan de uppgifter som anges i första stycket överlämnas,
  och såvitt detta inte skadar utredningsarbetet
  , ska byrån ge de personer som utpekas i utredningen tillfälle att yttra sig om de omständigheter som gäller dem, enligt villkoren och bestämmelserna i artikel 7a.2, andra och tredje styckena.

3.   Om det kan ske utan hinder av nationell lagstiftning ska de behöriga myndigheterna, särskilt de rättsliga myndigheterna, i den berörda medlemsstaten informera byråns generaldirektör om hur de uppgifter som överlämnats enligt denna artikel följts upp.

4.
     
  Informationsutbytet och samarbetet mellan byrån och medlemsstaternas behöriga myndigheter samt alla åtgärder som vidtagits på grundval av information som lämnats till dem ska bli föremål för en regelbunden analys inom ramen för det samordningsförfarande som införs genom artikel 11a
  .”

| 13) | Följande artiklar ska införas:


  ”Artikel 10a
  Informationsutbyte mellan byrån och intresserade institutioner


  1.
     
  Byråns generaldirektör ska regelbundet och åtminstone en gång per år rapportera till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och revisionsrätten om resultaten av de utredningar som görs av byrån, och då beakta deras förtroliga karaktär, berörda personers legitima rättigheter och, i förekommande fall, tillämpliga nationella bestämmelser för de rättsliga förfarandena.




  Byråns generaldirektör ska agera i enlighet med den princip om oberoende som karakteriserar dennes uppdrag.




  2.
     
  Europaparlamentet, rådet, kommissionen och revisionsrätten ska säkerställa att sekretess iakttas beträffande de utredningar som görs av byrån, liksom att berörda personers legitima rättigheter och, om rättsliga förfaranden har inletts, tillämpliga nationella bestämmelser för dessa förfaranden respekteras.




  3.
     
  Byrån och de berörda institutionerna kan ingå avtal om överföring av all information som är nödvändig för att byrån ska kunna fullgöra sitt uppdrag, i enlighet med de principer som fastställts i punkt 1 och 2.


  Artikel 10b
  Information till allmänheten


  Byråns generaldirektör ska se till att informationen till allmänheten ges på ett neutralt och opartiskt sätt samt i enlighet med de principer som fastställts i artikel 10a.




  I förfarandereglerna för OLAF:s utredningar, som antagits enligt artikel 15a, specificeras reglerna för att förhindra otillåten spridning av uppgifter om byråns operativa verksamhet och de disciplinära åtgärder som ska tillämpas i händelse av läckor, i enlighet med artikel 8.3
  .” |
| --- | --- |

13)

Följande artiklar ska införas:

”Artikel 10a

Informationsutbyte mellan byrån och intresserade institutioner

1.
     
  Byråns generaldirektör ska regelbundet och åtminstone en gång per år rapportera till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och revisionsrätten om resultaten av de utredningar som görs av byrån, och då beakta deras förtroliga karaktär, berörda personers legitima rättigheter och, i förekommande fall, tillämpliga nationella bestämmelser för de rättsliga förfarandena.

Byråns generaldirektör ska agera i enlighet med den princip om oberoende som karakteriserar dennes uppdrag.

2.
     
  Europaparlamentet, rådet, kommissionen och revisionsrätten ska säkerställa att sekretess iakttas beträffande de utredningar som görs av byrån, liksom att berörda personers legitima rättigheter och, om rättsliga förfaranden har inletts, tillämpliga nationella bestämmelser för dessa förfaranden respekteras.

3.
     
  Byrån och de berörda institutionerna kan ingå avtal om överföring av all information som är nödvändig för att byrån ska kunna fullgöra sitt uppdrag, i enlighet med de principer som fastställts i punkt 1 och 2.

Artikel 10b

Information till allmänheten

Byråns generaldirektör ska se till att informationen till allmänheten ges på ett neutralt och opartiskt sätt samt i enlighet med de principer som fastställts i artikel 10a.

I förfarandereglerna för OLAF:s utredningar, som antagits enligt artikel 15a, specificeras reglerna för att förhindra otillåten spridning av uppgifter om byråns operativa verksamhet och de disciplinära åtgärder som ska tillämpas i händelse av läckor, i enlighet med artikel 8.3
  .”

| 14) | Artikel 11 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”
  Övervakningskommittén ska genom regelbunden kontroll av utredningsarbetet se till att byrån med fullt oberoende utövar de befogenheter som den tilldelats genom denna förordning. Övervakningskommittén ska
  .








  a) | bevaka att bestämmelserna om informationsutbyte mellan byrån, institutionerna, organen och byråerna följs, |
| --- | --- | --- | --- |

14)

Artikel 11 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”
  Övervakningskommittén ska genom regelbunden kontroll av utredningsarbetet se till att byrån med fullt oberoende utövar de befogenheter som den tilldelats genom denna förordning. Övervakningskommittén ska
  .

a)

bevaka att bestämmelserna om informationsutbyte mellan byrån, institutionerna, organen och byråerna följs,

| b) | bevaka tillämpningen av procedurgarantierna och utredningstiden, med hjälp av den regelbundna statistik samt de upplysningar och de rapporter från utredningar som överlämnats till kommittén av byråns generaldirektör liksom med hjälp av de yttranden ▐ som utarbetas ▐ av den rättsövervakande rådgivaren ▐, |
| --- | --- |

b)

bevaka tillämpningen av procedurgarantierna och utredningstiden, med hjälp av den regelbundna statistik samt de upplysningar och de rapporter från utredningar som överlämnats till kommittén av byråns generaldirektör liksom med hjälp av de yttranden ▐ som utarbetas ▐ av den rättsövervakande rådgivaren ▐,

| c) | bistå byråns generaldirektör genom att se till att byrån har nödvändiga resurser till sitt förfogande för att kunna fullgöra sin utredningsfunktion, |
| --- | --- |

c)

bistå byråns generaldirektör genom att se till att byrån har nödvändiga resurser till sitt förfogande för att kunna fullgöra sin utredningsfunktion,

| d) | lämna yttranden och rekommendationer om








  — | utredningsprioriteringarna, |
| --- | --- | --- |

d)

lämna yttranden och rekommendationer om

—

utredningsprioriteringarna,

| — | utredningstiden och uppföljningen av utredningarna, |
| --- | --- |

—

utredningstiden och uppföljningen av utredningarna,

| — | förfarandereglerna för OLAF:s utredningar, |
| --- | --- |

—

förfarandereglerna för OLAF:s utredningar,

| e) | lämna yttranden om byråns generaldirektörs interventioner vid Europeiska gemenskapens domstol och nationella domstolar, |
| --- | --- |

e)

lämna yttranden om byråns generaldirektörs interventioner vid Europeiska gemenskapens domstol och nationella domstolar,

| f) | bistå byråns generaldirektör i samordningsförfarandet. |
| --- | --- |

f)

bistå byråns generaldirektör i samordningsförfarandet.

| g) | har möjlighet att väcka talan mot kommissionen eller någon annan institution vid EG-domstolen när den anser att dessa institutioner vidtagit åtgärder som ifrågasätter oberoendet för byråns generaldirektör. |
| --- | --- |

g)

har möjlighet att väcka talan mot kommissionen eller någon annan institution vid EG-domstolen när den anser att dessa institutioner vidtagit åtgärder som ifrågasätter oberoendet för byråns generaldirektör.

Övervakningskommittén ska yttra sig till byråns generaldirektör, på eget initiativ eller på begäran från byråns generaldirektör eller någon institution, något organ eller någon byrå, utan att störa pågående utredningar. En kopia av yttrandet ska lämnas till den som begärt yttrandet.”

| b) | Punkt 2 ska ersättas med följande:


  ”
  2
  .   
  Kommittén ska bestå av fem utomstående oberoende personer, som vid tidpunkten för utnämningen innehar högt uppsatta befattningar inom rättsväsendet eller utredningsverksamheten eller andra jämförbara uppgifter på det område där byrån verkar. De ska ha kunskaper om hur EU-institutionerna fungerar och utöver sitt förstaspråk även behärska ytterligare ett av unionens officiella språk.




  Kommitténs ledamöter ska utses av Europaparlamentet, rådet och kommissionen i samförstånd. Inbjudan att inkomma med ansökningar ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. Fem personer ska väljas ut på grundval av en ’förurvalslista’ som kommissionen lägger fram och som innehåller minst tolv sökande
  .” |
| --- | --- |

b)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”
  2
  .   
  Kommittén ska bestå av fem utomstående oberoende personer, som vid tidpunkten för utnämningen innehar högt uppsatta befattningar inom rättsväsendet eller utredningsverksamheten eller andra jämförbara uppgifter på det område där byrån verkar. De ska ha kunskaper om hur EU-institutionerna fungerar och utöver sitt förstaspråk även behärska ytterligare ett av unionens officiella språk.

Kommitténs ledamöter ska utses av Europaparlamentet, rådet och kommissionen i samförstånd. Inbjudan att inkomma med ansökningar ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. Fem personer ska väljas ut på grundval av en ’förurvalslista’ som kommissionen lägger fram och som innehåller minst tolv sökande
  .”

| c) | Punkt 3 ska ersättas med följande:


  ”
  3
  .   
  Ledamöterna ska utses för en period på fem år. Deras mandat får inte förnyas. I syfte att bevara sakkunskapen inom kommittén bör ledamöterna utses fortlöpande i intervaller
  .” |
| --- | --- |

c)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”
  3
  .   
  Ledamöterna ska utses för en period på fem år. Deras mandat får inte förnyas. I syfte att bevara sakkunskapen inom kommittén bör ledamöterna utses fortlöpande i intervaller
  .”

| d) | Punkterna 6, 7 och 8 ska ersättas med följande:


  ”
  6
  .   
  Övervakningskommittén ska utse sin ordförande. Den ska anta sin arbetsordning, som innan den antas ska överlämnas till Europaparlamentet, rådet och kommissionen för yttrande. Övervakningskommitténs sammanträden ska sammankallas på initiativ av dess ordförande eller byråns generaldirektör. Övervakningskommittén ska fatta beslut med en majoritet av sina ledamöter. Byrån ska fungera som dess sekretariat.


  7.   Byråns generaldirektör ska en gång om året till övervakningskommittén överlämna en plan för byråns utredningsverksamhet. Han eller hon ska regelbundet underrätta kommittén om byråns verksamhet och utredningar och om uppföljningen av dessa.
  Byråns generaldirektör ska underrätta övervakningskommittén om






  a) | de ärenden där institutionen, organet eller byrån inte har vidtagit åtgärder i enlighet med byråns generaldirektörs rekommendationer, |
| --- | --- | --- |

d)

Punkterna 6, 7 och 8 ska ersättas med följande:

”
  6
  .   
  Övervakningskommittén ska utse sin ordförande. Den ska anta sin arbetsordning, som innan den antas ska överlämnas till Europaparlamentet, rådet och kommissionen för yttrande. Övervakningskommitténs sammanträden ska sammankallas på initiativ av dess ordförande eller byråns generaldirektör. Övervakningskommittén ska fatta beslut med en majoritet av sina ledamöter. Byrån ska fungera som dess sekretariat.

7.   Byråns generaldirektör ska en gång om året till övervakningskommittén överlämna en plan för byråns utredningsverksamhet. Han eller hon ska regelbundet underrätta kommittén om byråns verksamhet och utredningar och om uppföljningen av dessa.

Byråns generaldirektör ska underrätta övervakningskommittén om

a)

de ärenden där institutionen, organet eller byrån inte har vidtagit åtgärder i enlighet med byråns generaldirektörs rekommendationer,

| b) | de ärenden där
  medlemsstaternas behöriga myndigheter inte har vidtagit åtgärder i enlighet med byråns generaldirektörs rekommendationer
  . |
| --- | --- |

b)

de ärenden där
  medlemsstaternas behöriga myndigheter inte har vidtagit åtgärder i enlighet med byråns generaldirektörs rekommendationer
  .

8.   Övervakningskommittén ska varje år anta minst en verksamhetsrapport, som särskilt ska behandla
  utvärderingen av byråns oberoende
  , tillämpningen av procedurgarantierna och utredningstiden; rapporterna ska ställas till institutionerna. Kommittén får lägga fram rapporter för Europaparlamentet, rådet, kommissionen och revisionsrätten om resultaten och uppföljningen av utredningar som byrån har utfört.”

| 15) | Följande artikel ska införas ║:
  ”Artikel 11a
  Samordningsförfarande


  1.
     
  Ett samordningsförfarande ska inrättas mellan rådet, Europaparlamentet och kommissionen.




  2.
     
  Samordningsförfarandet ska omfatta








  a) | förbindelserna och samarbetet mellan byrån och medlemsstaterna samt mellan de sistnämnda, och särskilt








  — | samordningen av de åtgärder som vidtagits genom tillämpning av artikel 1, |
| --- | --- | --- | --- |

15)

Följande artikel ska införas ║:

”Artikel 11a

Samordningsförfarande

1.
     
  Ett samordningsförfarande ska inrättas mellan rådet, Europaparlamentet och kommissionen.

2.
     
  Samordningsförfarandet ska omfatta

a)

förbindelserna och samarbetet mellan byrån och medlemsstaterna samt mellan de sistnämnda, och särskilt

—

samordningen av de åtgärder som vidtagits genom tillämpning av artikel 1,

| — | genomförandet och tillämpningen av denna förordning, förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 och förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 samt konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen av den 26 juli 1995 och dess protokoll, |
| --- | --- |

—

genomförandet och tillämpningen av denna förordning, förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 och förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 samt konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen av den 26 juli 1995 och dess protokoll,

| — | uppföljningen av byråns slutliga utredningsrapporter samt uppföljningen av uppgifter som överlämnats av byrån, |
| --- | --- |

—

uppföljningen av byråns slutliga utredningsrapporter samt uppföljningen av uppgifter som överlämnats av byrån,

| b) | förbindelserna och samarbetet mellan byrån och institutioner, organ och byråer, inbegripet Eurojust och Europol, särskilt gällande det bistånd institutionerna erbjudit byrån och den uppföljning som skett av de slutliga utredningsrapporterna eller av de uppgifter som byrån överlämnat, |
| --- | --- |

b)

förbindelserna och samarbetet mellan byrån och institutioner, organ och byråer, inbegripet Eurojust och Europol, särskilt gällande det bistånd institutionerna erbjudit byrån och den uppföljning som skett av de slutliga utredningsrapporterna eller av de uppgifter som byrån överlämnat,

| c) | förbindelserna och samarbetet mellan byrån och tredjeländers behöriga myndigheter liksom med internationella organisationer, inom ramen för de avtal som avses i denna förordning, |
| --- | --- |

c)

förbindelserna och samarbetet mellan byrån och tredjeländers behöriga myndigheter liksom med internationella organisationer, inom ramen för de avtal som avses i denna förordning,

| d) | byråns prioriteringar för utredningsverksamheten, |
| --- | --- |

d)

byråns prioriteringar för utredningsverksamheten,

| e) | övervakningskommitténs rapporter och analyser. |
| --- | --- |

e)

övervakningskommitténs rapporter och analyser.

3.
     
  Samordningen ska äga rum minst en gång om året och på begäran från en av institutionerna.

4.
     
  Byråns generaldirektör och övervakningskommitténs ordförande ska medverka i samrådsförfarandet. Företrädare för revisionsrätten, Eurojust och Europol kan inbjudas.

5.
     
  Samordningen ska förberedas vid ett eller flera tekniska sammanträden. Sammanträdena sammankallas på begäran av en av institutionerna eller byrån.

6.
     
  Samordningsförfarandet ska inte i något fall ingripa i utredningsarbetet och ska genomföras med iakttagande av byråns generaldirektörs oberoende.

7.
     
  Institutionerna, organen, byråerna, OLAF och medlemsstaterna ska varje gång informera deltagarna i samordningsförfarandet om den uppföljning som skett av samrådsförfarandets slutsatser
  .”

| 16) | Artikel 12 ska ersättas med följande ║:
  ”Artikel 12

  Byråns generaldirektör



  1.
     
  Byrån ska ledas av en
  generaldirektör
  som ska utses av
  kommissionen för en period på
  fem år
  som får förlängas
  en gång
  .


  Europaparlamentet och rådet ska i samförstånd utse byråns generaldirektör på grundval av en lista med sex sökande som läggs fram av kommissionen. En inbjudan att inkomma med ansökningar ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.




  Byråns generaldirektör ska utses inom tre månader från den tidpunkt då kommissionen lägger fram listan med sökande. Totalt sett får utnämningsförfarandet inte överstiga nio månader och förfarandet ska inledas minst nio månader innan mandatet löper ut för den sittande byråns generaldirektör, vilken ska inneha sin tjänst fram till dess att den nye byråns generaldirektör påbörjar sitt mandat.




  Om Europaparlamentet och/eller rådet inte motsätter sig att byråns generaldirektörs mandat förlängs senast nio månader innan dennes mandat löper ut, ska kommissionen förlänga byråns generaldirektörs mandat. Om man motsätter sig en förlängning av mandatet, ska detta motiveras. Annars ska det utnämningsförfarande som föreskrivs i tredje stycket tillämpas.




  2.
     
  Byråns generaldirektör ska utses bland de sökande från medlemsstaterna som innehar eller har innehaft en högt uppsatt befattning inom rättsväsendet eller en verkställande funktion i samband med utredningar och som har operativ yrkeserfarenhet på åtminstone tio år från en tjänst med stort ledningsansvar. En betydande del av denna yrkeserfarenhet ska ha erhållits vid bekämpning av bedrägerier i medlemsstaterna och/eller inom gemenskaperna. Byråns generaldirektör ska ha ingående kunskaper om hur EU-institutionerna fungerar och förutom sitt modersmål även behärska ytterligare ett av unionens officiella språk. Dennes oberoende måste vara ställt utom allt tvivel.




  3.
     
  Vid fullgörandet av sin uppgift att inleda och utföra externa och interna utredningar och att upprätta rapporter över sådana utredningar, ska byråns generaldirektör varken begära eller ta emot instruktioner från någon regering, någon institution, något organ eller någon byrå. Om byråns generaldirektör anser att en åtgärd som vidtas av kommissionen gör att hans oberoende ifrågasätts ska han omedelbart informera övervakningskommittén för ett yttrande och eventuellt besluta att väcka talan mot den berörda institutionen vid EG-domstolen.




  Byråns generaldirektör ska regelbundet, inom ramen för det samordningsförfarande som avses i artikel 11a, rapportera till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och revisionsrätten om resultaten av de utredningar som görs av byrån, de uppföljningar som gjorts och de svårigheter man mött, med iakttagande av utredningarnas förtroliga karaktär, berörda personers legitima rättigheter och i förekommande fall tillämpliga nationella bestämmelser för rättsliga förfaranden.




