# Jurnalul Oficial C 321/2009

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2009.321.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 321 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5229 decembrie 2009 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2009.321.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 321

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5229 decembrie 2009

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Consiliu |
| 2009/C 321/01 | Rezoluția Consiliului din 18 decembrie 2009 privind o abordare europeană a securității rețelelor și a informațiilor bazată pe colaborare | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Consiliu

2009/C 321/01

Rezoluția Consiliului din 18 decembrie 2009 privind o abordare europeană a securității rețelelor și a informațiilor bazată pe colaborare

1

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 321/02 | Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  ) | 5 |
| 2009/C 321/03 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5719 – Oaktree/SGD) (
  1
  ) | 9 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 321/02

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  )

1

5

2009/C 321/03

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5719 – Oaktree/SGD) (
  1
  )

1

9

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 321/04 | Rata de schimb a monedei euro | 10 |
| 2009/C 321/05 | Avizul Comitetului consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante prezentat cu ocazia celei de a 432-a întâlniri din 14 septembrie 2007 privind un proiect de decizie în Cazul COMP/38710 – Bitum Spania | 11 |
| 2009/C 321/06 | Avizul Comitetului consultativ în materie de practici restrictive și poziții dominante emis în cadrul reuniunii din 28 septembrie 2007 privind un proiect de decizie referitor la cazul COMP/38710 – Bitum Spania (2) | 12 |
| 2009/C 321/07 | Raportul final al consilierului-auditor în cazul COMP/38710 – Bitum Spania [în temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia 2001/462/CE, CECO a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-auditori în anumite proceduri în domeniul concurenței (JO L 162, 19.6.2001, p. 21)] | 13 |
| 2009/C 321/08 | Rezumatul al Deciziei Comisiei din 3 octombrie 2007 privind o procedură în temeiul articolului 81 din Tratatul CE (Cazul COMP/38710 – Bitum Spania) [notificată cu numărul C(2007) 4441 final] | 15 |
| 2009/C 321/09 | Comunicarea Comisiei în cadrul implementării Directivei 2006/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind echipamentele tehnice și de modificare a Directivei 95/16/CE (reformare)(Publicarea titlurilor și a referințelor standardelor armonizate în temeiul directivei)
   (
  1
  ) | 18 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 321/04

Rata de schimb a monedei euro

10

2009/C 321/05

Avizul Comitetului consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante prezentat cu ocazia celei de a 432-a întâlniri din 14 septembrie 2007 privind un proiect de decizie în Cazul COMP/38710 – Bitum Spania

11

2009/C 321/06

Avizul Comitetului consultativ în materie de practici restrictive și poziții dominante emis în cadrul reuniunii din 28 septembrie 2007 privind un proiect de decizie referitor la cazul COMP/38710 – Bitum Spania (2)

12

2009/C 321/07

Raportul final al consilierului-auditor în cazul COMP/38710 – Bitum Spania [în temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia 2001/462/CE, CECO a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-auditori în anumite proceduri în domeniul concurenței (JO L 162, 19.6.2001, p. 21)]

[în temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia 2001/462/CE, CECO a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-auditori în anumite proceduri în domeniul concurenței (JO L 162, 19.6.2001, p. 21)]

13

2009/C 321/08

Rezumatul al Deciziei Comisiei din 3 octombrie 2007 privind o procedură în temeiul articolului 81 din Tratatul CE (Cazul COMP/38710 – Bitum Spania) [notificată cu numărul C(2007) 4441 final]

[notificată cu numărul C(2007) 4441 final]

15

2009/C 321/09

Comunicarea Comisiei în cadrul implementării Directivei 2006/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind echipamentele tehnice și de modificare a Directivei 95/16/CE (reformare)(Publicarea titlurilor și a referințelor standardelor armonizate în temeiul directivei)
   (
  1
  )

(Publicarea titlurilor și a referințelor standardelor armonizate în temeiul directivei)

1

18

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Consiliu |
| 2009/C 321/10 | Prelungirea perioadei de valabilitate a listelor de candidați corespunzători | 19 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisie |
| 2009/C 321/11 | Ajutor de Stat – România – Ajutor de stat C 28/09 (ex N 433/09) – Măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea – Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE (
  1
  ) | 21 |
| 2009/C 321/12 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5734 – LGE/Unitymedia) (
  1
  ) | 36 |
| 2009/C 321/13 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5726 – Deutsche Bank/SAL.Oppenheim) (
  1
  ) | 37 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisie |
| 2009/C 321/14 | Publicarea unei cereri de recunoaștere a unei mențiuni tradiționale în conformitate cu dispozițiile de la articolul 33 din Regulamentul (CE) nr. 607/2009 al Comisiei | 38 |
| 2009/C 321/15 | Publicarea unei cereri de recunoaștere a unei mențiuni tradiționale în conformitate cu dispozițiile de la articolul 33 din Regulamentul (CE) nr. 607/2009 al Comisiei | 40 |

V   Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Consiliu

2009/C 321/10

Prelungirea perioadei de valabilitate a listelor de candidați corespunzători

19

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

2009/C 321/11

Ajutor de Stat – România – Ajutor de stat C 28/09 (ex N 433/09) – Măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea – Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE (
  1
  )

1

21

2009/C 321/12

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5734 – LGE/Unitymedia) (
  1
  )

1

36

2009/C 321/13

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5726 – Deutsche Bank/SAL.Oppenheim) (
  1
  )

1

37

ALTE ACTE

Comisie

2009/C 321/14

Publicarea unei cereri de recunoaștere a unei mențiuni tradiționale în conformitate cu dispozițiile de la articolul 33 din Regulamentul (CE) nr. 607/2009 al Comisiei

38

2009/C 321/15

Publicarea unei cereri de recunoaștere a unei mențiuni tradiționale în conformitate cu dispozițiile de la articolul 33 din Regulamentul (CE) nr. 607/2009 al Comisiei

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Consiliu

| 29.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 321/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 321/1

---

REZOLUȚIA CONSILIULUI

din 18 decembrie 2009

privind o abordare europeană a securității rețelelor și a informațiilor bazată pe colaborare

2009/C 321/01

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

I.   AVÂND ÎN VEDERE:

| 1. | Comunicarea Comisiei din 31 mai 2006 privind „Strategia pentru o societate informațională sigură” care propune un proces de „dialog, parteneriat și responsabilizare” care să angajeze statele membre și părțile implicate din domeniul privat; |
| --- | --- |

1.

Comunicarea Comisiei din 31 mai 2006 privind „Strategia pentru o societate informațională sigură” care propune un proces de „dialog, parteneriat și responsabilizare” care să angajeze statele membre și părțile implicate din domeniul privat;

| 2. | Comunicarea Comisiei din 12 decembrie 2006 privind „Programul european de protecție a infrastructurilor critice (EPCIP)” menit să îmbunătățească protecția infrastructurilor critice din UE și să creeze un cadru UE de protecție a infrastructurilor critice; |
| --- | --- |

2.

Comunicarea Comisiei din 12 decembrie 2006 privind „Programul european de protecție a infrastructurilor critice (EPCIP)” menit să îmbunătățească protecția infrastructurilor critice din UE și să creeze un cadru UE de protecție a infrastructurilor critice;

| 3. | Directiva Consiliului din 8 decembrie 2008 privind identificarea și desemnarea infrastructurilor critice europene și evaluarea necesității de îmbunătățire a protecției acestora; |
| --- | --- |

3.

Directiva Consiliului din 8 decembrie 2008 privind identificarea și desemnarea infrastructurilor critice europene și evaluarea necesității de îmbunătățire a protecției acestora;

| 4. | Rezoluția Consiliului din 22 martie 2007 cu privire la o strategie pentru o societate informațională sigură în Europa; |
| --- | --- |

4.

Rezoluția Consiliului din 22 martie 2007 cu privire la o strategie pentru o societate informațională sigură în Europa;

| 5. | Concluziile Consiliului din 19-20 aprilie 2007 privind Programul european pentru protecția infrastructurilor critice; |
| --- | --- |

5.

Concluziile Consiliului din 19-20 aprilie 2007 privind Programul european pentru protecția infrastructurilor critice;

| 6. | Comunicarea Comisiei din 30 martie 2009 privind protecția infrastructurilor critice de informație (CIIP); |
| --- | --- |

6.

Comunicarea Comisiei din 30 martie 2009 privind protecția infrastructurilor critice de informație (CIIP);

| 7. | Dezbaterea în curs și consultarea publică din cadrul acesteia privind viitorul Agenției Europene pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor (ENISA) și rolul acesteia în CIIP; |
| --- | --- |

7.

Dezbaterea în curs și consultarea publică din cadrul acesteia privind viitorul Agenției Europene pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor (ENISA) și rolul acesteia în CIIP;

| 8. | Concluziile Președinției privind CIIP în urma conferinței ministeriale de la Tallinn din perioada 27-28 aprilie 2009; |
| --- | --- |

8.

Concluziile Președinției privind CIIP în urma conferinței ministeriale de la Tallinn din perioada 27-28 aprilie 2009;

| 9. | Obiectivele de la Lisabona de competitivitate și creștere economică și lucrările de revizuire a strategiei de la Lisabona aflate în curs de desfășurare; |
| --- | --- |

9.

Obiectivele de la Lisabona de competitivitate și creștere economică și lucrările de revizuire a strategiei de la Lisabona aflate în curs de desfășurare;

| 10. | Măsurile de securitate propuse odată cu revizuirea cadrului de reglementare pentru rețele și servicii de comunicații electronice; |
| --- | --- |

10.

Măsurile de securitate propuse odată cu revizuirea cadrului de reglementare pentru rețele și servicii de comunicații electronice;

| 11. | Pentru a asigura eficiența viitoarei politici în domeniul securității informațiilor și a rețelelor, prezenta rezoluție pleacă de la premisa că nu s-a ajuns la nicio concluzie referitoare la eventualele modificări necesare la regulamentul ENISA. Având în vedere că viitorul politicii în domeniul securității rețelelor și a informațiilor se află în curs de examinare la Comisie, prezenta rezoluție nu ar trebui să aducă atingere rezultatelor acestei examinări cu privire la eventuale modificări la regulamentul ENISA, înainte de publicarea rezultatelor examinării de către Comisie. |
| --- | --- |

11.

Pentru a asigura eficiența viitoarei politici în domeniul securității informațiilor și a rețelelor, prezenta rezoluție pleacă de la premisa că nu s-a ajuns la nicio concluzie referitoare la eventualele modificări necesare la regulamentul ENISA. Având în vedere că viitorul politicii în domeniul securității rețelelor și a informațiilor se află în curs de examinare la Comisie, prezenta rezoluție nu ar trebui să aducă atingere rezultatelor acestei examinări cu privire la eventuale modificări la regulamentul ENISA, înainte de publicarea rezultatelor examinării de către Comisie.

II.   CONSTATÂND CĂ:

| 1. | Având în vedere importanța comunicațiilor, a infrastructurilor și a serviciilor electronice, care constituie baza activității economice și sociale, securitatea rețelelor și a informațiilor (NIS) își aduce contribuția la unele valori și obiective importante ale societății, precum democrația, confidențialitatea, creșterea economică, libera circulație a ideilor și stabilitatea economică și politică; |
| --- | --- |

1.

Având în vedere importanța comunicațiilor, a infrastructurilor și a serviciilor electronice, care constituie baza activității economice și sociale, securitatea rețelelor și a informațiilor (NIS) își aduce contribuția la unele valori și obiective importante ale societății, precum democrația, confidențialitatea, creșterea economică, libera circulație a ideilor și stabilitatea economică și politică;

| 2. | Sistemele tehnologice, infrastructurile și serviciile de informații și comunicații, inclusiv internetul, joacă un rol vital în societate, iar perturbarea acestora poate cauza daune economice imense, subliniind astfel importanța măsurilor de sporire a protecției și rezilienței, menite să asigure continuitatea serviciilor critice; |
| --- | --- |

2.

Sistemele tehnologice, infrastructurile și serviciile de informații și comunicații, inclusiv internetul, joacă un rol vital în societate, iar perturbarea acestora poate cauza daune economice imense, subliniind astfel importanța măsurilor de sporire a protecției și rezilienței, menite să asigure continuitatea serviciilor critice;

| 3. | Riscurile de producere a unor incidente de securitate reduc gradul de încredere al utilizatorilor. În timp ce perturbările grave ale rețelelor și sistemelor de informații ar putea avea un impact economic și social major, problemele și neplăcerile de zi cu zi prezintă, de asemenea riscul de a eroda încrederea publicului în tehnologie, rețele și servicii; |
| --- | --- |

3.

Riscurile de producere a unor incidente de securitate reduc gradul de încredere al utilizatorilor. În timp ce perturbările grave ale rețelelor și sistemelor de informații ar putea avea un impact economic și social major, problemele și neplăcerile de zi cu zi prezintă, de asemenea riscul de a eroda încrederea publicului în tehnologie, rețele și servicii;

| 4. | Amenințările cresc în amploare și în diversitate, ceea ce dă naștere unei nevoi de a oferi utilizatorilor finali, operatorilor economici și guvernelor infrastructuri de comunicații electronice robuste și reziliente în mod implicit și de a identifica stimulentele corecte pentru ca furnizorii să realizeze aceste obiective în timp util; |
| --- | --- |

4.

Amenințările cresc în amploare și în diversitate, ceea ce dă naștere unei nevoi de a oferi utilizatorilor finali, operatorilor economici și guvernelor infrastructuri de comunicații electronice robuste și reziliente în mod implicit și de a identifica stimulentele corecte pentru ca furnizorii să realizeze aceste obiective în timp util;

| 5. | Există nevoia de a îmbunătăți securitatea rețelelor și a informațiilor și de a o integra în toate domeniile de politică și în toate sectoarele societății și de a aborda provocarea asigurării unor competențe suficiente, prin acțiuni atât la nivel național, cât și european, precum și de a ridica nivelul de conștientizare în rândul utilizatorilor tehnologiei informației și a comunicațiilor (TIC); |
| --- | --- |

5.

Există nevoia de a îmbunătăți securitatea rețelelor și a informațiilor și de a o integra în toate domeniile de politică și în toate sectoarele societății și de a aborda provocarea asigurării unor competențe suficiente, prin acțiuni atât la nivel național, cât și european, precum și de a ridica nivelul de conștientizare în rândul utilizatorilor tehnologiei informației și a comunicațiilor (TIC);

| 6. | Finalizarea și funcționarea pieței interne va necesita o cooperare transfrontalieră între proprietarii de rețele și furnizorii de servicii, ținând seama de faptul că posibilele incidente cu efect perturbator pot avea repercusiuni și asupra altor state membre, precum și a UE în ansamblul său; |
| --- | --- |

6.

Finalizarea și funcționarea pieței interne va necesita o cooperare transfrontalieră între proprietarii de rețele și furnizorii de servicii, ținând seama de faptul că posibilele incidente cu efect perturbator pot avea repercusiuni și asupra altor state membre, precum și a UE în ansamblul său;

| 7. | Noile modele de utilizare, precum informatica dematerializată („cloud computing”) și software-ul furnizat ca serviciu subliniază și mai mult importanța securității rețelelor și a informațiilor; |
| --- | --- |

7.

Noile modele de utilizare, precum informatica dematerializată („cloud computing”) și software-ul furnizat ca serviciu subliniază și mai mult importanța securității rețelelor și a informațiilor;

| 8. | Securitatea rețelelor și a informațiilor ajută la îndeplinirea obiectivului tuturor părților, din toate sectoarele societății, de a putea acorda încredere sistemelor de informații, motiv pentru care este necesară o abordare transsectorială și transfrontalieră; |
| --- | --- |

8.

Securitatea rețelelor și a informațiilor ajută la îndeplinirea obiectivului tuturor părților, din toate sectoarele societății, de a putea acorda încredere sistemelor de informații, motiv pentru care este necesară o abordare transsectorială și transfrontalieră;

| 9. | Odată cu creșterea gradului de utilizare a TIC în societate, securitatea rețelelor și a informațiilor devine o condiție obligatorie pentru furnizarea unor servicii publice de încredere, sigure și în securizate, precum cele de e-guvernare; |
| --- | --- |

9.

Odată cu creșterea gradului de utilizare a TIC în societate, securitatea rețelelor și a informațiilor devine o condiție obligatorie pentru furnizarea unor servicii publice de încredere, sigure și în securizate, precum cele de e-guvernare;

| 10. | ENISA deține potențialul de a își consolida rolul important pe care îl joacă în securitatea rețelelor și a informațiilor. |
| --- | --- |

10.

ENISA deține potențialul de a își consolida rolul important pe care îl joacă în securitatea rețelelor și a informațiilor.

III.   SUBLINIAZĂ CĂ:

| 1. | Un nivel ridicat de securitate a rețelelor și a informațiilor în UE este necesar pentru a sprijini:






  (a) | libertățile și drepturile cetățenilor, inclusiv dreptul la confidențialitate; |
| --- | --- | --- |

1.

Un nivel ridicat de securitate a rețelelor și a informațiilor în UE este necesar pentru a sprijini:

(a)

libertățile și drepturile cetățenilor, inclusiv dreptul la confidențialitate;

| (b) | societate eficientă din punct de vedere al gestionării informațiilor; |
| --- | --- |

(b)

societate eficientă din punct de vedere al gestionării informațiilor;

| (c) | profitabilitatea și creșterea comerțului și a industriei; |
| --- | --- |

(c)

profitabilitatea și creșterea comerțului și a industriei;

| (d) | încrederea cetățenilor și a organizațiilor în sistemele de gestionare a informațiilor și în sistemele TIC; |
| --- | --- |

(d)

încrederea cetățenilor și a organizațiilor în sistemele de gestionare a informațiilor și în sistemele TIC;

| 2. | Sectorul TIC este vital pentru majoritatea sectoarelor societății, securitatea rețelelor și a informațiilor fiind din acest motiv o responsabilitate comună a tuturor părților implicate, inclusiv a operatorilor, a furnizorilor de servicii, a furnizorilor de hardware și de software, a utilizatorilor finali, a organismelor publice și a guvernelor naționale. |
| --- | --- |

2.

Sectorul TIC este vital pentru majoritatea sectoarelor societății, securitatea rețelelor și a informațiilor fiind din acest motiv o responsabilitate comună a tuturor părților implicate, inclusiv a operatorilor, a furnizorilor de servicii, a furnizorilor de hardware și de software, a utilizatorilor finali, a organismelor publice și a guvernelor naționale.

IV.   RECUNOAȘTE:

| 1. | Importanța unei comunități europene active și informate în domeniul securității rețelelor și a informațiilor care să contribuie la intensificarea colaborării dintre statele membre și sectorul privat; |
| --- | --- |

1.

Importanța unei comunități europene active și informate în domeniul securității rețelelor și a informațiilor care să contribuie la intensificarea colaborării dintre statele membre și sectorul privat;

| 2. | Avantajele unei utilizări armonizate, acolo unde este cazul, a standardelor internaționale de securitate în întreaga UE în domeniul securității rețelelor și a informațiilor; |
| --- | --- |

2.

Avantajele unei utilizări armonizate, acolo unde este cazul, a standardelor internaționale de securitate în întreaga UE în domeniul securității rețelelor și a informațiilor;

| 3. | Necesitatea unei abordări europene a securității rețelelor și a informațiilor bazate pe colaborare la nivel internațional, deoarece aceasta reprezintă o provocare globală; |
| --- | --- |

3.

Necesitatea unei abordări europene a securității rețelelor și a informațiilor bazate pe colaborare la nivel internațional, deoarece aceasta reprezintă o provocare globală;

| 4. | Importanța disponibilității pentru statele membre și instituțiile europene a unor date statistice fiabile privind securitatea rețelelor și a informațiilor în Europa; |
| --- | --- |

4.

Importanța disponibilității pentru statele membre și instituțiile europene a unor date statistice fiabile privind securitatea rețelelor și a informațiilor în Europa;

| 5. | Necesitatea sporirii conștientizării și a unor instrumente de gestionare a riscului pentru toate părțile implicate; |
| --- | --- |

5.

Necesitatea sporirii conștientizării și a unor instrumente de gestionare a riscului pentru toate părțile implicate;

| 6. | Importanța intensificării eforturilor statelor membre de a ridica gradul de conștientizare, de a efectua schimburi de bune practici și de a oferi îndrumare statelor membre; |
| --- | --- |

6.

Importanța intensificării eforturilor statelor membre de a ridica gradul de conștientizare, de a efectua schimburi de bune practici și de a oferi îndrumare statelor membre;

| 7. | Importanța modelelor multipartite, precum parteneriatele public-privat (PPP), constituite pe termen lung, piramidale, menite să atenueze riscurile identificate, în condițiile în care această abordare produce valoare adăugată în sprijinul asigurării unui nivel înalt de reziliență a rețelelor; |
| --- | --- |

7.

Importanța modelelor multipartite, precum parteneriatele public-privat (PPP), constituite pe termen lung, piramidale, menite să atenueze riscurile identificate, în condițiile în care această abordare produce valoare adăugată în sprijinul asigurării unui nivel înalt de reziliență a rețelelor;

| 8. | Rolul vital deținut de furnizori în a furniza societății infrastructuri de comunicații electronice robuste și reziliente; |
| --- | --- |

8.

Rolul vital deținut de furnizori în a furniza societății infrastructuri de comunicații electronice robuste și reziliente;

| 9. | Utilitatea exercițiilor europene în domeniul securității rețelelor și a informațiilor, care pot reprezenta oportunități de a desprinde concluzii valoroase pentru operatorii de rețele și furnizorii de servicii, cât și pentru guverne; |
| --- | --- |

9.

Utilitatea exercițiilor europene în domeniul securității rețelelor și a informațiilor, care pot reprezenta oportunități de a desprinde concluzii valoroase pentru operatorii de rețele și furnizorii de servicii, cât și pentru guverne;

| 10. | Echipele naționale sau guvernamentale de intervenție în caz de urgență în domeniul IT (CERT) sau alte mecanisme care să răspundă sau să trateze vulnerabilitățile pot contribui la sporirea nivelului de reziliență și a capacității de a face față perturbărilor rețelelor și sistemelor de informații și de a le remedia; |
| --- | --- |

10.

Echipele naționale sau guvernamentale de intervenție în caz de urgență în domeniul IT (CERT) sau alte mecanisme care să răspundă sau să trateze vulnerabilitățile pot contribui la sporirea nivelului de reziliență și a capacității de a face față perturbărilor rețelelor și sistemelor de informații și de a le remedia;

| 11. | Importanța explorării efectelor strategice, a riscurilor și a perspectivelor legate de înființarea CERT pentru instituțiile UE și luarea în calcul a posibilului rol al ENISA în viitor sub acest aspect; |
| --- | --- |

11.

Importanța explorării efectelor strategice, a riscurilor și a perspectivelor legate de înființarea CERT pentru instituțiile UE și luarea în calcul a posibilului rol al ENISA în viitor sub acest aspect;

| 12. | Lucrările întreprinse de ENISA în domeniul securității rețelelor și a informațiilor până în prezent și necesitatea de a continua dezvoltarea acesteia, astfel încât să devină un organism eficient care să aducă beneficii clare în domeniul securității rețelelor și a informațiilor în Europa. |
| --- | --- |

12.

Lucrările întreprinse de ENISA în domeniul securității rețelelor și a informațiilor până în prezent și necesitatea de a continua dezvoltarea acesteia, astfel încât să devină un organism eficient care să aducă beneficii clare în domeniul securității rețelelor și a informațiilor în Europa.

V.   REAFIRMĂ CĂ:

| 1. | O strategie europeană îmbunătățită și exhaustivă în ceea ce privește securitatea rețelelor și a informațiilor, în care să fie clar precizate rolurile Comisiei, ale statelor membre și ale ENISA, prezintă o importanță vitală în abordarea provocărilor actuale și viitoare; |
| --- | --- |

1.

O strategie europeană îmbunătățită și exhaustivă în ceea ce privește securitatea rețelelor și a informațiilor, în care să fie clar precizate rolurile Comisiei, ale statelor membre și ale ENISA, prezintă o importanță vitală în abordarea provocărilor actuale și viitoare;

| 2. | În urma unor consultări și a unei analize adecvate, ar trebui să se examineze, în procesul legislativ, posibilitatea de a moderniza și de a consolida ENISA, printr-un mandat care să asigure flexibilitatea și capacitatea de supraveghere de către statele membre, precum și un rol eficient al reprezentării părților implicate din sectorul privat. Mandatul acesteia ar trebui să țină seama de cadrul de reglementare pentru rețele și servicii de comunicații electronice și să corespundă ambițiilor prezentate în Agenda de la Lisabona, precum și să înglobeze obiective legate de cercetare, inovare, competitivitate, creștere economică și asigurarea încrederii; |
| --- | --- |

2.

În urma unor consultări și a unei analize adecvate, ar trebui să se examineze, în procesul legislativ, posibilitatea de a moderniza și de a consolida ENISA, printr-un mandat care să asigure flexibilitatea și capacitatea de supraveghere de către statele membre, precum și un rol eficient al reprezentării părților implicate din sectorul privat. Mandatul acesteia ar trebui să țină seama de cadrul de reglementare pentru rețele și servicii de comunicații electronice și să corespundă ambițiilor prezentate în Agenda de la Lisabona, precum și să înglobeze obiective legate de cercetare, inovare, competitivitate, creștere economică și asigurarea încrederii;

| 3. | ENISA ar putea sprijini elaborarea politicii și a rolurilor de punere în aplicare corespunzătoare Comisiei și respectiv statelor membre, în special prin remedierea disparităților dintre tehnologie și politică și ar trebui să colaboreze strâns cu statele membre și cu alte părți implicate în vederea asigurării alinierii activităților sale la prioritățile UE; |
| --- | --- |

3.

ENISA ar putea sprijini elaborarea politicii și a rolurilor de punere în aplicare corespunzătoare Comisiei și respectiv statelor membre, în special prin remedierea disparităților dintre tehnologie și politică și ar trebui să colaboreze strâns cu statele membre și cu alte părți implicate în vederea asigurării alinierii activităților sale la prioritățile UE;

| 4. | ENISA, prin mandatul revizuit, ar trebui să servească drept centru de expertiză al UE pe probleme de securitate a rețelelor și a informațiilor la nivelul UE. Ca atare, instituțiile europene ar trebui să solicite avizul agenției și să țină seama pe deplin de acesta în procesul de elaborare și de punere în aplicare a politicilor cu potențial impact în acest domeniu; |
| --- | --- |

4.

ENISA, prin mandatul revizuit, ar trebui să servească drept centru de expertiză al UE pe probleme de securitate a rețelelor și a informațiilor la nivelul UE. Ca atare, instituțiile europene ar trebui să solicite avizul agenției și să țină seama pe deplin de acesta în procesul de elaborare și de punere în aplicare a politicilor cu potențial impact în acest domeniu;

| 5. | ENISA ar putea, de asemenea, să aibă capacitatea de a acorda, la cerere, asistență statelor membre în vederea îmbunătățirii capacităților acestora în domeniul securității rețelelor și a informațiilor și a capacității acestora de a face față la incidentele de securitate. |
| --- | --- |

5.

ENISA ar putea, de asemenea, să aibă capacitatea de a acorda, la cerere, asistență statelor membre în vederea îmbunătățirii capacităților acestora în domeniul securității rețelelor și a informațiilor și a capacității acestora de a face față la incidentele de securitate.