  Dessa institutioner ska säkerställa att förtrolighet iakttas beträffande de utredningar som görs av byrån, liksom att berörda enskilda personers legitima rättigheter och, om rättsliga förfaranden har inletts, tillämpliga nationella bestämmelser för dessa förfaranden iakttas.


  4.   Innan kommissionen vidtar en disciplinär åtgärd mot byråns generaldirektör, ska den samråda med övervakningskommittén, som ska hålla ett möte med företrädare för
  Europaparlamentet och rådet
  inom ramen för
  det samordningsförfarande som föreskrivs i artikel 11a
  .
  Disciplinära åtgärder mot byråns generaldirektör ska motiveras i beslut, som ska överlämnas till Europaparlamentet, rådet och övervakningskommittén för kännedom.


  5.
     
  Byråns generaldirektör ska informera kommissionen om han eller hon avser att inleda en ny yrkesverksamhet inom två år efter att han eller hon lämnat sint tjänst, i enlighet med artikel 16 i tjänsteföreskrifterna.



  6.   Byråns generaldirektör ska, efter yttrande från övervakningskommittén, årligen fastställa en plan för byråns verksamhet och prioriteringarna för byråns utredningspolitik.

  7.   Byråns generaldirektör får skriftligen delegera sina uppgifter enligt artikel 5, artikel 6.3, artikel 7b och artikel 10.2 till en eller flera anställda vid byrån, på de villkor och inom de gränser byråns generaldirektör själv fastställer.” |
| --- | --- |

16)

Artikel 12 ska ersättas med följande ║:

”Artikel 12

Byråns generaldirektör

1.
     
  Byrån ska ledas av en
  generaldirektör
  som ska utses av
  kommissionen för en period på
  fem år
  som får förlängas
  en gång
  .

Europaparlamentet och rådet ska i samförstånd utse byråns generaldirektör på grundval av en lista med sex sökande som läggs fram av kommissionen. En inbjudan att inkomma med ansökningar ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Byråns generaldirektör ska utses inom tre månader från den tidpunkt då kommissionen lägger fram listan med sökande. Totalt sett får utnämningsförfarandet inte överstiga nio månader och förfarandet ska inledas minst nio månader innan mandatet löper ut för den sittande byråns generaldirektör, vilken ska inneha sin tjänst fram till dess att den nye byråns generaldirektör påbörjar sitt mandat.

Om Europaparlamentet och/eller rådet inte motsätter sig att byråns generaldirektörs mandat förlängs senast nio månader innan dennes mandat löper ut, ska kommissionen förlänga byråns generaldirektörs mandat. Om man motsätter sig en förlängning av mandatet, ska detta motiveras. Annars ska det utnämningsförfarande som föreskrivs i tredje stycket tillämpas.

2.
     
  Byråns generaldirektör ska utses bland de sökande från medlemsstaterna som innehar eller har innehaft en högt uppsatt befattning inom rättsväsendet eller en verkställande funktion i samband med utredningar och som har operativ yrkeserfarenhet på åtminstone tio år från en tjänst med stort ledningsansvar. En betydande del av denna yrkeserfarenhet ska ha erhållits vid bekämpning av bedrägerier i medlemsstaterna och/eller inom gemenskaperna. Byråns generaldirektör ska ha ingående kunskaper om hur EU-institutionerna fungerar och förutom sitt modersmål även behärska ytterligare ett av unionens officiella språk. Dennes oberoende måste vara ställt utom allt tvivel.

3.
     
  Vid fullgörandet av sin uppgift att inleda och utföra externa och interna utredningar och att upprätta rapporter över sådana utredningar, ska byråns generaldirektör varken begära eller ta emot instruktioner från någon regering, någon institution, något organ eller någon byrå. Om byråns generaldirektör anser att en åtgärd som vidtas av kommissionen gör att hans oberoende ifrågasätts ska han omedelbart informera övervakningskommittén för ett yttrande och eventuellt besluta att väcka talan mot den berörda institutionen vid EG-domstolen.

Byråns generaldirektör ska regelbundet, inom ramen för det samordningsförfarande som avses i artikel 11a, rapportera till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och revisionsrätten om resultaten av de utredningar som görs av byrån, de uppföljningar som gjorts och de svårigheter man mött, med iakttagande av utredningarnas förtroliga karaktär, berörda personers legitima rättigheter och i förekommande fall tillämpliga nationella bestämmelser för rättsliga förfaranden.

Dessa institutioner ska säkerställa att förtrolighet iakttas beträffande de utredningar som görs av byrån, liksom att berörda enskilda personers legitima rättigheter och, om rättsliga förfaranden har inletts, tillämpliga nationella bestämmelser för dessa förfaranden iakttas.

4.   Innan kommissionen vidtar en disciplinär åtgärd mot byråns generaldirektör, ska den samråda med övervakningskommittén, som ska hålla ett möte med företrädare för
  Europaparlamentet och rådet
  inom ramen för
  det samordningsförfarande som föreskrivs i artikel 11a
  .

Disciplinära åtgärder mot byråns generaldirektör ska motiveras i beslut, som ska överlämnas till Europaparlamentet, rådet och övervakningskommittén för kännedom.

5.
     
  Byråns generaldirektör ska informera kommissionen om han eller hon avser att inleda en ny yrkesverksamhet inom två år efter att han eller hon lämnat sint tjänst, i enlighet med artikel 16 i tjänsteföreskrifterna.

6.   Byråns generaldirektör ska, efter yttrande från övervakningskommittén, årligen fastställa en plan för byråns verksamhet och prioriteringarna för byråns utredningspolitik.

7.   Byråns generaldirektör får skriftligen delegera sina uppgifter enligt artikel 5, artikel 6.3, artikel 7b och artikel 10.2 till en eller flera anställda vid byrån, på de villkor och inom de gränser byråns generaldirektör själv fastställer.”

| 17) | Följande artikel ska införas:


  ”Artikel 12a
  Byråns generaldirektörs interventioner vid Europeiska gemenskapernas domstol och nationella domstolar


  Byråns generaldirektör kan intervenera i mål som behandlas i EG-domstolen som har samband med byråns verksamhet eller, i enlighet med nationell lagstiftning, i nationella domstolar.




  Innan han intervenerar inför EG-domstolen eller nationella domstolar ska byråns generaldirektör begära ett yttrande från övervakningskommittén
  .” |
| --- | --- |

17)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 12a

Byråns generaldirektörs interventioner vid Europeiska gemenskapernas domstol och nationella domstolar

Byråns generaldirektör kan intervenera i mål som behandlas i EG-domstolen som har samband med byråns verksamhet eller, i enlighet med nationell lagstiftning, i nationella domstolar.

Innan han intervenerar inför EG-domstolen eller nationella domstolar ska byråns generaldirektör begära ett yttrande från övervakningskommittén
  .”

| 18) | Artikel 13 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 13

  Finansiering

  Byråns anslag ska tas upp som ett samlat belopp under en särskild budgetrubrik inom kommissionens avsnitt i Europeiska unionen allmänna buget, och preciseras i en bilaga till detta avsnitt.
  Byråns tjänsteförteckning ska bifogas kommissionens tjänsteförteckning.” |
| --- | --- |

18)

Artikel 13 ska ersättas med följande:

”Artikel 13

Finansiering

Byråns anslag ska tas upp som ett samlat belopp under en särskild budgetrubrik inom kommissionens avsnitt i Europeiska unionen allmänna buget, och preciseras i en bilaga till detta avsnitt.

Byråns tjänsteförteckning ska bifogas kommissionens tjänsteförteckning.”

| 19) | Artikel 14 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 14

  Kontroll av lagenligheten av byråns utredningar

  1.   
  Kontrollen av lagenligheten när det gäller byråns utredningar syftar till att säkerställa respekt för procedurgarantierna och de grundläggande rättigheterna för de personer som berörs av en av byråns utredningar.


  2.   
  Kontrollen av lagenligheten ska genomföras innan en utredning inleds och innan den avslutas samt innan uppgifter överlämnas till de berörda medlemsstaternas behöriga myndigheter enligt artiklarna 9 och 10, liksom även i samband med en bedömning av utredningens absoluta sekretess.


  3.   
  Kontrollen av utredningarnas lagenlighet ska genomföras av de av byråns experter i juridik och utredningsförfaranden som är kvalificerade att inneha en befattning inom rättsväsendet i en medlemsstat. Deras utlåtande ska bifogas utredningens slutrapport.


  4.   
  De förfaranderegler för OLAF:s utredningar som avses i artikel 15a preciserar förfarandet för kontrollen av lagenligheten
  .” |
| --- | --- |

19)

Artikel 14 ska ersättas med följande:

”Artikel 14

Kontroll av lagenligheten av byråns utredningar

1.   
  Kontrollen av lagenligheten när det gäller byråns utredningar syftar till att säkerställa respekt för procedurgarantierna och de grundläggande rättigheterna för de personer som berörs av en av byråns utredningar.

2.   
  Kontrollen av lagenligheten ska genomföras innan en utredning inleds och innan den avslutas samt innan uppgifter överlämnas till de berörda medlemsstaternas behöriga myndigheter enligt artiklarna 9 och 10, liksom även i samband med en bedömning av utredningens absoluta sekretess.

3.   
  Kontrollen av utredningarnas lagenlighet ska genomföras av de av byråns experter i juridik och utredningsförfaranden som är kvalificerade att inneha en befattning inom rättsväsendet i en medlemsstat. Deras utlåtande ska bifogas utredningens slutrapport.

4.   
  De förfaranderegler för OLAF:s utredningar som avses i artikel 15a preciserar förfarandet för kontrollen av lagenligheten
  .”

| 20) | Följande artikel ska införas:


  ”Artikel 14a

  Inlämnande av klagomål från personer som berörs av byråns utredningar



  1.
     
  En person som personligen berörs av en utredning kan inlämna ett klagomål till övervakningskommittén och hävda att dennes procedurrättigheter och grundläggande rättigheter kränkts under utredningen. Efter att klagomålet mottagits ska övervakningskommittén utan dröjsmål vidarebefordra klagomålet till en rättsövervakande rådgivare.




  2.
     
  Byråns generaldirektör ska på övervakningskommitténs förslag utse en rättsövervakande rådgivare för en period på fem år, som inte får förlängas. Övervakningskommittén ska utarbeta sitt förslag på grundval av en förteckning över flera utvalda sökande sedan tjänsten utlysts.




  3.
     
  Den rättsövervakande rådgivaren ska vara fullständigt oavhängig i sin ämbetsutövning. Vid fullgörandet av sin uppgift ska denne varken begära eller ta emot instruktioner från någon. Den rättsövervakande rådgivaren ska inte utföra andra arbetsuppgifter vid byrån än de som avser övervakning av iakttagandet av procedurkrav.




  4.
     
  Den rättsövervakande rådgivaren är också behörig för att behandla klagomål från informatörer, inbegripet personer som faller under artikel 22 i tjänsteföreskrifterna.




  5.
     
  Den rättsövervakande rådgivaren ska lämna sitt utlåtande till klaganden, övervakningskommittén och byråns generaldirektör inom 30 arbetsdagar från det datum då klagomålet inlämnades.




  6.
     
  Den rättsövervakande rådgivaren ska lämna regelbundna verksamhetsrapporter till övervakningskommittén. Rådgivaren ska till övervakningskommittén och kommissionen lämna regelbundna rapporter med statistik och analyser avseende frågor i samband med klagomålen
  .” |
| --- | --- |

20)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 14a

Inlämnande av klagomål från personer som berörs av byråns utredningar

1.
     
  En person som personligen berörs av en utredning kan inlämna ett klagomål till övervakningskommittén och hävda att dennes procedurrättigheter och grundläggande rättigheter kränkts under utredningen. Efter att klagomålet mottagits ska övervakningskommittén utan dröjsmål vidarebefordra klagomålet till en rättsövervakande rådgivare.

2.
     
  Byråns generaldirektör ska på övervakningskommitténs förslag utse en rättsövervakande rådgivare för en period på fem år, som inte får förlängas. Övervakningskommittén ska utarbeta sitt förslag på grundval av en förteckning över flera utvalda sökande sedan tjänsten utlysts.

3.
     
  Den rättsövervakande rådgivaren ska vara fullständigt oavhängig i sin ämbetsutövning. Vid fullgörandet av sin uppgift ska denne varken begära eller ta emot instruktioner från någon. Den rättsövervakande rådgivaren ska inte utföra andra arbetsuppgifter vid byrån än de som avser övervakning av iakttagandet av procedurkrav.

4.
     
  Den rättsövervakande rådgivaren är också behörig för att behandla klagomål från informatörer, inbegripet personer som faller under artikel 22 i tjänsteföreskrifterna.

5.
     
  Den rättsövervakande rådgivaren ska lämna sitt utlåtande till klaganden, övervakningskommittén och byråns generaldirektör inom 30 arbetsdagar från det datum då klagomålet inlämnades.

6.
     
  Den rättsövervakande rådgivaren ska lämna regelbundna verksamhetsrapporter till övervakningskommittén. Rådgivaren ska till övervakningskommittén och kommissionen lämna regelbundna rapporter med statistik och analyser avseende frågor i samband med klagomålen
  .”

| 21) | Artikel 15
  ska ersättas med följande
  :
  ”
  Artikel 15




  Utvärderingsrapport




  Under år ...

   (7)

  ska kommissionen överlämna en rapport om tillämpningen av denna förordning, tillsammans med ett yttrande från övervakningskommittén, till Europaparlamentet och rådet. I denna rapport ska anges om det finns anledning att ändra denna förordning. Denna förordning ska under alla omständigheter omarbetas efter det att en europeisk åklagarmyndighet inrättats. |
| --- | --- |

21)

Artikel 15
  ska ersättas med följande
  :

”
  Artikel 15

Utvärderingsrapport

Under år ...

   (7)

  ska kommissionen överlämna en rapport om tillämpningen av denna förordning, tillsammans med ett yttrande från övervakningskommittén, till Europaparlamentet och rådet. I denna rapport ska anges om det finns anledning att ändra denna förordning. Denna förordning ska under alla omständigheter omarbetas efter det att en europeisk åklagarmyndighet inrättats.

| 22) | Följande artikel ska införas ║:
  ”Artikel 15a
  Förfaranderegler för OLAF:s utredningar


  1.
     
  Byrån ska anta ’förfaranderegler för OLAF:s utredningar’ och i denna integrera de rättsliga och, och framförallt, förfarandemässiga principer som fastställts i denna förordning. I dessa ska byråns operativa arbete beaktas.




  2.
     
  I förfarandereglerna för OLAF:s utredningar preciseras det praktiska genomförandet av byråns mandat och stadgar, de allmänna principer som styr utredningsförfarandet, de olika etapperna i utredningsförfarandet, de främsta utredningshandlingarna, de berörda personernas legitima rättigheter, procedurgarantierna, bestämmelserna om uppgiftsskydd och kommunikations- och informationspolitik samt tillgång till dokument, bestämmelserna om kontroll av lagenligheten och överklagningsmöjligheterna för berörda personer.




  3.
     
  Innan förfarandereglerna för OLAF:s utredningar antas ska Europaparlamentet, rådet, kommissionen och byråns övervakningskommitté få tillfälle att avge yttranden. Övervakningskommittén ska säkerställa byråns oberoende under förfarandet för att anta förfarandereglerna.




  4.
     
  Förfarandereglerna för OLAF:s utredningar kan uppdateras på förslag av byråns generaldirektör. I så fall ska det antagningsförfarande som avses i denna artikel tillämpas.




  5.
     
  De förfaranderegler för OLAF:s utredningar som antas av byrån ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning
  .”

  ▐ |
| --- | --- |

22)

Följande artikel ska införas ║:

”Artikel 15a

Förfaranderegler för OLAF:s utredningar

1.
     
  Byrån ska anta ’förfaranderegler för OLAF:s utredningar’ och i denna integrera de rättsliga och, och framförallt, förfarandemässiga principer som fastställts i denna förordning. I dessa ska byråns operativa arbete beaktas.

2.
     
  I förfarandereglerna för OLAF:s utredningar preciseras det praktiska genomförandet av byråns mandat och stadgar, de allmänna principer som styr utredningsförfarandet, de olika etapperna i utredningsförfarandet, de främsta utredningshandlingarna, de berörda personernas legitima rättigheter, procedurgarantierna, bestämmelserna om uppgiftsskydd och kommunikations- och informationspolitik samt tillgång till dokument, bestämmelserna om kontroll av lagenligheten och överklagningsmöjligheterna för berörda personer.

3.
     
  Innan förfarandereglerna för OLAF:s utredningar antas ska Europaparlamentet, rådet, kommissionen och byråns övervakningskommitté få tillfälle att avge yttranden. Övervakningskommittén ska säkerställa byråns oberoende under förfarandet för att anta förfarandereglerna.

4.
     
  Förfarandereglerna för OLAF:s utredningar kan uppdateras på förslag av byråns generaldirektör. I så fall ska det antagningsförfarande som avses i denna artikel tillämpas.

5.
     
  De förfaranderegler för OLAF:s utredningar som antas av byrån ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning
  .”

Artikel 2

Bestämmelsen i artikel 12.1 i förordning (EG) nr 1073/1999 i dess genom denna förordning ändrade lydelse ska inte tillämpas på byråns tjänsteutövande generaldirektör vid den tidpunkt denna förordning träder i kraft, vilkens tjänsteperiod förlängts med fem år.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den [...] dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ║den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 8, 12.1.2007, s. 1.

1

EUT C 8, 12.1.2007, s. 1.

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 20 november 2008.

2

Europaparlamentets ståndpunkt av den 20 november 2008.

(3)  EUT C 202, 18.8.2005, s. 1.

3

(4)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

4

(5)  
  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

5

EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

(6)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.”

6

(7)  
  Det fjärde året efter det att denna förordning har trätt i kraft
  .”

7

Det fjärde året efter det att denna förordning har trätt i kraft

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/223 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/223

---

Förslag till ändringsbudget nr 8/2008

P6_TA(2008)0554

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2008 om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 8/2008 för budgetåret 2008 (15765/2008 – C6-0426/2008 – 2008/2287(BUD))

(2010/C 16 E/40)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2008 som slutgiltigt antogs den 13 december 2007 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2008 som slutgiltigt antogs den 13 december 2007 (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3),

| — | med beaktande av det preliminära förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 9/2008 för budgetåret 2008 som kommissionen lade fram den 6 oktober 2008 (KOM(2008)0619), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det preliminära förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 9/2008 för budgetåret 2008 som kommissionen lade fram den 6 oktober 2008 (KOM(2008)0619),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 8/2008 som rådet fastställde den 18 november 2008 (15765/2008 – C6-0426/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 8/2008 som rådet fastställde den 18 november 2008 (15765/2008 – C6-0426/2008),

| — | med beaktande artikel 69 och bilaga IV i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande artikel 69 och bilaga IV i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0453/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0453/2008), och av följande skäl:

| A. | Förslaget till ändringsbudget nr 8 till den allmänna budgeten för 2008 berör enbart Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och täcker de budgetjusteringar som blivit följden av att löne- och pensionsökningarna var lägre än dem som använts som bas för att upprätta det preliminära förslaget för 2008. |
| --- | --- |

A.