VI.   INVITĂ STATELE MEMBRE:

| 1. | Să continue lucrările de sporire a gradului de încredere a utilizatorilor finali în TIC prin campanii de conștientizare; |
| --- | --- |

1.

Să continue lucrările de sporire a gradului de încredere a utilizatorilor finali în TIC prin campanii de conștientizare;

| 2. | Să organizeze exerciții naționale și/sau să participe la exerciții europene periodice în domeniul securității rețelelor și a informațiilor, ținând seama de necesitatea unei planificări minuțioase datorate complexității domeniului și implicării sectorului privat. ENISA ar putea, la cerere, să acorde asistență statelor membre în această privință. Domeniul de aplicare și dimensiunea geografică a exercițiilor ar trebui să evolueze în mod firesc în timp și ar trebui să se bazeze pe riscuri recunoscute; |
| --- | --- |

2.

Să organizeze exerciții naționale și/sau să participe la exerciții europene periodice în domeniul securității rețelelor și a informațiilor, ținând seama de necesitatea unei planificări minuțioase datorate complexității domeniului și implicării sectorului privat. ENISA ar putea, la cerere, să acorde asistență statelor membre în această privință. Domeniul de aplicare și dimensiunea geografică a exercițiilor ar trebui să evolueze în mod firesc în timp și ar trebui să se bazeze pe riscuri recunoscute;

| 3. | Să creeze echipe de intervenție în caz de urgență în domeniul IT (CERT) în statele membre care nu au dezvoltat încă această capacitate și să consolideze cooperarea între CERT naționale la nivel european. ENISA ar putea să acorde asistență statelor membre în această privință; |
| --- | --- |

3.

Să creeze echipe de intervenție în caz de urgență în domeniul IT (CERT) în statele membre care nu au dezvoltat încă această capacitate și să consolideze cooperarea între CERT naționale la nivel european. ENISA ar putea să acorde asistență statelor membre în această privință;

| 4. | Să intensifice eforturile legate de programele de educație, formare și cercetare în domeniul securității rețelelor și a informațiilor pentru a asigura disponibilitatea în UE a competențelor tehnice și a specialiștilor, precum și pentru a ridica nivelul de profesionalism al specialiștilor în acest domeniu; |
| --- | --- |

4.

Să intensifice eforturile legate de programele de educație, formare și cercetare în domeniul securității rețelelor și a informațiilor pentru a asigura disponibilitatea în UE a competențelor tehnice și a specialiștilor, precum și pentru a ridica nivelul de profesionalism al specialiștilor în acest domeniu;

| 5. | Să aibă o reacție comună în cazul unui incident transfrontalier și să consolideze capacitatea de a reacționa corespunzător, ceea ce necesită consolidarea dialogului dintre factorii de decizie implicați, în special cu privire la aspecte legate de confidențialitate. |
| --- | --- |

5.

Să aibă o reacție comună în cazul unui incident transfrontalier și să consolideze capacitatea de a reacționa corespunzător, ceea ce necesită consolidarea dialogului dintre factorii de decizie implicați, în special cu privire la aspecte legate de confidențialitate.

VII.   INVITĂ COMISIA:

| 1. | Să sprijine statele membre, după caz, la punerea în aplicare a prezentei rezoluții; |
| --- | --- |

1.

Să sprijine statele membre, după caz, la punerea în aplicare a prezentei rezoluții;

| 2. | Să informeze periodic Parlamentul European și Consiliul privind inițiativele la nivelul UE legate de securitatea rețelelor și a informațiilor; |
| --- | --- |

2.

Să informeze periodic Parlamentul European și Consiliul privind inițiativele la nivelul UE legate de securitatea rețelelor și a informațiilor;

| 3. | În colaborare cu ENISA, să inițieze o campanie de conștientizare în rândul actorilor publici și privați europeni cu privire la importanța unei gestionări adecvate a riscului în ceea se privește securitatea rețelelor și a informațiilor; |
| --- | --- |

3.

În colaborare cu ENISA, să inițieze o campanie de conștientizare în rândul actorilor publici și privați europeni cu privire la importanța unei gestionări adecvate a riscului în ceea se privește securitatea rețelelor și a informațiilor;

| 4. | Să continue, în colaborare cu statele membre, procesul de identificare a stimulentelor pentru ca furnizorii de infrastructuri de comunicații electronice să furnizeze în mod implicit utilizatorilor finali, operatorilor economici și guvernelor infrastructuri robuste și reziliente; |
| --- | --- |

4.

Să continue, în colaborare cu statele membre, procesul de identificare a stimulentelor pentru ca furnizorii de infrastructuri de comunicații electronice să furnizeze în mod implicit utilizatorilor finali, operatorilor economici și guvernelor infrastructuri robuste și reziliente;

| 5. | În colaborare cu statele membre, să elaboreze metode care să permită realizarea unei evaluări comparabile la nivelul UE privind impactul socioeconomic al incidentelor și eficiența măsurilor preventive; |
| --- | --- |

5.

În colaborare cu statele membre, să elaboreze metode care să permită realizarea unei evaluări comparabile la nivelul UE privind impactul socioeconomic al incidentelor și eficiența măsurilor preventive;

| 6. | Să încurajeze și să îmbunătățească modelele multiparite, care să aducă o valoare adăugată clară în ceea ce privește beneficiile pentru utilizatorii finali și industrie; |
| --- | --- |

6.

Să încurajeze și să îmbunătățească modelele multiparite, care să aducă o valoare adăugată clară în ceea ce privește beneficiile pentru utilizatorii finali și industrie;

| 7. | Să propună o strategie globală privind securitatea rețelelor și a informațiilor, (1) inclusiv prin prezentarea unor propuneri privind un mandat consolidat și flexibil pentru ENISA, precum și o capacitate de supraveghere sporită pentru statele membre și Comisie; |
| --- | --- |

7.

Să propună o strategie globală privind securitatea rețelelor și a informațiilor, (1) inclusiv prin prezentarea unor propuneri privind un mandat consolidat și flexibil pentru ENISA, precum și o capacitate de supraveghere sporită pentru statele membre și Comisie;

| 8. | Să realizeze o analiză, în colaborare cu statele membre, privind echipele de intervenție în caz de urgență în domeniul IT (CERT) pentru a identifica domeniile în care este necesară o colaborare mai strânsă; |
| --- | --- |

8.

Să realizeze o analiză, în colaborare cu statele membre, privind echipele de intervenție în caz de urgență în domeniul IT (CERT) pentru a identifica domeniile în care este necesară o colaborare mai strânsă;

| 9. | Să continue explorările pentru a identifica o abordare comună a achizițiilor de sisteme și servicii TIC securizate, sau care să asigure interoperabilitatea, pentru toate instituțiile UE. |
| --- | --- |

9.

Să continue explorările pentru a identifica o abordare comună a achizițiilor de sisteme și servicii TIC securizate, sau care să asigure interoperabilitatea, pentru toate instituțiile UE.

VIII.   INVITĂ ENISA:

| 1. | Să continue acordarea de sprijin activ statelor membre, Comisiei Europene și altor părți implicate relevante, la punerea în aplicare a politicilor europene în domeniul securității rețelelor și a informațiilor și a planului de acțiune privind CIIP; |
| --- | --- |

1.

Să continue acordarea de sprijin activ statelor membre, Comisiei Europene și altor părți implicate relevante, la punerea în aplicare a politicilor europene în domeniul securității rețelelor și a informațiilor și a planului de acțiune privind CIIP;

| 2. | Să colaboreze cu statele membre, cu Comisia și cu organismele statistice pentru a elabora un cadru de date statistice privind securitatea rețelelor și a informațiilor în Europa. |
| --- | --- |

2.

Să colaboreze cu statele membre, cu Comisia și cu organismele statistice pentru a elabora un cadru de date statistice privind securitatea rețelelor și a informațiilor în Europa.

IX.   INVITĂ PĂRȚILE IMPLICATE:

| 1. | Să intensifice eforturile de îmbunătățire a nivelului de securitate a rețelelor și a informațiilor, în special în ceea ce privește furnizarea unor produse și servicii solide, fiabile și ușor de utilizat; |
| --- | --- |

1.

Să intensifice eforturile de îmbunătățire a nivelului de securitate a rețelelor și a informațiilor, în special în ceea ce privește furnizarea unor produse și servicii solide, fiabile și ușor de utilizat;

| 2. | Să informeze utilizatorii în privința riscurilor de securitate asociate produselor și a modului în care se pot proteja; |
| --- | --- |

2.

Să informeze utilizatorii în privința riscurilor de securitate asociate produselor și a modului în care se pot proteja;

| 3. | Să ia toate măsurile tehnice și organizaționale pentru a garanta continuitatea, integritatea și confidențialitatea serviciilor și rețelelor de comunicații electronice; |
| --- | --- |

3.

Să ia toate măsurile tehnice și organizaționale pentru a garanta continuitatea, integritatea și confidențialitatea serviciilor și rețelelor de comunicații electronice;

| 4. | Să continue lucrările la standardizarea securității rețelelor și a informațiilor și să facă eforturi în vederea identificării unor soluții armonizate, care să asigure interoperabilitatea; |
| --- | --- |

4.

Să continue lucrările la standardizarea securității rețelelor și a informațiilor și să facă eforturi în vederea identificării unor soluții armonizate, care să asigure interoperabilitatea;

| 5. | Să participe împreună cu statele membre la exerciții pentru a asigura un răspuns adecvat în caz de urgențe. |
| --- | --- |

5.

Să participe împreună cu statele membre la exerciții pentru a asigura un răspuns adecvat în caz de urgențe.

---

(1)  Comisia propune introducerea în acest loc a cuvântului „posibil”.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 29.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 321/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 321/5

---

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 321/02

| Data adoptării deciziei | 30.10.2009 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 370/09 |
| Stat membru | Finlanda |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | St1 Oy:lle myönnetty biopolttoainetta koskeva verovapautus/Befrielse från accis på biobränsle som beviljats St1 Ab |
| Temei legal | Valtiovarainministeriön päätös N:o 27/502/2008 valmisteverotuslain 50 pykälän nojalla tehtyyn huojennushakemukseen/Finansministeriets beslut Nr 27/502/2008 om ansökan om undantag från skatteplikt enligt avdelning 50 i lagen on accis |
| Tipul măsurii | Ajutor individual |
| Obiectiv | Protecția mediului |
| Forma de ajutor | Scutire fiscală |
| Buget | Buget global: 2,69 milioane EUR |
| Valoare | — |
| Durată (perioadă) | 1.4.2009-31.3.2011 |
| Sectoare economice | Energie |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Valtiovarainministeriö |
| PL 28 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| SUOMI/FINLAND |

Data adoptării deciziei

30.10.2009

Numărul de referință al ajutorului

N 370/09

Stat membru

Finlanda

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

St1 Oy:lle myönnetty biopolttoainetta koskeva verovapautus/Befrielse från accis på biobränsle som beviljats St1 Ab

Temei legal

Valtiovarainministeriön päätös N:o 27/502/2008 valmisteverotuslain 50 pykälän nojalla tehtyyn huojennushakemukseen/Finansministeriets beslut Nr 27/502/2008 om ansökan om undantag från skatteplikt enligt avdelning 50 i lagen on accis

Tipul măsurii

Ajutor individual

Obiectiv

Protecția mediului

Forma de ajutor

Scutire fiscală

Buget

Buget global: 2,69 milioane EUR

Valoare

—

Durată (perioadă)

1.4.2009-31.3.2011

Sectoare economice

Energie

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Valtiovarainministeriö

PL 28

FI-00023 Valtioneuvosto

SUOMI/FINLAND

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 26.10.2009 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 522/09 |
| Stat membru | Austria |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Verlängerung von N 75/07 — „Haftungsregelung für die Umstrukturierung von KMU in Österreich“ |
| Temei legal | Übernahme von Haftungen für die Tourismus- und Freizeitwirtschaft |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Restructurarea întreprinderilor în dificultate |
| Forma de ajutor | Garanție |
| Buget | Buget anual: 4 milioane EUR; Buget global: 12 milioane EUR |
| Valoare | Măsura nu reprezintă ajutor |
| Durată (perioadă) | 10.10.2009-9.10.2012 |
| Sectoare economice | Hoteluri și restaurante (turism), Activități din domeniul serviciilor |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Österreichische Hotel- und Tourismusbank Gesellschaft m.b.H. Parkring 12 a |
| 1011 Wien |
| ÖSTERREICH |

Data adoptării deciziei

26.10.2009

Numărul de referință al ajutorului

N 522/09

Stat membru

Austria

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Verlängerung von N 75/07 — „Haftungsregelung für die Umstrukturierung von KMU in Österreich“

Temei legal

Übernahme von Haftungen für die Tourismus- und Freizeitwirtschaft

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Restructurarea întreprinderilor în dificultate

Forma de ajutor

Garanție

Buget

Buget anual: 4 milioane EUR; Buget global: 12 milioane EUR

Valoare

Măsura nu reprezintă ajutor

Durată (perioadă)

10.10.2009-9.10.2012

Sectoare economice

Hoteluri și restaurante (turism), Activități din domeniul serviciilor

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Österreichische Hotel- und Tourismusbank Gesellschaft m.b.H. Parkring 12 a

1011 Wien

ÖSTERREICH

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 13.11.2009 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 523/09 |
| Stat membru | Lituania |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Amendment to Temporary Framework measure ‘Limited amounts of compatible aid’ (N 272/09) |
| Temei legal | Rural Development Programme for Lithuania 2007-2013 |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Ajutoare destinate remedierii unei situații de perturbare gravă a economiei |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | Buget global: 345 808 974 LTL |
| Valoare | — |
| Durată (perioadă) | Până la 31.12.2010 |
| Sectoare economice | Toate sectoarele |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Ministry of Agriculture of the Republic of Lithuania |
| Gedimino av. 19 |
| LT-01103 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Data adoptării deciziei

13.11.2009

Numărul de referință al ajutorului

N 523/09

Stat membru

Lituania

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Amendment to Temporary Framework measure ‘Limited amounts of compatible aid’ (N 272/09)

Temei legal

Rural Development Programme for Lithuania 2007-2013

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Ajutoare destinate remedierii unei situații de perturbare gravă a economiei

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget global: 345 808 974 LTL

Valoare

—

Durată (perioadă)

Până la 31.12.2010

Sectoare economice

Toate sectoarele

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Ministry of Agriculture of the Republic of Lithuania

Gedimino av. 19

LT-01103 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 17.11.2009 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 534/09 |
| Stat membru | Austria |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Förderung von Maßnahmen der Umstrukturierung bei kleinen und mittleren Unternehmungen |
| Temei legal | Spezielle Richtlinien für die Förderung von Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Restructurarea întreprinderilor în dificultate |
| Forma de ajutor | Bonificație de dobândă, Garanție, Împrumut cu dobândă redusă |
| Buget | Buget anual: 1,2 milioane EUR; Buget global: 3,6 milioane EUR |
| Valoare | — |
| Durată (perioadă) | 10.10.2009-9.10.2012 |
| Sectoare economice | Toate sectoarele |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Niederösterreich |
| Alte informații | — |

Data adoptării deciziei

17.11.2009

Numărul de referință al ajutorului

N 534/09

Stat membru

Austria

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Förderung von Maßnahmen der Umstrukturierung bei kleinen und mittleren Unternehmungen

Temei legal

Spezielle Richtlinien für die Förderung von Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Restructurarea întreprinderilor în dificultate

Forma de ajutor

Bonificație de dobândă, Garanție, Împrumut cu dobândă redusă

Buget

Buget anual: 1,2 milioane EUR; Buget global: 3,6 milioane EUR

Valoare

—

Durată (perioadă)

10.10.2009-9.10.2012

Sectoare economice

Toate sectoarele

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Niederösterreich

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 17.11.2009 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 548/09 |
| Stat membru | Austria |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Richtlinie für Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen für KMU in Burgenland |
| Temei legal | Richtlinien des Landes Burgenlandes über die Gewährung von Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen an kleine und mittlere Unternehmen |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Salvarea întreprinderilor în dificultate, Restructurarea întreprinderilor în dificultate |
| Forma de ajutor | Garanție, Împrumut cu dobândă redusă, Subvenție directă |
| Buget | Buget anual: 1 milion EUR; Buget global: 3 milioane EUR |
| Valoare | — |
| Durată (perioadă) | 10.10.2009-9.10.2012 |
| Sectoare economice | Toate sectoarele |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Wirtschaftsservice Burgenland AG |
| Technologiezentrum |
| 7000 Eisenstadt |
| ÖSTERREICH |

Data adoptării deciziei

17.11.2009

Numărul de referință al ajutorului

N 548/09

Stat membru

Austria

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Richtlinie für Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen für KMU in Burgenland

Temei legal

Richtlinien des Landes Burgenlandes über die Gewährung von Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen an kleine und mittlere Unternehmen

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Salvarea întreprinderilor în dificultate, Restructurarea întreprinderilor în dificultate

Forma de ajutor

Garanție, Împrumut cu dobândă redusă, Subvenție directă

Buget

Buget anual: 1 milion EUR; Buget global: 3 milioane EUR

Valoare

—

Durată (perioadă)

10.10.2009-9.10.2012

Sectoare economice

Toate sectoarele

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Wirtschaftsservice Burgenland AG

Technologiezentrum

7000 Eisenstadt

ÖSTERREICH

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

---

| 29.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 321/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 321/9

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5719 – Oaktree/SGD)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 321/03

La data de 17 decembrie 2009, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32009M5719. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32009M5719. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 29.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 321/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 321/10

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

28 decembrie 2009

2009/C 321/04

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,4405 |
| JPY | yen japonez | 131,86 |
| DKK | coroana daneză | 7,4429 |
| GBP | lira sterlină | 0,90143 |
| SEK | coroana suedeză | 10,3965 |
| CHF | franc elvețian | 1,4888 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,3440 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 26,418 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 273,30 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7085 |
| PLN | zlot polonez | 4,1610 |
| RON | leu românesc nou | 4,2020 |
| TRY | lira turcească | 2,1777 |
| AUD | dolar australian | 1,6222 |
| CAD | dolar canadian | 1,5069 |
| HKD | dolar Hong Kong | 11,1713 |
| NZD | dolar neozeelandez | 2,0312 |
| SGD | dolar Singapore | 2,0256 |
| KRW | won sud-coreean | 1 682,66 |
| ZAR | rand sud-african | 10,8203 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 9,8386 |
| HRK | kuna croată | 7,3140 |
| IDR | rupia indoneziană | 13 615,30 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,9409 |
| PHP | peso Filipine | 66,735 |
| RUB | rubla rusească | 42,7550 |
| THB | baht thailandez | 48,103 |
| BRL | real brazilian | 2,4994 |
| MXN | peso mexican | 18,4989 |
| INR | rupie indiană | 67,0850 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,4405

JPY

yen japonez

131,86

DKK

coroana daneză

7,4429

GBP

lira sterlină

0,90143

SEK

coroana suedeză

10,3965

CHF

franc elvețian

1,4888

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,3440

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

26,418

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

273,30

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7085

PLN

zlot polonez

4,1610

RON

leu românesc nou

4,2020

TRY

lira turcească

2,1777

AUD

dolar australian

1,6222

CAD

dolar canadian

1,5069

HKD

dolar Hong Kong

11,1713

NZD

dolar neozeelandez

2,0312

SGD

dolar Singapore

2,0256

KRW

won sud-coreean

1 682,66

ZAR

rand sud-african

10,8203

CNY

yuan renminbi chinezesc

9,8386

HRK

kuna croată

7,3140

IDR

rupia indoneziană

13 615,30

MYR

ringgit Malaiezia

4,9409

PHP

peso Filipine

66,735

RUB

rubla rusească

42,7550

THB

baht thailandez

48,103

BRL

real brazilian

2,4994

MXN

peso mexican

18,4989

INR

rupie indiană

67,0850

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 29.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 321/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 321/11

---

Avizul Comitetului consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante prezentat cu ocazia celei de a 432-a întâlniri din 14 septembrie 2007 privind un proiect de decizie în Cazul COMP/38710 – Bitum Spania

2009/C 321/05

| 1. | Membrii Comitetului consultativ sunt de acord cu evaluarea Comisiei Europene privind calificarea faptelor ca acorduri și/sau practici concertate în sensul articolului 81 din Tratatul CE. |
| --- | --- |

1.

Membrii Comitetului consultativ sunt de acord cu evaluarea Comisiei Europene privind calificarea faptelor ca acorduri și/sau practici concertate în sensul articolului 81 din Tratatul CE.

| 2. | Membrii Comitetului consultativ sunt de acord cu evaluarea Comisiei Europene privind produsele și zona geografică afectate de cartel. |
| --- | --- |

2.

Membrii Comitetului consultativ sunt de acord cu evaluarea Comisiei Europene privind produsele și zona geografică afectate de cartel.

| 3. | Membrii Comitetului consultativ sunt de acord cu evaluarea Comisiei Europene potrivit căreia cartelul constituie o încălcare unică și continuă. |
| --- | --- |

3.

Membrii Comitetului consultativ sunt de acord cu evaluarea Comisiei Europene potrivit căreia cartelul constituie o încălcare unică și continuă.

| 4. | Membrii Comitetului consultativ sunt de acord cu evaluarea Comisiei Europene potrivit căreia acordul și/sau practica concertată dintre furnizorii de bitum în Spania puteau să aibă un efect apreciabil asupra comerțului dintre statele membre. |
| --- | --- |

4.

Membrii Comitetului consultativ sunt de acord cu evaluarea Comisiei Europene potrivit căreia acordul și/sau practica concertată dintre furnizorii de bitum în Spania puteau să aibă un efect apreciabil asupra comerțului dintre statele membre.

| 5. | Membrii Comitetului consultativ sunt de acord cu evaluarea Comisiei Europene potrivit căreia Repsol și Cepsa au jucat un rol important în acest cartel. |
| --- | --- |

5.

Membrii Comitetului consultativ sunt de acord cu evaluarea Comisiei Europene potrivit căreia Repsol și Cepsa au jucat un rol important în acest cartel.

| 6. | Membrii Comitetului consultativ sunt de acord cu evaluarea Comisiei Europene potrivit căreia Nynäs și Petrogal au participat într-o măsură mai mică, într-o serie de aspecte legate de acest cartel. |
| --- | --- |

6.

Membrii Comitetului consultativ sunt de acord cu evaluarea Comisiei Europene potrivit căreia Nynäs și Petrogal au participat într-o măsură mai mică, într-o serie de aspecte legate de acest cartel.

| 7. | Membrii Comitetului consultativ sunt de acord cu opinia Comisiei Europene în ceea ce privește evaluarea cererilor depuse în temeiul Comunicării privind clemența din 2002. |
| --- | --- |

7.

Membrii Comitetului consultativ sunt de acord cu opinia Comisiei Europene în ceea ce privește evaluarea cererilor depuse în temeiul Comunicării privind clemența din 2002.

| 8. | Membrii Comitetului consultativ sunt de acord cu evaluarea Comisiei Europene în privința destinatarilor proiectului de decizie, mai ales referitor la imputarea responsabilității companiilor-mamă ale grupurilor în cauză. |
| --- | --- |

8.

Membrii Comitetului consultativ sunt de acord cu evaluarea Comisiei Europene în privința destinatarilor proiectului de decizie, mai ales referitor la imputarea responsabilității companiilor-mamă ale grupurilor în cauză.

| 9. | Membrii Comitetului consultativ recomandă publicarea avizului acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

9.

Membrii Comitetului consultativ recomandă publicarea avizului acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

---

| 29.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 321/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 321/12

---

Avizul Comitetului consultativ în materie de practici restrictive și poziții dominante emis în cadrul reuniunii din 28 septembrie 2007 privind un proiect de decizie referitor la cazul COMP/38710 – Bitum Spania (2)

Raportor: Letonia

2009/C 321/06

| 1. | Membrii Comitetului consultativ împărtășesc opinia Comisiei privind valoarea de bază a amenzilor. |
| --- | --- |

1.

Membrii Comitetului consultativ împărtășesc opinia Comisiei privind valoarea de bază a amenzilor.

| 2. | Membrii Comitetului consultativ împărtășesc opinia Comisiei privind majorarea valorii de bază în vederea asigurării unui efect disuasiv suficient. |
| --- | --- |

2.

Membrii Comitetului consultativ împărtășesc opinia Comisiei privind majorarea valorii de bază în vederea asigurării unui efect disuasiv suficient.

| 3. | Membrii Comitetului consultativ împărtășesc opinia Comisiei privind majorarea valorii de bază din cauza unor circumstanțe agravante. |
| --- | --- |

3.

Membrii Comitetului consultativ împărtășesc opinia Comisiei privind majorarea valorii de bază din cauza unor circumstanțe agravante.

| 4. | Membrii Comitetului consultativ împărtășesc opinia Comisiei privind reducerea valorii de bază din cauza unor circumstanțe atenuante. |
| --- | --- |

4.

Membrii Comitetului consultativ împărtășesc opinia Comisiei privind reducerea valorii de bază din cauza unor circumstanțe atenuante.

| 5. | Membrii Comitetului consultativ împărtășesc opinia Comisiei privind reducerea amenzilor în conformitate cu Comunicarea privind clemența din 2002. |
| --- | --- |

5.

Membrii Comitetului consultativ împărtășesc opinia Comisiei privind reducerea amenzilor în conformitate cu Comunicarea privind clemența din 2002.

| 6. | Membrii Comitetului consultativ împărtășesc opinia Comisiei privind valorile finale ale amenzilor. |
| --- | --- |

6.

Membrii Comitetului consultativ împărtășesc opinia Comisiei privind valorile finale ale amenzilor.

| 7. | Membrii Comitetului consultativ recomandă publicarea avizului acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

7.

Membrii Comitetului consultativ recomandă publicarea avizului acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

---

| 29.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 321/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 321/13

---

Raportul final al consilierului-auditor în cazul COMP/38710 – Bitum Spania

[în temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia 2001/462/CE, CECO a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-auditori în anumite proceduri în domeniul concurenței (JO L 162, 19.6.2001, p. 21)]

2009/C 321/07

Proiectul de decizie în cazul menționat anterior necesită următoarele observații.

Ancheta în acest caz a fost inițiată în urma unei cereri de imunitate depuse de BP la 20 iunie 2002, în conformitate cu Comunicarea Comisiei privind imunitatea la amenzi și reducerea cuantumului amenzilor în cauzele referitoare la înțelegeri (Comunicarea privind clemența) (1). Cererea se referea la un presupus comportament anticoncurențial în sectorul bitumului în Țările de Jos, Belgia și Spania (2). La 19 iulie 2002, Comisia a acordat BP imunitate condiționată.

La 1 și 2 octombrie 2002, s-au desfășurat inspecții neanunțate la sediile BP España S.A., Composán Construcción S.A., Nynäs Petróleo S.A., Petrogal Española S.A., Petrogal S.A., Galp Energia, SGPS S.A., Productos Asfálticos S.A., Probisa Tecnología y Construccíon S.A. și Repsol YFP Lubricantes y Especialidades S.A.

Ulterior, Repsol și Proas au solicitat măsuri de clemență în temeiul Comunicării privind clemența, iar serviciile competente ale Comisiei le-au informat, prin scrisorile datate [...] (3), cu privire la intenția Comisiei de a aplica reducerea amenzilor în limitele nivelurilor menționate la punctual 23 din Comunicarea privind clemența.