Förslaget till ändringsbudget nr 8 till den allmänna budgeten för 2008 berör enbart Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och täcker de budgetjusteringar som blivit följden av att löne- och pensionsökningarna var lägre än dem som använts som bas för att upprätta det preliminära förslaget för 2008.

| B. | Principen att lägga fram en ändringsbudget med en uppdatering av tekniska uppgifter som tjänade till att fastställa den ursprungliga budgeten, i syfte att återföra medel till skattebetalarna, ska välkomnas, även om kostnaden för förfarandet i det här fallet tyvärr kan överstiga det faktiska belopp som ska återföras. |
| --- | --- |

B.

Principen att lägga fram en ändringsbudget med en uppdatering av tekniska uppgifter som tjänade till att fastställa den ursprungliga budgeten, i syfte att återföra medel till skattebetalarna, ska välkomnas, även om kostnaden för förfarandet i det här fallet tyvärr kan överstiga det faktiska belopp som ska återföras.

1.   Europaparlamentet noterar det preliminära förslaget till ändringsbudget nr 9/2008 som minskar Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 2008 budget (utgifter) med 318 262 euro och dess inkomster med 48 265 euro.

2.   Europaparlamentet godkänner förslaget till ändringsbudget nr 8/2008 utan ändringar.

3.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUT L 71, 14.3.2008.

(3)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/224 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/224

---

Villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställning *

P6_TA(2008)0557

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2008 om förslaget till rådets direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställning (KOM(2007)0637 – C6-0011/2007 – 2007/0228(CNS))

(2010/C 16 E/41)

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0637), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0637),

| — | med beaktande av artikel 63.3 a och 63.4 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 63.3 a och 63.4 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 67 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0011/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0011/2007),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för utveckling (A6-0432/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för utveckling (A6-0432/2008).

1.   Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

2.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

3.   Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

4.   Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

5.   Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

6.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1


  Förslag till direktiv


  Skäl 2a (nytt) |
| | (2a) | Europeiska rådet beslutade vid sitt särskilda möte i Tammerfors den 15–16 oktober 1999 att det är nödvändigt med en tillnärmning av nationell lagstiftning om villkoren för rätt till inresa och vistelse för tredjelandsmedborgare. Rådet konstaterade i detta sammanhang att Europeiska unionen bör säkerställa en rättvis behandling av tredjelandsmedborgare som lagligen vistas på medlemsstaternas territorium och att en mer kraftfull integrationspolitik bör syfta till att ge dem rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med EU-medborgarnas. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till direktiv

Skäl 2a (nytt)

(2a)

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl 3

| (3) | Vid Europeiska rådets möte i Lissabon i mars 2000 fastställdes målet att gemenskapen senast 2010 ska bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi. |
| --- | --- |

(3)

Vid Europeiska rådets möte i Lissabon i mars 2000 fastställdes målet att gemenskapen senast 2010 ska bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi.

| (3) | Vid Europeiska rådets möte i Lissabon i mars 2000 fastställdes målet att gemenskapen senast 2010 ska bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi,
  med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning. Åtgärder för att locka och behålla högkvalificerade arbetstagare från tredjeländer i enlighet med en behovsstyrd strategi är en del av den bredare ram som fastställs genom Lissabonstrategin och de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning
  . |
| --- | --- |

(3)

Vid Europeiska rådets möte i Lissabon i mars 2000 fastställdes målet att gemenskapen senast 2010 ska bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi,
  med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning. Åtgärder för att locka och behålla högkvalificerade arbetstagare från tredjeländer i enlighet med en behovsstyrd strategi är en del av den bredare ram som fastställs genom Lissabonstrategin och de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning
  .

Ändring 3

Förslag till direktiv

Skäl 5a (nytt)

| (5a) | På den alltmer globaliserade arbetsmarknaden bör Europeiska unionen öka sin attraktionskraft framför allt för högkvalificerade arbetstagare från tredjeländer. Detta kan i högre grad uppnås genom förmåner som exempelvis undantagsbestämmelser och förenklad tillgång till nödvändiga uppgifter. |
| --- | --- |

(5a)

Ändring 4

Förslag till direktiv

Skäl 6

| (6) | För att uppnå Lissabonprocessens mål är det också viktigt att främja rörligheten inom unionen för högutbildade arbetstagare som är EU medborgare, särskilt medborgare i de medlemsstater som anslöt sig till unionen 2004 och 2007. Vid genomförandet av detta direktiv
  är medlemsstaterna skyldiga att respektera
  den princip om EU-preferens som särskilt uttrycks i de relevanta bestämmelserna i anslutningsakterna av den 16 april 2003 respektive den 25 april 2005. |
| --- | --- |

(6)

För att uppnå Lissabonprocessens mål är det också viktigt att främja rörligheten inom unionen för högutbildade arbetstagare som är EU medborgare, särskilt medborgare i de medlemsstater som anslöt sig till unionen 2004 och 2007. Vid genomförandet av detta direktiv
  är medlemsstaterna skyldiga att respektera
  den princip om EU-preferens som särskilt uttrycks i de relevanta bestämmelserna i anslutningsakterna av den 16 april 2003 respektive den 25 april 2005.

| (6) | För att uppnå Lissabonprocessens mål är det också viktigt att främja rörligheten inom unionen för högutbildade arbetstagare som är EU-medborgare, särskilt medborgare i de medlemsstater som anslöt sig till unionen 2004 och 2007. Vid genomförandet av detta direktiv
  bör
  den princip om EU-preferens som särskilt uttrycks i de relevanta bestämmelserna i anslutningsakterna av den 16 april 2003 respektive den 25 april 2005
  respekteras
  . |
| --- | --- |

(6)

För att uppnå Lissabonprocessens mål är det också viktigt att främja rörligheten inom unionen för högutbildade arbetstagare som är EU-medborgare, särskilt medborgare i de medlemsstater som anslöt sig till unionen 2004 och 2007. Vid genomförandet av detta direktiv
  bör
  den princip om EU-preferens som särskilt uttrycks i de relevanta bestämmelserna i anslutningsakterna av den 16 april 2003 respektive den 25 april 2005
  respekteras
  .

Ändring 5

Förslag till direktiv

Skäl 10

| (10) | Detta direktiv bör innehålla bestämmelser om ett flexibelt och efterfrågestyrt system för inresa som baseras på objektiva kriterier, till exempel
  en minimilön som kan jämföras med lönenivåerna i medlemsstaterna, och på
  yrkeskvalifikationer. Det är nödvändigt att
  definiera en minsta gemensamma nämnare för minimilönenivåerna i medlemsstaterna
  för att garantera en
  viss grad av harmonisering av villkoren för inresa och vistelse i hela EU. Medlemsstaterna bör fastställa sina nationella lönenivåer på ett sätt som överensstämmer med situationen på deras respektive arbetsmarknader och med deras allmänna invandringspolitik
  . |
| --- | --- |

(10)

Detta direktiv bör innehålla bestämmelser om ett flexibelt och efterfrågestyrt system för inresa som baseras på objektiva kriterier, till exempel
  en minimilön som kan jämföras med lönenivåerna i medlemsstaterna, och på
  yrkeskvalifikationer. Det är nödvändigt att
  definiera en minsta gemensamma nämnare för minimilönenivåerna i medlemsstaterna
  för att garantera en
  viss grad av harmonisering av villkoren för inresa och vistelse i hela EU. Medlemsstaterna bör fastställa sina nationella lönenivåer på ett sätt som överensstämmer med situationen på deras respektive arbetsmarknader och med deras allmänna invandringspolitik
  .

| (10) | Detta direktiv bör innehålla bestämmelser om ett flexibelt och efterfrågestyrt system för inresa som baseras på objektiva kriterier, till exempel yrkeskvalifikationer. Det är nödvändigt att
  tillämpa principen om lika lön för lika arbete
  för att garantera en
  likabehandling av EU-medborgare och tredjelandsmedborgare
  . |
| --- | --- |

(10)

Detta direktiv bör innehålla bestämmelser om ett flexibelt och efterfrågestyrt system för inresa som baseras på objektiva kriterier, till exempel yrkeskvalifikationer. Det är nödvändigt att
  tillämpa principen om lika lön för lika arbete
  för att garantera en
  likabehandling av EU-medborgare och tredjelandsmedborgare
  .

Ändring 6

Förslag till direktiv

Skäl 11

| (11) | När det gäller minimilönen bör det finna en möjlighet att avvika från huvudordningen för högkvalificerade arbetssökande under 30 års ålder som på grund av sin relativt begränsade yrkeserfarenhet och sin ställning på arbetsmarknaden kanske inte uppfyller kraven enligt huvudordningen, och för arbetssökande som har skaffat sig sin högre utbildning i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(11)

utgår

Ändring 7

Förslag till direktiv

Skäl 15a (nytt)

| (15a) | När det gäller rörligheten mellan medlemsstaterna inom EU kan det bli möjligt för innehavare av EU-blåkort att pendla över gränserna efter en förlängning av EU-blåkortet. Eftersom EU-blåkortet är ett kombinerat arbets- och uppehållstillstånd ger det inte möjlighet att pendla till en annan medlemsstat för att arbeta medan man är bosatt i den medlemsstat som utfärdade EU-blåkortet. Möjligheten att pendla över gränserna bör behandlas i rådets direktiv .../ .../EG av den ... om ett enda ansökningsförfarande för ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium och om en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland som lagligen vistas och arbetar i en medlemsstat. |
| --- | --- |

(15a)

Ändring 8

Förslag till direktiv

Skäl 17

| (17) | Rörligheten för högkvalificerade arbetstagare från tredjeland mellan gemenskapen och deras ursprungsländer bör främjas och upprätthållas. Det bör införas undantag från rådets direktiv 2003/109/EG av den 25 november 2003 om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning, för att förlänga den tid av bortavaro från gemenskapens territorium som inte tas med i beräkningen av den period av laglig och oavbruten vistelse som krävs för rätt till EG-ställning som varaktigt bosatt. Högkvalificerade arbetstagare från tredjeland bör också ha rätt att vara borta från gemenskapens territorium under längre perioder än de som anges i rådets direktiv 2003/109/EG sedan de har beviljats EG-ställning som varaktigt bosatta. För att uppmuntra cirkulär migration av högkvalificerade arbetstagare från utvecklingsländer bör medlemsstaterna särskilt överväga att använda de möjligheter som erbjuds genom artikel 4.3 andra stycket och artikel 9.2 i rådets direktiv 2003/109/EG för att tillåta längre perioder av bortavaro än de som föreskrivs i det här direktivet. För att säkerställa överensstämmelse med särskilt de bakomliggande utvecklingsmålen bör dessa undantag gälla endast om det kan styrkas att den berörda personen har återvänt till ursprungslandet
  för att bedriva arbete, studier eller volontärverksamhet
  . |
| --- | --- |

(17)

Rörligheten för högkvalificerade arbetstagare från tredjeland mellan gemenskapen och deras ursprungsländer bör främjas och upprätthållas. Det bör införas undantag från rådets direktiv 2003/109/EG av den 25 november 2003 om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning, för att förlänga den tid av bortavaro från gemenskapens territorium som inte tas med i beräkningen av den period av laglig och oavbruten vistelse som krävs för rätt till EG-ställning som varaktigt bosatt. Högkvalificerade arbetstagare från tredjeland bör också ha rätt att vara borta från gemenskapens territorium under längre perioder än de som anges i rådets direktiv 2003/109/EG sedan de har beviljats EG-ställning som varaktigt bosatta. För att uppmuntra cirkulär migration av högkvalificerade arbetstagare från utvecklingsländer bör medlemsstaterna särskilt överväga att använda de möjligheter som erbjuds genom artikel 4.3 andra stycket och artikel 9.2 i rådets direktiv 2003/109/EG för att tillåta längre perioder av bortavaro än de som föreskrivs i det här direktivet. För att säkerställa överensstämmelse med särskilt de bakomliggande utvecklingsmålen bör dessa undantag gälla endast om det kan styrkas att den berörda personen har återvänt till ursprungslandet
  för att bedriva arbete, studier eller volontärverksamhet
  .

| (17) | Rörligheten för högkvalificerade arbetstagare från tredjeland mellan gemenskapen och deras ursprungsländer bör främjas och upprätthållas. Det bör införas undantag från rådets direktiv 2003/109/EG av den 25 november 2003 om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning, för att förlänga den tid av bortavaro från gemenskapens territorium som inte tas med i beräkningen av den period av laglig och oavbruten vistelse som krävs för rätt till EG-ställning som varaktigt bosatt. Högkvalificerade arbetstagare från tredjeland bör också ha rätt att vara borta från gemenskapens territorium under längre perioder än de som anges i rådets direktiv 2003/109/EG sedan de har beviljats EG-ställning som varaktigt bosatta. För att uppmuntra cirkulär migration av högkvalificerade arbetstagare från utvecklingsländer bör medlemsstaterna särskilt överväga att använda de möjligheter som erbjuds genom artikel 4.3 andra stycket och artikel 9.2 i rådets direktiv 2003/109/EG för att tillåta längre perioder av bortavaro än de som föreskrivs i det här direktivet. För att säkerställa överensstämmelse med särskilt de bakomliggande utvecklingsmålen bör dessa undantag gälla endast om det kan styrkas att den berörda personen har återvänt till ursprungslandet. |
| --- | --- |

(17)

Rörligheten för högkvalificerade arbetstagare från tredjeland mellan gemenskapen och deras ursprungsländer bör främjas och upprätthållas. Det bör införas undantag från rådets direktiv 2003/109/EG av den 25 november 2003 om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning, för att förlänga den tid av bortavaro från gemenskapens territorium som inte tas med i beräkningen av den period av laglig och oavbruten vistelse som krävs för rätt till EG-ställning som varaktigt bosatt. Högkvalificerade arbetstagare från tredjeland bör också ha rätt att vara borta från gemenskapens territorium under längre perioder än de som anges i rådets direktiv 2003/109/EG sedan de har beviljats EG-ställning som varaktigt bosatta. För att uppmuntra cirkulär migration av högkvalificerade arbetstagare från utvecklingsländer bör medlemsstaterna särskilt överväga att använda de möjligheter som erbjuds genom artikel 4.3 andra stycket och artikel 9.2 i rådets direktiv 2003/109/EG för att tillåta längre perioder av bortavaro än de som föreskrivs i det här direktivet. För att säkerställa överensstämmelse med särskilt de bakomliggande utvecklingsmålen bör dessa undantag gälla endast om det kan styrkas att den berörda personen har återvänt till ursprungslandet.

Ändring 9

Förslag till direktiv

Skäl 20

| (20) | Vid genomförandet av detta direktiv bör medlemsstaterna
  avstå från att i utvecklingsländer rekrytera aktivt inom sektorer som lider brist på mänskliga resurser. Det bör utvecklas
  etiska rekryteringsrutiner och rekryteringsprinciper
  för arbetsgivare inom såväl den offentliga som den privata sektorn, särskilt hälsosektorn, vilket betonades i rådets och medlemsstaternas slutsatser av den 14 maj 2007 om det europeiska handlingsprogrammet för att avhjälpa den akuta bristen på hälso- och sjukvårdpersonal i utvecklingsländer (2007–2013). Vid sidan av detta bör det utarbetas
  mekanismer, riktlinjer och andra verktyg för att underlätta cirkulär och temporär migration
  samt andra åtgärder som kan bidra till att så långt möjligt minska de negativa verkningarna för utvecklingsländer vid migration av högkvalificerade arbetstagare och maximera de positiva verkningarna
  . Eventuella insatser av sådan natur bör genomföras i enlighet med den gemensamma Afrika-EU-förklaringen om migration och utveckling, som fastställdes i Tripoli de 22–23 november 2006, och med målsättningen att införa en övergripande migrationspolitik i enlighet med de önskemål som Europeiska rådet framförde vid sitt möte den 14–15 december 2006. |
| --- | --- |

(20)

Vid genomförandet av detta direktiv bör medlemsstaterna
  avstå från att i utvecklingsländer rekrytera aktivt inom sektorer som lider brist på mänskliga resurser. Det bör utvecklas
  etiska rekryteringsrutiner och rekryteringsprinciper
  för arbetsgivare inom såväl den offentliga som den privata sektorn, särskilt hälsosektorn, vilket betonades i rådets och medlemsstaternas slutsatser av den 14 maj 2007 om det europeiska handlingsprogrammet för att avhjälpa den akuta bristen på hälso- och sjukvårdpersonal i utvecklingsländer (2007–2013). Vid sidan av detta bör det utarbetas
  mekanismer, riktlinjer och andra verktyg för att underlätta cirkulär och temporär migration
  samt andra åtgärder som kan bidra till att så långt möjligt minska de negativa verkningarna för utvecklingsländer vid migration av högkvalificerade arbetstagare och maximera de positiva verkningarna
  . Eventuella insatser av sådan natur bör genomföras i enlighet med den gemensamma Afrika-EU-förklaringen om migration och utveckling, som fastställdes i Tripoli de 22–23 november 2006, och med målsättningen att införa en övergripande migrationspolitik i enlighet med de önskemål som Europeiska rådet framförde vid sitt möte den 14–15 december 2006.

| (20) | Vid genomförandet av detta direktiv bör medlemsstaterna
  inte aktivt försöka att locka högkvalificerade arbetstagare inom sådana sektorer där det redan råder brist på högkvalificerad arbetskraft, eller där en sådan brist är att vänta i det berörda tredjelandet. Detta gäller i synnerhet hälso- och utbildningssektorn. Medlemsstaterna bör ingå samarbetsavtal med tredjeländer för att säkra såväl EU:s behov som utvecklingen i de tredjeländer som högkvalificerade arbetstagare kommer från. Samarbetsavtalen bör innehålla
  etiska rekryteringsrutiner och rekryteringsprinciper
  samt
  mekanismer, riktlinjer och andra verktyg för att underlätta cirkulär och temporär migration
  och göra det möjligt för högkvalificerade arbetstagare att återvända till sina ursprungsländer
  . Eventuella insatser av sådan natur bör genomföras i enlighet med den gemensamma Afrika-EU-förklaringen om migration och utveckling, som fastställdes i Tripoli den 22–23 november 2006
  och slutsatserna från det första forumet för migration och utveckling i juli 2007
  , och med målsättningen att införa en övergripande migrationspolitik i enlighet med de önskemål som Europeiska rådet framförde vid sitt möte den 14–15 december 2006.
  Medlemsstaterna bör även, i samarbete med ursprungsländerna, erbjuda konkret stöd till utbildning av arbetstagare inom nyckelsektorer som drabbats av denna kunskapsflykt
  . |
| --- | --- |

(20)

Vid genomförandet av detta direktiv bör medlemsstaterna
  inte aktivt försöka att locka högkvalificerade arbetstagare inom sådana sektorer där det redan råder brist på högkvalificerad arbetskraft, eller där en sådan brist är att vänta i det berörda tredjelandet. Detta gäller i synnerhet hälso- och utbildningssektorn. Medlemsstaterna bör ingå samarbetsavtal med tredjeländer för att säkra såväl EU:s behov som utvecklingen i de tredjeländer som högkvalificerade arbetstagare kommer från. Samarbetsavtalen bör innehålla
  etiska rekryteringsrutiner och rekryteringsprinciper
  samt
  mekanismer, riktlinjer och andra verktyg för att underlätta cirkulär och temporär migration
  och göra det möjligt för högkvalificerade arbetstagare att återvända till sina ursprungsländer
  . Eventuella insatser av sådan natur bör genomföras i enlighet med den gemensamma Afrika-EU-förklaringen om migration och utveckling, som fastställdes i Tripoli den 22–23 november 2006
  och slutsatserna från det första forumet för migration och utveckling i juli 2007
  , och med målsättningen att införa en övergripande migrationspolitik i enlighet med de önskemål som Europeiska rådet framförde vid sitt möte den 14–15 december 2006.
  Medlemsstaterna bör även, i samarbete med ursprungsländerna, erbjuda konkret stöd till utbildning av arbetstagare inom nyckelsektorer som drabbats av denna kunskapsflykt
  .

Ändring 10

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led b

| b) | högkvalificerad anställning: verkligt och effektivt arbete under någon annans ledning för vilket en person erhåller betalning och för vilket det krävs högre utbildning eller
  minst tre års motsvarande yrkeserfarenhet
  . |
| --- | --- |

b)

högkvalificerad anställning: verkligt och effektivt arbete under någon annans ledning för vilket en person erhåller betalning och för vilket det krävs högre utbildning eller
  minst tre års motsvarande yrkeserfarenhet
  .

| b) | högkvalificerad anställning: verkligt och effektivt arbete,
  som arbetstagare
  under någon annans ledning, för vilket en person erhåller betalning och för vilket det krävs högre utbildning eller
  högre yrkeskvalifikationer
  . |
| --- | --- |

b)

högkvalificerad anställning: verkligt och effektivt arbete,
  som arbetstagare
  under någon annans ledning, för vilket en person erhåller betalning och för vilket det krävs högre utbildning eller
  högre yrkeskvalifikationer
  .

Ändring 11

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led c

| c) | EU-blåkort: en tillståndshandling som bär beteckningen ”EU-blåkort” och som ger innehavaren rätt att vistas och arbeta lagligt på en medlemsstats territorium och att flytta till en annan medlemsstat för högkvalificerad anställning
  i enlighet med villkoren i detta direktiv
  . |
| --- | --- |

c)

EU-blåkort: en tillståndshandling som bär beteckningen ”EU-blåkort” och som ger innehavaren rätt att vistas och arbeta lagligt på en medlemsstats territorium och att flytta till en annan medlemsstat för högkvalificerad anställning
  i enlighet med villkoren i detta direktiv
  .

| c) | EU-blåkort: en tillståndshandling som bär beteckningen ”EU-blåkort” och som ger innehavaren rätt att vistas och arbeta lagligt på en medlemsstats territorium och att
  i enlighet med kapitel V
  flytta till en annan medlemsstat för högkvalificerad anställning. |
| --- | --- |

c)

EU-blåkort: en tillståndshandling som bär beteckningen ”EU-blåkort” och som ger innehavaren rätt att vistas och arbeta lagligt på en medlemsstats territorium och att
  i enlighet med kapitel V
  flytta till en annan medlemsstat för högkvalificerad anställning.

Ändring 12

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led f

| f) | familjemedlemmar: tredjelandsmedborgare enligt definitionen i
  artikel 4.1
  i direktiv 2003/86/EG. |
| --- | --- |

f)

familjemedlemmar: tredjelandsmedborgare enligt definitionen i
  artikel 4.1
  i direktiv 2003/86/EG.

| f) | familjemedlemmar: tredjelandsmedborgare enligt definitionen i
  artikel 4.1, 4.2 b och 4.3
  i direktiv 2003/86/EG. |
| --- | --- |

f)

familjemedlemmar: tredjelandsmedborgare enligt definitionen i
  artikel 4.1, 4.2 b och 4.3
  i direktiv 2003/86/EG.

Ändring 13

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led g

| g) | bevis på högre utbildning: en examen, ett diplom eller något annat intyg som utfärdats av
  en behörig myndighet
  och som styrker slutförandet av ett program för högre utbildning, det vill säga en uppsättning kurser som tillhandahålls av en högre utbildningsanstalt som erkänns som en sådan av den stat där den är belägen. Vid tillämpningen av detta direktiv ska dessa kvalifikationer beaktas under förutsättning att det krävts minst tre års studier för att förvärva dem. |
| --- | --- |

g)

bevis på högre utbildning: en examen, ett diplom eller något annat intyg som utfärdats av
  en behörig myndighet
  och som styrker slutförandet av ett program för högre utbildning, det vill säga en uppsättning kurser som tillhandahålls av en högre utbildningsanstalt som erkänns som en sådan av den stat där den är belägen. Vid tillämpningen av detta direktiv ska dessa kvalifikationer beaktas under förutsättning att det krävts minst tre års studier för att förvärva dem.

| g) | bevis på högre utbildning: en examen, ett diplom eller något annat intyg som utfärdats av
  ett tredjeland och erkänts
  av
  den behöriga myndigheten i en medlemsstat
  , och som styrker slutförandet av ett program för högre utbildning, det vill säga en uppsättning kurser som tillhandahålls av en högre utbildningsanstalt som erkänns som en sådan av den stat där den är belägen. Vid tillämpningen av detta direktiv ska dessa kvalifikationer beaktas under förutsättning att det krävts minst tre års studier för att förvärva dem.
  Vid tillämpningen av detta direktiv ska nivåerna 5a och 6 från ISCED 1997 användas som referens för bedömningen av huruvida en tredjelandsmedborgare har slutfört en högre utbildning
  . |
| --- | --- |

g)

bevis på högre utbildning: en examen, ett diplom eller något annat intyg som utfärdats av
  ett tredjeland och erkänts
  av
  den behöriga myndigheten i en medlemsstat
  , och som styrker slutförandet av ett program för högre utbildning, det vill säga en uppsättning kurser som tillhandahålls av en högre utbildningsanstalt som erkänns som en sådan av den stat där den är belägen. Vid tillämpningen av detta direktiv ska dessa kvalifikationer beaktas under förutsättning att det krävts minst tre års studier för att förvärva dem.
  Vid tillämpningen av detta direktiv ska nivåerna 5a och 6 från ISCED 1997 användas som referens för bedömningen av huruvida en tredjelandsmedborgare har slutfört en högre utbildning
  .

Ändring 14

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led h

| h) | högre yrkeskvalifikationer: kvalifikationer som kan styrkas med intyg om
  högre utbildning eller minst tre års motsvarande
  yrkeserfarenhet. |
| --- | --- |

h)

högre yrkeskvalifikationer: kvalifikationer som kan styrkas med intyg om
  högre utbildning eller minst tre års motsvarande
  yrkeserfarenhet.

| h) | högre yrkeskvalifikationer: kvalifikationer som kan styrkas med intyg om yrkeserfarenhet
  på minst fem år, varav minst två år i framskjuten ställning, som motsvarar kvalifikationerna från högre utbildning
  . |
| --- | --- |

h)

högre yrkeskvalifikationer: kvalifikationer som kan styrkas med intyg om yrkeserfarenhet
  på minst fem år, varav minst två år i framskjuten ställning, som motsvarar kvalifikationerna från högre utbildning
  .

Ändring 15

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led i

| i) | yrkeserfarenhet: faktiskt och lagligt utövande av yrket i fråga. |
| --- | --- |

i)

yrkeserfarenhet: faktiskt och lagligt utövande av yrket i fråga.

| i) | yrkeserfarenhet: faktiskt och lagligt utövande av yrket i fråga,
  bestyrkt av handlingar som utfärdats av en offentlig myndighet, till exempel anställningsintyg, socialförsäkringsbevis eller skattebevis
  . |
| --- | --- |

i)

yrkeserfarenhet: faktiskt och lagligt utövande av yrket i fråga,
  bestyrkt av handlingar som utfärdats av en offentlig myndighet, till exempel anställningsintyg, socialförsäkringsbevis eller skattebevis
  .

Ändring 16

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led ia (nytt)

| ia) | reglerat yrke: en eller flera former av yrkesverksamhet där bestämda yrkeskvalifikationer genom lagar och andra författningar direkt eller indirekt krävs för tillträde till eller utövande av verksamheten eller någon form av denna; användandet av en yrkestitel som genom bestämmelser i lagar och andra författningar enbart får användas av den som innehar en viss yrkeskvalifikation ska i synnerhet utgöra en form av utövande. |
| --- | --- |

ia)

Ändring 17

Förslag till direktiv

Artikel 3 – punkt 1

| 1. | Detta direktiv ska tillämpas på tredjelandsmedborgare som ansöker om att få resa in till en medlemsstats territorium i syfte att ta en anställning som innebär högkvalificerat arbete. |
| --- | --- |

1.

Detta direktiv ska tillämpas på tredjelandsmedborgare som ansöker om att få resa in till en medlemsstats territorium i syfte att ta en anställning som innebär högkvalificerat arbete.

| 1. | Detta direktiv ska tillämpas på tredjelandsmedborgare som ansöker om att få resa in till en medlemsstats territorium i syfte att ta en anställning som innebär högkvalificerat arbete
  samt på tredjelandsmedborgare som redan är lagligen bosatta i en medlemsstat inom ramen för andra system och som ansöker om ett EU-blåkort
  . |
| --- | --- |

1.

Detta direktiv ska tillämpas på tredjelandsmedborgare som ansöker om att få resa in till en medlemsstats territorium i syfte att ta en anställning som innebär högkvalificerat arbete
  samt på tredjelandsmedborgare som redan är lagligen bosatta i en medlemsstat inom ramen för andra system och som ansöker om ett EU-blåkort
  .

Ändring 18

Förslag till direktiv

Artikel 3 – punkt 2 – led a

| a) | som vistas i en medlemsstat i egenskap av sökande av internationellt skydd eller i enlighet med ordningar för tillfälligt skydd, |
| --- | --- |

a)

som vistas i en medlemsstat i egenskap av sökande av internationellt skydd eller i enlighet med ordningar för tillfälligt skydd,

| a) | som vistas i en medlemsstat i egenskap av sökande av internationellt skydd eller i enlighet med ordningar för tillfälligt skydd
  eller som av ett av de nämnda skälen ansökt om uppehållstillstånd och om vars rättsliga ställning ännu inget beslut fattats
  , |
| --- | --- |

a)

som vistas i en medlemsstat i egenskap av sökande av internationellt skydd eller i enlighet med ordningar för tillfälligt skydd
  eller som av ett av de nämnda skälen ansökt om uppehållstillstånd och om vars rättsliga ställning ännu inget beslut fattats
  ,

Ändring 19

Förslag till direktiv

Artikel 3 – punkt 2 – led b

| b) | som har
  beviljats flyktingstatus eller som har
  ansökt om att beviljas
  sådan status
  utan att ansökan ännu har lett till ett slutligt beslut, |
| --- | --- |

b)

som har
  beviljats flyktingstatus eller som har
  ansökt om att beviljas
  sådan status
  utan att ansökan ännu har lett till ett slutligt beslut,

| b) | som har ansökt om att beviljas
  flyktingstatus
  utan att ansökan ännu har lett till ett slutligt beslut, |
| --- | --- |

b)

som har ansökt om att beviljas
  flyktingstatus
  utan att ansökan ännu har lett till ett slutligt beslut,

Ändring 20

Förslag till direktiv

Artikel 3 – punkt 2 – led f

| f) | som reser in i en medlemsstat i enlighet med åtaganden enligt ett internationellt avtal som underlättar inresa och tillfällig vistelse för vissa kategorier av fysiska personer med anknytning till handel och investeringar, |
| --- | --- |

f)

som reser in i en medlemsstat i enlighet med åtaganden enligt ett internationellt avtal som underlättar inresa och tillfällig vistelse för vissa kategorier av fysiska personer med anknytning till handel och investeringar,

| f) | som reser in i en medlemsstat i enlighet med åtaganden enligt ett internationellt avtal som underlättar inresa och tillfällig vistelse för vissa kategorier av fysiska personer med anknytning till handel och investeringar,
  särskilt personer som tillfälligt förflyttas inom företag, kontraktsanställda inom tjänstesektorn och praktikanter med akademisk examen som omfattas av gemenskapens åtaganden inom ramen för det allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS)
  , |
| --- | --- |

f)

som reser in i en medlemsstat i enlighet med åtaganden enligt ett internationellt avtal som underlättar inresa och tillfällig vistelse för vissa kategorier av fysiska personer med anknytning till handel och investeringar,
  särskilt personer som tillfälligt förflyttas inom företag, kontraktsanställda inom tjänstesektorn och praktikanter med akademisk examen som omfattas av gemenskapens åtaganden inom ramen för det allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS)
  ,

Ändring 21

Förslag till direktiv

Artikel 3 – punkt 2– led ga (nytt)

| ga) | som har beviljats inresa till och vistelse som säsongsarbetare på en medlemsstats territorium. |
| --- | --- |

ga)

Ändring 22

Förslag till direktiv

Artikel 3 – punkt 3

| 3. | Detta direktiv ska inte påverka tillämpningen av eventuella framtida avtal mellan gemenskapen eller gemenskapen och dess medlemsstater, å den ena sidan, och ett eller flera tredjeländer, å den andra, vilka innehåller en förteckning över yrken som bör undantas från tillämpningen av detta direktiv för att säkerställa en etisk rekrytering inom sektorer som kännetecknas av personalbrist, genom att skydda mänskliga resurser i utvecklingsländer som undertecknat dessa avtal. |
| --- | --- |

3.

Detta direktiv ska inte påverka tillämpningen av eventuella framtida avtal mellan gemenskapen eller gemenskapen och dess medlemsstater, å den ena sidan, och ett eller flera tredjeländer, å den andra, vilka innehåller en förteckning över yrken som bör undantas från tillämpningen av detta direktiv för att säkerställa en etisk rekrytering inom sektorer som kännetecknas av personalbrist, genom att skydda mänskliga resurser i utvecklingsländer som undertecknat dessa avtal.

| 3. | Detta direktiv ska inte påverka tillämpningen av eventuella framtida avtal mellan gemenskapen eller gemenskapen och dess medlemsstater, å den ena sidan, och ett eller flera tredjeländer, å den andra, vilka innehåller en förteckning över yrken som ska undantas från tillämpningen av detta direktiv för att säkerställa en etisk rekrytering inom sektorer som kännetecknas av personalbrist,
  sektorer som är viktiga när det gäller att uppnå FN:s millennieutvecklingsmål, framför allt inom hälso- och utbildningsektorerna, och sektorer som är viktiga för utvecklingsländernas förmåga att tillhandahålla grundläggande sociala tjänster
  , genom att skydda mänskliga resurser i utvecklingsländer som undertecknat dessa avtal. |
| --- | --- |

3.

Detta direktiv ska inte påverka tillämpningen av eventuella framtida avtal mellan gemenskapen eller gemenskapen och dess medlemsstater, å den ena sidan, och ett eller flera tredjeländer, å den andra, vilka innehåller en förteckning över yrken som ska undantas från tillämpningen av detta direktiv för att säkerställa en etisk rekrytering inom sektorer som kännetecknas av personalbrist,
  sektorer som är viktiga när det gäller att uppnå FN:s millennieutvecklingsmål, framför allt inom hälso- och utbildningsektorerna, och sektorer som är viktiga för utvecklingsländernas förmåga att tillhandahålla grundläggande sociala tjänster
  , genom att skydda mänskliga resurser i utvecklingsländer som undertecknat dessa avtal.

Ändring 23

Förslag till direktiv

Artikel 4 – punkt 2

| 2. | Detta direktiv ska inte påverka medlemsstaternas rätt att anta eller behålla bestämmelser som är förmånligare för de personer som omfattas av
  direktivet
  ,
  med undantag för inresan i den första medlemsstaten
  . |
| --- | --- |

2.

Detta direktiv ska inte påverka medlemsstaternas rätt att anta eller behålla bestämmelser som är förmånligare för de personer som omfattas av
  direktivet
  ,
  med undantag för inresan i den första medlemsstaten
  .

| 2. | Detta direktiv ska inte påverka medlemsstaternas rätt att anta eller behålla bestämmelser som är förmånligare för de personer som omfattas av
  detta direktiv
  ,
  när det gäller följande bestämmelser
  : |
| --- | --- |

2.

Detta direktiv ska inte påverka medlemsstaternas rätt att anta eller behålla bestämmelser som är förmånligare för de personer som omfattas av
  detta direktiv
  ,
  när det gäller följande bestämmelser
  :

| a) | artikel 5.2 om verksamheten är etablerad i den andra medlemsstaten, |
| --- | --- |

a)

| b) | artiklarna 12, 13.1 och 13.2, 14, 16, 17.4 och 20. |
| --- | --- |

b)

Ändring 25

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 1 – led a

| a) | ska visa upp ett giltigt anställningsavtal eller ett bindande anställningserbjudande avseende minst ett års anställning i den berörda medlemsstaten, |
| --- | --- |

a)

ska visa upp ett giltigt anställningsavtal eller ett bindande anställningserbjudande avseende minst ett års anställning i den berörda medlemsstaten,

| a) | ska visa upp ett
  enligt nationell lagstiftning
  giltigt anställningsavtal
  för ett högkvalificerat arbete
  eller ett bindande anställningserbjudande avseende minst ett års anställning i den berörda medlemsstaten, |
| --- | --- |

a)

ska visa upp ett
  enligt nationell lagstiftning
  giltigt anställningsavtal
  för ett högkvalificerat arbete
  eller ett bindande anställningserbjudande avseende minst ett års anställning i den berörda medlemsstaten,

Ändring 26

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 1 – led c

| c) | ska, när det gäller oreglerade yrken, lägga fram handlingar som styrker att han eller hon har de högre yrkeskvalifikationer som krävs för det yrke eller den sektor som anges i anställningsavtalet eller i det bindande anställningserbjudandet, |
| --- | --- |

c)

utgår

Ändring 27

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 1 – led e

| e) | ska lägga fram bevis för att han eller hon har en sjukförsäkring för sig och sina familjemedlemmar som täcker alla risker som normalt täcks för medborgare i den berörda medlemsstaten under perioder när sådant
  försäkringsskydd
  och motsvarande förmåner inte tillhandahålls i samband med eller som en följd av anställningsavtalet, |
| --- | --- |

e)

ska lägga fram bevis för att han eller hon har en sjukförsäkring för sig och sina familjemedlemmar som täcker alla risker som normalt täcks för medborgare i den berörda medlemsstaten under perioder när sådant
  försäkringsskydd
  och motsvarande förmåner inte tillhandahålls i samband med eller som en följd av anställningsavtalet,

| e) | ska lägga fram bevis för att han eller hon har en sjukförsäkring för sig och sina familjemedlemmar som täcker alla risker som normalt täcks för medborgare i den berörda medlemsstaten under perioder när sådant
  sjukförsäkringsskydd
  och motsvarande förmåner inte tillhandahålls i samband med eller som en följd av anställningsavtalet, |
| --- | --- |

e)

ska lägga fram bevis för att han eller hon har en sjukförsäkring för sig och sina familjemedlemmar som täcker alla risker som normalt täcks för medborgare i den berörda medlemsstaten under perioder när sådant
  sjukförsäkringsskydd
  och motsvarande förmåner inte tillhandahålls i samband med eller som en följd av anställningsavtalet,

Ändring 28

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 1 – led f

| f) | får inte utgöra ett hot mot allmän ordning, säkerhet och hälsa. |
| --- | --- |

f)

får inte utgöra ett hot mot allmän ordning, säkerhet och hälsa.

| f) | får inte,
  av sakligt påvisbara skäl
  , utgöra ett hot mot allmän ordning, säkerhet och hälsa. |
| --- | --- |

f)

får inte,
  av sakligt påvisbara skäl
  , utgöra ett hot mot allmän ordning, säkerhet och hälsa.