La 22 august 2006, Comisia a adoptat o comunicare privind obiecțiunile ai cărei destinatari sunt 13 entități juridice aparținând unor cinci întreprinderi diferite (Repsol, Proas, BP, Nynäs și Petrogal). În comunicarea privind obiecțiunile, Comisia a plecat de la premisa că întreprinderile în cauză au participat la o încălcare unică, continuă și complexă a articolului 81 alineatul (1) din Tratatul CE, cel puțin în perioada 1 martie 1991-1 octombrie 2002, și și-a anunțat intenția de a adopta o decizie privind încălcarea și de a aplica amenzi. Potrivit Comisiei, părțile au stabilit de comun acord cotele de piață, volumul și alocarea clienților, au făcut schimb de informații sensibile privind piața, au instituit un mecanism de compensare și au fixat în comun prețurile. Cartelul a acoperit teritoriul Spaniei, cu excepția Insulelor Canare. În plus, în comunicarea privind obiecțiunile, Comisia a plecat de la premisa că BP nu și-a respectat obligațiile care îi revin în temeiul Comunicării privind clemența și că o decizie definitivă cu privire la acordarea de către Comisie a imunității la amenzi în beneficiul BP va fi luată în cadrul deciziei finale.

Proas, Petrogal și Nynäs au solicitat o prelungire a termenului de răspuns la comunicarea privind obiecțiunile. În timp ce am dat curs parțial solicitărilor formulate de Proas și Nynäs, am respins solicitarea din partea Petrogal, deoarece aceasta nu a fost justificată în mod corespunzător. Toate părțile au răspuns în termenul stabilit.

Destinatarii comunicării privind obiecțiunile au avut acces la dosar sub forma unui CD-ROM. Au fost puse la dispoziție, în incintele Comisiei, declarații verbale și documente trimise Comisiei în cadrul Comunicării privind clemența.

Petrogal și Nynäs au solicitat accesul la documente inaccesibile din dosarul privind produse similare/învecinate și/sau alte piețe geografice, care nu făceau parte din obiecțiunile ridicate în comunicarea privind obiecțiunile.

Consider că accesul la dosar reprezintă un instrument care asigură respectarea deplină a drepturilor la apărare ale părților și, prin urmare, acesta nu se aplică decât informațiilor legate de circumstanțele de fapt și de drept conținute în comunicarea privind obiecțiunile pe baza căreia Comisia și-a formulat obiecțiunile. În urma examinării solicitărilor formulate de Petrogal și Nynäs, am ajuns la concluzia că documentele solicitate nu prezentau nicio legătură obiectivă cu acuzația de fapt și de drept conținută în comunicarea privind obiecțiunile și că, prin urmare, accesul la aceste documente nu era necesar pentru exercitarea în mod corespunzător a drepturilor la apărare.

În plus, Nynäs și-a exprimat nemulțumirea cu privire la aspectele practice legate de modul în care a fost acordat accesul la dosar în incintele Comisiei și a susținut că acestea reprezintă un obstacol în calea exercitării în mod corespunzător a drepturilor la apărare. Nynäs a susținut, în special, lipsa de acuratețe a transcrierilor interviurilor din care au fost omise părți, ceea ce le-a transformat în documente lipsite de fiabilitate.

În scrisoarea din 31 octombrie 2006, i-am comunicat întreprinderii Nynäs faptul că, în opinia mea, în incintele Comisiei, accesul la dosar pentru documente deosebit de sensibile furnizate de solicitanții măsurilor de clemență a fost organizat de așa manieră, încât să protejeze interesul legitim al solicitanților măsurilor de clemență, respectând în același timp dreptul la audiere de care se bucură Nynäs. În ceea ce privește presupusele transcrieri inexacte, am luat notă cu deosebită atenție de faptul că, ulterior, întreprinderii Nynäs i s-a acordat accesul la înregistrările originale, problema fiind astfel soluționată prin respectarea procedurii. Prin urmare, concluzionez că aspectele legate de accesul la dosar nu au reprezentat un obstacol în calea exercitării în mod corespunzător de către Nynäs a drepturilor sale la apărare.

La solicitarea părților, la 12 decembrie 2006, a fost organizată o audiere în conformitate cu articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 773/2004 al Comisiei. La audiere au participat toți destinatarii comunicării privind obiecțiunile, cu excepția Cepsa, Repsol YFP S.A. și Repsol Petróleo S.A.

Ținând seama de răspunsurile în scris la comunicarea privind obiecțiunile și de prezentările din cadrul audierii, durata participării la încălcare, astfel cum a fost descrisă în comunicarea privind obiecțiunile, a fost redusă în cazul Petrogal. În plus, în urma documentelor suplimentare transmise de BP ca răspuns la comunicarea privind obiecțiunile, Comisia a constatat că BP a respectat toate condițiile prevăzute în Comunicarea privind clemența, putând astfel beneficia de imunitate la orice amenzi care i-ar fi putut fi aplicate în caz contrar.

După părerea mea, proiectul de decizie se referă exclusiv la obiecțiunile asupra cărora părțile au avut posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere.

Consider că dreptul tuturor participanților la procedură de a fi audiați a fost respectat în acest caz.

Bruxelles, 20 septembrie 2007.

Serge DURANDE

---

(1)  JO C 45, 19.2.2002, p. 3.

1

(2)  Inițial, presupusele activități anticoncurențiale făceau obiectul unei anchete comune. Cu toate acestea, pe parcursul anchetei s-a constatat că nu există nicio legătură obiectivă între comportamentele din cele trei state membre diferite, iar ancheta a fost împărțită în trei cazuri distincte.

2

(3)  2 august 2006 (rectificare – 9 iunie 2009).

3

---

| 29.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 321/15 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 321/15

---

Rezumatul al Deciziei Comisiei

din 3 octombrie 2007

privind o procedură în temeiul articolului 81 din Tratatul CE

(Cazul COMP/38710 – Bitum Spania)

[notificată cu numărul C(2007) 4441 final]

(Numai textele în limba engleză și spaniolă sunt autentice)

2009/C 321/08

La 3 octombrie 2007, Comisia a adoptat o decizie privind o procedură în temeiul articolului 81 din Tratatul CE. În conformitate cu dispozițiile articolului 30 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului
   (1)
  , Comisia publică, prin prezenta, numele părților și conținutul principal al deciziei, inclusiv eventualele sancțiuni impuse, luând în considerare interesul legitim al întreprinderilor de a-și proteja secretele de afaceri. O versiune neconfidențială a textului integral al deciziei este disponibilă în limbile autentice ale cazului pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență, la adresa:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

1.   INTRODUCERE

| (1) | Decizia impune o sancțiune în cazul a cinci întreprinderi, ca urmare a încălcării articolului 81 din tratat. În perioada 1991-2002, aceste întreprinderi au încheiat un acord pentru partajarea pieței și coordonarea prețurilor la bitumul de penetrație de pe piața din Spania. |
| --- | --- |

(1)

Decizia impune o sancțiune în cazul a cinci întreprinderi, ca urmare a încălcării articolului 81 din tratat. În perioada 1991-2002, aceste întreprinderi au încheiat un acord pentru partajarea pieței și coordonarea prețurilor la bitumul de penetrație de pe piața din Spania.

2.   DESCRIEREA CAZULUi

2.1.   Rezumatul actului de încălcare

| (2) | Decizia are drept obiect o încălcare unică și continuă a articolului 81 din tratat, ca urmare a partajării pieței și a coordonării prețurilor pe piața bitumului de penetrație. Prin natura sa, actul de încălcare constituie una dintre cele mai grave categorii de încălcare a articolului 81 din tratat. |
| --- | --- |

(2)

Decizia are drept obiect o încălcare unică și continuă a articolului 81 din tratat, ca urmare a partajării pieței și a coordonării prețurilor pe piața bitumului de penetrație. Prin natura sa, actul de încălcare constituie una dintre cele mai grave categorii de încălcare a articolului 81 din tratat.

| (3) | Actul de încălcare s-a produs pentru prima dată cel puțin din martie 1991 și a durat cel puțin până în octombrie 2002. Încălcarea articolului 81 a acoperit teritoriul Spaniei (exceptând Insulele Canare). |
| --- | --- |

(3)

Actul de încălcare s-a produs pentru prima dată cel puțin din martie 1991 și a durat cel puțin până în octombrie 2002. Încălcarea articolului 81 a acoperit teritoriul Spaniei (exceptând Insulele Canare).

| (4) | În ultimul an complet al actului de încălcare, valoarea pieței spaniole a bitumului de penetrație în 2001 a fost de aproximativ 286 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(4)

În ultimul an complet al actului de încălcare, valoarea pieței spaniole a bitumului de penetrație în 2001 a fost de aproximativ 286 de milioane EUR.

| (5) | Întreprinderile care fac obiectul deciziei (cinci întreprinderi, 13 entități juridice) sunt Repsol, Proas-Cepsa, British Petroleum („BP”), Nynäs și Petrogal-Galp. În perioada în care s-a produs încălcarea, aceste întreprinderi controlau în comun peste 90 % din piața bitumului de penetrație din Spania. |
| --- | --- |

(5)

Întreprinderile care fac obiectul deciziei (cinci întreprinderi, 13 entități juridice) sunt Repsol, Proas-Cepsa, British Petroleum („BP”), Nynäs și Petrogal-Galp. În perioada în care s-a produs încălcarea, aceste întreprinderi controlau în comun peste 90 % din piața bitumului de penetrație din Spania.

| (6) | Bitumul este un produs derivat obținut prin distilarea țițeiului. Aproximativ 85 % din bitumul produs în UE este utilizat la construcția de drumuri sub formă de adeziv pentru producția de asfalt, acționând ca liant pentru pietrele de caldarâm. Restul de 15 % se utilizează în alte sectoare din construcții, de exemplu în aplicații industriale, drept material pentru izolarea acoperișurilor. Aproximativ 80 % din bitumul utilizat la construcția de drumuri nu este supus unei prelucrări ulterioare, acesta fiind denumit bitum de penetrație. Restul de 20 % din bitumul utilizat în construcțiile de drumuri este un bitum supus unei prelucrări ulterioare, de exemplu emulsiile de bitum și bitumul modificat. Produsul care face obiectul deciziei este bitumul de penetrație, cu alte cuvinte bitumul utilizat la construcția de drumuri, fără altă prelucrare ulterioară. |
| --- | --- |

(6)

Bitumul este un produs derivat obținut prin distilarea țițeiului. Aproximativ 85 % din bitumul produs în UE este utilizat la construcția de drumuri sub formă de adeziv pentru producția de asfalt, acționând ca liant pentru pietrele de caldarâm. Restul de 15 % se utilizează în alte sectoare din construcții, de exemplu în aplicații industriale, drept material pentru izolarea acoperișurilor. Aproximativ 80 % din bitumul utilizat la construcția de drumuri nu este supus unei prelucrări ulterioare, acesta fiind denumit bitum de penetrație. Restul de 20 % din bitumul utilizat în construcțiile de drumuri este un bitum supus unei prelucrări ulterioare, de exemplu emulsiile de bitum și bitumul modificat. Produsul care face obiectul deciziei este bitumul de penetrație, cu alte cuvinte bitumul utilizat la construcția de drumuri, fără altă prelucrare ulterioară.

| (7) | Destinatarii deciziei au făcut parte, într-o măsură mai mare sau mai mică, dintr-un cartel în cadrul căruia:






  — | au fixat cote de piață; |
| --- | --- | --- |

(7)

Destinatarii deciziei au făcut parte, într-o măsură mai mare sau mai mică, dintr-un cartel în cadrul căruia:

—

au fixat cote de piață;

| — | pe baza cotelor de piață au alocat volume și clienți fiecărui participant la cartel; |
| --- | --- |

—

pe baza cotelor de piață au alocat volume și clienți fiecărui participant la cartel;

| — | au monitorizat punerea în aplicare a acordurilor de partajare a pieței și a clienților și, în acest sens, au schimbat informații sensibile privind piața; |
| --- | --- |

—

au monitorizat punerea în aplicare a acordurilor de partajare a pieței și a clienților și, în acest sens, au schimbat informații sensibile privind piața;

| — | au stabilit un mecanism de compensare pentru corectarea abaterilor de la acordurile de partajare a pieței și a clienților; |
| --- | --- |

—

au stabilit un mecanism de compensare pentru corectarea abaterilor de la acordurile de partajare a pieței și a clienților;

| — | au convenit variația prețurilor la bitum și momentul în care urmau să fie aplicate noile prețuri. |
| --- | --- |

—

au convenit variația prețurilor la bitum și momentul în care urmau să fie aplicate noile prețuri.

| (8) | Operațiunile de coordonare a prețurilor au fost întreprinse pentru susținerea acordurilor de partajare a pieței, întrucât au asigurat că variațiile de preț între furnizori nu vor afecta alocarea convenită cu privire la volum și clienți. |
| --- | --- |

(8)

Operațiunile de coordonare a prețurilor au fost întreprinse pentru susținerea acordurilor de partajare a pieței, întrucât au asigurat că variațiile de preț între furnizori nu vor afecta alocarea convenită cu privire la volum și clienți.

| (9) | Discuțiile privind partajarea pieței și variațiile de prețuri au avut loc în jurul unei așa-zise „mese a asfaltului”, la care membrii cartelului au participat la nivel bilateral sau multilateral. |
| --- | --- |

(9)

Discuțiile privind partajarea pieței și variațiile de prețuri au avut loc în jurul unei așa-zise „mese a asfaltului”, la care membrii cartelului au participat la nivel bilateral sau multilateral.

| (10) | Discuțiile privind partajarea pieței au avut loc anual, în vederea estimării și distribuirii pieței pentru anul următor. Documentul care, la încheierea negocierilor anuale de la „masa asfaltului”, a reflectat acordul privind partajarea pieței prin alocarea fiecărui participant a volumelor și a clienților, a fost denumit „PTT” sau „Petete”. |
| --- | --- |

(10)

Discuțiile privind partajarea pieței au avut loc anual, în vederea estimării și distribuirii pieței pentru anul următor. Documentul care, la încheierea negocierilor anuale de la „masa asfaltului”, a reflectat acordul privind partajarea pieței prin alocarea fiecărui participant a volumelor și a clienților, a fost denumit „PTT” sau „Petete”.

| (11) | Variațiile de preț și momentul implementării lor au fost convenite, în general, de către Repsol și Proas care, ulterior, i-au informat pe ceilalți membri ai cartelului cu privire la deciziile convenite. |
| --- | --- |

(11)

Variațiile de preț și momentul implementării lor au fost convenite, în general, de către Repsol și Proas care, ulterior, i-au informat pe ceilalți membri ai cartelului cu privire la deciziile convenite.

2.2.   Destinatarii și durata încălcării dispozițiilor

| (12) | Destinatarii deciziei și durata participării acestora la actul de încălcare a dispozițiilor tratatului au fost după cum urmează:






  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A. (Rylesa): | 1 martie 1991-1 octombrie 2002 |
| --- | --- | --- |
| Repsol Petróleo S.A.: | 1 martie 1991-1 octombrie 2002 |
| Repsol YPF S.A.: | 1 martie 1991-1 octombrie 2002 |
| Productos Asfálticos S.A. (Proas): | 1 martie 1991-1 octombrie 2002 |
| Compañía Española de Petróleos S.A. (CEPSA): | 1 martie 1991-1 octombrie 2002 |
| BP Oil España S.A.: | 1 august 1991-20 iunie 2002 |
| BP España S.A.: | 1 august 1991-20 iunie 2002 |
| BP plc: | 1 august 1991-20 iunie 2002 |
| Nynäs Petróleo S.A.: | 1 martie 1991-1 octombrie 2002 |
| AB Nynäs Petroleum: | 22 mai 1991-1 octombrie 2002 |
| Galp Energia España S.A.: | 31 ianuarie 1995-1 octombrie 2002 |
| Petróleos de Portugal S.A.: | 31 ianuarie 1995-1 octombrie 2002 |
| Galp Energia, SGPS, S.A.: | 22 aprilie 1999-1 octombrie 2002 |

(12)

Destinatarii deciziei și durata participării acestora la actul de încălcare a dispozițiilor tratatului au fost după cum urmează:

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A. (Rylesa):

1 martie 1991-1 octombrie 2002

Repsol Petróleo S.A.:

1 martie 1991-1 octombrie 2002

Repsol YPF S.A.:

1 martie 1991-1 octombrie 2002

Productos Asfálticos S.A. (Proas):

1 martie 1991-1 octombrie 2002

Compañía Española de Petróleos S.A. (CEPSA):

1 martie 1991-1 octombrie 2002

BP Oil España S.A.:

1 august 1991-20 iunie 2002

BP España S.A.:

1 august 1991-20 iunie 2002

BP plc:

1 august 1991-20 iunie 2002

Nynäs Petróleo S.A.:

1 martie 1991-1 octombrie 2002

AB Nynäs Petroleum:

22 mai 1991-1 octombrie 2002

Galp Energia España S.A.:

31 ianuarie 1995-1 octombrie 2002

Petróleos de Portugal S.A.:

31 ianuarie 1995-1 octombrie 2002

Galp Energia, SGPS, S.A.:

22 aprilie 1999-1 octombrie 2002

2.3.   Măsuri corectoare

2.3.1.   Valoarea de bază a amenzilor

2.3.1.1.   Gravitate

| (13) | Actul de încălcare se limitează la un singur stat membru care, totuși, reprezintă o parte substanțială din piața internă. Cu toate că nu se poate determina impactul real asupra pieței, actul de încălcare este considerat deosebit de grav, din cauza naturii acestei încălcări. |
| --- | --- |

(13)

Actul de încălcare se limitează la un singur stat membru care, totuși, reprezintă o parte substanțială din piața internă. Cu toate că nu se poate determina impactul real asupra pieței, actul de încălcare este considerat deosebit de grav, din cauza naturii acestei încălcări.

2.3.1.2.   Tratament diferențiat

| (14) | Având în vedere discrepanța considerabilă dintre cifrele de afaceri pe piața bitumului din Spania ale diferiților participanți la cartel, se aplică un tratament diferențiat prin gruparea acestora, astfel încât să se țină seama de capacitatea economică reală a fiecărei întreprinderi de a afecta grav concurența. |
| --- | --- |

(14)

Având în vedere discrepanța considerabilă dintre cifrele de afaceri pe piața bitumului din Spania ale diferiților participanți la cartel, se aplică un tratament diferențiat prin gruparea acestora, astfel încât să se țină seama de capacitatea economică reală a fiecărei întreprinderi de a afecta grav concurența.

| (15) | În acest sens, întreprinderile sunt clasificate în trei categorii, în funcție de cota pe care o dețineau (pe baza valorii vânzărilor) pe piața spaniolă a produsului respectiv în 2001, ultimul an complet al actului de încălcare. |
| --- | --- |

(15)

În acest sens, întreprinderile sunt clasificate în trei categorii, în funcție de cota pe care o dețineau (pe baza valorii vânzărilor) pe piața spaniolă a produsului respectiv în 2001, ultimul an complet al actului de încălcare.

2.3.1.3.   Efect disuasiv adecvat

| (16) | Pentru a se stabili valoarea amenzii la un nivel care să asigure un efect disuasiv adecvat, la amenzile aplicate întreprinderilor BP (1,8) și Repsol (1,2) se aplică un factor de multiplicare, care ține seama de dimensiunea globală a întreprinderilor în cauză. |
| --- | --- |

(16)

Pentru a se stabili valoarea amenzii la un nivel care să asigure un efect disuasiv adecvat, la amenzile aplicate întreprinderilor BP (1,8) și Repsol (1,2) se aplică un factor de multiplicare, care ține seama de dimensiunea globală a întreprinderilor în cauză.

2.3.1.4.   Durata

| (17) | Se aplică majorări procentuale individuale, în funcție de durata participării fiecărei entități juridice la actul de încălcare, conform celor arătate anterior. |
| --- | --- |

(17)

Se aplică majorări procentuale individuale, în funcție de durata participării fiecărei entități juridice la actul de încălcare, conform celor arătate anterior.

2.3.2.   Circumstanțe agravante: rolul principalului autor al actului de încălcare

| (18) | Repsol și Proas au reprezentat o forță motrice majoră a cartelului și au acționat în calitate de lideri. Acest fapt a justificat o creștere cu 30 % a valorii de bază care va fi impusă fiecăreia dintre cele două întreprinderi, motivul fiind rolul acestora de lideri ai cartelului. |
| --- | --- |

(18)

Repsol și Proas au reprezentat o forță motrice majoră a cartelului și au acționat în calitate de lideri. Acest fapt a justificat o creștere cu 30 % a valorii de bază care va fi impusă fiecăreia dintre cele două întreprinderi, motivul fiind rolul acestora de lideri ai cartelului.

2.3.3.   Circumstanțe atenuante: participarea restrânsă la anumite aspecte ale actului de încălcare

| (19) | Nynäs și Petrogal au invocat o circumstanță atenuantă pe motiv că au deținut un rol pasiv sau unul de „urmare a liderului” în actul de încălcare. Decizia respinge acest argument, întrucât întreprinderile respective au participat efectiv, în fiecare an, la discuțiile privind partajarea pieței în anul următor. Cu toate acestea, decizia aplică o reducere de 10 % a amenzii, pentru a se ține seama de faptul că participarea întreprinderilor Nynäs și Petrogal la anumite aspecte ale actului de încălcare, în special cu privire la mecanismele de monitorizare și compensare, precum și cu privire la activitățile de coordonare a prețurilor, s-a desfășurat cu o regularitate redusă și a fost mai puțin activă comparativ cu participarea celorlalți membri ai cartelului. |
| --- | --- |

(19)

Nynäs și Petrogal au invocat o circumstanță atenuantă pe motiv că au deținut un rol pasiv sau unul de „urmare a liderului” în actul de încălcare. Decizia respinge acest argument, întrucât întreprinderile respective au participat efectiv, în fiecare an, la discuțiile privind partajarea pieței în anul următor. Cu toate acestea, decizia aplică o reducere de 10 % a amenzii, pentru a se ține seama de faptul că participarea întreprinderilor Nynäs și Petrogal la anumite aspecte ale actului de încălcare, în special cu privire la mecanismele de monitorizare și compensare, precum și cu privire la activitățile de coordonare a prețurilor, s-a desfășurat cu o regularitate redusă și a fost mai puțin activă comparativ cu participarea celorlalți membri ai cartelului.

2.3.4.   Aplicarea plafonului de 10 % din cifra de afaceri

| (20) | La amenzile calculate se aplică, după caz, plafonul de 10 % din cifra de afaceri mondială, prevăzută la articolul 23 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003. |
| --- | --- |

(20)

La amenzile calculate se aplică, după caz, plafonul de 10 % din cifra de afaceri mondială, prevăzută la articolul 23 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003.

2.3.5.   Aplicarea comunicării privind politica de clemență din 2002

2.3.5.1.   Imunitate

| (21) | Cazul a fost deschis pe baza unei cereri de imunitate depuse de BP în temeiul comunicării privind politica de clemență (2). În comunicarea privind obiecțiunile adresată BP, Comisia a constatat în primă instanță că BP nu și-a respectat obligațiile în materie de cooperare care îi revin în temeiul punctului 11 litera (a) din comunicarea privind clemența și că se va adopta, într-o decizie finală, o decizie definitivă cu privire la acordarea sau nu întreprinderii BP, de către Comisie, a imunității la amenzi. |
| --- | --- |

(21)

Cazul a fost deschis pe baza unei cereri de imunitate depuse de BP în temeiul comunicării privind politica de clemență (2). În comunicarea privind obiecțiunile adresată BP, Comisia a constatat în primă instanță că BP nu și-a respectat obligațiile în materie de cooperare care îi revin în temeiul punctului 11 litera (a) din comunicarea privind clemența și că se va adopta, într-o decizie finală, o decizie definitivă cu privire la acordarea sau nu întreprinderii BP, de către Comisie, a imunității la amenzi.

| (22) | Ținând seama de contextul cazului, în decizie se conchide, în ultimă instanță, că BP a cooperat în mod real, pe deplin, constant și cu promptitudine pe parcursul procedurii administrative și că a furnizat Comisiei toate dovezile, de îndată ce a intrat în posesia lor ori a dispus de acestea, îndeplinind astfel condițiile prevăzute la punctul 11 litera (a) din comunicarea privind clemența. De asemenea, BP și-a îndeplinit obligațiile în conformitate cu punctul 11 literele (b) și (c) din comunicarea privind clemența, întrucât a pus capăt implicării ei în actul de încălcare imediat ce a prezentat dovezile, conform punctului 8 litera (a) din comunicarea privind clemența, și nu a luat măsuri coercitive împotriva altor întreprinderi pentru a le obliga să participe la actul de încălcare. |
| --- | --- |

(22)

Ținând seama de contextul cazului, în decizie se conchide, în ultimă instanță, că BP a cooperat în mod real, pe deplin, constant și cu promptitudine pe parcursul procedurii administrative și că a furnizat Comisiei toate dovezile, de îndată ce a intrat în posesia lor ori a dispus de acestea, îndeplinind astfel condițiile prevăzute la punctul 11 litera (a) din comunicarea privind clemența. De asemenea, BP și-a îndeplinit obligațiile în conformitate cu punctul 11 literele (b) și (c) din comunicarea privind clemența, întrucât a pus capăt implicării ei în actul de încălcare imediat ce a prezentat dovezile, conform punctului 8 litera (a) din comunicarea privind clemența, și nu a luat măsuri coercitive împotriva altor întreprinderi pentru a le obliga să participe la actul de încălcare.

| (23) | Prin urmare, în decizie se consideră că BP a îndeplinit toate condițiile de la punctul 11 din comunicarea privind clemența și că, în acest mod, BP are dreptul la imunitate în legătură cu orice amenzi care, în caz contrar, i-ar fi fost aplicate. |
| --- | --- |

(23)

Prin urmare, în decizie se consideră că BP a îndeplinit toate condițiile de la punctul 11 din comunicarea privind clemența și că, în acest mod, BP are dreptul la imunitate în legătură cu orice amenzi care, în caz contrar, i-ar fi fost aplicate.

2.3.5.2.   Reducerea amenzilor

| (24) | Repsol și Proas au depus o cerere pentru reducerea amenzilor, în temeiul comunicării privind clemența. Comisia a acordat o reducere a amenzii de 40 % și, respectiv, 25 % fiecărei întreprinderi în parte. La acordarea acestor reduceri procentuale s-a ținut seama de faptul că întreprinderile respective: (i) au furnizat valoare adăugată suficientă, însă (ii) au apărut într-o etapă tardivă a procedurii și numai după ce Comisia a solicitat în detaliu și în repetate rânduri să-i fie trimise informații. |
| --- | --- |

(24)

Repsol și Proas au depus o cerere pentru reducerea amenzilor, în temeiul comunicării privind clemența. Comisia a acordat o reducere a amenzii de 40 % și, respectiv, 25 % fiecărei întreprinderi în parte. La acordarea acestor reduceri procentuale s-a ținut seama de faptul că întreprinderile respective: (i) au furnizat valoare adăugată suficientă, însă (ii) au apărut într-o etapă tardivă a procedurii și numai după ce Comisia a solicitat în detaliu și în repetate rânduri să-i fie trimise informații.