Ändring 29

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 2 – stycke 1

| 2. | Utöver villkoren i punkt 1 får den månadslön brutto som anges i anställningsavtalet eller i det bindande anställningserbjudandet inte understiga en nationell
  lönetröskel
  som medlemsstaterna ska fastställa och offentliggöra för ändamålet och som ska motsvara åtminstone
  tre gånger den minimimånadslön brutto som föreskrivs i nationell lag
  . |
| --- | --- |

2.

Utöver villkoren i punkt 1 får den månadslön brutto som anges i anställningsavtalet eller i det bindande anställningserbjudandet inte understiga en nationell
  lönetröskel
  som medlemsstaterna ska fastställa och offentliggöra för ändamålet och som ska motsvara åtminstone
  tre gånger den minimimånadslön brutto som föreskrivs i nationell lag
  .

| 2. | Utöver villkoren i punkt 1 får den månadslön brutto som anges i anställningsavtalet eller i det bindande anställningserbjudandet inte understiga en nationell
  lönenivå
  som medlemsstaterna ska fastställa och offentliggöra för ändamålet och som ska motsvara åtminstone
  1,7 gånger den genomsnittliga bruttomånadslönen eller bruttoårslönen i den berörda medlemsstaten och som inte får understiga den lön som utgår eller skulle utgå till en jämförbar arbetstagare i värdlandet
  . |
| --- | --- |

2.

Utöver villkoren i punkt 1 får den månadslön brutto som anges i anställningsavtalet eller i det bindande anställningserbjudandet inte understiga en nationell
  lönenivå
  som medlemsstaterna ska fastställa och offentliggöra för ändamålet och som ska motsvara åtminstone
  1,7 gånger den genomsnittliga bruttomånadslönen eller bruttoårslönen i den berörda medlemsstaten och som inte får understiga den lön som utgår eller skulle utgå till en jämförbar arbetstagare i värdlandet
  .

Medlemsstater som inte har någon definition av minimilön ska fastställa den nationella lönetröskeln till åtminstone tre gånger den minimiinkomst som utgör tak för rätten till socialbidrag i den berörda medlemsstaten.

Ändring 30

Förslag till direktiv

Artikel 5a (ny)

Artikel 5a

Undvikande av brist på högkvalificerade arbetstagare i tredjeländer

Medlemsstaterna får inte aktivt locka högkvalificerade arbetstagare inom sådana sektorer där det redan råder brist på högkvalificerad arbetskraft, eller där en sådan brist är att vänta i det berörda tredjelandet. Detta gäller framför allt hälso- och utbildningssektorerna.

Ändring 31

Förslag till direktiv

Artikel 6

Artikel 6

utgår

Undantag

Om ansökan ges in av en tredjelandsmedborgare som inte har fyllt trettio år och som har genomgått en högre utbildning ska följande undantag gälla:

| a) | Medlemsstater ska anse att villkoren i artikel 5.2 är uppfyllda om den erbjudna månadslönen brutto motsvarar åtminstone två tredjedelar av den nationella lönetröskel som fastställts i enlighet med artikel 5.2. |
| --- | --- |

a)

| b) | Medlemsstaterna får bortse från lönekravet i artikel 5.2 om sökanden har genomgått en högre utbildning på plats och erhållit motsvarande en kandidat- och en masterexamen vid en högre utbildningsanstalt inom gemenskapens territorium. |
| --- | --- |

b)

| c) | Medlemsstaterna får inte kräva intyg om yrkeserfarenhet utöver de högre yrkeskvalifikationerna, om det inte är nödvändigt för att uppfylla villkoren i nationell lagstiftning för EU-medborgares utövande av det reglerade yrke som anges i anställningsavtalet eller i det bindande anställningserbjudandet. |
| --- | --- |

c)

Ändring 32

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 2

| 2. | EU-blåkort ska ha en ursprunglig giltighetstid på
  två år
  och kunna förnyas för
  åtminstone lika lång tid
  . Om anställningsavtalet omfattar en period som understiger
  två år
  , ska EU-blåkort utfärdas för den period som anställningsavtalet gäller, plus
  tre månader
  . |
| --- | --- |

2.

EU-blåkort ska ha en ursprunglig giltighetstid på
  två år
  och kunna förnyas för
  åtminstone lika lång tid
  . Om anställningsavtalet omfattar en period som understiger
  två år
  , ska EU-blåkort utfärdas för den period som anställningsavtalet gäller, plus
  tre månader
  .

| 2. | EU-blåkort ska ha en ursprunglig giltighetstid på
  tre år
  och kunna förnyas för
  ytterligare två år
  . Om anställningsavtalet omfattar en period som understiger
  tre år
  , ska EU-blåkort utfärdas för den period som anställningsavtalet gäller, plus
  sex månader
  . |
| --- | --- |

2.

EU-blåkort ska ha en ursprunglig giltighetstid på
  tre år
  och kunna förnyas för
  ytterligare två år
  . Om anställningsavtalet omfattar en period som understiger
  tre år
  , ska EU-blåkort utfärdas för den period som anställningsavtalet gäller, plus
  sex månader
  .

Ändring 33

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 2a (ny)

| 2a. | Efter att en innehavare av ett EU-blåkort har varit lagligt bosatt i en medlemsstat i 36 månader ska den berörda personen få ta en anställning som innebär högkvalificerat arbete i en annan medlemsstat och samtidigt bo kvar i den första medlemsstaten. Vidare information om möjligheten att pendla över gränserna tas upp i rådets direktiv .../.../EG [om ett enda ansökningsförfarande för ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium och om en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland som lagligen vistas och arbetar i en medlemsstat]. |
| --- | --- |

2a.

Ändring 34

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 2 – stycke 1

| 2. | Innan medlemsstaterna fattar beslut om en ansökan om ett EU-blåkort får de undersöka situationen på sin arbetsmarknad och tillämpa
  sina
  nationella
  förfaranden
  för tillsättning av lediga platser. |
| --- | --- |

2.

Innan medlemsstaterna fattar beslut om en ansökan om ett EU-blåkort får de undersöka situationen på sin arbetsmarknad och tillämpa
  sina
  nationella
  förfaranden
  för tillsättning av lediga platser.

| 2. | Innan medlemsstaterna fattar beslut om en ansökan om ett EU-blåkort får de undersöka situationen på sin arbetsmarknad och tillämpa
  de
  nationella
  förfarandena och gemenskapsförfarandena
  för tillsättning av lediga platser.
  Vid prövningen ska det nationella och regionala behovet av arbetskraft beaktas
  . |
| --- | --- |

2.

Innan medlemsstaterna fattar beslut om en ansökan om ett EU-blåkort får de undersöka situationen på sin arbetsmarknad och tillämpa
  de
  nationella
  förfarandena och gemenskapsförfarandena
  för tillsättning av lediga platser.
  Vid prövningen ska det nationella och regionala behovet av arbetskraft beaktas
  .

Ändring 35

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 2 – stycke 1a (nytt)

Medlemsstaterna får avslå en ansökan om EU-blåkort för att undvika kunskapsflykt i sektorer där det råder brist på kvalificerad personal i ursprungsländerna.

Ändring 76

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 2 – stycke 2

Av arbetsmarknadspolitiska hänsyn
  får
  en medlemsstat ge förtur till unionsmedborgare, till tredjelandsmedborgare i de fall som anges i gemenskapslagstiftningen och till tredjelandsmedborgare som vistas lagligt och mottar arbetslöshetsersättning i den berörda medlemsstaten.

Av arbetsmarknadspolitiska hänsyn
  ska
  en medlemsstat ge förtur till unionsmedborgare,
  och får ge förtur
  till tredjelandsmedborgare i de fall som anges i gemenskapslagstiftningen och till tredjelandsmedborgare som vistas lagligt och mottar arbetslöshetsersättning i den berörda medlemsstaten.

Medlemsstater ska avslå en ansökan om EU-blåkort i de arbetsmarknadssektorer till vilka arbetare från andra medlemsstater har begränsat tillträde, på grundval av övergångsbestämmelserna i anslutningsakterna av den 16 april 2003 respektive den 25 april 2005.

Ändring 37

Förslag till direktiv

Artikel 10 – punkt 1 – led a

| 1. | Medlemsstaterna ska återkalla eller avslå en ansökan om förnyelse av ett EU-blåkort som utfärdats på grundval av detta direktiv |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna ska återkalla eller avslå en ansökan om förnyelse av ett EU-blåkort som utfärdats på grundval av detta direktiv

| 1. | Medlemsstaterna ska återkalla eller avslå en ansökan om förnyelse av ett EU-blåkort som utfärdats på grundval av detta direktiv om EU-blåkortet har förvärvats på bedrägligt sätt, förfalskats eller ändrats i något avseende. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna ska återkalla eller avslå en ansökan om förnyelse av ett EU-blåkort som utfärdats på grundval av detta direktiv om EU-blåkortet har förvärvats på bedrägligt sätt, förfalskats eller ändrats i något avseende.

| a) | om EU-blåkortet har förvärvats på bedrägligt sätt, förfalskats eller ändrats i något avseende, |
| --- | --- |

a)

om EU-blåkortet har förvärvats på bedrägligt sätt, förfalskats eller ändrats i något avseende,

| 1a. | Medlemsstaterna får återkalla eller avslå en ansökan om förnyelse av ett EU-blåkort som utfärdats på grundval av detta direktiv i följande fall: |
| --- | --- |

1a.

| b) | om det framkommer att innehavaren inte uppfyllde eller inte längre uppfyller kraven för inresa och vistelse i artiklarna 5 och 6, eller vistas i den berörda medlemsstaten av andra skäl än de för vilka han eller hon beviljades uppehållstillstånd, |
| --- | --- |

b)

om det framkommer att innehavaren inte uppfyllde eller inte längre uppfyller kraven för inresa och vistelse i artiklarna 5 och 6, eller vistas i den berörda medlemsstaten av andra skäl än de för vilka han eller hon beviljades uppehållstillstånd,

| a) | Om det framkommer att innehavaren inte uppfyllde eller inte längre uppfyller kraven för inresa och vistelse i artiklarna 5 och 6, eller vistas i den berörda medlemsstaten av andra skäl än de för vilka han eller hon beviljades uppehållstillstånd, |
| --- | --- |

a)

Om det framkommer att innehavaren inte uppfyllde eller inte längre uppfyller kraven för inresa och vistelse i artiklarna 5 och 6, eller vistas i den berörda medlemsstaten av andra skäl än de för vilka han eller hon beviljades uppehållstillstånd,

| c) | om innehavaren inte har respekterat begränsningarna i artikel 13.1–2 och artikel 14. |
| --- | --- |

c)

om innehavaren inte har respekterat begränsningarna i artikel 13.1–2 och artikel 14.

| b) | om innehavaren inte har respekterat begränsningarna i artikel 13.1–2 och artikel 14. |
| --- | --- |

b)

om innehavaren inte har respekterat begränsningarna i artikel 13.1–2 och artikel 14.

Ändring 38

Förslag till direktiv

Artikel 10 – punkt 3

| 3. | Medlemsstaterna får återkalla EU-blåkort eller avslå en ansökan om förnyelse av EU-blåkort
  av hänsyn till allmän ordning, säkerhet och hälsa
  . |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaterna får återkalla EU-blåkort eller avslå en ansökan om förnyelse av EU-blåkort
  av hänsyn till allmän ordning, säkerhet och hälsa
  .

| 3. | Medlemsstaterna får återkalla EU-blåkort eller avslå en ansökan om förnyelse av EU-blåkort
  endast om sakligt påvisbara hot föreligger mot upprätthållandet av den allmänna ordningen, säkerheten eller hälsan
  . |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaterna får återkalla EU-blåkort eller avslå en ansökan om förnyelse av EU-blåkort
  endast om sakligt påvisbara hot föreligger mot upprätthållandet av den allmänna ordningen, säkerheten eller hälsan
  .

Ändring 39

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 3 – stycke 1a (nytt)

Genom att utfärda ett EU-blåkort åtar sig en medlemsstat att utfärda de eventuella nödvändiga dokumenten och viseringarna snabbast möjligt, men åtminstone inom en rimlig tidsperiod innan sökanden ska påbörja den anställning som EU-blåkortet beviljats för, med undantag för fall då den berörda medlemsstaten inte rimligtvis kan förväntas göra detta på grund av att antingen arbetsgivaren eller den berörda tredjelandsmedborgaren inkommit sent med ansökan om EU-blåkort.

Ändring 40

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 2

| 2. | Om de uppgifter som givits in till stöd för ansökan är otillräckliga, ska de behöriga myndigheterna underrätta den sökande om vilka ytterligare uppgifter som krävs. Den tidsfrist som anges i punkt 1 ska upphöra att löpa fram till dess att myndigheterna har mottagit de ytterligare uppgifter som krävs. |
| --- | --- |

2.

Om de uppgifter som givits in till stöd för ansökan är otillräckliga, ska de behöriga myndigheterna underrätta den sökande om vilka ytterligare uppgifter som krävs. Den tidsfrist som anges i punkt 1 ska upphöra att löpa fram till dess att myndigheterna har mottagit de ytterligare uppgifter som krävs.

| 2. | Om de uppgifter som givits in till stöd för ansökan är otillräckliga, ska de behöriga myndigheterna underrätta den sökande
  så snart som möjligt
  om vilka ytterligare uppgifter som krävs. Den tidsfrist som anges i punkt 1 ska upphöra att löpa fram till dess att myndigheterna har mottagit de ytterligare uppgifter som krävs. |
| --- | --- |

2.

Om de uppgifter som givits in till stöd för ansökan är otillräckliga, ska de behöriga myndigheterna underrätta den sökande
  så snart som möjligt
  om vilka ytterligare uppgifter som krävs. Den tidsfrist som anges i punkt 1 ska upphöra att löpa fram till dess att myndigheterna har mottagit de ytterligare uppgifter som krävs.

Ändring 41

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 3

| 3. | Avslag på en ansökan om ett EU-blåkort, eller beslut om att inte förlänga eller om att återkalla ett EU-blåkort, ska meddelas genom en skriftlig underrättelse till den berörda tredjelandsmedborgaren och i förekommande fall till hans eller hennes arbetsgivare, i enlighet med de förfaranden som gäller enligt den relevanta nationella lagstiftningen, och får överklagas till
  domstol
  i den berörda medlemsstaten. Den skriftliga underrättelsen ska innehålla en motivering av beslutet och ange vilka överklagandeförfaranden som står till buds och inom vilken tid ett överklagande ska ske. |
| --- | --- |

3.

Avslag på en ansökan om ett EU-blåkort, eller beslut om att inte förlänga eller om att återkalla ett EU-blåkort, ska meddelas genom en skriftlig underrättelse till den berörda tredjelandsmedborgaren och i förekommande fall till hans eller hennes arbetsgivare, i enlighet med de förfaranden som gäller enligt den relevanta nationella lagstiftningen, och får överklagas till
  domstol
  i den berörda medlemsstaten. Den skriftliga underrättelsen ska innehålla en motivering av beslutet och ange vilka överklagandeförfaranden som står till buds och inom vilken tid ett överklagande ska ske.

| 3. | Avslag på en ansökan om ett EU-blåkort, eller beslut om att inte förlänga eller om att återkalla ett EU-blåkort, ska meddelas genom en skriftlig underrättelse till den berörda tredjelandsmedborgaren och i förekommande fall till hans eller hennes arbetsgivare, i enlighet med de förfaranden som gäller enligt den relevanta nationella lagstiftningen, och får överklagas till
  den behöriga myndighet
  i den berörda medlemsstaten
  som utsetts i enlighet med den nationella lagstiftningen
  . Den skriftliga underrättelsen ska innehålla en motivering av beslutet och ange vilka överklagandeförfaranden som står till buds och inom vilken tid ett överklagande ska ske. |
| --- | --- |

3.

Avslag på en ansökan om ett EU-blåkort, eller beslut om att inte förlänga eller om att återkalla ett EU-blåkort, ska meddelas genom en skriftlig underrättelse till den berörda tredjelandsmedborgaren och i förekommande fall till hans eller hennes arbetsgivare, i enlighet med de förfaranden som gäller enligt den relevanta nationella lagstiftningen, och får överklagas till
  den behöriga myndighet
  i den berörda medlemsstaten
  som utsetts i enlighet med den nationella lagstiftningen
  . Den skriftliga underrättelsen ska innehålla en motivering av beslutet och ange vilka överklagandeförfaranden som står till buds och inom vilken tid ett överklagande ska ske.

Ändring 42

Förslag till direktiv

Artikel 13 – punkt 1

| 1. | Under de första två åren av laglig vistelse i den berörda medlemsstaten som innehavare av ett EU-blåkort ska den berörda personens tillträde till arbetsmarknaden vara begränsat till utövande av sådan verksamhet som anställd som uppfyller villkoren för inresa i artiklarna 5 och 6.
  För
  ändringar av villkoren i anställningsavtalet som påverkar förutsättningarna för inresan eller
  för
  ändringar i anställningsförhållandet
  krävs ett skriftligt förhandsgodkännande från
  de behöriga myndigheterna i vistelsemedlemsstaten, i enlighet med nationella förfaranden och inom de tidsfrister som anges i artikel 12.1. |
| --- | --- |

1.

Under de första två åren av laglig vistelse i den berörda medlemsstaten som innehavare av ett EU-blåkort ska den berörda personens tillträde till arbetsmarknaden vara begränsat till utövande av sådan verksamhet som anställd som uppfyller villkoren för inresa i artiklarna 5 och 6.
  För
  ändringar av villkoren i anställningsavtalet som påverkar förutsättningarna för inresan eller
  för
  ändringar i anställningsförhållandet
  krävs ett skriftligt förhandsgodkännande från
  de behöriga myndigheterna i vistelsemedlemsstaten, i enlighet med nationella förfaranden och inom de tidsfrister som anges i artikel 12.1.

| 1. | Under de första två åren av laglig vistelse i den berörda medlemsstaten som innehavare av ett EU-blåkort ska den berörda personens tillträde till arbetsmarknaden vara begränsat till utövande av sådan verksamhet som anställd som uppfyller villkoren för inresa i artiklarna 5 och 6. Ändringar av villkoren i anställningsavtalet som påverkar förutsättningarna för inresan eller ändringar i anställningsförhållandet
  ska skriftligen förhandsmeddelas
  de behöriga myndigheterna i vistelsemedlemsstaten, i enlighet med nationella förfaranden och inom de tidsfrister som anges i artikel 12.1. |
| --- | --- |

1.

Under de första två åren av laglig vistelse i den berörda medlemsstaten som innehavare av ett EU-blåkort ska den berörda personens tillträde till arbetsmarknaden vara begränsat till utövande av sådan verksamhet som anställd som uppfyller villkoren för inresa i artiklarna 5 och 6. Ändringar av villkoren i anställningsavtalet som påverkar förutsättningarna för inresan eller ändringar i anställningsförhållandet
  ska skriftligen förhandsmeddelas
  de behöriga myndigheterna i vistelsemedlemsstaten, i enlighet med nationella förfaranden och inom de tidsfrister som anges i artikel 12.1.

Ändring 43

Förslag till direktiv

Artikel 13 – punkt 2

| 2. | Efter de första två åren av laglig vistelse i den berörda medlemsstaten som innehavare av ett EU-blåkort, ska personen i fråga åtnjuta samma behandling som medlemsstatens egna medborgare
  när det gäller tillträde till anställningar som innebär högkvalificerat arbete. Innehavaren av EU-blåkort ska anmäla förändringar i sitt anställningsförhållande till de behöriga myndigheterna i vistelsemedlemsstaten, i enlighet med nationella förfaranden
  . |
| --- | --- |

2.

Efter de första två åren av laglig vistelse i den berörda medlemsstaten som innehavare av ett EU-blåkort, ska personen i fråga åtnjuta samma behandling som medlemsstatens egna medborgare
  när det gäller tillträde till anställningar som innebär högkvalificerat arbete. Innehavaren av EU-blåkort ska anmäla förändringar i sitt anställningsförhållande till de behöriga myndigheterna i vistelsemedlemsstaten, i enlighet med nationella förfaranden
  .

| 2. | Efter de första två åren av laglig vistelse i den berörda medlemsstaten som innehavare av ett EU-blåkort, ska personen i fråga åtnjuta samma behandling som medlemsstatens egna medborgare. |
| --- | --- |

2.

Efter de första två åren av laglig vistelse i den berörda medlemsstaten som innehavare av ett EU-blåkort, ska personen i fråga åtnjuta samma behandling som medlemsstatens egna medborgare.

Ändring 44

Förslag till direktiv

Artikel 14 – punkt 1

| 1. | Arbetslöshet ska inte i sig kunna ligga till grund för
  återkallande av
  ett EU-blåkort, förutsatt att arbetslöshetsperioden inte överstiger
  tre månader
  i följd. |
| --- | --- |

1.

Arbetslöshet ska inte i sig kunna ligga till grund för
  återkallande av
  ett EU-blåkort, förutsatt att arbetslöshetsperioden inte överstiger
  tre månader
  i följd.

| 1. | Arbetslöshet ska inte i sig kunna ligga till grund för
  att återkalla eller inte förnya
  ett EU-blåkort, förutsatt att arbetslöshetsperioden inte överstiger
  sex månader
  i följd. |
| --- | --- |

1.

Arbetslöshet ska inte i sig kunna ligga till grund för
  att återkalla eller inte förnya
  ett EU-blåkort, förutsatt att arbetslöshetsperioden inte överstiger
  sex månader
  i följd.

Ändring 45

Förslag till direktiv

Artikel 14 – punkt 1a (ny)

| 1a. | Innehavaren av ett EU-blåkort ska ha rätt att stanna kvar på en medlemsstats territorium så länge som han eller hon genomgår utbildning för att ytterligare höja sina yrkeskvalifikationer eller att omskola sig för ett annat yrke. |
| --- | --- |

1a.

Ändring 46

Förslag till direktiv

Artikel 14 – punkt 2

| 2. | Under
  denna period
  ska innehavaren av EU-blåkort ha rätt att söka och ta anställning på de villkor som anges i artikel 13.1 eller i artikel 13.2, beroende på vilken av dessa bestämmelser som är tillämplig. |
| --- | --- |

2.

Under
  denna period
  ska innehavaren av EU-blåkort ha rätt att söka och ta anställning på de villkor som anges i artikel 13.1 eller i artikel 13.2, beroende på vilken av dessa bestämmelser som är tillämplig.

| 2. | Under
  de perioder som nämns i punkterna 1 och 1a
  ska innehavaren av EU-blåkort ha rätt att söka och ta
  en högkvalificerad
  anställning på de villkor som anges i artikel 13.1 eller i artikel 13.2, beroende på vilken av dessa bestämmelser som är tillämplig. |
| --- | --- |

2.

Under
  de perioder som nämns i punkterna 1 och 1a
  ska innehavaren av EU-blåkort ha rätt att söka och ta
  en högkvalificerad
  anställning på de villkor som anges i artikel 13.1 eller i artikel 13.2, beroende på vilken av dessa bestämmelser som är tillämplig.

Ändring 47

Förslag till direktiv

Artikel 15 – punkt 2

| 2. | Medlemsstaterna får begränsa de rättigheter som följer av punkterna 1 b och 1 h i fråga om stipendier och förfaranden för att få tillgång till allmännyttiga bostäder till fall där innehavaren av EU-blåkort har vistats eller har rätt att vistas på deras territorier i minst tre år. |
| --- | --- |

2.

utgår

Ändring 48

Förslag till direktiv

Artikel 15 – punkt 3

| 3. | Medlemsstaterna får begränsa rätten till likabehandling i fråga om social trygghet till fall där innehavaren av EU-blåkort har beviljats ställning som varaktigt bosatt i EG i enlighet med artikel 17. |
| --- | --- |

3.

utgår

Ändring 49

Förslag till direktiv

Artikel 16 – punkt 2a (ny)

| 2a. | Artikel 8.2 ska tolkas så att innehavaren av EU-blåkortet måste ha varit lagligt bosatt på den första medlemsstatens territorium under EU-blåkortets giltighetstid, inklusive en eventuell förlängning. |
| --- | --- |

2a.

Ändring 51

Förslag till direktiv

Artikel 17 – punkt 4

| 4. | Med avvikelse från artikel 9.1 c i direktiv 2003/109/EG
  ska
  medlemsstaterna förlänga den period som en innehavare av ett EU-blåkort och de av dennes familjemedlemmar som har beviljats ställning som varaktigt bosatta tillåts vara borta från gemenskapens territorium till 24 på varandra följande månader. |
| --- | --- |

4.

Med avvikelse från artikel 9.1 c i direktiv 2003/109/EG
  ska
  medlemsstaterna förlänga den period som en innehavare av ett EU-blåkort och de av dennes familjemedlemmar som har beviljats ställning som varaktigt bosatta tillåts vara borta från gemenskapens territorium till 24 på varandra följande månader.

| 4. | Med avvikelse från artikel 9.1 c i direktiv 2003/109/EG
  får
  medlemsstaterna förlänga den period som en innehavare av ett EU-blåkort och de av dennes familjemedlemmar som har beviljats ställning som varaktigt bosatta tillåts vara borta från gemenskapens territorium till 24 på varandra följande månader. |
| --- | --- |

4.

Med avvikelse från artikel 9.1 c i direktiv 2003/109/EG
  får
  medlemsstaterna förlänga den period som en innehavare av ett EU-blåkort och de av dennes familjemedlemmar som har beviljats ställning som varaktigt bosatta tillåts vara borta från gemenskapens territorium till 24 på varandra följande månader.

Ändring 52

Förslag till direktiv

Artikel 17 – punkt 5

| 5. | De undantag från direktiv 2003/109/EG som föreskrivs i punkterna 3 och 4 ska gälla endast om den berörda tredjelandsmedborgaren kan lägga fram bevis för att han eller hon har lämnat gemenskapens territorium för att bedriva verksamhet som anställd eller egenföretagare, utföra volontärarbete eller studera
  i sitt ursprungsland
  . |
| --- | --- |

5.

De undantag från direktiv 2003/109/EG som föreskrivs i punkterna 3 och 4 ska gälla endast om den berörda tredjelandsmedborgaren kan lägga fram bevis för att han eller hon har lämnat gemenskapens territorium för att bedriva verksamhet som anställd eller egenföretagare, utföra volontärarbete eller studera
  i sitt ursprungsland
  .

| 5. | De undantag från direktiv 2003/109/EG som föreskrivs i punkterna 3 och 4 ska gälla endast om den berörda tredjelandsmedborgaren kan lägga fram bevis för att han eller hon har lämnat gemenskapens territorium för att
  i sitt ursprungsland
  bedriva verksamhet som anställd eller egenföretagare, utföra volontärarbete eller studera, för att ge
  incitament till cirkulär rörlighet för dessa yrkesverksamma och uppmuntra samma migrerande arbetstagare att i ett senare skede delta i utbildning, forskning och tekniska aktiviteter i sina respektive ursprungsländer
  . |
| --- | --- |

5.

De undantag från direktiv 2003/109/EG som föreskrivs i punkterna 3 och 4 ska gälla endast om den berörda tredjelandsmedborgaren kan lägga fram bevis för att han eller hon har lämnat gemenskapens territorium för att
  i sitt ursprungsland
  bedriva verksamhet som anställd eller egenföretagare, utföra volontärarbete eller studera, för att ge
  incitament till cirkulär rörlighet för dessa yrkesverksamma och uppmuntra samma migrerande arbetstagare att i ett senare skede delta i utbildning, forskning och tekniska aktiviteter i sina respektive ursprungsländer
  .

Ändring 53

Förslag till direktiv

Artikel 19 – punkt 3 – inledningen

| 3. | I enlighet med förfarandena i artikel 12 ska den andra medlemsstaten behandla
  anmälan
  och skriftligen underrätta sökanden och den första medlemsstaten om sitt beslut att |
| --- | --- |

3.

I enlighet med förfarandena i artikel 12 ska den andra medlemsstaten behandla
  anmälan
  och skriftligen underrätta sökanden och den första medlemsstaten om sitt beslut att

| 3. | I enlighet med förfarandena i artikel 12 ska den andra medlemsstaten behandla
  ansökan och de i artikel 12.2 fastställda handlingarna
  och skriftligen underrätta sökanden och den första medlemsstaten om sitt beslut att |
| --- | --- |

3.

I enlighet med förfarandena i artikel 12 ska den andra medlemsstaten behandla
  ansökan och de i artikel 12.2 fastställda handlingarna
  och skriftligen underrätta sökanden och den första medlemsstaten om sitt beslut att

Ändring 54

Förslag till direktiv

Artikel 19 – punkt 3 – led b

| b) | vägra att utfärda ett EU-blåkort och i enlighet med de förfaranden som föreskrivs i nationell lagstiftning, inklusive utvisningsförfaranden, ålägga sökanden och hans eller hennes familjemedlemmar att lämna dess territorium
  om villkoren i denna artikel inte är uppfyllda
  ; den första medlemsstaten ska omedelbart och utan formaliteter återta innehavaren av EU-blåkort och dennes familjemedlemmar. Efter ett eventuellt återtagande ska bestämmelserna i artikel 14 tillämpas. |
| --- | --- |

b)

vägra att utfärda ett EU-blåkort och i enlighet med de förfaranden som föreskrivs i nationell lagstiftning, inklusive utvisningsförfaranden, ålägga sökanden och hans eller hennes familjemedlemmar att lämna dess territorium
  om villkoren i denna artikel inte är uppfyllda
  ; den första medlemsstaten ska omedelbart och utan formaliteter återta innehavaren av EU-blåkort och dennes familjemedlemmar. Efter ett eventuellt återtagande ska bestämmelserna i artikel 14 tillämpas.

| b) | vägra att utfärda ett EU-blåkort
  om de i denna artikel angivna villkoren inte uppfylls eller om avslaget grundar sig på artikel 9. I detta fall ska medlemsstaten, om sökanden befinner sig på dess territorium
  , och i enlighet med de förfaranden som föreskrivs i nationell lagstiftning, inklusive utvisningsförfaranden, ålägga sökanden och hans eller hennes familjemedlemmar att lämna dess territorium. Den första medlemsstaten ska omedelbart och utan formaliteter återta innehavaren av EU-blåkort och dennes familjemedlemmar. Efter ett eventuellt återtagande ska bestämmelserna i artikel 14 tillämpas. |
| --- | --- |

b)

vägra att utfärda ett EU-blåkort
  om de i denna artikel angivna villkoren inte uppfylls eller om avslaget grundar sig på artikel 9. I detta fall ska medlemsstaten, om sökanden befinner sig på dess territorium
  , och i enlighet med de förfaranden som föreskrivs i nationell lagstiftning, inklusive utvisningsförfaranden, ålägga sökanden och hans eller hennes familjemedlemmar att lämna dess territorium. Den första medlemsstaten ska omedelbart och utan formaliteter återta innehavaren av EU-blåkort och dennes familjemedlemmar. Efter ett eventuellt återtagande ska bestämmelserna i artikel 14 tillämpas.

Ändring 75

Förslag till direktiv

Artikel 20 – punkt 2

| 2. | I fall där en medlemsstat beslutar att tillämpa de inskränkningar av tillträdet till arbetsmarknaden som föreskrivs i artikel 14.3 i direktiv 2003/109/EG,
  ska
  den ge företräde för innehavare av denna typ av uppehållstillstånd framför tredjelandsmedborgare som ansöker om rätt att vistas där för samma ändamål. |
| --- | --- |

2.

I fall där en medlemsstat beslutar att tillämpa de inskränkningar av tillträdet till arbetsmarknaden som föreskrivs i artikel 14.3 i direktiv 2003/109/EG,
  ska
  den ge företräde för innehavare av denna typ av uppehållstillstånd framför tredjelandsmedborgare som ansöker om rätt att vistas där för samma ändamål.

| 2. | I fall där en medlemsstat beslutar att tillämpa de inskränkningar av tillträdet till arbetsmarknaden som föreskrivs i artikel 14.3 i direktiv 2003/109/EG,
  får
  den ge företräde för innehavare av denna typ av uppehållstillstånd framför tredjelandsmedborgare som ansöker om rätt att vistas där för samma ändamål
  i situationer där två eller flera sökande är lika kvalificerade för anställningen
  . |
| --- | --- |

2.

I fall där en medlemsstat beslutar att tillämpa de inskränkningar av tillträdet till arbetsmarknaden som föreskrivs i artikel 14.3 i direktiv 2003/109/EG,
  får
  den ge företräde för innehavare av denna typ av uppehållstillstånd framför tredjelandsmedborgare som ansöker om rätt att vistas där för samma ändamål
  i situationer där två eller flera sökande är lika kvalificerade för anställningen
  .

Ändring 57

Förslag till direktiv

Artikel 22 – punkt 1

| 1. | Medlemsstaterna ska, via det nätverk som inrättats genom beslut 2006/688/EG, meddela kommissionen och övriga medlemsstater eventuella lagstiftningsåtgärder eller andra regleringsåtgärder med avseende på artiklarna 7, 9.2, 19.5 och 20. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna ska, via det nätverk som inrättats genom beslut 2006/688/EG, meddela kommissionen och övriga medlemsstater eventuella lagstiftningsåtgärder eller andra regleringsåtgärder med avseende på artiklarna 7, 9.2, 19.5 och 20.

| 1. | Medlemsstaterna ska, via det nätverk som inrättats genom beslut 2006/688/EG, meddela kommissionen och övriga medlemsstater eventuella lagstiftningsåtgärder eller andra regleringsåtgärder med avseende på artiklarna 7, 9.2, 19.5 och 20
  och vilka åtgärder det rör sig om
  . |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna ska, via det nätverk som inrättats genom beslut 2006/688/EG, meddela kommissionen och övriga medlemsstater eventuella lagstiftningsåtgärder eller andra regleringsåtgärder med avseende på artiklarna 7, 9.2, 19.5 och 20
  och vilka åtgärder det rör sig om
  .

Ändring 58

Förslag till direktiv

Artikel 22 – punkt 3

| 3. | Medlemsstaterna ska årligen och första gången senast den 1 april [ett år efter dagen för införlivandet av detta direktiv] till kommissionen och övriga medlemsstater genom det nätverk som inrättats genom beslut 2006/688/EG lämna statistik över hur många tredjelandsmedborgare för vilka ett EU-blåkort har beviljats, förnyats eller återkallats under föregående kalenderår, med angivande av deras nationalitet och sysselsättning. Även statistik över familjemedlemmar som har beviljats inresa ska lämnas. För innehavare av ett EU-blåkort och deras familjemedlemmar som beviljas inresa i enlighet med artiklarna 19–21 ska informationen dessutom omfatta uppgifter om tidigare bosättningsmedlemsstat. |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaterna ska årligen och första gången senast den 1 april [ett år efter dagen för införlivandet av detta direktiv] till kommissionen och övriga medlemsstater genom det nätverk som inrättats genom beslut 2006/688/EG lämna statistik över hur många tredjelandsmedborgare för vilka ett EU-blåkort har beviljats, förnyats eller återkallats under föregående kalenderår, med angivande av deras nationalitet och sysselsättning. Även statistik över familjemedlemmar som har beviljats inresa ska lämnas. För innehavare av ett EU-blåkort och deras familjemedlemmar som beviljas inresa i enlighet med artiklarna 19–21 ska informationen dessutom omfatta uppgifter om tidigare bosättningsmedlemsstat.

| 3. | Medlemsstaterna ska årligen och första gången senast den 1 april [ett år efter dagen för införlivandet av detta direktiv] till kommissionen och övriga medlemsstater genom det nätverk som inrättats genom beslut 2006/688/EG lämna statistik över hur många tredjelandsmedborgare för vilka ett EU-blåkort har beviljats, förnyats eller återkallats under föregående kalenderår, med angivande av deras nationalitet och sysselsättning
  i enlighet med lagstiftningen om skydd av personuppgifter
  . Även statistik över familjemedlemmar som har beviljats inresa ska lämnas
  med undantag för uppgifter om deras yrke
  . För innehavare av ett EU-blåkort och deras familjemedlemmar som beviljas inresa i enlighet med artiklarna 19–21 ska informationen dessutom omfatta uppgifter om tidigare bosättningsmedlemsstat. |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaterna ska årligen och första gången senast den 1 april [ett år efter dagen för införlivandet av detta direktiv] till kommissionen och övriga medlemsstater genom det nätverk som inrättats genom beslut 2006/688/EG lämna statistik över hur många tredjelandsmedborgare för vilka ett EU-blåkort har beviljats, förnyats eller återkallats under föregående kalenderår, med angivande av deras nationalitet och sysselsättning
  i enlighet med lagstiftningen om skydd av personuppgifter
  . Även statistik över familjemedlemmar som har beviljats inresa ska lämnas
  med undantag för uppgifter om deras yrke
  . För innehavare av ett EU-blåkort och deras familjemedlemmar som beviljas inresa i enlighet med artiklarna 19–21 ska informationen dessutom omfatta uppgifter om tidigare bosättningsmedlemsstat.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/240 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/240

---

Ett enda ansökningsförfarande för uppehålls- och arbetstillstånd *

P6_TA(2008)0558

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2008 om förslaget till rådets direktiv om ett enda ansökningsförfarande för ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium och om en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat (KOM(2007)0638 – C6-0470/2007 – 2007/0229(CNS))

(2010/C 16 E/42)

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0638), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0638),

| — | med beaktande av artikel 63.3 a i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 63.3 a i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 67 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0470/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0470/2007),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0431/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0431/2008).