3.   DECIZIE

| (25) | Întreprinderile menționate în continuare au încălcat articolul 81 din tratat prin faptul că au luat parte, în perioadele menționate, la o serie de acorduri și practici concertate în domeniul comerțului cu bitum de penetrație pe teritoriul Spaniei (exclusiv Insulele Canare) și care au constat în acorduri de partajare a pieței și de coordonare a prețurilor:
  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. și Repsol YPF S.A., de la 1 martie 1991 la 1 octombrie 2002;
  Productos Asfálticos S.A. și Compañía Española de Petróleos S.A., de la 1 martie 1991 la 1 octombrie 2002;
  BP Oil España S.A., BP España S.A. și BP plc, de la 1 august 1991 la 20 iunie 2002;
  Nynäs Petróleo S.A., de la 1 martie 1991 la 1 octombrie 2002; Nynäs Petróleo S.A., de la 22 mai 1991 la 1 octombrie 2002;
  Galp Energia España S.A. și Petróleos de Portugal S.A., de la 31 ianuarie 1995 la 1 octombrie 2002; Galp Energia, SGPS, S.A., de la 22 aprilie 1999 la 1 octombrie 2002. |
| --- | --- |

(25)

Întreprinderile menționate în continuare au încălcat articolul 81 din tratat prin faptul că au luat parte, în perioadele menționate, la o serie de acorduri și practici concertate în domeniul comerțului cu bitum de penetrație pe teritoriul Spaniei (exclusiv Insulele Canare) și care au constat în acorduri de partajare a pieței și de coordonare a prețurilor:

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. și Repsol YPF S.A., de la 1 martie 1991 la 1 octombrie 2002;

Productos Asfálticos S.A. și Compañía Española de Petróleos S.A., de la 1 martie 1991 la 1 octombrie 2002;

BP Oil España S.A., BP España S.A. și BP plc, de la 1 august 1991 la 20 iunie 2002;

Nynäs Petróleo S.A., de la 1 martie 1991 la 1 octombrie 2002; Nynäs Petróleo S.A., de la 22 mai 1991 la 1 octombrie 2002;

Galp Energia España S.A. și Petróleos de Portugal S.A., de la 31 ianuarie 1995 la 1 octombrie 2002; Galp Energia, SGPS, S.A., de la 22 aprilie 1999 la 1 octombrie 2002.

| (26) | Având în vedere actul de încălcare descris anterior, se impun următoarele amenzi:
  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. și Repsol YPF S.A. răspund în mod solidar și individual de plata sumei de 80 496 000 EUR;
  Productos Asfálticos S.A. și Compañía Española de Petróleos S.A. răspund în mod solidar și individual de plata sumei de 83 850 000 EUR;
  BP Oil España S.A., BP España S.A. și BP plc răspund în mod solidar și individual de plata sumei de 0 EUR;
  Nynäs Petróleo S.A.: 10 642 500 EUR, din care AB Nynäs Petroleum răspund în mod solidar și individual de plata sumei de 10 395 000 EUR; și
  Galp Energia España S.A. și Petróleos de Portugal S.A. răspund în mod solidar și individual de plata sumei de 8 662 500 EUR, din care Galp Energia, SGPS, S.A. răspund în mod solidar și individual de plata sumei de 6 435 000 EUR. |
| --- | --- |

(26)

Având în vedere actul de încălcare descris anterior, se impun următoarele amenzi:

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. și Repsol YPF S.A. răspund în mod solidar și individual de plata sumei de 80 496 000 EUR;

Productos Asfálticos S.A. și Compañía Española de Petróleos S.A. răspund în mod solidar și individual de plata sumei de 83 850 000 EUR;

BP Oil España S.A., BP España S.A. și BP plc răspund în mod solidar și individual de plata sumei de 0 EUR;

Nynäs Petróleo S.A.: 10 642 500 EUR, din care AB Nynäs Petroleum răspund în mod solidar și individual de plata sumei de 10 395 000 EUR; și

Galp Energia España S.A. și Petróleos de Portugal S.A. răspund în mod solidar și individual de plata sumei de 8 662 500 EUR, din care Galp Energia, SGPS, S.A. răspund în mod solidar și individual de plata sumei de 6 435 000 EUR.

| (27) | Se dispune întreprinderilor enumerate mai sus să pună imediat capăt actului de încălcare, în cazul în care nu au făcut deja acest lucru, și să nu repete un act sau un comportament descris în decizie, oricare ar fi acesta, precum și orice act sau comportament al cărui obiect sau efect este identic ori similar. |
| --- | --- |

(27)

Se dispune întreprinderilor enumerate mai sus să pună imediat capăt actului de încălcare, în cazul în care nu au făcut deja acest lucru, și să nu repete un act sau un comportament descris în decizie, oricare ar fi acesta, precum și orice act sau comportament al cărui obiect sau efect este identic ori similar.

---

(1)  JO L 1, 4.1.2003, p. 1.

(2)  JO C 45, 19.2.2002, p. 3.

---

| 29.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 321/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 321/18

---

Comunicarea Comisiei în cadrul implementării Directivei 2006/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind echipamentele tehnice și de modificare a Directivei 95/16/CE (reformare)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(Publicarea titlurilor și a referințelor standardelor armonizate în temeiul directivei)

2009/C 321/09

| OES (2) | Referința și titlul standardului armonizat
  (și documentul de referință) | Prima publicare în JO | Referința standardului înlocuit | Data încetării prezumției de conformitate a standardului înlocuit
  Nota 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 1501-1:1998 + A2:2009
  Bene pentru deșeuri menajere și dispozitive asociate de ridicare a containerelor – Condiții generale și condiții de securitate – Partea 1: Bene cu încărcare prin partea din spate | Aceasta este prima publicare | | |
| CEN | EN 1501-2:2005 + A1:2009
  Vehicule de colectare a deșeurilor și dispozitive asociate de ridicare a containerelor – Condiții generale și condiții de securitate – Partea 2: Vehicule de colectare a deșeurilor cu încărcare prin partea laterală | Aceasta este prima publicare | | |
| CEN | EN ISO 13849-1:2008
  Securitatea mașinilor – Părți referitoare la securitate ale sistemelor de comandă – Partea 1: Principii generale de proiectare (ISO 13849-1:2006) | 8.9.2009 | EN ISO 13849-1:2006
  EN 954-1:1996 | 31.12.2011 (1) |
| | EN ISO 13849-1:2008/AC:2009 | | | |

OES (2)

Referința și titlul standardului armonizat

(și documentul de referință)

Prima publicare în JO

Referința standardului înlocuit

Data încetării prezumției de conformitate a standardului înlocuit

Nota 1

CEN

EN 1501-1:1998 + A2:2009

Bene pentru deșeuri menajere și dispozitive asociate de ridicare a containerelor – Condiții generale și condiții de securitate – Partea 1: Bene cu încărcare prin partea din spate

Aceasta este prima publicare

CEN

EN 1501-2:2005 + A1:2009

Vehicule de colectare a deșeurilor și dispozitive asociate de ridicare a containerelor – Condiții generale și condiții de securitate – Partea 2: Vehicule de colectare a deșeurilor cu încărcare prin partea laterală

Aceasta este prima publicare

CEN

EN ISO 13849-1:2008

Securitatea mașinilor – Părți referitoare la securitate ale sistemelor de comandă – Partea 1: Principii generale de proiectare (ISO 13849-1:2006)

8.9.2009

EN ISO 13849-1:2006

EN 954-1:1996

31.12.2011 (1)

EN ISO 13849-1:2008/AC:2009

| Nota 1: | În general, data încetării prezumției de conformitate va fi data retragerii („dow”) stabilită de către Organismul european de standardizare, însă se atrage atenția utilizatorilor acestor standarde asupra faptului că aceasta poate diferi în anumite cazuri excepționale. |
| --- | --- |

Nota 1:

În general, data încetării prezumției de conformitate va fi data retragerii („dow”) stabilită de către Organismul european de standardizare, însă se atrage atenția utilizatorilor acestor standarde asupra faptului că aceasta poate diferi în anumite cazuri excepționale.

Notă:

| — | Informații cu privire la disponibilitatea standardelor se pot obține fie de la organismele europene de standardizare, fie de la organismele naționale de standardizare, a căror listă este anexată la Directiva 98/34/CE a Parlamentului European și Consiliului, modificată prin Directiva 98/48/CE. |
| --- | --- |

—

Informații cu privire la disponibilitatea standardelor se pot obține fie de la organismele europene de standardizare, fie de la organismele naționale de standardizare, a căror listă este anexată la Directiva 98/34/CE a Parlamentului European și Consiliului, modificată prin Directiva 98/48/CE.

| — | Publicarea referințelor în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene nu implică faptul că standardele sunt disponibile în toate limbile comunitare. |
| --- | --- |

—

Publicarea referințelor în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene nu implică faptul că standardele sunt disponibile în toate limbile comunitare.

Mai multe informații despre standardele armonizate se găsesc pe internet la:

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards

---

(1)  La data încetării prezumției de conformitate a standardului înlocuit, inițial fixată pe 28 decembrie 2009, a fost amânata cu doi ani.

(2)  OES: Organismul European de Standardizare:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25500811; fax +32 25500819 (http://www.cen.eu); |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25500811; fax +32 25500819 (http://www.cen.eu);

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25196871; fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu); |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25196871; fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu);

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel. +33 492944200; fax +33 49654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel. +33 492944200; fax +33 49654716 (http://www.etsi.eu).

---

V Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Consiliu

| 29.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 321/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 321/19

---

Prelungirea perioadei de valabilitate a listelor de candidați corespunzători

2009/C 321/10

Prin decizia Secretarului General Adjunct al Consiliului Uniunii Europene, se prelungește valabilitatea următoarelor liste de candidați corespunzători, stabilite în urma concursurilor generale enumerate mai jos:

Articolul 1: până la 31 decembrie 2010:

| Consiliu/A/393 | organizat pentru stabilirea unei liste de rezervă în vederea recrutării de administratori de limbă greacă, anunțul pentru acest concurs fiind publicat în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 98 A din 6 aprilie 2000; |
| --- | --- |
| Consiliu/A/394 | organizat pentru stabilirea unei liste de rezervă în vederea recrutării de administratori de limbă portugheză, anunțul pentru acest concurs fiind publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 99 A din 7 aprilie 2000; |
| Consiliu/A/397 | organizat pentru stabilirea unei liste de rezervă în vederea recrutării de administratori în domeniul ingineriei sistemelor de securitate și în domeniul anchetelor și autorizațiilor de securitate, anunțul pentru acest concurs fiind publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 169 A din 13 iunie 2001; |
| Consiliu/A/400 | organizat pentru stabilirea unei liste de rezervă în vederea recrutării de administratori pentru Serviciul de securitate – Unitatea de securitate fizică, anunțul pentru acest concurs fiind publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 300 A din 26 octombrie 2001; |
| Consiliu/A/401 | organizat pentru stabilirea unei liste de rezervă în vederea recrutării de administratori pentru Serviciul de securitate – Unitatea de audit în materie de securitatea datelor și acreditarea sistemelor, anunțul pentru acest concurs fiind publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 300 A din 26 octombrie 2001; |
| Consiliu/A/406 | organizat pentru stabilirea unei liste de rezervă în vederea recrutării de administratori principali pentru Biroul de securitate a sistemelor informatice (Infosec) – posturi de asistent al șefului Biroului Infosec, anunțul pentru acest concurs fiind publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 300 A din 26 octombrie 2001; |
| Consiliu/A/408 | organizat pentru stabilirea unei liste de rezervă în vederea recrutării de administratori principali pentru Direcția imobile – politică și proiecte imobiliare, anunțul pentru acest concurs fiind publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 315 A din 9 noiembrie 2001; |
| Consiliu/A/415 | organizat pentru stabilirea unei liste de rezervă în vederea recrutării pentru postul de șef al Serviciului pentru medicină preventivă și siguranța la locul de muncă, anunțul pentru acest concurs fiind publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 170 A din 16 iulie 2002; |
| Consiliu/LA/398 | organizat pentru stabilirea unei liste de rezervă în vederea recrutării de traducători de limbă engleză, anunțul pentru acest concurs fiind publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 198 A din 13 iulie 2001; |
| Consiliu/C/413 | organizat pentru stabilirea unei liste de rezervă în vederea recrutării de secretari de limbă de limbă finlandeză, anunțul pentru acest concurs fiind publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 49 A din 2 februarie 2002; |
| Consiliu/C/407 | organizat pentru stabilirea unei liste de rezervă în vederea recrutării de asistenți administrativi la Biroul de securitate a sistemelor informatice (Infosec), anunțul pentru acest concurs fiind publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 300 A din 26 octombrie 2001; |
| Consiliu/420/AD5 | organizat pentru stabilirea unei liste de rezervă pentru recrutarea de administratori secundari în domeniul securității (Cabinet/securitate – serviciul de securitate externă/protecția misiunilor), anunțul pentru acest concurs fiind publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 316 A din 13 decembrie 2005; |
| Consiliu/421/AD5 | organizat pentru stabilirea unei liste de rezervă pentru recrutarea de administratori secundari în domeniul securității (Cabinet/securitate – serviciul de protecție internă), anunțul pentru acest concurs fiind publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 316 A din 13 decembrie 2005; |
| Consiliu/422/AST3 | organizat pentru stabilirea unei liste de rezervă în vederea recrutării de asistenți în domeniul securității (Cabinet/securitate – serviciul de protecție internă), anunțul pentru acest concurs fiind publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 316 A din 13 decembrie 2005; |
| Consiliu/425/AD9 | organizat pentru stabilirea unei liste de rezervă în vederea de administratori cu experiență în domeniul tehnologiei informațiilor ( Direcția SIC – Unitatea de soluții de producție), anunțul pentru acest concurs fiind publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 316 A din 13 decembrie 2005; |
| Consiliu/427/AD5 | organizat pentru ocuparea unui post vacant de administrator în domeniul politicii europene în materie de securitate și de apărare (PESA), anunțul pentru acest concurs fiind publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 108 A din 12 mai 2007; |
| Consiliu/428/AD12 | organizat pentru ocuparea unui post vacant de șef de unitate în domeniul securității, anunțul pentru acest concurs fiind publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 150 A din 4 iulie 2007. |

Consiliu/A/393

organizat pentru stabilirea unei liste de rezervă în vederea recrutării de administratori de limbă greacă, anunțul pentru acest concurs fiind publicat în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 98 A din 6 aprilie 2000;

Consiliu/A/394

organizat pentru stabilirea unei liste de rezervă în vederea recrutării de administratori de limbă portugheză, anunțul pentru acest concurs fiind publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 99 A din 7 aprilie 2000;

Consiliu/A/397

organizat pentru stabilirea unei liste de rezervă în vederea recrutării de administratori în domeniul ingineriei sistemelor de securitate și în domeniul anchetelor și autorizațiilor de securitate, anunțul pentru acest concurs fiind publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 169 A din 13 iunie 2001;

Consiliu/A/400

organizat pentru stabilirea unei liste de rezervă în vederea recrutării de administratori pentru Serviciul de securitate – Unitatea de securitate fizică, anunțul pentru acest concurs fiind publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 300 A din 26 octombrie 2001;

Consiliu/A/401

organizat pentru stabilirea unei liste de rezervă în vederea recrutării de administratori pentru Serviciul de securitate – Unitatea de audit în materie de securitatea datelor și acreditarea sistemelor, anunțul pentru acest concurs fiind publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 300 A din 26 octombrie 2001;

Consiliu/A/406

organizat pentru stabilirea unei liste de rezervă în vederea recrutării de administratori principali pentru Biroul de securitate a sistemelor informatice (Infosec) – posturi de asistent al șefului Biroului Infosec, anunțul pentru acest concurs fiind publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 300 A din 26 octombrie 2001;

Consiliu/A/408

organizat pentru stabilirea unei liste de rezervă în vederea recrutării de administratori principali pentru Direcția imobile – politică și proiecte imobiliare, anunțul pentru acest concurs fiind publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 315 A din 9 noiembrie 2001;

Consiliu/A/415

organizat pentru stabilirea unei liste de rezervă în vederea recrutării pentru postul de șef al Serviciului pentru medicină preventivă și siguranța la locul de muncă, anunțul pentru acest concurs fiind publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 170 A din 16 iulie 2002;

Consiliu/LA/398

organizat pentru stabilirea unei liste de rezervă în vederea recrutării de traducători de limbă engleză, anunțul pentru acest concurs fiind publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 198 A din 13 iulie 2001;

Consiliu/C/413

organizat pentru stabilirea unei liste de rezervă în vederea recrutării de secretari de limbă de limbă finlandeză, anunțul pentru acest concurs fiind publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 49 A din 2 februarie 2002;

Consiliu/C/407

organizat pentru stabilirea unei liste de rezervă în vederea recrutării de asistenți administrativi la Biroul de securitate a sistemelor informatice (Infosec), anunțul pentru acest concurs fiind publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 300 A din 26 octombrie 2001;

Consiliu/420/AD5

organizat pentru stabilirea unei liste de rezervă pentru recrutarea de administratori secundari în domeniul securității (Cabinet/securitate – serviciul de securitate externă/protecția misiunilor), anunțul pentru acest concurs fiind publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 316 A din 13 decembrie 2005;

Consiliu/421/AD5

organizat pentru stabilirea unei liste de rezervă pentru recrutarea de administratori secundari în domeniul securității (Cabinet/securitate – serviciul de protecție internă), anunțul pentru acest concurs fiind publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 316 A din 13 decembrie 2005;

Consiliu/422/AST3

organizat pentru stabilirea unei liste de rezervă în vederea recrutării de asistenți în domeniul securității (Cabinet/securitate – serviciul de protecție internă), anunțul pentru acest concurs fiind publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 316 A din 13 decembrie 2005;

Consiliu/425/AD9

organizat pentru stabilirea unei liste de rezervă în vederea de administratori cu experiență în domeniul tehnologiei informațiilor ( Direcția SIC – Unitatea de soluții de producție), anunțul pentru acest concurs fiind publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 316 A din 13 decembrie 2005;

Consiliu/427/AD5

organizat pentru ocuparea unui post vacant de administrator în domeniul politicii europene în materie de securitate și de apărare (PESA), anunțul pentru acest concurs fiind publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 108 A din 12 mai 2007;

Consiliu/428/AD12

organizat pentru ocuparea unui post vacant de șef de unitate în domeniul securității, anunțul pentru acest concurs fiind publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 150 A din 4 iulie 2007.

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

| 29.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 321/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 321/21

---

AJUTOR DE STAT – ROMÂNIA

Ajutor de stat C 28/09 (ex N 433/09) – Măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea

Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 321/11

Prin scrisoarea din data de 15 septembrie 2009, reprodusă în versiunea lingvistică autentică în paginile care urmează acestui rezumat, Comisia a comunicat României decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE privind măsura menționată anterior.

Părțile interesate își pot prezenta observațiile privind măsura pentru care Comisia inițiază procedura în termen de o lună de la data publicării prezentului rezumat și a scrisorii de mai jos, la adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Rue de la Loi 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Rue de la Loi 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Aceste observații vor fi comunicate României. Păstrarea confidențialității privind identitatea părții interesate care prezintă observațiile poate fi solicitată în scris, precizându-se motivele care stau la baza solicitării.

TEXTUL REZUMATULUI

I.   PROCEDURĂ

| 1. | Prin notificarea efectuată prin e-mail la 17 iulie 2009, autoritățile române au informat Comisia cu privire la intenția de a acorda două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (denumită în continuare „Oltchim”), o societate petrochimică la care statul român este acționar majoritar, cu o participație de 54,8 %. |
| --- | --- |

1.

Prin notificarea efectuată prin e-mail la 17 iulie 2009, autoritățile române au informat Comisia cu privire la intenția de a acorda două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (denumită în continuare „Oltchim”), o societate petrochimică la care statul român este acționar majoritar, cu o participație de 54,8 %.

II.   DESCRIERE

| 2. | Oltchim este una dintre cele mai mari societăți petrochimice din România și din sud-estul Europei. La sfârșitul anului 2007, datoria totală a Oltchim către statul român se ridica la 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR). |
| --- | --- |

2.

Oltchim este una dintre cele mai mari societăți petrochimice din România și din sud-estul Europei. La sfârșitul anului 2007, datoria totală a Oltchim către statul român se ridica la 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR).

| 3. | Cele două măsuri notificate sunt (i) o conversie în acțiuni a datoriei publice în valoare de 135 de milioane EUR și (ii) o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un credit comercial în valoare de 424 de milioane EUR, sumă care urmează să fie folosită pentru investițiile necesare punerii în aplicare a planului de dezvoltare al societății. |
| --- | --- |

3.

Cele două măsuri notificate sunt (i) o conversie în acțiuni a datoriei publice în valoare de 135 de milioane EUR și (ii) o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un credit comercial în valoare de 424 de milioane EUR, sumă care urmează să fie folosită pentru investițiile necesare punerii în aplicare a planului de dezvoltare al societății.

| 4. | În opinia autorităților române, niciuna dintre cele două măsuri nu implică existența unui ajutor de stat, dat fiind că statul acționează ca agent economic în cadrul economiei de piață. |
| --- | --- |

4.

În opinia autorităților române, niciuna dintre cele două măsuri nu implică existența unui ajutor de stat, dat fiind că statul acționează ca agent economic în cadrul economiei de piață.

III.   EVALUARE

| 5. | Comisia se îndoiește că cele două măsuri de stat nu implică existența unui ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

5.

Comisia se îndoiește că cele două măsuri de stat nu implică existența unui ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| 6. | Comisia trebuie să examineze dacă cele două măsuri preconizate trec testul investitorului privat în economia de piață, după cum susține România. În special, Comisia trebuie să stabilească dacă sprijinul acordat de stat societății Oltchim în calitatea sa de principal acționar, respectiv de principal creditor, este comparabil cu soluția pe care ar alege-o un investitor privat în economia de piață în condiții similare. |
| --- | --- |

6.

Comisia trebuie să examineze dacă cele două măsuri preconizate trec testul investitorului privat în economia de piață, după cum susține România. În special, Comisia trebuie să stabilească dacă sprijinul acordat de stat societății Oltchim în calitatea sa de principal acționar, respectiv de principal creditor, este comparabil cu soluția pe care ar alege-o un investitor privat în economia de piață în condiții similare.

| 7. | În ceea ce privește compatibilitatea, în stadiul actual, Comisia consideră că cele trei măsuri în cauză nu sunt compatibile nici în temeiul liniilor directoare privind ajutorul regional (1), nici în temeiul liniilor directoare privind salvarea și restructurarea (2) și nici în cel al cadrului temporar (3). |
| --- | --- |

7.

În ceea ce privește compatibilitatea, în stadiul actual, Comisia consideră că cele trei măsuri în cauză nu sunt compatibile nici în temeiul liniilor directoare privind ajutorul regional (1), nici în temeiul liniilor directoare privind salvarea și restructurarea (2) și nici în cel al cadrului temporar (3).

IV.   CONCLUZIE

| 8. | În lumina considerațiilor menționate anterior, Comisia a decis să inițieze, în legătură cu măsurile prezentate, procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

8.

În lumina considerațiilor menționate anterior, Comisia a decis să inițieze, în legătură cu măsurile prezentate, procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE.

TEXTUL SCRISORII

„Comisia dorește să informeze România că, după examinarea informațiilor furnizate de autoritățile statului român cu privire la măsurile susmenționate, a decis să inițieze procedura de investigație prevăzută de articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE.

I.   PROCEDURA

| (1) | La 17 iulie 2009, România a notificat două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (denumită în continuare «Oltchim» sau «societatea»). Prima măsură implică o conversie a datoriei publice în valoare de aproximativ 135 de milioane EUR în acțiuni. Cea de a doua măsură este o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial în valoare de 424 de milioane EUR, care va fi utilizat pentru modernizarea societății și pentru investiții ulterioare. România a notificat aceste măsuri de sprijin din partea statului susținând că acestea nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(1)

La 17 iulie 2009, România a notificat două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (denumită în continuare «Oltchim» sau «societatea»). Prima măsură implică o conversie a datoriei publice în valoare de aproximativ 135 de milioane EUR în acțiuni. Cea de a doua măsură este o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial în valoare de 424 de milioane EUR, care va fi utilizat pentru modernizarea societății și pentru investiții ulterioare. România a notificat aceste măsuri de sprijin din partea statului susținând că acestea nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (2) | În anul 2006, în cadrul mecanismului intermediar de consultare instituit înainte de aderarea României la Uniunea Europeană, Consiliul Concurenței din România a consultat Comisia cu privire la intenția autorităților române de a efectua conversia creanței în acțiuni în cazul Oltchim. În același an, Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură oficială de investigare în legătură cu conversia planificată, însă nu a adoptat o decizie înainte de data aderării. După aderare, Comisia a inițiat un caz ex officio cu privire la situația societății Oltchim. |
| --- | --- |

(2)

În anul 2006, în cadrul mecanismului intermediar de consultare instituit înainte de aderarea României la Uniunea Europeană, Consiliul Concurenței din România a consultat Comisia cu privire la intenția autorităților române de a efectua conversia creanței în acțiuni în cazul Oltchim. În același an, Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură oficială de investigare în legătură cu conversia planificată, însă nu a adoptat o decizie înainte de data aderării. După aderare, Comisia a inițiat un caz ex officio cu privire la situația societății Oltchim.

| (3) | La data de 10 aprilie 2008, PCC SE (denumită în continuare «PCC»), o societate germană cu sediul la Duisburg, care deține un pachet minoritar de acțiuni în cadrul societății Oltchim reprezentând aproximativ 12,15 %, a depus o plângere oficială, afirmând că conversia planificată a creanței în acțiuni implică un ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(3)

La data de 10 aprilie 2008, PCC SE (denumită în continuare «PCC»), o societate germană cu sediul la Duisburg, care deține un pachet minoritar de acțiuni în cadrul societății Oltchim reprezentând aproximativ 12,15 %, a depus o plângere oficială, afirmând că conversia planificată a creanței în acțiuni implică un ajutor de stat incompatibil.

| (4) | În urma înregistrării plângerii, Comisia a efectuat un schimb de scrisori și informații cu autoritățile române, cu Oltchim și cu reclamantul și s-a întâlnit de mai multe ori cu autoritățile române și cu reprezentanții Oltchim, pe de o parte, și cu reprezentanții reclamantului, de cealaltă parte. |
| --- | --- |

(4)

În urma înregistrării plângerii, Comisia a efectuat un schimb de scrisori și informații cu autoritățile române, cu Oltchim și cu reclamantul și s-a întâlnit de mai multe ori cu autoritățile române și cu reprezentanții Oltchim, pe de o parte, și cu reprezentanții reclamantului, de cealaltă parte.

II.   CONTEXTUL CAZULUI

II.1.   Societatea

| (5) | Oltchim este una dintre cele mai mari societăți petrochimice din România și din sud-estul Europei, producând 78 de sortimente pentru 40 de produse chimice de bază. Societatea exportă aproximativ 80 % din producția sa atât în Europa, cât și în afara acesteia. |
| --- | --- |

(5)

Oltchim este una dintre cele mai mari societăți petrochimice din România și din sud-estul Europei, producând 78 de sortimente pentru 40 de produse chimice de bază. Societatea exportă aproximativ 80 % din producția sa atât în Europa, cât și în afara acesteia.

| (6) | Producția de PVC (un material cu multiple aplicații în domeniul construcțiilor și în cel al producției de mașini grele) reprezintă aproximativ 32 % din activitatea societății. Potrivit declarațiilor Oltchim, cota sa de piață la nivelul Uniunii Europene pentru producția de PVC este de 2,1 %. O parte importantă a producției de PVC realizate în cadrul Oltchim este exportată în afara Uniunii Europene. Printre celelalte produse principale ale societății se numără: soda caustică, DOF și poliolii polieteri. |
| --- | --- |

(6)

Producția de PVC (un material cu multiple aplicații în domeniul construcțiilor și în cel al producției de mașini grele) reprezintă aproximativ 32 % din activitatea societății. Potrivit declarațiilor Oltchim, cota sa de piață la nivelul Uniunii Europene pentru producția de PVC este de 2,1 %. O parte importantă a producției de PVC realizate în cadrul Oltchim este exportată în afara Uniunii Europene. Printre celelalte produse principale ale societății se numără: soda caustică, DOF și poliolii polieteri.

| (7) | În 2008, societatea avea aproximativ 4 200 de angajați (4). Oltchim este principalul angajator industrial din Râmnicu Vâlcea [un oraș cu o populație de aproximativ 110 000 de locuitori, centru administrativ al unei zone din sud-vestul României cu statut de regiune asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE]. |
| --- | --- |

(7)

În 2008, societatea avea aproximativ 4 200 de angajați (4). Oltchim este principalul angajator industrial din Râmnicu Vâlcea [un oraș cu o populație de aproximativ 110 000 de locuitori, centru administrativ al unei zone din sud-vestul României cu statut de regiune asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE].

| (8) | Societatea și-a început activitatea în 1966, a fost reorganizată în 1990 și cotată la Bursa de Valori din București în 1997. Statul român (în prezent prin Ministerul Economiei) deține un pachet de control de 54,8 % în cadrul societății. Principalul acționar minoritar este PCC, o societate holding germană (care deține și societatea Rokita SA, un concurent polonez al Oltchim), cu un pachet de aproximativ 12,15 %. Celelalte acțiuni ale societății sunt deținute de SIF Oltenia (6,5 %), de Sorin Apostol (2,5 %), de Leo Overseas Ltd (1,7 %) și de un mare număr de mici acționari. |
| --- | --- |

(8)

Societatea și-a început activitatea în 1966, a fost reorganizată în 1990 și cotată la Bursa de Valori din București în 1997. Statul român (în prezent prin Ministerul Economiei) deține un pachet de control de 54,8 % în cadrul societății. Principalul acționar minoritar este PCC, o societate holding germană (care deține și societatea Rokita SA, un concurent polonez al Oltchim), cu un pachet de aproximativ 12,15 %. Celelalte acțiuni ale societății sunt deținute de SIF Oltenia (6,5 %), de Sorin Apostol (2,5 %), de Leo Overseas Ltd (1,7 %) și de un mare număr de mici acționari.

II.2.   Originea datoriei publice

| (9) | În perioada 1992-2008, Oltchim a investit în total aproximativ 371 de milioane EUR în modernizarea liniei sale de producție (din care 118,8 milioane EUR în perioada 2007-2008). Pentru unele dintre aceste investiții, Oltchim a contractat, în perioada 1995-2000, o serie de 12 împrumuturi comerciale în valoare totală de aproximativ 87 de milioane EUR. Împrumuturile au fost garantate prin garanții de stat (5), în legătură cu care Ministerul Finanțelor din România și Oltchim au încheiat, de asemenea 5 așa-numite «convenții de garantare» în care erau stipulate obligațiile societății Oltchim față de Ministerul Finanțelor în eventualitatea activării garanțiilor. |
| --- | --- |

(9)

În perioada 1992-2008, Oltchim a investit în total aproximativ 371 de milioane EUR în modernizarea liniei sale de producție (din care 118,8 milioane EUR în perioada 2007-2008). Pentru unele dintre aceste investiții, Oltchim a contractat, în perioada 1995-2000, o serie de 12 împrumuturi comerciale în valoare totală de aproximativ 87 de milioane EUR. Împrumuturile au fost garantate prin garanții de stat (5), în legătură cu care Ministerul Finanțelor din România și Oltchim au încheiat, de asemenea 5 așa-numite «convenții de garantare» în care erau stipulate obligațiile societății Oltchim față de Ministerul Finanțelor în eventualitatea activării garanțiilor.

| (10) | Convențiile de garantare stipulau un comision de risc (variind de la 0,50 % la 4 % din suma garantată) și condițiile de plată a acestuia (spre exemplu, 15 % din comisionul de risc urma să fie plătit în avans, iar restul de 85 % în 6 rate de două ori pe an etc.). Convențiile nu stipulau însă nicio condiție privind rambursarea de către Oltchim a sumelor plătite de către Ministerul Finanțelor ca urmare a activării garanțiilor. Cu toate acestea, convențiile de garantare menționau explicit că aceste sume și dobânda aferentă deveneau scadente din momentul în către Ministerul Finanțelor efectua plățile. |
| --- | --- |

(10)

Convențiile de garantare stipulau un comision de risc (variind de la 0,50 % la 4 % din suma garantată) și condițiile de plată a acestuia (spre exemplu, 15 % din comisionul de risc urma să fie plătit în avans, iar restul de 85 % în 6 rate de două ori pe an etc.). Convențiile nu stipulau însă nicio condiție privind rambursarea de către Oltchim a sumelor plătite de către Ministerul Finanțelor ca urmare a activării garanțiilor. Cu toate acestea, convențiile de garantare menționau explicit că aceste sume și dobânda aferentă deveneau scadente din momentul în către Ministerul Finanțelor efectua plățile.

| (11) | În plus, cele două convenții de garantare încheiate în 1995 stipulau că: (i) Ministerul Finanțelor se angaja să blocheze și să încaseze din contul curent al Oltchim în momentul execuției garanțiilor, pentru a recupera, în primul rând, plățile efectuate în numele societății; (ii) Ministerul Finanțelor avea drepturi de prioritate cu privire la toate activele societății; (iii) societatea se angaja să constituie o ipotecă în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumutul garantat. Primele două prevederi se aplică și în cazul convenției de garantare din 2000. În mod similar, cele două convenții de garantare încheiate în 1998 stipulau că Oltchim trebuie să constituie un gaj general în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumuturi. |
| --- | --- |

(11)

În plus, cele două convenții de garantare încheiate în 1995 stipulau că: (i) Ministerul Finanțelor se angaja să blocheze și să încaseze din contul curent al Oltchim în momentul execuției garanțiilor, pentru a recupera, în primul rând, plățile efectuate în numele societății; (ii) Ministerul Finanțelor avea drepturi de prioritate cu privire la toate activele societății; (iii) societatea se angaja să constituie o ipotecă în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumutul garantat. Primele două prevederi se aplică și în cazul convenției de garantare din 2000. În mod similar, cele două convenții de garantare încheiate în 1998 stipulau că Oltchim trebuie să constituie un gaj general în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumuturi.

| (12) | Având în vedere că Oltchim nu a putut rambursa împrumuturile, în noiembrie 1999 băncile au executat scrisorile de garanție emise de stat. |
| --- | --- |

(12)

Având în vedere că Oltchim nu a putut rambursa împrumuturile, în noiembrie 1999 băncile au executat scrisorile de garanție emise de stat.

| (13) | În anul 2000, Ministerul Finanțelor și Oltchim au semnat convenții de reeșalonare pentru sumele plătite aferente celor 5 împrumuturi contractate în 1998 de la băncile BHF și KfW, inclusiv dobânzile și penalitățile de întârziere. Conform convențiilor de reeșalonare, Oltchim trebuia să efectueze plăți trimestriale între 2001 și 2005. Oltchim nu și-a îndeplinit aceste obligații. |
| --- | --- |

(13)

În anul 2000, Ministerul Finanțelor și Oltchim au semnat convenții de reeșalonare pentru sumele plătite aferente celor 5 împrumuturi contractate în 1998 de la băncile BHF și KfW, inclusiv dobânzile și penalitățile de întârziere. Conform convențiilor de reeșalonare, Oltchim trebuia să efectueze plăți trimestriale între 2001 și 2005. Oltchim nu și-a îndeplinit aceste obligații.

| (14) | Până în iunie 2002, datoria Oltchim provenită din garanțiile de stat față de Ministerul Finanțelor se ridica la 303 milioane RON (aproximativ 80 de milioane EUR la rata de schimb aplicabilă la momentul respectiv). La acea dată, această sumă a fost transferată de la Ministerul Finanțelor la agenția română de privatizare (denumită în continuare «AVAS» (6). Începând de la această dată, nu s-au mai perceput dobânzi sau penalități pentru această sumă (7). În ceea ce privește plățile ulterioare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006 în legătură cu garanțiile activate, în 2007 s-a perceput o dobândă unică și penalități în valoare de 29,9 milioane RON (8). |
| --- | --- |

(14)

Până în iunie 2002, datoria Oltchim provenită din garanțiile de stat față de Ministerul Finanțelor se ridica la 303 milioane RON (aproximativ 80 de milioane EUR la rata de schimb aplicabilă la momentul respectiv). La acea dată, această sumă a fost transferată de la Ministerul Finanțelor la agenția română de privatizare (denumită în continuare «AVAS» (6). Începând de la această dată, nu s-au mai perceput dobânzi sau penalități pentru această sumă (7). În ceea ce privește plățile ulterioare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006 în legătură cu garanțiile activate, în 2007 s-a perceput o dobândă unică și penalități în valoare de 29,9 milioane RON (8).

II.3.   Conversia din 2003

| (15) | O primă tentativă de privatizare a Oltchim a avut loc în octombrie 2003, când agenția română de privatizare a publicat un anunț privind vânzarea participațiilor statului. Potențialii investitori au fost informați că datoria publică va fi convertită în acțiuni în contextul contractului de privatizare – o măsură care, potrivit autorităților române, era o măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției de privatizare la momentul respectiv, în vederea sporirii atractivității acestora pentru potențialii investitori. |
| --- | --- |

(15)

O primă tentativă de privatizare a Oltchim a avut loc în octombrie 2003, când agenția română de privatizare a publicat un anunț privind vânzarea participațiilor statului. Potențialii investitori au fost informați că datoria publică va fi convertită în acțiuni în contextul contractului de privatizare – o măsură care, potrivit autorităților române, era o măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției de privatizare la momentul respectiv, în vederea sporirii atractivității acestora pentru potențialii investitori.

| (16) | Cu toate acestea, deoarece un potențial investitor (Rompetrol) și acționarii minoritari au contestat conversia, oferta de privatizare a fost anulată la începutul lunii noiembrie 2003. În ciuda acestei situații, în noiembrie 2003, datoria publică de 303 milioane RON a fost convertită în acțiuni prin decizia Adunării generale a Oltchim (în care reprezentanții statului dețineau majoritatea voturilor). Pachetul de acțiuni deținut de către stat în cadrul societății Oltchim s-a majorat astfel de la 53,26 % la 95,73 %. |
| --- | --- |

(16)

Cu toate acestea, deoarece un potențial investitor (Rompetrol) și acționarii minoritari au contestat conversia, oferta de privatizare a fost anulată la începutul lunii noiembrie 2003. În ciuda acestei situații, în noiembrie 2003, datoria publică de 303 milioane RON a fost convertită în acțiuni prin decizia Adunării generale a Oltchim (în care reprezentanții statului dețineau majoritatea voturilor). Pachetul de acțiuni deținut de către stat în cadrul societății Oltchim s-a majorat astfel de la 53,26 % la 95,73 %.

| (17) | În noiembrie 2005, un tribunal comercial din Vâlcea a anulat decizia Adunării generale a Oltchim cu privire la conversie, pe motiv că operațiunea conducea la diluarea pachetelor deținute de acționarii minoritari, fără a respecta drepturile de preferință ale acestora. |
| --- | --- |

(17)

În noiembrie 2005, un tribunal comercial din Vâlcea a anulat decizia Adunării generale a Oltchim cu privire la conversie, pe motiv că operațiunea conducea la diluarea pachetelor deținute de acționarii minoritari, fără a respecta drepturile de preferință ale acestora.

| (18) | În februarie 2006, principalul acționar minoritar de la acea dată (Lindsell Entreprises Ltd.) a depus, de asemenea, o plângere la Consiliul Concurenței din România, afirmând că această conversie constituie ajutor de stat incompatibil. Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură de investigare a cazului, însă nu a ajuns la o concluzie până la data aderării (1 ianuarie 2007). |
| --- | --- |

(18)

În februarie 2006, principalul acționar minoritar de la acea dată (Lindsell Entreprises Ltd.) a depus, de asemenea, o plângere la Consiliul Concurenței din România, afirmând că această conversie constituie ajutor de stat incompatibil. Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură de investigare a cazului, însă nu a ajuns la o concluzie până la data aderării (1 ianuarie 2007).

| (19) | În iunie 2006, guvernul României a emis o ordonanță de urgență (OUG nr. 45/2006) prin care autoriza reprezentanții statului participanți la Adunarea generală a Oltchim să voteze în favoarea renunțării la calea de atac împotriva hotărârii judecătorești care anula prima conversie și să ia măsurile necesare pentru revocarea conversiei (9). Hotărârea judecătorească de anulare a conversiei a devenit definitivă în august 2006. Diminuarea efectivă a capitalului social a avut loc în noiembrie 2007. |
| --- | --- |

(19)

În iunie 2006, guvernul României a emis o ordonanță de urgență (OUG nr. 45/2006) prin care autoriza reprezentanții statului participanți la Adunarea generală a Oltchim să voteze în favoarea renunțării la calea de atac împotriva hotărârii judecătorești care anula prima conversie și să ia măsurile necesare pentru revocarea conversiei (9). Hotărârea judecătorească de anulare a conversiei a devenit definitivă în august 2006. Diminuarea efectivă a capitalului social a avut loc în noiembrie 2007.

II.4.   Datoria acumulată

| (20) | În perioada iunie 2002-decembrie 2006, Ministerul Finanțelor a continuat să efectueze plăți în contul garanțiilor de stat activate în noiembrie 1999, pentru suma suplimentară totală de 205 milioane RON, după cum reiese din tabelul de mai jos.

  Tabelul 1


  Istoricul datoriilor Oltchim față de AVAS











  000 RON | Debit datorat la începutul anului către AVAS | Plăți efectuate de către MF rezultate din executarea garanțiilor de stat | Dobânda sau penalitățile acumulate | Debit rambursat | Debit datorat la sfârșitul anului |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.6.2002-31.12.2002 | 303 232 | 40 494 | | | 343 726 |
| 1.1.2003-30.6.2003 | 343 726 | 31 462 | | 0,43 | 375 188 |
| 30.6.2003-31.12.2003 | 375 188 | 29 193 | | | 404 381 |
| Anul
  2004 | 404 380 | 44 435 | | | 448 815 |
| Anul
  2005 | 448 815 | 32 507 | | | 481 322 |
| Anul
  2006 | 481 322 | 27 345 | | 182 | 508 485 |
| Anul
  2007 | 508 485 | — | 29 851 (10) | | 538 336 |
| Anul


  2008 | 538 336 | — | | | 538 336 |

(20)

În perioada iunie 2002-decembrie 2006, Ministerul Finanțelor a continuat să efectueze plăți în contul garanțiilor de stat activate în noiembrie 1999, pentru suma suplimentară totală de 205 milioane RON, după cum reiese din tabelul de mai jos.

Tabelul 1

Istoricul datoriilor Oltchim față de AVAS

000 RON

Debit datorat la începutul anului către AVAS

Plăți efectuate de către MF rezultate din executarea garanțiilor de stat

Dobânda sau penalitățile acumulate

Debit rambursat

Debit datorat la sfârșitul anului

28.6.2002-31.12.2002

303 232

40 494

343 726

1.1.2003-30.6.2003

343 726

31 462

0,43

375 188

30.6.2003-31.12.2003

375 188

29 193

404 381

Anul

2004

404 380

44 435

448 815

Anul

2005

448 815

32 507

481 322

Anul

2006

481 322

27 345

182

508 485

Anul

2007

508 485

—

29 851 (10)

538 336

Anul

2008

538 336

—

538 336

| (21) | Ministerul Finanțelor a transferat către AVAS toate creanțele rezultate din plățile ulterioare efectuate în baza garanțiilor activate. La sfârșitul anului 2007, datoria totală a Oltchim către AVAS se ridica la 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR) (11). Această datorie nu a generat nicio dobândă și nici un fel de penalități, în afara sumei unice de 29,9 milioane RON menționate la punctul (14). Potrivit autorităților române, această sumă reprezenta, la sfârșitul anului 2008, 47 % din valoarea activelor nete ale Oltchim.

  Tabelul 2


  Defalcarea datoriei curente a Oltchim către AVAS







  Valoarea conversiei revocate din 2003 | 303 232 |
| --- | --- | --- |
| Plăți suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada 2002-2006 | 205 436 |
| Dobândă unică calculată în 2007 în legătură cu plățile suplimentare efectuate de Ministerul Finanțelor | 29 851 |
| Debit recuperat în perioada 2002-2008 | (182,43) |
| Suma totală datorată în 2009 | 538 336 |

(21)

Ministerul Finanțelor a transferat către AVAS toate creanțele rezultate din plățile ulterioare efectuate în baza garanțiilor activate. La sfârșitul anului 2007, datoria totală a Oltchim către AVAS se ridica la 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR) (11). Această datorie nu a generat nicio dobândă și nici un fel de penalități, în afara sumei unice de 29,9 milioane RON menționate la punctul (14). Potrivit autorităților române, această sumă reprezenta, la sfârșitul anului 2008, 47 % din valoarea activelor nete ale Oltchim.

Tabelul 2

Defalcarea datoriei curente a Oltchim către AVAS

Valoarea conversiei revocate din 2003

303 232

Plăți suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada 2002-2006

205 436

Dobândă unică calculată în 2007 în legătură cu plățile suplimentare efectuate de Ministerul Finanțelor

29 851

Debit recuperat în perioada 2002-2008

(182,43)

Suma totală datorată în 2009

538 336

| (22) | În perioada 1999-2009, Oltchim a rambursat statului român doar următoarele sume:

  Tabelul 3


  Sume rambursate de Oltchim statului român







  31 octombrie 2001 | 17 351 USD (echivalentul a aproximativ 30 000 RON) |
| --- | --- | --- |
| 26 aprilie 2002 | 430 RON – aproximativ 120 EUR
  (rectificarea unei sume pentru o plată efectuată de către Ministerul Finanțelor în numele Oltchim) |
| 12 decembrie 2006 | 182 000 RON (aproximativ 60 000 EUR la valoarea curentă) |

(22)

În perioada 1999-2009, Oltchim a rambursat statului român doar următoarele sume:

Tabelul 3

Sume rambursate de Oltchim statului român

31 octombrie 2001

17 351 USD (echivalentul a aproximativ 30 000 RON)

26 aprilie 2002

430 RON – aproximativ 120 EUR

(rectificarea unei sume pentru o plată efectuată de către Ministerul Finanțelor în numele Oltchim)

12 decembrie 2006

182 000 RON (aproximativ 60 000 EUR la valoarea curentă)

II.5.   A doua tentativă de realizare a conversiei

| (23) | În ianuarie 2007, Parlamentul României a validat, prin Legea nr. 30/2007, Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 45/2006, care autoriza AVAS să revoce prima conversie și să pregătească o a doua, de data aceasta cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari. Proiectul Legii nr. 30/2007, astfel cum a fost înaintat Parlamentului spre aprobare, introducea un articol suplimentar (nr. 4), potrivit căruia: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței (din România) de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței (din România)» (12). |
| --- | --- |

(23)

În ianuarie 2007, Parlamentul României a validat, prin Legea nr. 30/2007, Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 45/2006, care autoriza AVAS să revoce prima conversie și să pregătească o a doua, de data aceasta cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari. Proiectul Legii nr. 30/2007, astfel cum a fost înaintat Parlamentului spre aprobare, introducea un articol suplimentar (nr. 4), potrivit căruia: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței (din România) de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței (din România)» (12).

| (24) | Această a doua tentativă de conversie a creanței în acțiuni a fost totuși contestată de către noul principal acționar minoritar, PCC, care a refuzat să participe la operațiune. În aprilie 2008, PCC a depus o plângere la Comisie, afirmând că respectiva conversie ar implica ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(24)

Această a doua tentativă de conversie a creanței în acțiuni a fost totuși contestată de către noul principal acționar minoritar, PCC, care a refuzat să participe la operațiune. În aprilie 2008, PCC a depus o plângere la Comisie, afirmând că respectiva conversie ar implica ajutor de stat incompatibil.

| (25) | Tabelul 4 rezumă legislația/actele normative privind conversia planificată a creanțelor în acțiuni.

  Tabelul 4


  Rezumat al actelor normative referitoare la conversie









  Act normativ | Data publicării | Dispoziții principale | În prezent în vigoare |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| OUG nr. 51/1998 privind valorificarea unor active bancare | Republicată în M.O. 948 din 24 decembrie 2002 | Cadru general pentru valorificarea creanțelor AVAS; se prevăd diferite modalități de valorificare. | Da |
| OUG nr. 45/2006 din 21 iunie 2006 privind unele măsuri pentru privatizarea Societății Comerciale Oltchim SA – Râmnicu Vâlcea | M.O. 565 din 29 iunie 2006 | AVAS renunță la calea de atac împotriva deciziei judecătorești de anulare a conversiei.
  AVAS își reia poziția de creditor al Oltchim.
  Scopul este recuperarea creanței, inclusiv dobânzile, și privatizarea. | Nu |
| Legea nr. 30/2007 din 18 ianuarie 2007 de aprobare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 35 din 18 ianuarie 2007 | Majorarea capitalului social în termen de 6 luni prin intermediul unei conversii cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari.
  Menține obiectivul de privatizare.
  Notificarea Consiliului Concurenței. | Nu |
| Legea nr. 96/2008 din 14 aprilie 2008 de modificare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 304 din 18 aprilie 2008 | Autorizează AVAS să efectueze conversia creanțelor în acțiuni.
  AVAS va analiza aspectul ajutorului de stat. | Nu |
| OUG nr. 163/2008 din 19 noiembrie de abrogare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 815 din 4 decembrie 2008 | Abrogă OUG nr. 45/2006 și stipulează recuperarea prin metode de drept comun (OUG 51/1998);
  Datoria include dobânzile aferente perioadei 28 noiembrie 2003-28 septembrie 2006. | Da |

(25)

Tabelul 4 rezumă legislația/actele normative privind conversia planificată a creanțelor în acțiuni.

Tabelul 4

Rezumat al actelor normative referitoare la conversie

Act normativ

Data publicării

Dispoziții principale

În prezent în vigoare

OUG nr. 51/1998 privind valorificarea unor active bancare

Republicată în M.O. 948 din 24 decembrie 2002

Cadru general pentru valorificarea creanțelor AVAS; se prevăd diferite modalități de valorificare.

Da

OUG nr. 45/2006 din 21 iunie 2006 privind unele măsuri pentru privatizarea Societății Comerciale Oltchim SA – Râmnicu Vâlcea

M.O. 565 din 29 iunie 2006

AVAS renunță la calea de atac împotriva deciziei judecătorești de anulare a conversiei.

AVAS își reia poziția de creditor al Oltchim.

Scopul este recuperarea creanței, inclusiv dobânzile, și privatizarea.

Nu

Legea nr. 30/2007 din 18 ianuarie 2007 de aprobare a OUG nr. 45/2006

M.O. 35 din 18 ianuarie 2007

Majorarea capitalului social în termen de 6 luni prin intermediul unei conversii cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari.

Menține obiectivul de privatizare.

Notificarea Consiliului Concurenței.

Nu

Legea nr. 96/2008 din 14 aprilie 2008 de modificare a OUG nr. 45/2006

M.O. 304 din 18 aprilie 2008

Autorizează AVAS să efectueze conversia creanțelor în acțiuni.

AVAS va analiza aspectul ajutorului de stat.

Nu

OUG nr. 163/2008 din 19 noiembrie de abrogare a OUG nr. 45/2006

M.O. 815 din 4 decembrie 2008

Abrogă OUG nr. 45/2006 și stipulează recuperarea prin metode de drept comun (OUG 51/1998);

Datoria include dobânzile aferente perioadei 28 noiembrie 2003-28 septembrie 2006.

Da

II.6.   Încercările eșuate de privatizare și tentativele de executare a creanței

| (26) | Autoritățile române susțin că au existat patru încercări de privatizare a Oltchim de la activarea garanțiilor de stat (originea datoriei publice), respectiv în 2001, 2003, 2006 și 2008. Autoritățile române susțin, de asemenea, că orice tentativă de executare a creanței a fost suspendată în timpul procedurilor de privatizare – presupusă măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției române de privatizare la momentul respectiv. |
| --- | --- |

(26)

Autoritățile române susțin că au existat patru încercări de privatizare a Oltchim de la activarea garanțiilor de stat (originea datoriei publice), respectiv în 2001, 2003, 2006 și 2008. Autoritățile române susțin, de asemenea, că orice tentativă de executare a creanței a fost suspendată în timpul procedurilor de privatizare – presupusă măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției române de privatizare la momentul respectiv.

| (27) | Prima încercare de a privatiza societatea a avut loc în 2001, când AVAS a negociat și a semnat cu societatea Exall Resources un contract de vânzare-cumpărare a pachetului de acțiuni deținut de stat. Contractul de vânzare-cumpărare a fost reziliat din cauza incapacității cumpărătorului de a-și îndeplini obligațiile de plată și de garantare a investițiilor tehnologice/de mediu din cadrul societății. |
| --- | --- |

(27)

Prima încercare de a privatiza societatea a avut loc în 2001, când AVAS a negociat și a semnat cu societatea Exall Resources un contract de vânzare-cumpărare a pachetului de acțiuni deținut de stat. Contractul de vânzare-cumpărare a fost reziliat din cauza incapacității cumpărătorului de a-și îndeplini obligațiile de plată și de garantare a investițiilor tehnologice/de mediu din cadrul societății.

| (28) | După aceea, în 2003, autoritățile române au optat pentru conversia datoriei către AVAS în acțiuni și privatizarea ulterioară. Vânzarea pachetului deținut de stat în cadrul societății a fost anunțată public la 28 octombrie 2003, însă oferta a fost revocată la 22 noiembrie 2003, din cauza opoziției unui potențial investitor și a acționarilor minoritari (astfel cum s-a explicat mai sus). |
| --- | --- |

(28)

După aceea, în 2003, autoritățile române au optat pentru conversia datoriei către AVAS în acțiuni și privatizarea ulterioară. Vânzarea pachetului deținut de stat în cadrul societății a fost anunțată public la 28 octombrie 2003, însă oferta a fost revocată la 22 noiembrie 2003, din cauza opoziției unui potențial investitor și a acționarilor minoritari (astfel cum s-a explicat mai sus).

| (29) | După revocarea primei conversii, autoritățile române au arătat că au încercat din nou să privatizeze societatea împreună cu datoria, în 2006 și 2008. Potrivit autorităților române, între timp, situația generală a societății se înrăutățise și nu a fost găsit niciun investitor. |
| --- | --- |

(29)

După revocarea primei conversii, autoritățile române au arătat că au încercat din nou să privatizeze societatea împreună cu datoria, în 2006 și 2008. Potrivit autorităților române, între timp, situația generală a societății se înrăutățise și nu a fost găsit niciun investitor.