1.   Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

2.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

3.   Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

4.   Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

5.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 2


  Förslag till direktiv


  Skäl 7a (nytt) |
| | 7a) | Varje medlemsstat bör själv bestämma giltighetstiden för det kombinerade tillståndet. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl 7a (nytt)

7a)

Ändring 3

Förslag till direktiv

Skäl 10

| 10) | Alla tredjelandsmedborgare som lagligen vistas och arbetar i en medlemsstat bör omfattas av åtminstone en gemensam uppsättning
  rättigheter
  i form av likabehandling med den mottagande medlemsstatens egna medborgare, oberoende av för vilket ändamål eller på vilken grund de ursprungligen beviljades inresa. Rätten till likabehandling på de områden som anges i detta direktiv bör inte endast omfatta tredjelandsmedborgare som har beviljats inresa till en medlemsstats territorium för arbete, utan även de som har beviljats inresa för andra ändamål och som har lämnats tillträde till den medlemsstatens arbetsmarknad i enlighet med andra bestämmelser i gemenskapslagstiftningen eller nationell lagstiftning, inbegripet familjemedlemmar till en tredjelandsmedborgare som har beviljats inresa i medlemsstaten enligt rådets direktiv 2003/86/EG av den 22 september 2003 om rätt till familjeåterförening samt tredjelandsmedborgare som beviljas inresa till en medlemsstats territorium enligt rådets direktiv 2004/114/EG av den 13 december 2004 om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för studier, elevutbyte, oavlönad yrkesutbildning eller volontärarbete och forskare som har beviljats inresa enligt rådets direktiv 2005/71/EG av den 12 oktober 2005 om ett särskilt förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte. |
| --- | --- |

10)

Alla tredjelandsmedborgare som lagligen vistas och arbetar i en medlemsstat bör omfattas av åtminstone en gemensam uppsättning
  rättigheter
  i form av likabehandling med den mottagande medlemsstatens egna medborgare, oberoende av för vilket ändamål eller på vilken grund de ursprungligen beviljades inresa. Rätten till likabehandling på de områden som anges i detta direktiv bör inte endast omfatta tredjelandsmedborgare som har beviljats inresa till en medlemsstats territorium för arbete, utan även de som har beviljats inresa för andra ändamål och som har lämnats tillträde till den medlemsstatens arbetsmarknad i enlighet med andra bestämmelser i gemenskapslagstiftningen eller nationell lagstiftning, inbegripet familjemedlemmar till en tredjelandsmedborgare som har beviljats inresa i medlemsstaten enligt rådets direktiv 2003/86/EG av den 22 september 2003 om rätt till familjeåterförening samt tredjelandsmedborgare som beviljas inresa till en medlemsstats territorium enligt rådets direktiv 2004/114/EG av den 13 december 2004 om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för studier, elevutbyte, oavlönad yrkesutbildning eller volontärarbete och forskare som har beviljats inresa enligt rådets direktiv 2005/71/EG av den 12 oktober 2005 om ett särskilt förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte.

| 10) | Alla tredjelandsmedborgare som lagligen vistas och arbetar i en medlemsstat bör omfattas av åtminstone en gemensam uppsättning
  arbetsrättigheter
  i form av likabehandling med den mottagande medlemsstatens egna medborgare, oberoende av för vilket ändamål eller på vilken grund de ursprungligen beviljades inresa. Rätten till likabehandling på de områden som anges i detta direktiv bör inte endast omfatta tredjelandsmedborgare som har beviljats inresa till en medlemsstats territorium för arbete, utan även de som har beviljats inresa för andra ändamål och som har lämnats tillträde till den medlemsstatens arbetsmarknad i enlighet med andra bestämmelser i gemenskapslagstiftningen eller nationell lagstiftning, inbegripet familjemedlemmar till en tredjelandsmedborgare som har beviljats inresa i medlemsstaten enligt rådets direktiv 2003/86/EG av den 22 september 2003 om rätt till familjeåterförening samt tredjelandsmedborgare som beviljas inresa till en medlemsstats territorium enligt rådets direktiv 2004/114/EG av den 13 december 2004 om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för studier, elevutbyte, oavlönad yrkesutbildning eller volontärarbete och forskare som har beviljats inresa enligt rådets direktiv 2005/71/EG av den 12 oktober 2005 om ett särskilt förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte. |
| --- | --- |

10)

Alla tredjelandsmedborgare som lagligen vistas och arbetar i en medlemsstat bör omfattas av åtminstone en gemensam uppsättning
  arbetsrättigheter
  i form av likabehandling med den mottagande medlemsstatens egna medborgare, oberoende av för vilket ändamål eller på vilken grund de ursprungligen beviljades inresa. Rätten till likabehandling på de områden som anges i detta direktiv bör inte endast omfatta tredjelandsmedborgare som har beviljats inresa till en medlemsstats territorium för arbete, utan även de som har beviljats inresa för andra ändamål och som har lämnats tillträde till den medlemsstatens arbetsmarknad i enlighet med andra bestämmelser i gemenskapslagstiftningen eller nationell lagstiftning, inbegripet familjemedlemmar till en tredjelandsmedborgare som har beviljats inresa i medlemsstaten enligt rådets direktiv 2003/86/EG av den 22 september 2003 om rätt till familjeåterförening samt tredjelandsmedborgare som beviljas inresa till en medlemsstats territorium enligt rådets direktiv 2004/114/EG av den 13 december 2004 om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för studier, elevutbyte, oavlönad yrkesutbildning eller volontärarbete och forskare som har beviljats inresa enligt rådets direktiv 2005/71/EG av den 12 oktober 2005 om ett särskilt förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte.

Ändring 4

Förslag till direktiv

Skäl 13

| 13) | Tredjelandsmedborgare som har beviljats inresa till en medlemsstats territorium
  för en vistelse som inte överstiger sex månader under någon tolvmånadersperiod
  för säsongsarbete bör inte omfattas av direktivet med hänsyn till att deras ställning är av tillfällig art. |
| --- | --- |

13)

Tredjelandsmedborgare som har beviljats inresa till en medlemsstats territorium
  för en vistelse som inte överstiger sex månader under någon tolvmånadersperiod
  för säsongsarbete bör inte omfattas av direktivet med hänsyn till att deras ställning är av tillfällig art.

| 13) | Tredjelandsmedborgare som har beviljats inresa till en medlemsstats territorium för säsongsarbete bör inte omfattas av direktivet med hänsyn till att deras ställning är av tillfällig art
  och med beaktande av att de omfattas av ett särdirektiv
  . |
| --- | --- |

13)

Tredjelandsmedborgare som har beviljats inresa till en medlemsstats territorium för säsongsarbete bör inte omfattas av direktivet med hänsyn till att deras ställning är av tillfällig art
  och med beaktande av att de omfattas av ett särdirektiv
  .

Ändring 5

Förslag till direktiv

Skäl 13a (nytt)

| 13a) | Direktivets gemensamma uppsättning rättigheter bör också gälla för personer som omfattas av ordningar för tillfälligt skydd från och med att de fått tillstånd att lagligen arbeta på en medlemsstats territorium. |
| --- | --- |

13a)

Ändring 6

Förslag till direktiv

Skäl 18a (nytt)

| 18a) | Detta direktiv bör genomföras utan att det påverkar tillämpningen av förmånligare bestämmelser i gemenskapslagstiftningen och i internationella instrument. |
| --- | --- |

18a)

Ändring 53

Förslag till direktiv

Skäl 18b (nytt)

| 18b) | Medlemsstaterna bör ratificera den internationella konventionen om skydd av migrerande arbetstagare och deras familjer, som antogs av Förenta nationernas generalförsamling den 18 december 1990. |
| --- | --- |

18b)

Ändring 7

Förslag till direktiv

Skäl 19

| 19) | Medlemsstaterna bör genomföra bestämmelserna i detta direktiv utan diskriminering på grund av kön, ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet, börd, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, i enlighet med rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung och rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet. |
| --- | --- |

19)

Medlemsstaterna bör genomföra bestämmelserna i detta direktiv utan diskriminering på grund av kön, ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet, börd, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, i enlighet med rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung och rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet.

| 19) | Medlemsstaterna bör genomföra bestämmelserna i detta direktiv utan diskriminering på grund av kön, ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet, börd, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, i enlighet med rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung och rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet,
  samt i enlighet med kommande lagstiftning på detta område, såsom den som blir resultat av förslaget till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (KOM(2008)0426)
  . |
| --- | --- |

19)

Medlemsstaterna bör genomföra bestämmelserna i detta direktiv utan diskriminering på grund av kön, ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet, börd, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, i enlighet med rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung och rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet,
  samt i enlighet med kommande lagstiftning på detta område, såsom den som blir resultat av förslaget till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (KOM(2008)0426)
  .

Ändring 8

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led a

| a) | ett enda ansökningsförfarande för utfärdande av ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium, i syfte att förenkla deras inresa och att underlätta kontrollen av deras ställning, och |
| --- | --- |

a)

ett enda ansökningsförfarande för utfärdande av ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium, i syfte att förenkla deras inresa och att underlätta kontrollen av deras ställning, och

| a) | ett enda ansökningsförfarande för utfärdande av ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium, i syfte att förenkla
  förfarandet för
  deras inresa och att underlätta kontrollen av deras ställning, och |
| --- | --- |

a)

ett enda ansökningsförfarande för utfärdande av ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium, i syfte att förenkla
  förfarandet för
  deras inresa och att underlätta kontrollen av deras ställning, och

Ändring 9

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led b

| b) | en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat. |
| --- | --- |

b)

en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat.

| b) | en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat,
  oavsett för vilka ändamål de ursprungligen tillåtits inresa på en medlemsstats territorium
  . |
| --- | --- |

b)

en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat,
  oavsett för vilka ändamål de ursprungligen tillåtits inresa på en medlemsstats territorium
  .

Ändring 10

Förslag till direktiv

Artikel 1 – stycke 1a (nytt)

Detta direktiv påverkar inte medlemsstaternas behörighet när det gäller tredjelandsmedborgares inresa i syfte att träda in på deras nationella arbetsmarknader.

Ändring 11

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led d

| d) | ett enda ansökningsförfarande: varje förfarande som,
  på grundval av en enda ansökan från en tredjelandsmedborgare
  , leder till ett beslut om ett kombinerat tillstånd för
  denne
  att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium. |
| --- | --- |

d)

ett enda ansökningsförfarande: varje förfarande som,
  på grundval av en enda ansökan från en tredjelandsmedborgare
  , leder till ett beslut om ett kombinerat tillstånd för
  denne
  att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium.

| d) | ett enda ansökningsförfarande: varje förfarande som leder till ett beslut om ett kombinerat tillstånd för
  en tredjelandsmedborgare
  att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium,
  på grundval av en ansökan från tredjelandsmedborgaren eller från den framtida arbetsgivaren
  . |
| --- | --- |

d)

ett enda ansökningsförfarande: varje förfarande som leder till ett beslut om ett kombinerat tillstånd för
  en tredjelandsmedborgare
  att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium,
  på grundval av en ansökan från tredjelandsmedborgaren eller från den framtida arbetsgivaren
  .

Ändring 12

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led da (nytt)

| da) | gränsöverskridande arbete: arbete som utförs i en annan medlemsstat än bosättningsstaten av en gränsarbetare enligt artikel 1 b i förordning (EEG) nr 1408/71. |
| --- | --- |

da)

Ändring 13

Förslag till direktiv

Artikel 3 – punkt 1 – led b

| b) | arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat. |
| --- | --- |

b)

arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat.

| b) | arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat,
  oavsett för vilka ändamål de ursprungligen tillåtits inresa på en medlemsstats territorium
  . |
| --- | --- |

b)

arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat,
  oavsett för vilka ändamål de ursprungligen tillåtits inresa på en medlemsstats territorium
  .

Ändring 14

Förslag till direktiv

Artikel 3 – punkt 2 – inledningen

| 2. | Direktivet
  ska inte tillämpas på tredjelandsmedborgare |
| --- | --- |

2.

Direktivet
  ska inte tillämpas på tredjelandsmedborgare

| 2. | Direktivets bestämmelser om ett enda ansökningsförfarande för ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium
  ska inte tillämpas på tredjelandsmedborgare |
| --- | --- |

2.

Direktivets bestämmelser om ett enda ansökningsförfarande för ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium
  ska inte tillämpas på tredjelandsmedborgare

Ändring 15

Förslag till direktiv

Artikel 3 – punkt 2 – led d

| d) | som har beviljats inresa till en medlemsstats territorium
  för en vistelse som inte överstiger sex månader under någon tolvmånadersperiod
  för säsongsarbete, |
| --- | --- |

d)

som har beviljats inresa till en medlemsstats territorium
  för en vistelse som inte överstiger sex månader under någon tolvmånadersperiod
  för säsongsarbete,

| d) | som har beviljats inresa till en medlemsstats territorium för säsongsarbete, |
| --- | --- |

d)

som har beviljats inresa till en medlemsstats territorium för säsongsarbete,

Ändring 16

Förslag till direktiv

Artikel 3 – punkt 2 – led da (nytt)

| da) | som har beviljats inresa till en medlemsstat för att arbeta där under högst sex månader; i detta fall är det bara föreskrifterna om ett enda ansökningsförfarande som inte ska tillämpas, |
| --- | --- |

da)

Ändring 17

Förslag till direktiv

Artikel 3 – punkt 2 – led f

| f) | som vistas i en medlemsstat i egenskap av sökande av internationellt skydd
  eller enligt ordningar för tillfälligt skydd
  , |
| --- | --- |

f)

som vistas i en medlemsstat i egenskap av sökande av internationellt skydd
  eller enligt ordningar för tillfälligt skydd
  ,

| f) | som vistas i en medlemsstat i egenskap av sökande av internationellt skydd, |
| --- | --- |

f)

som vistas i en medlemsstat i egenskap av sökande av internationellt skydd,

Ändring 18

Förslag till direktiv

Artikel 4 – punkt 1a (ny)

| 1a. | Det är medlemsstaternas uppgift att fastställa om ansökan om ett kombinerat tillstånd ska lämnas av den berörde tredjelandsmedborgaren, av den framtida arbetsgivaren eller av vilken som helst av dessa parter. |
| --- | --- |

1a.

Ändring 19

Förslag till direktiv

Artikel 4 – punkt 1b (ny)

| 1b. | Då ansökan om ett kombinerat tillstånd lämnas av den berörda tredjelandsmedborgaren ska denna ansökan lämnas och behandlas antingen då tredjelandsmedborgaren vistas utanför den medlemsstat till vilken ansökan har gjorts, eller då tredjelandsmedborgaren redan vistas lagligen på den berörda medlemsstatens territorium. |
| --- | --- |

1b.

Ändring 20

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 2 – stycke 1a (nytt)

Om sökandens tillstånd upphör att gälla innan ett beslut om dennes ansökan om förnyande av tillståndet fattats, ska den medlemsstat som är ansvarig för att handlägga ansökan ge den berörda personen samt i förekommande fall hans familj tillstånd att vistas lagligen på dess territorium fram till dess att ett beslut har fattats om förnyande av det kombinerade tillståndet.

Ändring 21

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 4

| 4. | Om de uppgifter som ges in till stöd för ansökan
  är otillräckliga
  , ska den utsedda myndigheten underrätta sökanden om vilka ytterligare uppgifter som krävs. Den tidsfrist som anges i punkt 2 ska upphöra att löpa fram till dess att myndigheten har mottagit de ytterligare uppgifter som krävs. |
| --- | --- |

4.

Om de uppgifter som ges in till stöd för ansökan
  är otillräckliga
  , ska den utsedda myndigheten underrätta sökanden om vilka ytterligare uppgifter som krävs. Den tidsfrist som anges i punkt 2 ska upphöra att löpa fram till dess att myndigheten har mottagit de ytterligare uppgifter som krävs.

| 4. | Om de uppgifter som ges in till stöd för ansökan
  inte uppfyller kriterier som offentligen tillkännagivits
  ska den utsedda myndigheten underrätta sökanden om vilka ytterligare uppgifter som krävs. Den tidsfrist som anges i punkt 2 ska upphöra att löpa fram till dess att myndigheten har mottagit de ytterligare uppgifter som krävs. |
| --- | --- |

4.

Om de uppgifter som ges in till stöd för ansökan
  inte uppfyller kriterier som offentligen tillkännagivits
  ska den utsedda myndigheten underrätta sökanden om vilka ytterligare uppgifter som krävs. Den tidsfrist som anges i punkt 2 ska upphöra att löpa fram till dess att myndigheten har mottagit de ytterligare uppgifter som krävs.

Ändring 22

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 4a (ny)

| 4a. | Om den tidsfrist för att anta beslutet som avses i punkt 2 skjuts upp eller förlängs ska sökanden bli vederbörligen informerad om detta av den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

4a.