III.   SITUAȚIA ACTUALĂ A OLTCHIM ȘI PLANUL SĂU DE AFACERI

| (30) | Potrivit autorităților române, provocările cu care se confruntă în prezent societatea sunt: (i) oprirea furnizării principalelor materii prime de la principalul furnizor, Arpechim; (ii) impactul negativ asupra valorii nete a activelor societății, determinat de reintroducerea unei datorii semnificative în urma revocării, în 2007, a conversiei creanței în acțiuni din 2003; (iii) subcapitalizarea societății datorată, de asemenea, revocării conversiei; și, în fine, (iv) efectele crizei financiare globale. |
| --- | --- |

(30)

Potrivit autorităților române, provocările cu care se confruntă în prezent societatea sunt: (i) oprirea furnizării principalelor materii prime de la principalul furnizor, Arpechim; (ii) impactul negativ asupra valorii nete a activelor societății, determinat de reintroducerea unei datorii semnificative în urma revocării, în 2007, a conversiei creanței în acțiuni din 2003; (iii) subcapitalizarea societății datorată, de asemenea, revocării conversiei; și, în fine, (iv) efectele crizei financiare globale.

| (31) | Situația generală a Oltchim s-a deteriorat în ultimul an. La sfârșitul anului 2008, Oltchim înregistrase o pierdere netă de 226 de milioane RON, pierderile acumulate ajungând la 1,367 miliarde RON. După închiderea principalului furnizor, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate și aproximativ o treime din personal a fost trimis în șomaj tehnic. |
| --- | --- |

(31)

Situația generală a Oltchim s-a deteriorat în ultimul an. La sfârșitul anului 2008, Oltchim înregistrase o pierdere netă de 226 de milioane RON, pierderile acumulate ajungând la 1,367 miliarde RON. După închiderea principalului furnizor, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate și aproximativ o treime din personal a fost trimis în șomaj tehnic.

| (32) | La sfârșitul anului 2008, acțiunile Oltchim au fost transferate în portofoliul Ministerului Economiei, care a decis să amâne procesul de privatizare până când societatea va depăși dificultățile cu care se confruntă în prezent și va deveni atractivă pentru potențialii investitori. În acest sens, statul român intenționează să pună în aplicare un pachet de măsuri de stat pentru sprijinirea unui plan propus de societate în vederea restabilirii viabilității acesteia pe termen lung – denumit în continuare «planul de afaceri». |
| --- | --- |

(32)

La sfârșitul anului 2008, acțiunile Oltchim au fost transferate în portofoliul Ministerului Economiei, care a decis să amâne procesul de privatizare până când societatea va depăși dificultățile cu care se confruntă în prezent și va deveni atractivă pentru potențialii investitori. În acest sens, statul român intenționează să pună în aplicare un pachet de măsuri de stat pentru sprijinirea unui plan propus de societate în vederea restabilirii viabilității acesteia pe termen lung – denumit în continuare «planul de afaceri».

| (33) | Planul de afaceri presupune un așa-numit scenariu complet de dezvoltare (denumit în continuare: «SCD»), constând în principal în conversie și în efectuarea unor investiții suplimentare estimate la 486 de milioane EUR, pentru modernizarea/extinderea instalațiilor și adaptarea acestora la standardele de mediu. Aceste investiții vizează în special:






  (a) | achiziționarea de la Petrom a activelor petrochimice ale furnizorului Arpechim-Pitești (denumit în continuare «Arpechim»), pentru soluționarea problemei legate de încetarea furnizării de etilenă și propilenă, materii prime esențiale pentru derularea activității societății; |
| --- | --- | --- |

(33)

Planul de afaceri presupune un așa-numit scenariu complet de dezvoltare (denumit în continuare: «SCD»), constând în principal în conversie și în efectuarea unor investiții suplimentare estimate la 486 de milioane EUR, pentru modernizarea/extinderea instalațiilor și adaptarea acestora la standardele de mediu. Aceste investiții vizează în special:

(a)

achiziționarea de la Petrom a activelor petrochimice ale furnizorului Arpechim-Pitești (denumit în continuare «Arpechim»), pentru soluționarea problemei legate de încetarea furnizării de etilenă și propilenă, materii prime esențiale pentru derularea activității societății;

| (b) | modernizarea și extinderea capacității instalației de piroliză din Arpechim; |
| --- | --- |

(b)

modernizarea și extinderea capacității instalației de piroliză din Arpechim;

| (c) | eliminarea secțiunilor înguste din fluxul de producție PVC; |
| --- | --- |

(c)

eliminarea secțiunilor înguste din fluxul de producție PVC;

| (d) | modernizarea instalației de electroliză cu mercur; |
| --- | --- |

(d)

modernizarea instalației de electroliză cu mercur;

| (e) | alte măsuri pentru protecția mediului. |
| --- | --- |

(e)

alte măsuri pentru protecția mediului.

| (34) | Planul de afaceri și investițiile aferente au fost evaluate de mai mulți consultanți externi, după cum urmează:






  — | «Business Review Of Oltchim SA» (Analiza activității economice a societății Oltchim SA), studiu elaborat de Tecnon OrbiChem; |
| --- | --- | --- |

(34)

Planul de afaceri și investițiile aferente au fost evaluate de mai mulți consultanți externi, după cum urmează:

—

«Business Review Of Oltchim SA» (Analiza activității economice a societății Oltchim SA), studiu elaborat de Tecnon OrbiChem;

| — | «Oltchim Integration Strategy Project» (Proiectul strategiei de integrare a Oltchim), studiu elaborat de Nexant; |
| --- | --- |

—

«Oltchim Integration Strategy Project» (Proiectul strategiei de integrare a Oltchim), studiu elaborat de Nexant;

| — | «Acquiring Arpechim, modernisation and integration with Oltchim — Business Plan Study» (Achiziționarea Arpechim, modernizarea și integrarea cu Oltchim – studiu privind planul de afaceri), elaborat de Baran Engineering & Projects LTD; |
| --- | --- |

—

«Acquiring Arpechim, modernisation and integration with Oltchim — Business Plan Study» (Achiziționarea Arpechim, modernizarea și integrarea cu Oltchim – studiu privind planul de afaceri), elaborat de Baran Engineering & Projects LTD;

| — | «Technical Audit for Arpechim, Petrochemicals Plants in Pitesti» (Audit tehnic pentru Arpechim, uzinele petrochimice din Pitești), studiu elaborat de Linde; |
| --- | --- |

—

«Technical Audit for Arpechim, Petrochemicals Plants in Pitesti» (Audit tehnic pentru Arpechim, uzinele petrochimice din Pitești), studiu elaborat de Linde;

| — | «Raport de evaluare», elaborat de ROMCONTROL SA București; |
| --- | --- |

—

«Raport de evaluare», elaborat de ROMCONTROL SA București;

| — | «(raport de evaluare a proprietății, a instalațiilor și a echipamentelor cu privire la Arpechim)» elaborat de (consultant extern); |
| --- | --- |

—

«(raport de evaluare a proprietății, a instalațiilor și a echipamentelor cu privire la Arpechim)» elaborat de (consultant extern);

| — | «Opinie» elaborată de Raiffeisen Capital&Investment SA. |
| --- | --- |

—

«Opinie» elaborată de Raiffeisen Capital&Investment SA.

| (35) | Autoritățile române susțin că, pe baza studiilor efectuate de consilierii externi (enumerate mai sus), combinarea unei conversii a creanței în acțiuni cu garanțiile de stat pentru un împrumut comercial care să permită societății să efectueze investițiile menționate mai sus reprezintă cea mai bună modalitate prin care statul să își recupereze creanța, permițându-i chiar să realizeze profit în urma privatizării. După punerea în aplicare a acestor măsuri, cel mai potrivit moment în care statul ar putea să își vândă pachetul de acțiuni deținute la Oltchim ar fi acela în care proiectele de investiții vor fi pe punctul de a deveni operaționale, respectiv în perioada 2012-2013. |
| --- | --- |

(35)

Autoritățile române susțin că, pe baza studiilor efectuate de consilierii externi (enumerate mai sus), combinarea unei conversii a creanței în acțiuni cu garanțiile de stat pentru un împrumut comercial care să permită societății să efectueze investițiile menționate mai sus reprezintă cea mai bună modalitate prin care statul să își recupereze creanța, permițându-i chiar să realizeze profit în urma privatizării. După punerea în aplicare a acestor măsuri, cel mai potrivit moment în care statul ar putea să își vândă pachetul de acțiuni deținute la Oltchim ar fi acela în care proiectele de investiții vor fi pe punctul de a deveni operaționale, respectiv în perioada 2012-2013.

| (36) | Viitoarea valoare a societății a fost calculată de către autoritățile române după cum urmează. |
| --- | --- |

(36)

Viitoarea valoare a societății a fost calculată de către autoritățile române după cum urmează.

| (37) | Autoritățile române pornesc de la premiza că, în urma conversiei creanței în acțiuni, va exista o rată de participare de 11 % a acționarilor minoritari la majorarea de capital, valoarea capitalului nou fiind de 11 milioane EUR. Datorită majorării capitalului și împrumuturilor comerciale în valoare de 486 de milioane EUR, care urmează să fie acoperite prin garanții de stat (13), Oltchim va putea să își urmeze planul de dezvoltare în următorii patru ani, inclusiv investițiile prezentate la punctul (33) de mai sus. |
| --- | --- |

(37)

Autoritățile române pornesc de la premiza că, în urma conversiei creanței în acțiuni, va exista o rată de participare de 11 % a acționarilor minoritari la majorarea de capital, valoarea capitalului nou fiind de 11 milioane EUR. Datorită majorării capitalului și împrumuturilor comerciale în valoare de 486 de milioane EUR, care urmează să fie acoperite prin garanții de stat (13), Oltchim va putea să își urmeze planul de dezvoltare în următorii patru ani, inclusiv investițiile prezentate la punctul (33) de mai sus.

| (38) | Previziunile financiare ale scenariului SCD, bazate pe raportul Raiffeisen din martie 2009, sunt prezentate în tabelul de mai jos.

  Tabelul 5


  Previziunile financiare ale Oltchim
   (14)
  în conformitate cu planul de dezvoltare
   (15)























  Milioane EUR | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vânzări | 339 | 398 | 491 | 524 | 529 | [600-700] | [700-800] | [700-800] | [750-850] | [900-1 000] | [900-1 000] | [1 000-1 100] | [1 000-1 100] | [1 050-1 150] | [1 100-1 200] | [1 150-1 250] | [1 250-1 350] |
| Creșterea vânzărilor | | 17 % | 23 % | 7 % | 1 % | [10-20] % | [10-20] % | [1-10] % | [1-10] % | [20-30] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [5-15] % | [5-15] % |
| EBIT (17) | 21 | 14 | 5 | 2 | –20 | [30-45] | [50-65] | [65-80] | [85-100] | [150-165] | [140-155] | [160-175] | [180-195] | [170-185] | [170-185] | [190-205] | [220-235] |
| Creșterea EBIT | | –33 % | –64 % | –60 % | –1 100 % | NA (16) | [40-50] % | [20-30] % | [40-50] % | [60-70] % | – [0-5] % | [5-15] % | [10-20] % | – [-5-10] % | [1-10] % | [5-15] % | [10-20] % |
| Marja EBIT | 6 % | 4 % | 1 % | 0,4 % | –4 % | [5-15] % | [5-15] % | [5-15] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % |
| EBITDA (18) | 33 | 34 | 29 | 24 | 9 | [60-70] | [70-80] | [90-100] | [110-120] | [190-200] | [190-200] | [200-210] | [220-230] | [220-230] | [220-230] | [230-240] | [270-280] |
| Creștere EBITDA | | 3 % | –15 % | –17 % | –63 % | [600-610] % | [20-25] % | [10-20] % | [20-25] % | [70-80] % | – [0-5] % | [5-10] % | [10-15] % | – [0-5] % | [0-5] % | [5-10] % | [10-15] % |
| Marja EBITDA | 10 % | 9 % | 6 % | 5 % | 2 % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % |
| EBT (19) | 21 | 6 | 2 | –29 | –61 | [0-10] | [10-20] | [10-20] | [20-30] | [90-100] | [90-100] | [110-120] | [130-140] | [130-140] | [130-140] | [150-160] | [180-190] |
| Creșterea EBT | | –71 % | –67 % | –1 550 % | – 110 % | NA (16) | [230-240] % | – [0-5] % | [35-40] % | [260-270] % | [0-5] % | [20-25] % | [20-25] % | – [5-10] | [5-10] % | [10-15] % | [20-25] % |
| Marja EBT | 6 % | 2 % | 0 % | –6 % | –12 % | [0-5] % | [0-5] % | [0-5] % | [0-5] % | [5-10] % | [5-10] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % |

(38)

Previziunile financiare ale scenariului SCD, bazate pe raportul Raiffeisen din martie 2009, sunt prezentate în tabelul de mai jos.

Tabelul 5

Previziunile financiare ale Oltchim
   (14)
  în conformitate cu planul de dezvoltare
   (15)

Milioane EUR

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Vânzări

339

398

491

524

529

[600-700]

[700-800]

[700-800]

[750-850]

[900-1 000]

[900-1 000]

[1 000-1 100]

[1 000-1 100]

[1 050-1 150]

[1 100-1 200]

[1 150-1 250]

[1 250-1 350]

Creșterea vânzărilor

17 %

23 %

7 %

1 %

[10-20] %

[10-20] %

[1-10] %

[1-10] %

[20-30] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[5-15] %

[5-15] %

EBIT (17)

21

14

5

2

–20

[30-45]

[50-65]

[65-80]

[85-100]

[150-165]

[140-155]

[160-175]

[180-195]

[170-185]

[170-185]

[190-205]

[220-235]

Creșterea EBIT

–33 %

–64 %

–60 %

–1 100 %

NA (16)

[40-50] %

[20-30] %

[40-50] %

[60-70] %

– [0-5] %

[5-15] %

[10-20] %

– [-5-10] %

[1-10] %

[5-15] %

[10-20] %

Marja EBIT

6 %

4 %

1 %

0,4 %

–4 %

[5-15] %

[5-15] %

[5-15] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

EBITDA (18)

33

34

29

24

9

[60-70]

[70-80]

[90-100]

[110-120]

[190-200]

[190-200]

[200-210]

[220-230]

[220-230]

[220-230]

[230-240]

[270-280]

Creștere EBITDA

3 %

–15 %

–17 %

–63 %

[600-610] %

[20-25] %

[10-20] %

[20-25] %

[70-80] %

– [0-5] %

[5-10] %

[10-15] %

– [0-5] %

[0-5] %

[5-10] %

[10-15] %

Marja EBITDA

10 %

9 %

6 %

5 %

2 %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

EBT (19)

21

6

2

–29

–61

[0-10]

[10-20]

[10-20]

[20-30]

[90-100]

[90-100]

[110-120]

[130-140]

[130-140]

[130-140]

[150-160]

[180-190]

Creșterea EBT

–71 %

–67 %

–1 550 %

– 110 %

NA (16)

[230-240] %

– [0-5] %

[35-40] %

[260-270] %

[0-5] %

[20-25] %

[20-25] %

– [5-10]

[5-10] %

[10-15] %

[20-25] %

Marja EBT

6 %

2 %

0 %

–6 %

–12 %

[0-5] %

[0-5] %

[0-5] %

[0-5] %

[5-10] %

[5-10] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

IV.   DESCRIEREA MĂSURILOR

IV.1.   Măsurile notificate

| (39) | Cele două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim notificate de România în iulie 2009 ca neimplicând ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE sunt următoarele:






  — | măsura 1: o conversie a creanței în acțiuni, pentru o valoare totală de 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR); și |
| --- | --- | --- |

(39)

Cele două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim notificate de România în iulie 2009 ca neimplicând ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE sunt următoarele:

—

măsura 1: o conversie a creanței în acțiuni, pentru o valoare totală de 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR); și

| — | măsura 2: o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (respectiv 339,2 milioane EUR), prima de risc inițială având prețul de 6,5 % pe an (20) și fiind garantată colateral cu o parte a activelor care vor fi achiziționate cu ajutorul împrumutului. |
| --- | --- |

—

măsura 2: o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (respectiv 339,2 milioane EUR), prima de risc inițială având prețul de 6,5 % pe an (20) și fiind garantată colateral cu o parte a activelor care vor fi achiziționate cu ajutorul împrumutului.

| (40) | Comisia remarcă faptul că statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere a plății datoriei publice a Oltchim după 1 ianuarie 2007, data aderării României la Uniunea Europeană. Prin urmare, în opinia Comisiei, este necesară evaluarea acestei circumstanțe ca «măsura 3». |
| --- | --- |

(40)

Comisia remarcă faptul că statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere a plății datoriei publice a Oltchim după 1 ianuarie 2007, data aderării României la Uniunea Europeană. Prin urmare, în opinia Comisiei, este necesară evaluarea acestei circumstanțe ca «măsura 3».

V.   PLÂNGEREA

| (41) | În aprilie 2008, astfel cum s-a menționat mai sus, PCC, principalul acționar minoritar al Oltchim, a depus o plângere cu privire la conversia planificată a creanței în acțiuni. PCC susține, în esență, că respectiva conversie planificată a creanței în acțiuni ar implica existența unui ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(41)

În aprilie 2008, astfel cum s-a menționat mai sus, PCC, principalul acționar minoritar al Oltchim, a depus o plângere cu privire la conversia planificată a creanței în acțiuni. PCC susține, în esență, că respectiva conversie planificată a creanței în acțiuni ar implica existența unui ajutor de stat incompatibil.

| (42) | PCC consideră că, deoarece Oltchim este o societate aflată în dificultate, măsurile autorizate prin Legea nr. 96/2008 (respectiv conversia creanței în acțiuni) conțin elemente de ajutor de stat și, prin urmare, trebuie notificate Comisiei înainte de a fi puse în aplicare. Potrivit PCC, în lipsa unui plan detaliat de restructurare, niciun investitor privat nu ar furniza fonduri echivalente celor implicate în conversia creanței în acțiuni. |
| --- | --- |

(42)

PCC consideră că, deoarece Oltchim este o societate aflată în dificultate, măsurile autorizate prin Legea nr. 96/2008 (respectiv conversia creanței în acțiuni) conțin elemente de ajutor de stat și, prin urmare, trebuie notificate Comisiei înainte de a fi puse în aplicare. Potrivit PCC, în lipsa unui plan detaliat de restructurare, niciun investitor privat nu ar furniza fonduri echivalente celor implicate în conversia creanței în acțiuni.

| (43) | De asemenea, PCC s-a opus în mod clar preluării Arpechim de către Oltchim (21) și și-a exprimat îndoiala cu privire la viabilitatea economică a acestei soluții. |
| --- | --- |

(43)

De asemenea, PCC s-a opus în mod clar preluării Arpechim de către Oltchim (21) și și-a exprimat îndoiala cu privire la viabilitatea economică a acestei soluții.

| (44) | În iulie 2009, PCC a înaintat, de asemenea, Comisiei, o copie a scrisorii de intenție privind privatizarea trimisă guvernului României, în care societatea își exprima interesul de a deveni acționar majoritar al Oltchim și de a realiza investițiile necesare în cazul în care autoritățile române ar fi decis să vândă societatea. |
| --- | --- |

(44)

În iulie 2009, PCC a înaintat, de asemenea, Comisiei, o copie a scrisorii de intenție privind privatizarea trimisă guvernului României, în care societatea își exprima interesul de a deveni acționar majoritar al Oltchim și de a realiza investițiile necesare în cazul în care autoritățile române ar fi decis să vândă societatea.

VI.   POZIȚIA AUTORITĂȚILOR ROMÂNE

| (45) | Autoritățile române susțin că măsurile de sprijin nu conțin elemente de ajutor de stat. Acestea invocă principiul investitorului privat în economia de piață și principiul creditorului în economia de piață ca temei aplicabil pentru evaluare. |
| --- | --- |

(45)

Autoritățile române susțin că măsurile de sprijin nu conțin elemente de ajutor de stat. Acestea invocă principiul investitorului privat în economia de piață și principiul creditorului în economia de piață ca temei aplicabil pentru evaluare.

| (46) | Existența ajutorului de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE poate fi exclusă atunci când, în mod direct sau indirect, statul pune capital la dispoziția unei întreprinderi în circumstanțe care corespund condițiilor normale de piață (22). În acest sens, jurisprudența confirmă că măsurile de stat nu constituie ajutor de stat decât dacă destinatarul obține un avantaj din punct de vedere al concurenței pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață (23). |
| --- | --- |

(46)

Existența ajutorului de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE poate fi exclusă atunci când, în mod direct sau indirect, statul pune capital la dispoziția unei întreprinderi în circumstanțe care corespund condițiilor normale de piață (22). În acest sens, jurisprudența confirmă că măsurile de stat nu constituie ajutor de stat decât dacă destinatarul obține un avantaj din punct de vedere al concurenței pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață (23).

| (47) | Autoritățile române consideră că evaluarea comportamentului unui investitor privat față de întreprindere ar trebui să țină seama de cele trei posibile poziții: de acționar, creditor și/sau investitor. În cazul în care comportamentul statului este comparabil cu cel al investitorului privat ipotetic (acționar, creditor și/sau investitor), nu este implicat niciun ajutor de stat. |
| --- | --- |

(47)

Autoritățile române consideră că evaluarea comportamentului unui investitor privat față de întreprindere ar trebui să țină seama de cele trei posibile poziții: de acționar, creditor și/sau investitor. În cazul în care comportamentul statului este comparabil cu cel al investitorului privat ipotetic (acționar, creditor și/sau investitor), nu este implicat niciun ajutor de stat.

| (48) | Pe baza jurisprudenței CEJ, autoritățile române consideră că următoarele aspecte sunt relevante pentru cazul analizat:






  (i) | este necesară o evaluare a tuturor factorilor relevanți; |
| --- | --- | --- |

(48)

Pe baza jurisprudenței CEJ, autoritățile române consideră că următoarele aspecte sunt relevante pentru cazul analizat:

(i)

este necesară o evaluare a tuturor factorilor relevanți;

| (ii) | faptul că un investitor privat s-ar orienta în funcție de posibilitatea obținerii unui profit acceptabil într-o perioadă rezonabilă de timp (24); |
| --- | --- |

(ii)

faptul că un investitor privat s-ar orienta în funcție de posibilitatea obținerii unui profit acceptabil într-o perioadă rezonabilă de timp (24);

| (iii) | statul nu trebuie să fie comparat cu un investitor care urmărește doar un profit pe termen scurt (25); |
| --- | --- |

(iii)

statul nu trebuie să fie comparat cu un investitor care urmărește doar un profit pe termen scurt (25);

| (iv) | un investitor privat se va orienta în funcție de viabilitatea pe termen lung a unei întreprinderi (26). |
| --- | --- |

(iv)

un investitor privat se va orienta în funcție de viabilitatea pe termen lung a unei întreprinderi (26).

| (49) | Autoritățile române susțin că punerea în aplicare a măsurilor propuse de stat corespunde comportamentului unui actor privat în condiții normale de piață. |
| --- | --- |

(49)

Autoritățile române susțin că punerea în aplicare a măsurilor propuse de stat corespunde comportamentului unui actor privat în condiții normale de piață.

| (50) | Autoritățile române precizează că întregul pachet de măsuri are ca scop sprijinirea planului de afaceri al societății Oltchim. Pe de o parte, conversia creanței în acțiuni este necesară pentru rezolvarea subcapitalizării societății. Pe de altă parte, garanțiile de stat sunt necesare pentru asigurarea finanțării măsurilor de punere în aplicare a planului de afaceri, în special a SCD. |
| --- | --- |

(50)

Autoritățile române precizează că întregul pachet de măsuri are ca scop sprijinirea planului de afaceri al societății Oltchim. Pe de o parte, conversia creanței în acțiuni este necesară pentru rezolvarea subcapitalizării societății. Pe de altă parte, garanțiile de stat sunt necesare pentru asigurarea finanțării măsurilor de punere în aplicare a planului de afaceri, în special a SCD.

| (51) | Costul total al tuturor proiectelor de investiții care urmează a fi puse în aplicare în baza planului de afaceri se ridică la 486 de milioane EUR. Autoritățile române susțin că, având în vedere datoriile actuale ale societății, subcapitalizarea și actuala criză economică, Oltchim nu va putea să obțină finanțarea necesară pentru realizarea programului de investiții de la băncile comerciale fără sprijinul statului. |
| --- | --- |

(51)

Costul total al tuturor proiectelor de investiții care urmează a fi puse în aplicare în baza planului de afaceri se ridică la 486 de milioane EUR. Autoritățile române susțin că, având în vedere datoriile actuale ale societății, subcapitalizarea și actuala criză economică, Oltchim nu va putea să obțină finanțarea necesară pentru realizarea programului de investiții de la băncile comerciale fără sprijinul statului.

| (52) | Autoritățile române afirmă, de asemenea, că, în urma punerii în aplicare a măsurilor menționate mai sus, intenția lor pe termen mediu este de a privatiza societatea. Autoritățile române consideră că vânzarea pachetului deținut de stat la Oltchim în urma punerii în aplicare a acestor măsuri este considerată soluția optimă pentru stat din punct de vedere al valorificării investiției sale la Oltchim. |
| --- | --- |

(52)

Autoritățile române afirmă, de asemenea, că, în urma punerii în aplicare a măsurilor menționate mai sus, intenția lor pe termen mediu este de a privatiza societatea. Autoritățile române consideră că vânzarea pachetului deținut de stat la Oltchim în urma punerii în aplicare a acestor măsuri este considerată soluția optimă pentru stat din punct de vedere al valorificării investiției sale la Oltchim.

| (53) | Autoritățile române subliniază că statul este atât acționarul majoritar al Oltchim, cât și creditorul său principal, deoarece are o creanță față de Oltchim în valoare de 135 de milioane EUR. De asemenea, statul nu propune realizarea de investiții în societatea Oltchim în vederea obținerii unui profit pe termen scurt, ci instituie măsurile necesare pentru a privatiza societatea în mod profitabil pe termen mediu. |
| --- | --- |

(53)

Autoritățile române subliniază că statul este atât acționarul majoritar al Oltchim, cât și creditorul său principal, deoarece are o creanță față de Oltchim în valoare de 135 de milioane EUR. De asemenea, statul nu propune realizarea de investiții în societatea Oltchim în vederea obținerii unui profit pe termen scurt, ci instituie măsurile necesare pentru a privatiza societatea în mod profitabil pe termen mediu.

| (54) | Statul român a evaluat opțiunile disponibile în vederea obținerii unui randament cât mai mare al pachetului său de acțiuni deținut în Oltchim. Autoritățile române au ajuns la concluzia că niciuna dintre celelalte opțiuni (executarea creanței, reeșalonarea datoriei, vânzarea creanței sau conversia parțială a creanței în acțiuni) nu ar asigura același profit pentru stat ca SCD. |
| --- | --- |

(54)

Statul român a evaluat opțiunile disponibile în vederea obținerii unui randament cât mai mare al pachetului său de acțiuni deținut în Oltchim. Autoritățile române au ajuns la concluzia că niciuna dintre celelalte opțiuni (executarea creanței, reeșalonarea datoriei, vânzarea creanței sau conversia parțială a creanței în acțiuni) nu ar asigura același profit pentru stat ca SCD.

| (55) | În special, autoritățile române susțin că profitul statului în urma punerii în aplicare a conversiei și a majorării capitalului ar reprezenta în prezent (o sumă mai mare de 200 de milioane EUR). În schimb, în cazul în care statul ar executa creanța, suma maximă pe care ar obține-o ar fi (mai mică de 25 de milioane EUR), iar valoarea pachetului acționarului ar fi zero, deoarece executarea datoriei ar determina insolvabilitatea societății. Reeșalonarea datoriei se exclude ca opțiune, având în vedere că, potrivit legislației române, aceasta ar fi posibilă doar după recapitalizarea societății. Potrivit calculelor efectuate de autoritățile române, vânzarea întregii creanțe ar aduce statului un profit (mai mic de 35 de milioane EUR). Nici vânzarea parțială a creanței nu ar rezolva situația. |
| --- | --- |

(55)

În special, autoritățile române susțin că profitul statului în urma punerii în aplicare a conversiei și a majorării capitalului ar reprezenta în prezent (o sumă mai mare de 200 de milioane EUR). În schimb, în cazul în care statul ar executa creanța, suma maximă pe care ar obține-o ar fi (mai mică de 25 de milioane EUR), iar valoarea pachetului acționarului ar fi zero, deoarece executarea datoriei ar determina insolvabilitatea societății. Reeșalonarea datoriei se exclude ca opțiune, având în vedere că, potrivit legislației române, aceasta ar fi posibilă doar după recapitalizarea societății. Potrivit calculelor efectuate de autoritățile române, vânzarea întregii creanțe ar aduce statului un profit (mai mic de 35 de milioane EUR). Nici vânzarea parțială a creanței nu ar rezolva situația.

| (56) | În plus, nici scenariul «statu-quo» (fără alte investiții) nu reprezintă o opțiune viabilă, deoarece pierderile ar crește, iar valoarea netă a societății ar scădea. Autoritățile române adaugă, de asemenea, că privatizarea nu este o opțiune realistă în condițiile economice actuale. |
| --- | --- |

(56)

În plus, nici scenariul «statu-quo» (fără alte investiții) nu reprezintă o opțiune viabilă, deoarece pierderile ar crește, iar valoarea netă a societății ar scădea. Autoritățile române adaugă, de asemenea, că privatizarea nu este o opțiune realistă în condițiile economice actuale.

| (57) | Prin urmare, autoritățile române susțin în continuare că, din punctul lor de vedere, conversia propusă a creanței în acțiuni și garanțiile de stat fac parte din același pachet destinat asigurării viabilității pe termen lung a societății Oltchim și permit statului să recupereze cea mai mare parte a investiției făcute în societatea Oltchim. Statul român este de părere că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni și garanțiile de stat nu intră sub incidența articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, deoarece nu implică un avantaj pentru beneficiar și respectă atât principiul investitorului în economia de piață, cât și pe cel al creditorului în economia de piață. |
| --- | --- |

(57)

Prin urmare, autoritățile române susțin în continuare că, din punctul lor de vedere, conversia propusă a creanței în acțiuni și garanțiile de stat fac parte din același pachet destinat asigurării viabilității pe termen lung a societății Oltchim și permit statului să recupereze cea mai mare parte a investiției făcute în societatea Oltchim. Statul român este de părere că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni și garanțiile de stat nu intră sub incidența articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, deoarece nu implică un avantaj pentru beneficiar și respectă atât principiul investitorului în economia de piață, cât și pe cel al creditorului în economia de piață.

| (58) | În ceea ce privește aspectul neexecutării datoriei publice și al neimpunerii dobânzii, autoritățile române susțin că, potrivit legislației românești, AVAS nu este autorizată să perceapă dobândă la suma datorată și că statul a încercat să încaseze creanța prin diverse mijloace în cadrul de reglementare existent. Statul român a încercat, de asemenea, să își recupereze creanța prin intermediul conversiei. În cele din urmă, autoritățile române susțin, de asemenea, că deoarece această datorie publică a fost rezervată pentru conversie, nu era executabilă și nu purta dobândă. |
| --- | --- |

(58)

În ceea ce privește aspectul neexecutării datoriei publice și al neimpunerii dobânzii, autoritățile române susțin că, potrivit legislației românești, AVAS nu este autorizată să perceapă dobândă la suma datorată și că statul a încercat să încaseze creanța prin diverse mijloace în cadrul de reglementare existent. Statul român a încercat, de asemenea, să își recupereze creanța prin intermediul conversiei. În cele din urmă, autoritățile române susțin, de asemenea, că deoarece această datorie publică a fost rezervată pentru conversie, nu era executabilă și nu purta dobândă.

VII.   EVALUAREA MĂSURILOR DE SPRIJIN LUATE DE STAT ÎN FAVOAREA OLTCHIM

| (59) | Comisia a decis să deschidă procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu cele trei măsuri de sprijin identificate în favoarea Oltchim, din motivele prezentate mai jos. |
| --- | --- |

(59)

Comisia a decis să deschidă procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu cele trei măsuri de sprijin identificate în favoarea Oltchim, din motivele prezentate mai jos.

| (60) | Comisia are îndoieli cu privire la faptul că cele două măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim notificate în iulie 2009, respectiv conversia creanței în acțiuni (Măsura 1) și garanția de stat pentru un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (Măsura 2), nu implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, așa cum susține România. Comisia are, de asemenea, îndoieli în ceea ce privește posibilitatea ca aceste măsuri să fie declarate compatibile cu tratatul în temeiul dispozițiilor articolului 87 alineatul (3) din Tratatul CE, dacă se constată că implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(60)

Comisia are îndoieli cu privire la faptul că cele două măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim notificate în iulie 2009, respectiv conversia creanței în acțiuni (Măsura 1) și garanția de stat pentru un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (Măsura 2), nu implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, așa cum susține România. Comisia are, de asemenea, îndoieli în ceea ce privește posibilitatea ca aceste măsuri să fie declarate compatibile cu tratatul în temeiul dispozițiilor articolului 87 alineatul (3) din Tratatul CE, dacă se constată că implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (61) | În cele din urmă, Comisia consideră că un element suplimentar de ajutor de stat ar putea proveni din faptul că, aparent, statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere cu privire la datoria publică restantă a Oltchim după aderarea României la Uniunea Europeană (Măsura 3). În măsura în care această sumă suplimentară nu a fost, se pare, luată în considerare la calcularea sumei totale a datoriei publice care urmează să fie convertită în acțiuni, iar autoritățile române nu au intenția de a lua vreo măsură pentru a o recupera de la beneficiar, suma menționată ar putea fi calificată drept ajutor de operare și, prin urmare, incompatibilă cu tratatul. |
| --- | --- |

(61)

În cele din urmă, Comisia consideră că un element suplimentar de ajutor de stat ar putea proveni din faptul că, aparent, statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere cu privire la datoria publică restantă a Oltchim după aderarea României la Uniunea Europeană (Măsura 3). În măsura în care această sumă suplimentară nu a fost, se pare, luată în considerare la calcularea sumei totale a datoriei publice care urmează să fie convertită în acțiuni, iar autoritățile române nu au intenția de a lua vreo măsură pentru a o recupera de la beneficiar, suma menționată ar putea fi calificată drept ajutor de operare și, prin urmare, incompatibilă cu tratatul.

| (62) | În concluzie, Comisia consideră că pachetul de măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim și descrise în secțiunea IV ar trebui evaluat în întregime pentru a stabili dacă fiecare dintre măsurile respective include ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE și, respectiv, dacă sunt compatibile cu tratatul. În cele ce urmează, Comisia va examina pe rând fiecare dintre cele trei măsuri. |
| --- | --- |

(62)

În concluzie, Comisia consideră că pachetul de măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim și descrise în secțiunea IV ar trebui evaluat în întregime pentru a stabili dacă fiecare dintre măsurile respective include ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE și, respectiv, dacă sunt compatibile cu tratatul. În cele ce urmează, Comisia va examina pe rând fiecare dintre cele trei măsuri.

VIII.   EVALUAREA EXISTENȚEI AJUTORULUI DE STAT

| (63) | În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale între statele membre. |
| --- | --- |

(63)

În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale între statele membre.

VIII.1.   Resurse de stat

| (64) | Datoria restantă către AVAS este rezultatul transferului creanțelor asupra Oltchim de la Ministerul Finanțelor Publice. Întrucât AVAS este o autoritate publică română, aflată în subordinea guvernului, neexecutarea datoriei și neacumularea dobânzii pentru datoria către AVAS (echivalente cu o renunțare la câștigul de capital) afectează bugetul de stat și implică resurse de stat. În plus, în cazul în care s-ar efectua conversia creanței în acțiuni, statul și-ar pierde rolul de creditor și, astfel, nu ar avea niciun drept în cazul unei lichidări. |
| --- | --- |

(64)

Datoria restantă către AVAS este rezultatul transferului creanțelor asupra Oltchim de la Ministerul Finanțelor Publice. Întrucât AVAS este o autoritate publică română, aflată în subordinea guvernului, neexecutarea datoriei și neacumularea dobânzii pentru datoria către AVAS (echivalente cu o renunțare la câștigul de capital) afectează bugetul de stat și implică resurse de stat. În plus, în cazul în care s-ar efectua conversia creanței în acțiuni, statul și-ar pierde rolul de creditor și, astfel, nu ar avea niciun drept în cazul unei lichidări.

| (65) | Garanția de stat urmează să fie acordată de către Ministerul Finanțelor. Aceasta implică resurse de stat deoarece, în cazul în care autoritățile române ar fi nevoite să plătească sume de bani în baza garanției, fondurile necesare ar fi luate din bugetul de stat, care este astfel grevat de riscul financiar aferent garanțiilor. |
| --- | --- |

(65)

Garanția de stat urmează să fie acordată de către Ministerul Finanțelor. Aceasta implică resurse de stat deoarece, în cazul în care autoritățile române ar fi nevoite să plătească sume de bani în baza garanției, fondurile necesare ar fi luate din bugetul de stat, care este astfel grevat de riscul financiar aferent garanțiilor.

| (66) | Prin urmare, măsurile 1, 2 și 3 implică resurse de stat. |
| --- | --- |

(66)

Prin urmare, măsurile 1, 2 și 3 implică resurse de stat.

VIII.2.   Avantajul

VIII.2.1.   Măsurile 1 și 2

| (67) | În ceea ce privește măsurile 1 și 2, autoritățile române susțin, în esență, că unul dintre elementele componente ale definiției ajutorului de stat, respectiv avantajul oferit de măsurile de stat beneficiarului, nu este respectat (27). |
| --- | --- |

(67)

În ceea ce privește măsurile 1 și 2, autoritățile române susțin, în esență, că unul dintre elementele componente ale definiției ajutorului de stat, respectiv avantajul oferit de măsurile de stat beneficiarului, nu este respectat (27).

| (68) | Pentru început, în ceea ce privește garanția de stat, în conformitate cu Comunicarea Comisiei cu privire la aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE privind ajutoarele de stat sub formă de garanții (denumită în continuare «comunicarea privind garanțiile») (28), o măsură privind o garanție care îndeplinește toate cele patru criterii de mai jos (29) exclude prezența ajutorului de stat:






  (a) | persoana creditată nu se află în dificultate financiară; |
| --- | --- | --- |

(68)

Pentru început, în ceea ce privește garanția de stat, în conformitate cu Comunicarea Comisiei cu privire la aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE privind ajutoarele de stat sub formă de garanții (denumită în continuare «comunicarea privind garanțiile») (28), o măsură privind o garanție care îndeplinește toate cele patru criterii de mai jos (29) exclude prezența ajutorului de stat:

(a)

persoana creditată nu se află în dificultate financiară;

| (b) | gradul de acoperire oferită de garanție poate fi determinat în mod corespunzător în momentul acordării garanției. Aceasta înseamnă că garanția trebuie să fie legată de o tranzacție financiară specifică, de o sumă maximă fixată și o durată limitată; |
| --- | --- |

(b)

gradul de acoperire oferită de garanție poate fi determinat în mod corespunzător în momentul acordării garanției. Aceasta înseamnă că garanția trebuie să fie legată de o tranzacție financiară specifică, de o sumă maximă fixată și o durată limitată;

| (c) | garanția nu acoperă mai mult de 80 % din creditul neachitat sau din altă obligație financiară; |
| --- | --- |

(c)

garanția nu acoperă mai mult de 80 % din creditul neachitat sau din altă obligație financiară;

| (d) | pentru garanție se achită prețul corespunzător prețului pieței. |
| --- | --- |

(d)

pentru garanție se achită prețul corespunzător prețului pieței.

| (69) | Comisa este de părere că, în cazul garanției aflate în discuție, la prima vedere, mai multe dintre aceste criterii nu sunt îndeplinite. |
| --- | --- |

(69)

Comisa este de părere că, în cazul garanției aflate în discuție, la prima vedere, mai multe dintre aceste criterii nu sunt îndeplinite.

| (70) | În primul rând, există indicii clare că Oltchim este în realitate o societate aflată în dificultate. În special, la sfârșitul anului 2008, societatea a înregistrat un capital negativ total de aproximativ 250 de milioane RON, cu pierderi acumulate în valoare de 1,367 miliarde RON. Contul de profit și pierderi pentru 2008 arată pierderi operaționale de 71 de milioane RON și pierderi nete de 226 de milioane RON. În plus, contul de numerar al societății avea un sold negativ de 79 de milioane RON și un capital circulant negativ de 715 milioane RON. Astfel cum s-a menționat mai sus, după închiderea principalului furnizor de etilenă, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate. |
| --- | --- |

(70)

În primul rând, există indicii clare că Oltchim este în realitate o societate aflată în dificultate. În special, la sfârșitul anului 2008, societatea a înregistrat un capital negativ total de aproximativ 250 de milioane RON, cu pierderi acumulate în valoare de 1,367 miliarde RON. Contul de profit și pierderi pentru 2008 arată pierderi operaționale de 71 de milioane RON și pierderi nete de 226 de milioane RON. În plus, contul de numerar al societății avea un sold negativ de 79 de milioane RON și un capital circulant negativ de 715 milioane RON. Astfel cum s-a menționat mai sus, după închiderea principalului furnizor de etilenă, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate.

| (71) | În plus, în ceea ce privește prețul garanției, comunicarea privind garanțiile prevede că prețul plătit pentru garanție ar trebui să fie cel puțin la fel de mare ca și prima de referință corespunzătoare garanției oferite pe piețele financiare. Autoritățile române intenționează să perceapă un comision anual de 6,5 % pentru garanție. Cu toate acestea, se pune problema dacă acest comision, în contextul situației actuale a societății, poate fi considerat preț al pieței și dacă ratingul CCC acordat de autoritățile române reprezintă categoria de risc reală a societății. Societății Oltchim nu i s-a acordat un rating de către o agenție specializată de rating; cu toate acestea, (o bancă românească a clasificat societatea în cea mai înaltă categorie de risc disponibilă). |
| --- | --- |

(71)

În plus, în ceea ce privește prețul garanției, comunicarea privind garanțiile prevede că prețul plătit pentru garanție ar trebui să fie cel puțin la fel de mare ca și prima de referință corespunzătoare garanției oferite pe piețele financiare. Autoritățile române intenționează să perceapă un comision anual de 6,5 % pentru garanție. Cu toate acestea, se pune problema dacă acest comision, în contextul situației actuale a societății, poate fi considerat preț al pieței și dacă ratingul CCC acordat de autoritățile române reprezintă categoria de risc reală a societății. Societății Oltchim nu i s-a acordat un rating de către o agenție specializată de rating; cu toate acestea, (o bancă românească a clasificat societatea în cea mai înaltă categorie de risc disponibilă).

| (72) | De asemenea, există îndoieli cu privire la existența unor garanții suficiente din partea societății. Deși vor fi oferite drept gaj terenuri, clădiri, instalații, și echipamente achiziționate în cadrul SCD, acest lucru nu pare a fi adecvat. Întra-adevăr, în cazul de față, activele constituind obiectul gajului ar aparține unei societăți aflate deja sub controlul garantului. |
| --- | --- |

(72)

De asemenea, există îndoieli cu privire la existența unor garanții suficiente din partea societății. Deși vor fi oferite drept gaj terenuri, clădiri, instalații, și echipamente achiziționate în cadrul SCD, acest lucru nu pare a fi adecvat. Întra-adevăr, în cazul de față, activele constituind obiectul gajului ar aparține unei societăți aflate deja sub controlul garantului.

| (73) | Prin urmare, Comisia are îndoieli cu privire la îndeplinirea criteriilor din comunicarea privind garanțiile în cazul acestei garanții. |
| --- | --- |

(73)

Prin urmare, Comisia are îndoieli cu privire la îndeplinirea criteriilor din comunicarea privind garanțiile în cazul acestei garanții.

| (74) | Cu toate acestea, trebuie subliniat faptul că autoritățile române nu intenționează să acorde garanția în temeiul comunicării privind garanțiile. Mai degrabă, autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2, ca pachet, nu conferă un avantaj beneficiarului, deoarece sprijinul acordat de către stat societății Oltchim în calitatea sa de investitor (acționar principal), respectiv de principal creditor al societății, este comparabil cu ceea ce un investitor privat, care este, în același timp, creditor privat, ar alege să facă în circumstanțe similare. |
| --- | --- |

(74)

Cu toate acestea, trebuie subliniat faptul că autoritățile române nu intenționează să acorde garanția în temeiul comunicării privind garanțiile. Mai degrabă, autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2, ca pachet, nu conferă un avantaj beneficiarului, deoarece sprijinul acordat de către stat societății Oltchim în calitatea sa de investitor (acționar principal), respectiv de principal creditor al societății, este comparabil cu ceea ce un investitor privat, care este, în același timp, creditor privat, ar alege să facă în circumstanțe similare.

| (75) | Comisia are îndoieli că măsurile 1 și 2 ar trece testul investitorului în economia de piață și pe cel al creditorului în economia de piață. |
| --- | --- |

(75)

Comisia are îndoieli că măsurile 1 și 2 ar trece testul investitorului în economia de piață și pe cel al creditorului în economia de piață.

| (76) | În ceea ce privește testul investitorului în economia de piață, așa cum au arătat autoritățile române, comportamentul statului în calitate de principal acționar al societății Oltchim nu ar trebui comparat cu comportamentul unui investitor privat motivat de considerente ce țin de profitul pe termen scurt, ci mai degrabă cu cel al unui holding sau al unui grup privat de întreprinderi care urmărește o politică structurală și se orientează în funcție de considerente care țin de profitabilitatea pe termen mai lung (30). |
| --- | --- |

(76)

În ceea ce privește testul investitorului în economia de piață, așa cum au arătat autoritățile române, comportamentul statului în calitate de principal acționar al societății Oltchim nu ar trebui comparat cu comportamentul unui investitor privat motivat de considerente ce țin de profitul pe termen scurt, ci mai degrabă cu cel al unui holding sau al unui grup privat de întreprinderi care urmărește o politică structurală și se orientează în funcție de considerente care țin de profitabilitatea pe termen mai lung (30).

| (77) | În ceea ce privește testul creditorului în economia de piață, alegerile făcute de stat în calitatea sa de creditor ar trebui evaluate prin comparație cu situația unui creditor privat ipotetic care cântărește toate opțiunile disponibile, de exemplu reeșalonarea datoriei sau lichidarea, în vederea recuperării datoriei. |
| --- | --- |

(77)

În ceea ce privește testul creditorului în economia de piață, alegerile făcute de stat în calitatea sa de creditor ar trebui evaluate prin comparație cu situația unui creditor privat ipotetic care cântărește toate opțiunile disponibile, de exemplu reeșalonarea datoriei sau lichidarea, în vederea recuperării datoriei.

| (78) | Autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2 trebuie evaluate împreună, deoarece este improbabil ca garanția de stat pentru împrumutul comercial de 424 de milioane EUR sau conversia creanței în acțiuni să restabilească per se viabilitatea societății, în lipsa celeilalte măsuri de sprijin, complementare. |
| --- | --- |

(78)

Autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2 trebuie evaluate împreună, deoarece este improbabil ca garanția de stat pentru împrumutul comercial de 424 de milioane EUR sau conversia creanței în acțiuni să restabilească per se viabilitatea societății, în lipsa celeilalte măsuri de sprijin, complementare.

| (79) | Indiferent de criteriile de referință relevante prezentate mai sus, aspectul esențial care trebuie luat în considerare îl reprezintă perspectivele economice ale societății – cu alte cuvinte, credibilitatea planului de afaceri propus de societate – și performanțele anterioare ale societății în momentul în care s-a luat o decizie cu privire la măsurile de sprijin. Comisia are îndoieli cu privire la ambele aspecte. |
| --- | --- |

(79)

Indiferent de criteriile de referință relevante prezentate mai sus, aspectul esențial care trebuie luat în considerare îl reprezintă perspectivele economice ale societății – cu alte cuvinte, credibilitatea planului de afaceri propus de societate – și performanțele anterioare ale societății în momentul în care s-a luat o decizie cu privire la măsurile de sprijin. Comisia are îndoieli cu privire la ambele aspecte.

| (80) | În ceea ce privește planul de afaceri propus, Comisia are îndoieli referitoare la probabilitatea ca, având în vedere antecedentele societății privind realizarea de investiții importante și nerambursarea datoriei publice restante, un plan care se bazează în mod esențial pe alte investiții substanțiale, fără a fi însoțite de măsurile necesare de restructurare, să poată restabili viabilitatea pe termen lung a societății. |
| --- | --- |

(80)

În ceea ce privește planul de afaceri propus, Comisia are îndoieli referitoare la probabilitatea ca, având în vedere antecedentele societății privind realizarea de investiții importante și nerambursarea datoriei publice restante, un plan care se bazează în mod esențial pe alte investiții substanțiale, fără a fi însoțite de măsurile necesare de restructurare, să poată restabili viabilitatea pe termen lung a societății.

| (81) | În această etapă, Comisia se întreabă dacă planul de afaceri depus va permite restabilirea viabilității și va fi considerat credibil de un investitor privat sau de un creditor privat atunci când trebuie să decidă cu privire la realizarea unor investiții suplimentare în societate. În plus, există riscul ca planul de afaceri să implice ajutoare de stat suplimentare, întrucât un nou împrumut semnificativ este garantat de stat. Acest lucru poate conferi un avantaj beneficiarului, în măsura în care beneficiarul nu ar fi putut să obțină împrumutul pe piață fără sprijinul statului. |
| --- | --- |

(81)

În această etapă, Comisia se întreabă dacă planul de afaceri depus va permite restabilirea viabilității și va fi considerat credibil de un investitor privat sau de un creditor privat atunci când trebuie să decidă cu privire la realizarea unor investiții suplimentare în societate. În plus, există riscul ca planul de afaceri să implice ajutoare de stat suplimentare, întrucât un nou împrumut semnificativ este garantat de stat. Acest lucru poate conferi un avantaj beneficiarului, în măsura în care beneficiarul nu ar fi putut să obțină împrumutul pe piață fără sprijinul statului.

| (82) | În legătură cu testul creditorului în economia de piață, Comisia are îndoieli în ceea ce privește faptul că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni este comparabilă cu ceea ce ar fi ales un creditor privat în circumstanțe similare. |
| --- | --- |

(82)

În legătură cu testul creditorului în economia de piață, Comisia are îndoieli în ceea ce privește faptul că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni este comparabilă cu ceea ce ar fi ales un creditor privat în circumstanțe similare.

| (83) | Există îndoieli în ceea ce privește faptul că un creditor privat și-ar fi permis în primul rând să ajungă la un asemenea nivel de expunere. În acest sens, trebuie subliniat că, deși evaluarea măsurilor propuse va fi efectuată prin raportarea la acțiuni, măsuri întreprinse și efecte verificate după data aderării României la Uniunea Europeană, Comisia trebuie totuși să țină seama de istoricul datoriei publice care, în prezent, face obiectul propunerii de conversie în acțiuni din momentul originii datoriei. Comisia nu poate să nu ia în considerare originea și evoluția datoriei publice sau comportamentul statului în legătură cu această datorie. |
| --- | --- |

(83)

Există îndoieli în ceea ce privește faptul că un creditor privat și-ar fi permis în primul rând să ajungă la un asemenea nivel de expunere. În acest sens, trebuie subliniat că, deși evaluarea măsurilor propuse va fi efectuată prin raportarea la acțiuni, măsuri întreprinse și efecte verificate după data aderării României la Uniunea Europeană, Comisia trebuie totuși să țină seama de istoricul datoriei publice care, în prezent, face obiectul propunerii de conversie în acțiuni din momentul originii datoriei. Comisia nu poate să nu ia în considerare originea și evoluția datoriei publice sau comportamentul statului în legătură cu această datorie.

| (84) | Pornind de la această premisă, Comisia are îndoieli că statul român a depus toate eforturile pentru recuperarea efectivă a sumelor care îi sunt datorate pe baza garanțiilor de stat. Se pare, de exemplu, că posibilitățile incluse în convențiile de garantare (de exemplu, blocarea conturilor bancare) sau posibilitatea generală a lichidării nu au fost utilizate la momentul în care situația societății ar fi putut să fie mai bună decât în prezent, în special având în vedere faptul că statul a beneficiat de un gaj pe active în schimbul garanției și că acest gaj nu a fost niciodată executat. Același raționament poate fi aplicat în legătură cu neconformarea beneficiarului cu convențiile de reeșalonare a datoriilor. Autoritățile române susțin că, atunci când s-a încercat privatizarea, posibilele măsuri de recuperare a creanței au fost suspendate pentru a nu fi prejudiciate obiectivele de privatizare. Cu toate acestea, trebuie remarcat că, în scenariul privatizării, statul juca rolul investitorului și nu rolul creditorului. Aceste două roluri nu trebuie confundate, deși este dificil să se facă o astfel de separare într-o situație în care statul este în același timp principalul acționar și principalul creditor al societății. |
| --- | --- |

(84)

Pornind de la această premisă, Comisia are îndoieli că statul român a depus toate eforturile pentru recuperarea efectivă a sumelor care îi sunt datorate pe baza garanțiilor de stat. Se pare, de exemplu, că posibilitățile incluse în convențiile de garantare (de exemplu, blocarea conturilor bancare) sau posibilitatea generală a lichidării nu au fost utilizate la momentul în care situația societății ar fi putut să fie mai bună decât în prezent, în special având în vedere faptul că statul a beneficiat de un gaj pe active în schimbul garanției și că acest gaj nu a fost niciodată executat. Același raționament poate fi aplicat în legătură cu neconformarea beneficiarului cu convențiile de reeșalonare a datoriilor. Autoritățile române susțin că, atunci când s-a încercat privatizarea, posibilele măsuri de recuperare a creanței au fost suspendate pentru a nu fi prejudiciate obiectivele de privatizare. Cu toate acestea, trebuie remarcat că, în scenariul privatizării, statul juca rolul investitorului și nu rolul creditorului. Aceste două roluri nu trebuie confundate, deși este dificil să se facă o astfel de separare într-o situație în care statul este în același timp principalul acționar și principalul creditor al societății.