Ändring 24

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 2a (ny)

| 2a. | En medlemsstat får till innehavare av ett kombinerat tillstånd som utfärdats av en annan medlemsstat utfärda ett tillstånd som gör det möjligt att utföra gränsöverskridande arbete. Ett sådant tillstånd ska utfärdas i enlighet med den nationella lagstiftningen i den medlemsstat där det gränsöverskridande arbetet utförs. Giltighetstiden för ett sådant tillstånd får inte överstiga giltighetstiden för det kombinerade tillstånd. |
| --- | --- |

2a.

Ändring 25

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 1

| 1. | Beslut om att avvisa en ansökan om ett kombinerat tillstånd eller om att inte bevilja, ändra eller förnya ett kombinerat tillstånd eller om att tillfälligt dra in eller att återkalla ett kombinerat tillstånd som fattas på grundval av kriterier som anges i nationell lagstiftning eller gemenskapslagstiftning ska motiveras i den skriftliga underrättelsen. |
| --- | --- |

1.

Beslut om att avvisa en ansökan om ett kombinerat tillstånd eller om att inte bevilja, ändra eller förnya ett kombinerat tillstånd eller om att tillfälligt dra in eller att återkalla ett kombinerat tillstånd som fattas på grundval av kriterier som anges i nationell lagstiftning eller gemenskapslagstiftning ska motiveras i den skriftliga underrättelsen.

| 1. | Beslut om att avvisa en ansökan om ett kombinerat tillstånd eller om att inte bevilja, ändra eller förnya ett kombinerat tillstånd eller om att tillfälligt dra in eller att återkalla ett kombinerat tillstånd som fattas på grundval av kriterier som anges i nationell lagstiftning eller gemenskapslagstiftning ska motiveras
  av objektiva och verifierbara skäl
  i den skriftliga underrättelsen.
  Dessa villkor och kriterier ska vara objektiva och öppna för allmänheten så att ett avslag kan verifieras
  . |
| --- | --- |

1.

Beslut om att avvisa en ansökan om ett kombinerat tillstånd eller om att inte bevilja, ändra eller förnya ett kombinerat tillstånd eller om att tillfälligt dra in eller att återkalla ett kombinerat tillstånd som fattas på grundval av kriterier som anges i nationell lagstiftning eller gemenskapslagstiftning ska motiveras
  av objektiva och verifierbara skäl
  i den skriftliga underrättelsen.
  Dessa villkor och kriterier ska vara objektiva och öppna för allmänheten så att ett avslag kan verifieras
  .

Ändring 26

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 2

| 2. | Varje beslut om att avvisa en ansökan om ett kombinerat tillstånd eller om att inte bevilja, ändra eller förnya ett kombinerat tillstånd eller om att tillfälligt dra in eller att återkalla ett kombinerat tillstånd ska kunna överklagas till
  domstol
  i den berörda medlemsstaten. I den skriftliga underrättelsen ska det anges vilka överklagandeförfaranden som står till buds och inom vilken tid ett överklagande ska ske. |
| --- | --- |

2.

Varje beslut om att avvisa en ansökan om ett kombinerat tillstånd eller om att inte bevilja, ändra eller förnya ett kombinerat tillstånd eller om att tillfälligt dra in eller att återkalla ett kombinerat tillstånd ska kunna överklagas till
  domstol
  i den berörda medlemsstaten. I den skriftliga underrättelsen ska det anges vilka överklagandeförfaranden som står till buds och inom vilken tid ett överklagande ska ske.

| 2. | Varje beslut om att avvisa en ansökan om ett kombinerat tillstånd eller om att inte bevilja, ändra eller förnya ett kombinerat tillstånd eller om att tillfälligt dra in eller att återkalla ett kombinerat tillstånd ska kunna överklagas till
  den behöriga myndighet
  i den berörda medlemsstaten,
  som utsetts med stöd av nationell lag
  . I den skriftliga underrättelsen ska det anges vilka överklagandeförfaranden som står till buds,
  inbegripet vem den behöriga myndigheten är
  , och inom vilken tid ett överklagande ska ske.
  Överklagandet ska medföra uppskov med verkställigheten av det administrativa beslutet, till dess att slutligt beslut fattats
  . |
| --- | --- |

2.

Varje beslut om att avvisa en ansökan om ett kombinerat tillstånd eller om att inte bevilja, ändra eller förnya ett kombinerat tillstånd eller om att tillfälligt dra in eller att återkalla ett kombinerat tillstånd ska kunna överklagas till
  den behöriga myndighet
  i den berörda medlemsstaten,
  som utsetts med stöd av nationell lag
  . I den skriftliga underrättelsen ska det anges vilka överklagandeförfaranden som står till buds,
  inbegripet vem den behöriga myndigheten är
  , och inom vilken tid ett överklagande ska ske.
  Överklagandet ska medföra uppskov med verkställigheten av det administrativa beslutet, till dess att slutligt beslut fattats
  .

Ändring 27

Förslag till direktiv

Artikel 9

Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att informera tredjelandsmedborgaren och den framtida arbetsgivaren om all skriftlig bevisning de behöver lämna för att ansökan ska vara fullständig.

Varje medlemsstat ska se till att regelbundet uppdaterad information om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa till och vistelse på dess territorium för arbete görs tillgänglig för allmänheten, bland annat via deras konsulat
  . Medlemsstaterna ska
  särskilt
  vidta nödvändiga åtgärder för att informera tredjelandsmedborgaren och den framtida arbetsgivaren om all skriftlig bevisning de behöver lämna för att ansökan ska vara fullständig,
  och om den totala kostnaden för att behandla deras ansökan
  .

Ändring 28

Förslag till direktiv

Artikel 10

Medlemsstaterna får begära att sökande betalar avgift för handläggningen av ansökningar i enlighet med detta direktiv. Avgiftsnivåerna ska vara proportionerliga och
  de får bygga på principen om att avgifter ska motsvara den tjänst som faktiskt tillhandahålls
  .

Medlemsstaterna får begära att sökande betalar avgift för handläggningen av ansökningar i enlighet med detta direktiv. Avgiftsnivåerna ska vara proportionerliga och
  rimliga och får inte överstiga den nationella förvaltningens verkliga kostnader. I den nationella lagstiftningen ska det fastställas ett högsta totalbelopp som i förekommande fall ska omfatta de entreprenadkostnader som uppstått då externa firmor anlitats för att samla in nödvändiga ärendehandlingar i samband med ansökan om tillstånd
  .

Ändring 29

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 1 – inledningen

Det kombinerade tillståndet ska under dess giltighetstid som ett minimum ge innehavaren rätt att

Det kombinerade tillståndet ska under sin giltighetstid,
  vilken ska fastställas av varje medlemsstat skilt för sig
  , som ett minimum ge innehavaren rätt att

Ändring 30

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 1 – led c

| c) | ha fri tillgång till hela territoriet för den medlemsstat som utfärdar det kombinerade tillståndet, inom de gränser som föreskrivs i nationell lagstiftning av säkerhetshänsyn, |
| --- | --- |

c)

ha fri tillgång till hela territoriet för den medlemsstat som utfärdar det kombinerade tillståndet, inom de gränser som föreskrivs i nationell lagstiftning av säkerhetshänsyn,

| c) | ha fri tillgång till hela territoriet för den medlemsstat som utfärdar det kombinerade tillståndet,
  varvid medlemsstaterna får uppställa territoriella begränsningar för rätten till vistelse och rätten till arbete
  , inom de gränser som föreskrivs i nationell lagstiftning av säkerhetshänsyn,
  i de fall då samma begränsningar gäller för deras egna medborgare
  , |
| --- | --- |

c)

ha fri tillgång till hela territoriet för den medlemsstat som utfärdar det kombinerade tillståndet,
  varvid medlemsstaterna får uppställa territoriella begränsningar för rätten till vistelse och rätten till arbete
  , inom de gränser som föreskrivs i nationell lagstiftning av säkerhetshänsyn,
  i de fall då samma begränsningar gäller för deras egna medborgare
  ,

Ändring 31

Förslag till direktiv

Artikel 11a (ny)

Artikel 11a

Underrättelse och information

De underrättelser och den information som avses i artiklarna 5, 8 och 9 ska överföras på sådant sätt att sökanden förstår innehållet i dem och konsekvenserna av dem.

Ändring 32

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 1 – led a

| a) | Arbetsvillkor, inbegripet löne- och uppsägningsvillkor samt villkor som rör hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

a)

Arbetsvillkor, inbegripet löne- och uppsägningsvillkor samt villkor som rör hälsa och säkerhet på arbetsplatsen.

| a) | Arbetsvillkor, inbegripet löne-,
  semester-, arbetstids
  - och uppsägningsvillkor samt villkor som rör hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

a)

Arbetsvillkor, inbegripet löne-,
  semester-, arbetstids
  - och uppsägningsvillkor samt villkor som rör hälsa och säkerhet på arbetsplatsen.

Ändring 33

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 1 – led b

| b) | Föreningsfrihet och frihet att tillhöra en arbetstagar- eller arbetsgivarorganisation eller någon annan organisation vars medlemmar utövar ett visst yrke, inklusive de förmåner som sådana organisationer tillhandahåller, utan att det påverkar tillämpningen av nationella bestämmelser om allmän ordning och säkerhet. |
| --- | --- |

b)

Föreningsfrihet och frihet att tillhöra en arbetstagar- eller arbetsgivarorganisation eller någon annan organisation vars medlemmar utövar ett visst yrke, inklusive de förmåner som sådana organisationer tillhandahåller, utan att det påverkar tillämpningen av nationella bestämmelser om allmän ordning och säkerhet.

| b) | Föreningsfrihet och frihet att tillhöra en arbetstagar- eller arbetsgivarorganisation eller någon annan organisation vars medlemmar utövar ett visst yrke, inklusive de förmåner som sådana organisationer tillhandahåller,
  bland annat information och stöd
  , utan att det påverkar tillämpningen av nationella bestämmelser om allmän ordning och säkerhet. |
| --- | --- |

b)

Föreningsfrihet och frihet att tillhöra en arbetstagar- eller arbetsgivarorganisation eller någon annan organisation vars medlemmar utövar ett visst yrke, inklusive de förmåner som sådana organisationer tillhandahåller,
  bland annat information och stöd
  , utan att det påverkar tillämpningen av nationella bestämmelser om allmän ordning och säkerhet.

Ändring 34

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 1 – led c

| c) | Utbildning och yrkesutbildning. |
| --- | --- |

c)

Utbildning och yrkesutbildning.

| c) | Utbildning
  i uttryckets breda bemärkelse (språkinlärning och kulturell anpassning i syfte att förbättra integrationen)
  och yrkesutbildning. |
| --- | --- |

c)

Utbildning
  i uttryckets breda bemärkelse (språkinlärning och kulturell anpassning i syfte att förbättra integrationen)
  och yrkesutbildning.

Ändring 35

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 1 – led d

| d) | Erkännande av examensbevis, utbildningsbevis för teoretiska utbildningar och andra yrkeskvalifikationer i enlighet med relevanta nationella förfaranden. |
| --- | --- |

d)

Erkännande av examensbevis, utbildningsbevis för teoretiska utbildningar och andra yrkeskvalifikationer i enlighet med relevanta nationella förfaranden.

| d) | Erkännande av examensbevis, utbildningsbevis för teoretiska utbildningar och andra yrkeskvalifikationer i enlighet med relevanta nationella förfaranden
  som kan tillämpas med stöd av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer

   (1) |
| --- | --- |

d)

Erkännande av examensbevis, utbildningsbevis för teoretiska utbildningar och andra yrkeskvalifikationer i enlighet med relevanta nationella förfaranden
  som kan tillämpas med stöd av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer

   (1)

Ändring 36

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 1 – led f

| f) | Utbetalning av intjänade pensioner
  vid flytt till ett tredjeland. |
| --- | --- |

f)

Utbetalning av intjänade pensioner
  vid flytt till ett tredjeland.

| f) | Överföring av pensionsrättigheter eller livränta på grund av hög ålder, dödsfall (eller invaliditet) enligt den ersättningsnivå som tillämpas enligt lagstiftningen i gäldenärsmedlemsstaten eller gäldenärsmedlemsstaterna
  vid flytt till ett tredjeland. |
| --- | --- |

f)

Överföring av pensionsrättigheter eller livränta på grund av hög ålder, dödsfall (eller invaliditet) enligt den ersättningsnivå som tillämpas enligt lagstiftningen i gäldenärsmedlemsstaten eller gäldenärsmedlemsstaterna
  vid flytt till ett tredjeland.

Ändring 37

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 1 – led g

| g) | Skatteförmåner. |
| --- | --- |

g)

Skatteförmåner.

| g) | Skatteförmåner,
  förutsatt att arbetstagaren anses ha sin skattemässiga hemvist i medlemsstaten i fråga
  . |
| --- | --- |

g)

Skatteförmåner,
  förutsatt att arbetstagaren anses ha sin skattemässiga hemvist i medlemsstaten i fråga
  .

Ändring 38

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 1 – led ha (nytt)

| ha) | Informations- och rådgivningstjänster som erbjuds av arbetsförmedlingar. |
| --- | --- |

ha)

Ändring 39

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 2 – inledningen

| 2. | Medlemsstaterna får begränsa rätten till likabehandling i förhållande till egna medborgare genom att |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna får begränsa rätten till likabehandling i förhållande till egna medborgare genom att

| 2. | Medlemsstaterna får
  bara
  begränsa rätten till likabehandling i förhållande till egna medborgare genom att |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna får
  bara
  begränsa rätten till likabehandling i förhållande till egna medborgare genom att

Ändring 42

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 2 – led c

| c) | begränsa de rättigheter som följer av punkt 1 h i fråga om
  allmännyttiga
  bostäder
  till fall där tredjelandsmedborgaren har vistats eller har rätt att vistas på deras territorium i minst tre år
  , |
| --- | --- |

c)

begränsa de rättigheter som följer av punkt 1 h i fråga om
  allmännyttiga
  bostäder
  till fall där tredjelandsmedborgaren har vistats eller har rätt att vistas på deras territorium i minst tre år
  ,

| c) | begränsa de rättigheter som följer av punkt 1 h i fråga om bostäder, |
| --- | --- |

c)

begränsa de rättigheter som följer av punkt 1 h i fråga om bostäder,

Ändring 43

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 2 – led d

| d) | begränsa de rättigheter som följer av punkt 1 a, b och g till tredjelandsmedborgare som har anställning, |
| --- | --- |

d)

utgår

Ändring 44

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 2 – led e

| e) | begränsa de rättigheter som följer av punkt 1 a, b och g till tredjelandsmedborgare som har anställning, |
| --- | --- |

e)

utgår

Ändring 45

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 2a (ny)

| 2a. | Medlemsstaterna måste vidta nödvändiga åtgärder för att se till att varje åsidosättande av den rätt som fastställs i detta direktiv bemöts med effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner. |
| --- | --- |

2a.

Ändring 47

Förslag till direktiv

Artikel 14

Artikel 14

Varje medlemsstat ska se till att regelbundet uppdaterad information om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa till och vistelse på dess territorium för arbete görs tillgänglig för allmänheten.

utgår

---

(1)  

  EUT L 255, 30.9.2005, s. 22.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/251 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/251

---

Ändring av ”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden” *

P6_TA(2008)0559

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1234/2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (KOM(2008)0489 – C6-0314/2008 – 2008/0156(CNS))

(2010/C 16 E/43)

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0489), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0489),

| — | med beaktande av artiklarna 36 och 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0314/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 36 och 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0314/2008),

| — | med beaktande av artiklarna 51 och 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 51 och 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0368/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0368/2008).

1.   Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

2.   Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

3.   Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

4.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 16/252 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 16/252

---

System för ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans *

P6_TA(2008)0560

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 332/2002 om upprättandet av ett system för medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans (KOM(2008)0717 – C6-0389/2008 – 2008/0208(CNS))

(2010/C 16 E/44)

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0717), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0717),

| — | med beaktande av artikel 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0389/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0389/2008),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 332/2002 av den 18 februari 2002 om upprättandet av ett system för medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans (1) och parlamentets ståndpunkt av den 6 september 2001 om medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans (2) och parlamentets resolution av den 20 november 2008 om upprättandet av ett system för medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 332/2002 av den 18 februari 2002 om upprättandet av ett system för medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans (1) och parlamentets ståndpunkt av den 6 september 2001 om medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans (2) och parlamentets resolution av den 20 november 2008 om upprättandet av ett system för medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans (3),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0450/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0450/2008).

1.   Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

2.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

3.   Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

4.   Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

5.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1


  Förslag till förordning – ändringsakt


  Skäl 2 |
| (2) | Ett särskilt förfarande bör föreskrivas för kommande ändringar av lånetaket i syfte att öka gemenskapens förmåga att
  snabbt reagera på betydande förändringar av de finansiella förhållandena
  som påverkar det totala beloppet av det stöd som medlemsstaterna kan komma att behöva
  . |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 2

(2)

Ett särskilt förfarande bör föreskrivas för kommande ändringar av lånetaket i syfte att öka gemenskapens förmåga att
  snabbt reagera på betydande förändringar av de finansiella förhållandena
  som påverkar det totala beloppet av det stöd som medlemsstaterna kan komma att behöva
  .

| (2) | I särskilda situationer då gemenskapen
  snabbt
  måste
  reagera på betydande förändringar av de finansiella förhållandena,
  bör Europaparlamentet, medlemsstaterna inom rådet och kommissionen agera snabbt för att garantera att förtroendet för marknaden inte skadas
  . |
| --- | --- |

(2)

I särskilda situationer då gemenskapen
  snabbt
  måste
  reagera på betydande förändringar av de finansiella förhållandena,
  bör Europaparlamentet, medlemsstaterna inom rådet och kommissionen agera snabbt för att garantera att förtroendet för marknaden inte skadas
  .

Ändring 2

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 2

Förordning (EG) nr 332/2002

Artikel 1 – punkt 3

Följande punkt ska läggas till som punkt 3:

utgår

”Om en allvarlig försämring av den finansiella situationen kräver att gemenskapen beviljar flera medlemsstater brådskande medelfristigt ekonomiskt stöd, får kommissionen besluta att ändra lånetaket efter att ha inhämtat Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande avseende såväl beslutets brådskande karaktär som det nya lånetak som bör införas. Det nya lånetaket ska träda i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.”

Ändring 3

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1a (ny)

Förordning (EG) nr 332/2002

Artikel 10

Artikel 1a

Artikel 10 i förordning (EG) nr 332/2002 ska ersättas med följande:

Rådet ska vartannat år och vid behov oftare, på grundval av en rapport från kommissionen och efter att Europaparlamentet hörts och Ekonomiska och finansiella kommittén har avgivit ett yttrande, pröva om det system som upprättats, i fråga om dess principer, närmare villkor och lånetak, fortfarande uppfyller de behov som föranledde dess införande.

---

(1)  EGT L 53, 23.2.2002, s. 1.

(2)  EGT C 72 E, 21.3.2002, s. 312.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2008)0562.

---