| (85) | Chiar dacă acest comportament al statului în calitatea sa de creditor ar fi evaluat doar prin referire la circumstanțele actuale (respectiv ignorând istoricul datoriei publice), este în continuare nesigur că un creditor privat ar fi considerat conversia creanței în acțiuni mai eficace decât lichidarea, în cazul în care perspectivele de restabilire a viabilității societății nu erau sigure. Cu toate acestea, potrivit autorităților române, decizia de a opta pentru conversie este legată de emiterea unei garanții de stat pentru un împrumut comercial în vederea sprijinirii planului de afaceri. Cu alte cuvinte, conversia creanței în acțiuni nu este suficientă în sine pentru restabilirea viabilității societății. Comisia are îndoieli că această conversie ar putea fi calificată ca neimplicând ajutor de stat în măsura în care este legată în mod intrinsec de o altă măsură de sprijin luată de stat. Același argument se aplică în sens invers, respectiv în ceea ce privește garanția de stat despre care se admite, de asemenea, că ar fi insuficientă pentru a conduce la redresarea societății. |
| --- | --- |

(85)

Chiar dacă acest comportament al statului în calitatea sa de creditor ar fi evaluat doar prin referire la circumstanțele actuale (respectiv ignorând istoricul datoriei publice), este în continuare nesigur că un creditor privat ar fi considerat conversia creanței în acțiuni mai eficace decât lichidarea, în cazul în care perspectivele de restabilire a viabilității societății nu erau sigure. Cu toate acestea, potrivit autorităților române, decizia de a opta pentru conversie este legată de emiterea unei garanții de stat pentru un împrumut comercial în vederea sprijinirii planului de afaceri. Cu alte cuvinte, conversia creanței în acțiuni nu este suficientă în sine pentru restabilirea viabilității societății. Comisia are îndoieli că această conversie ar putea fi calificată ca neimplicând ajutor de stat în măsura în care este legată în mod intrinsec de o altă măsură de sprijin luată de stat. Același argument se aplică în sens invers, respectiv în ceea ce privește garanția de stat despre care se admite, de asemenea, că ar fi insuficientă pentru a conduce la redresarea societății.

| (86) | Autoritățile române susțin că, atunci când compară toate opțiunile disponibile, SCD asigură cel mai mare profit pentru stat, care este acționarul/creditorul societății. În special, astfel cum se exemplifică la punctul (55), autoritățile române se așteaptă ca, în urma investiției făcute, să aibă un profit care să se situeze (în valori mai mari de 200 de milioane EUR), în cazul în care sunt efectuate toate investițiile de ordin tehnic și sunt luate măsurile de sprijin. Astfel cum s-a explicat deja, acest profit așteptat se bazează în principal pe previziunile financiare din Tabelul 5. |
| --- | --- |

(86)

Autoritățile române susțin că, atunci când compară toate opțiunile disponibile, SCD asigură cel mai mare profit pentru stat, care este acționarul/creditorul societății. În special, astfel cum se exemplifică la punctul (55), autoritățile române se așteaptă ca, în urma investiției făcute, să aibă un profit care să se situeze (în valori mai mari de 200 de milioane EUR), în cazul în care sunt efectuate toate investițiile de ordin tehnic și sunt luate măsurile de sprijin. Astfel cum s-a explicat deja, acest profit așteptat se bazează în principal pe previziunile financiare din Tabelul 5.

| (87) | În opinia Comisiei, nu au fost luate în considerare, în mod adecvat, toate posibilitățile. De exemplu, autoritățile române susțin în mod constant că, în actualul climat economic, privatizarea nu reprezintă o opțiune. Dimpotrivă, acționarul minoritar PCC și-a exprimat interesul în privatizarea societății. |
| --- | --- |

(87)

În opinia Comisiei, nu au fost luate în considerare, în mod adecvat, toate posibilitățile. De exemplu, autoritățile române susțin în mod constant că, în actualul climat economic, privatizarea nu reprezintă o opțiune. Dimpotrivă, acționarul minoritar PCC și-a exprimat interesul în privatizarea societății.

| (88) | În plus, Comisia observă că unele previziuni par optimiste, într-o oarecare măsură, având în vedere climatul economic actual și provocările cu care se confruntă în prezent societatea. |
| --- | --- |

(88)

În plus, Comisia observă că unele previziuni par optimiste, într-o oarecare măsură, având în vedere climatul economic actual și provocările cu care se confruntă în prezent societatea.

| (89) | În primul rând, cifrele din tabelul 5 arată creșteri ale vânzărilor de (10)-(20) % și (10)-(20) % pentru următorii doi ani (2009 și 2010). Având în vedere situația actuală a societății și faptul că investițiile considerate necesare (cu excepția achiziției Arpechim) ar produce efecte doar începând din 2012-2013, creșterea prevăzută a vânzărilor pare puțin probabilă. |
| --- | --- |

(89)

În primul rând, cifrele din tabelul 5 arată creșteri ale vânzărilor de (10)-(20) % și (10)-(20) % pentru următorii doi ani (2009 și 2010). Având în vedere situația actuală a societății și faptul că investițiile considerate necesare (cu excepția achiziției Arpechim) ar produce efecte doar începând din 2012-2013, creșterea prevăzută a vânzărilor pare puțin probabilă.

| (90) | În al doilea rând, în ceea ce privește creșterea vânzărilor, Comisia remarcă faptul că raportul de piață prezentat de autoritățile române arată, pentru perioada 2008-2020, o creștere destul de limitată a piețelor pe care este prezentă societatea Oltchim, împreună cu o stagnare a capacităților la nivel internațional. Aceasta poate afecta direct creșterea vânzărilor, chiar dacă Oltchim a încercat să se poziționeze pe piețele cu rată de creștere destul de mare (precum Turcia). |
| --- | --- |

(90)

În al doilea rând, în ceea ce privește creșterea vânzărilor, Comisia remarcă faptul că raportul de piață prezentat de autoritățile române arată, pentru perioada 2008-2020, o creștere destul de limitată a piețelor pe care este prezentă societatea Oltchim, împreună cu o stagnare a capacităților la nivel internațional. Aceasta poate afecta direct creșterea vânzărilor, chiar dacă Oltchim a încercat să se poziționeze pe piețele cu rată de creștere destul de mare (precum Turcia).

| (91) | În al treilea rând, în ceea ce privește previziunile privind profitabilitatea, acestea arată o îmbunătățire semnificativă deja din 2009, fără a exista argumente suficiente în acest sens (31). |
| --- | --- |

(91)

În al treilea rând, în ceea ce privește previziunile privind profitabilitatea, acestea arată o îmbunătățire semnificativă deja din 2009, fără a exista argumente suficiente în acest sens (31).

| (92) | În al patrulea rând, Comisia ar dori, de asemenea, să sublinieze că în calcule nu se reflectă întregul cost al finanțării propuse de 486 de milioane EUR (32). |
| --- | --- |

(92)

În al patrulea rând, Comisia ar dori, de asemenea, să sublinieze că în calcule nu se reflectă întregul cost al finanțării propuse de 486 de milioane EUR (32).

| (93) | În al cincilea rând, Comisia remarcă, de asemenea, că prețurile (respectiv prețurile la materii prime, la energie, prețurile de vânzare) care stau la baza estimărilor au fost stabilite de către un consultant extern. Cu toate acestea, având în vedere volatilitatea ridicată a acelor piețe, Comisia este de părere că, ținând seama de faptul că nu conține o analiză a sensibilității, planul de afaceri reprezintă «cel mai favorabil scenariu». |
| --- | --- |

(93)

În al cincilea rând, Comisia remarcă, de asemenea, că prețurile (respectiv prețurile la materii prime, la energie, prețurile de vânzare) care stau la baza estimărilor au fost stabilite de către un consultant extern. Cu toate acestea, având în vedere volatilitatea ridicată a acelor piețe, Comisia este de părere că, ținând seama de faptul că nu conține o analiză a sensibilității, planul de afaceri reprezintă «cel mai favorabil scenariu».

| (94) | În fine, Comisia dorește să adauge că problema subcapitalizării societății nu ar fi soluționată în mod direct, chiar dacă ar fi efectuată conversia planificată în valoare de 548 de milioane RON: în urma conversiei, capitalul social s-ar ridica la aproximativ 1,564 milioane RON, în timp ce pierderile actuale acumulate sunt de 1,367 milioane RON. Astfel, chiar dacă acționarii minoritari ar participa la operațiune cu aproximativ 40 de milioane RON (potrivit așteptărilor autorităților române), subcapitalizarea ar continua să fie o problemă. |
| --- | --- |

(94)

În fine, Comisia dorește să adauge că problema subcapitalizării societății nu ar fi soluționată în mod direct, chiar dacă ar fi efectuată conversia planificată în valoare de 548 de milioane RON: în urma conversiei, capitalul social s-ar ridica la aproximativ 1,564 milioane RON, în timp ce pierderile actuale acumulate sunt de 1,367 milioane RON. Astfel, chiar dacă acționarii minoritari ar participa la operațiune cu aproximativ 40 de milioane RON (potrivit așteptărilor autorităților române), subcapitalizarea ar continua să fie o problemă.

| (95) | De asemenea, Comisia ia notă de amploarea investițiilor totale prevăzute (486 de milioane EUR), comparativ cu investițiile totale efectuate până în prezent în societate, care se ridică la 371 de milioane EUR pentru perioada 1992-2008. Astfel, valoarea totală a noilor investiții pentru următorii cinci ani depășește această ultimă cifră cu peste 100 de milioane EUR. Noua expunere a statului pare să fie disproporționat de mare, în special având în vedere valoarea actuală a societății, performanțele acesteia de până acum (33) și faptul că, potrivit autorităților române, niciuna dintre investițiile din trecut nu a respectat previziunile și nu a fost rambursată încă (34). În plus, expunerea statului depășește posibilul profit și, astfel, există îndoieli că un investitor prudent în economia de piață și-ar asuma un asemenea risc, în special având în vedere că, în trecut, Oltchim (i) a utilizat garanții de stat și (ii) nu a rambursat sumele datorate statului. |
| --- | --- |

(95)

De asemenea, Comisia ia notă de amploarea investițiilor totale prevăzute (486 de milioane EUR), comparativ cu investițiile totale efectuate până în prezent în societate, care se ridică la 371 de milioane EUR pentru perioada 1992-2008. Astfel, valoarea totală a noilor investiții pentru următorii cinci ani depășește această ultimă cifră cu peste 100 de milioane EUR. Noua expunere a statului pare să fie disproporționat de mare, în special având în vedere valoarea actuală a societății, performanțele acesteia de până acum (33) și faptul că, potrivit autorităților române, niciuna dintre investițiile din trecut nu a respectat previziunile și nu a fost rambursată încă (34). În plus, expunerea statului depășește posibilul profit și, astfel, există îndoieli că un investitor prudent în economia de piață și-ar asuma un asemenea risc, în special având în vedere că, în trecut, Oltchim (i) a utilizat garanții de stat și (ii) nu a rambursat sumele datorate statului.

| (96) | Pe baza celor de mai sus, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la faptul că planul de afaceri al societății Oltchim reprezintă o bază suficientă pentru a stabili dacă scenariul complet de dezvoltare este cea mai avantajoasă opțiune pentru stat și dacă un participant pe piață ar acționa în același mod. |
| --- | --- |

(96)

Pe baza celor de mai sus, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la faptul că planul de afaceri al societății Oltchim reprezintă o bază suficientă pentru a stabili dacă scenariul complet de dezvoltare este cea mai avantajoasă opțiune pentru stat și dacă un participant pe piață ar acționa în același mod.

| (97) | În fine, Comisia se îndoiește că, în ceea ce privește această conversie, rolul de creditor al statului și rolul acestuia de acționar nu se amestecă cu poziția deținută de stat (în calitate de autoritate publică) atunci când acesta a acordat mai multe garanții de stat în perioada 1995-2000. Această posibilă confuzie de roluri poate fi observată chiar la originea datoriei, care este legată de garanțiile de stat anterioare pe care autoritățile române nu le-au reclamat, acordate pe baza principiilor pieței (în calitate de acționar sau de creditor). Considerațiile care stau la baza riscurilor care urmează a fi asumate în cadrul emiterii garanției de stat sunt așadar diferite de considerațiile unui investitor motivat de profitabilitatea pe termen lung sau de acelea ale unui creditor care urmărește să recupereze o parte cât mai importantă din creanța sa. |
| --- | --- |

(97)

În fine, Comisia se îndoiește că, în ceea ce privește această conversie, rolul de creditor al statului și rolul acestuia de acționar nu se amestecă cu poziția deținută de stat (în calitate de autoritate publică) atunci când acesta a acordat mai multe garanții de stat în perioada 1995-2000. Această posibilă confuzie de roluri poate fi observată chiar la originea datoriei, care este legată de garanțiile de stat anterioare pe care autoritățile române nu le-au reclamat, acordate pe baza principiilor pieței (în calitate de acționar sau de creditor). Considerațiile care stau la baza riscurilor care urmează a fi asumate în cadrul emiterii garanției de stat sunt așadar diferite de considerațiile unui investitor motivat de profitabilitatea pe termen lung sau de acelea ale unui creditor care urmărește să recupereze o parte cât mai importantă din creanța sa.

| (98) | Prin urmare, în această etapă, Comisia este de părere că măsurile 1 și 2 conferă un avantaj societății Oltchim. |
| --- | --- |

(98)

Prin urmare, în această etapă, Comisia este de părere că măsurile 1 și 2 conferă un avantaj societății Oltchim.

VIII.2.2.   Măsura 3

| (99) | În ceea ce privește neacumularea dobânzii sau neexecutarea datoriei publice, Comisia este de părere că acestea au conferit un avantaj societății Oltchim, având în vedere că societatea a beneficiat de capital gratuit. Astfel, societatea a fost favorizată față de concurenții care nu au făcut obiectul unei astfel de măsuri. În consecință, măsura 3 implică un avantaj acordat societății. |
| --- | --- |

(99)

În ceea ce privește neacumularea dobânzii sau neexecutarea datoriei publice, Comisia este de părere că acestea au conferit un avantaj societății Oltchim, având în vedere că societatea a beneficiat de capital gratuit. Astfel, societatea a fost favorizată față de concurenții care nu au făcut obiectul unei astfel de măsuri. În consecință, măsura 3 implică un avantaj acordat societății.

VIII.3.   Selectivitate, denaturarea concurenței și afectarea schimburilor comerciale

| (100) | Toate măsurile vizate sunt selective, deoarece se limitează la această societate. Aceste măsuri selective pot avea ca efect denaturarea concurenței, oferind un avantaj unei întreprinderi, în timp ce alți concurenți nu primesc astfel de beneficii. În fine, între statele membre există schimburi intense cu produse chimice, la care participă și societatea Oltchim, o mare parte din produsele sale fiind exportate în celelalte state membre. Astfel, schimburile intracomunitare sunt afectate. |
| --- | --- |

(100)

Toate măsurile vizate sunt selective, deoarece se limitează la această societate. Aceste măsuri selective pot avea ca efect denaturarea concurenței, oferind un avantaj unei întreprinderi, în timp ce alți concurenți nu primesc astfel de beneficii. În fine, între statele membre există schimburi intense cu produse chimice, la care participă și societatea Oltchim, o mare parte din produsele sale fiind exportate în celelalte state membre. Astfel, schimburile intracomunitare sunt afectate.

VIII.4.   Concluzie cu privire la existența ajutorului de stat

| (101) | Pe baza argumentelor expuse mai sus, Comisia consideră, în această etapă, că toate măsurile descrise mai sus trebuie considerate ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(101)

Pe baza argumentelor expuse mai sus, Comisia consideră, în această etapă, că toate măsurile descrise mai sus trebuie considerate ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

IX.   EVALUAREA COMPATIBILITĂȚII

| (102) | Deoarece măsurile în favoarea Oltchim par a constitui ajutor de stat, compatibilitatea acestora trebuie evaluată în lumina excepțiilor prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(102)

Deoarece măsurile în favoarea Oltchim par a constitui ajutor de stat, compatibilitatea acestora trebuie evaluată în lumina excepțiilor prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE.

| (103) | Trebuie notat faptul că autoritățile române consideră că măsurile 1, 2 și 3 nu constituie ajutor de stat; prin urmare, nu au prezentat niciun argument în sprijinul compatibilității acestora. |
| --- | --- |

(103)

Trebuie notat faptul că autoritățile române consideră că măsurile 1, 2 și 3 nu constituie ajutor de stat; prin urmare, nu au prezentat niciun argument în sprijinul compatibilității acestora.

| (104) | În prezent, Comisia consideră că următoarele orientări ar putea fi aplicabile măsurilor de sprijin:






  — | linii directoare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (35) (denumite în continuare: «liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale»); |
| --- | --- | --- |

(104)

În prezent, Comisia consideră că următoarele orientări ar putea fi aplicabile măsurilor de sprijin:

—

linii directoare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (35) (denumite în continuare: «liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale»);

| — | liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (36) (denumite în continuare: «liniile directoare privind salvarea și restructurarea»); |
| --- | --- |

—

liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (36) (denumite în continuare: «liniile directoare privind salvarea și restructurarea»);

| — | cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (37) (denumit în continuare: «cadrul temporar»). |
| --- | --- |

—

cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (37) (denumit în continuare: «cadrul temporar»).

IX.1.   Compatibilitatea în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale

| (105) | Excepția prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE prevede autorizarea ajutoarelor destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut. Deși societatea este situată într-o zonă care este, în principiu, eligibilă pentru ajutoare regionale în temeiul hărții ajutoarelor de stat a României pentru 2007-2013 (38), deoarece beneficiarul este considerat o societate aflată în dificultate, astfel cum s-a arătat la punctul (70), societatea este exclusă din domeniul de aplicare al acestora. |
| --- | --- |

(105)

Excepția prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE prevede autorizarea ajutoarelor destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut. Deși societatea este situată într-o zonă care este, în principiu, eligibilă pentru ajutoare regionale în temeiul hărții ajutoarelor de stat a României pentru 2007-2013 (38), deoarece beneficiarul este considerat o societate aflată în dificultate, astfel cum s-a arătat la punctul (70), societatea este exclusă din domeniul de aplicare al acestora.

| (106) | În orice caz, chiar dacă Oltchim ar fi o societate sănătoasă și viabilă, măsurile nu par să corespundă domeniului de aplicare a ajutoarelor regionale. În ceea ce privește măsura 1, aceasta nu pare a fi legată de investiția inițială, în sensul punctului (34) din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, având în vedere faptul că unicul obiectiv al conversiei este reducerea datoriei existente a societății. În ceea ce privește măsura 2, garanția de stat aferentă împrumuturilor pentru investiții este, în principiu, eligibilă în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale. Cu toate acestea, Comisia are serioase îndoieli în ceea ce privește eligibilitatea investiției aferente în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. România nu a furnizat suficiente informații privind costurile eligibile. Măsura 3 pare să constituie ajutor de operare, întrucât scutește societatea Oltchim de la plata costurilor pe care ar fi trebuit să le suporte în mod normal. În conformitate cu liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, ajutorul de operare este permis numai în anumite condiții, prevăzute în secțiunea 5 din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, care, în mod evident, nu sunt îndeplinite în cazul de față, având în vedere că societatea Oltchim nu se află nici într-o regiune ultraperiferică, nici într-o regiune cu densitate scăzută a populației. |
| --- | --- |

(106)

În orice caz, chiar dacă Oltchim ar fi o societate sănătoasă și viabilă, măsurile nu par să corespundă domeniului de aplicare a ajutoarelor regionale. În ceea ce privește măsura 1, aceasta nu pare a fi legată de investiția inițială, în sensul punctului (34) din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, având în vedere faptul că unicul obiectiv al conversiei este reducerea datoriei existente a societății. În ceea ce privește măsura 2, garanția de stat aferentă împrumuturilor pentru investiții este, în principiu, eligibilă în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale. Cu toate acestea, Comisia are serioase îndoieli în ceea ce privește eligibilitatea investiției aferente în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. România nu a furnizat suficiente informații privind costurile eligibile. Măsura 3 pare să constituie ajutor de operare, întrucât scutește societatea Oltchim de la plata costurilor pe care ar fi trebuit să le suporte în mod normal. În conformitate cu liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, ajutorul de operare este permis numai în anumite condiții, prevăzute în secțiunea 5 din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, care, în mod evident, nu sunt îndeplinite în cazul de față, având în vedere că societatea Oltchim nu se află nici într-o regiune ultraperiferică, nici într-o regiune cu densitate scăzută a populației.

IX.2.   Compatibilitatea în temeiul liniilor directoare privind salvarea și restructurarea

| (107) | Astfel cum s-a arătat la punctul (70), Comisia este de părere că Oltchim ar trebui considerată o societate aflată în dificultate în conformitate cu definiția din liniile directoare privind salvarea și restructurarea. |
| --- | --- |

(107)

Astfel cum s-a arătat la punctul (70), Comisia este de părere că Oltchim ar trebui considerată o societate aflată în dificultate în conformitate cu definiția din liniile directoare privind salvarea și restructurarea.

| (108) | Comisia consideră că ajutorul pentru salvare sau restructurare acordat unei societăți este compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, dacă acesta este conform cu criteriile din liniile directoare privind salvarea și restructurarea. |
| --- | --- |

(108)

Comisia consideră că ajutorul pentru salvare sau restructurare acordat unei societăți este compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, dacă acesta este conform cu criteriile din liniile directoare privind salvarea și restructurarea.

| (109) | Ca societate aflată în dificultate, societatea Oltchim ar fi, în principiu, eligibilă pentru ajutor pentru salvare sau restructurare. Măsura 1, conversia datoriei în acțiuni, ar putea fi eligibilă în temeiul ajutoarelor pentru restructurare. În ceea ce privește garanția de stat, măsura 2 ar putea fi, în principiu, eligibilă atât în temeiul ajutoarelor pentru salvare, cât și al ajutoarelor pentru restructurare. Totuși, în ceea ce privește măsurile specifice, se pare că măsura 3 ar depăși complet domeniul de aplicare al liniilor directoare privind salvarea și restructurarea deoarece, pe de o parte, ajutoarele pentru salvare trebuie să constituie un sprijin financiar reversibil, sub forma unor garanții pentru credite sau credite și, pe de altă parte, un ajutor pentru restructurare ar trebui să includă operațiuni de restructurare. |
| --- | --- |

(109)

Ca societate aflată în dificultate, societatea Oltchim ar fi, în principiu, eligibilă pentru ajutor pentru salvare sau restructurare. Măsura 1, conversia datoriei în acțiuni, ar putea fi eligibilă în temeiul ajutoarelor pentru restructurare. În ceea ce privește garanția de stat, măsura 2 ar putea fi, în principiu, eligibilă atât în temeiul ajutoarelor pentru salvare, cât și al ajutoarelor pentru restructurare. Totuși, în ceea ce privește măsurile specifice, se pare că măsura 3 ar depăși complet domeniul de aplicare al liniilor directoare privind salvarea și restructurarea deoarece, pe de o parte, ajutoarele pentru salvare trebuie să constituie un sprijin financiar reversibil, sub forma unor garanții pentru credite sau credite și, pe de altă parte, un ajutor pentru restructurare ar trebui să includă operațiuni de restructurare.

| (110) | Cu toate acestea, în această etapă, criteriile pentru ajutorul compatibil pentru salvare sau restructurare, astfel cum sunt prevăzute în liniile directoare privind salvarea și restructurarea, nu par a fi îndeplinite nici în cazul măsurii 1, nici în cazul măsurii 2. În special:






  (a) | ajutor pentru salvare: există îndoieli cu privire la faptul că măsurile considerate ajutor pentru salvare ar fi limitate la minimum necesar, ar fi necesare din motive care țin de dificultăți sociale grave și nu ar avea efecte colaterale negative asupra altor state membre. În plus, garanțiile depășesc 6 luni; |
| --- | --- | --- |

(110)

Cu toate acestea, în această etapă, criteriile pentru ajutorul compatibil pentru salvare sau restructurare, astfel cum sunt prevăzute în liniile directoare privind salvarea și restructurarea, nu par a fi îndeplinite nici în cazul măsurii 1, nici în cazul măsurii 2. În special:

(a)

ajutor pentru salvare: există îndoieli cu privire la faptul că măsurile considerate ajutor pentru salvare ar fi limitate la minimum necesar, ar fi necesare din motive care țin de dificultăți sociale grave și nu ar avea efecte colaterale negative asupra altor state membre. În plus, garanțiile depășesc 6 luni;

| (b) | ajutor pentru restructurare: în lipsa unui plan de restructurare notificat (autoritățile române nu susțin eligibilitatea măsurilor ca ajutor pentru restructurare), Comisia nu poate evalua nici componentele planului de afaceri, printre care se numără măsurile de investiții și de modernizare, nici dacă măsurile ar restabili viabilitatea pe termen lung și dacă ar fi menținute la minimum, astfel încât să se evite denaturarea concurenței. |
| --- | --- |

(b)

ajutor pentru restructurare: în lipsa unui plan de restructurare notificat (autoritățile române nu susțin eligibilitatea măsurilor ca ajutor pentru restructurare), Comisia nu poate evalua nici componentele planului de afaceri, printre care se numără măsurile de investiții și de modernizare, nici dacă măsurile ar restabili viabilitatea pe termen lung și dacă ar fi menținute la minimum, astfel încât să se evite denaturarea concurenței.

IX.3.   Compatibilitatea în temeiul cadrului temporar

| (111) | Cadrul temporar stabilește criteriile pe baza cărora anumite măsuri menite să remedieze o perturbare gravă a economiei unui stat membru pot fi compatibile în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(111)

Cadrul temporar stabilește criteriile pe baza cărora anumite măsuri menite să remedieze o perturbare gravă a economiei unui stat membru pot fi compatibile în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE.

| (112) | Măsurile 1 și 3 nu sunt eligibile în temeiul cadrului temporar. În ceea ce privește măsura 2, garanțiile de stat pot fi în principiu acordate ca măsuri luate în temeiul cadrului temporar, în conformitate cu punctul 4.3.2. |
| --- | --- |

(112)

Măsurile 1 și 3 nu sunt eligibile în temeiul cadrului temporar. În ceea ce privește măsura 2, garanțiile de stat pot fi în principiu acordate ca măsuri luate în temeiul cadrului temporar, în conformitate cu punctul 4.3.2.

| (113) | Punctul 4.3.2 litera (d) din cadrul temporar prevede că, în cazul în care, printre altele, «valoarea maximă a împrumutului nu depășește costul salarial anual total al beneficiarului (inclusiv contribuțiile sociale, precum și costul cu personalul care lucrează în locațiile societății, dar care este oficial pe statul de plată al unor subcontractanți) pentru 2008», Comisia va considera ajutorul sub forma garanțiilor compatibil cu piața comună. Comisia este la curent cu faptul că autoritățile române intenționează să acorde societății Oltchim o garanție de 80 % din partea EximBank pentru un împrumut comercial de bază de 62 de milioane EUR în baza unei scheme existente (39). Având în vedere că această sumă pare să epuizeze costurile salariale ale societății pentru 2008, nu mai poate fi acordată nicio altă garanție în temeiul cadrului temporar și de aceea măsura 2 nu poate fi considerată compatibilă în temeiul cadrului temporar. |
| --- | --- |

(113)

Punctul 4.3.2 litera (d) din cadrul temporar prevede că, în cazul în care, printre altele, «valoarea maximă a împrumutului nu depășește costul salarial anual total al beneficiarului (inclusiv contribuțiile sociale, precum și costul cu personalul care lucrează în locațiile societății, dar care este oficial pe statul de plată al unor subcontractanți) pentru 2008», Comisia va considera ajutorul sub forma garanțiilor compatibil cu piața comună. Comisia este la curent cu faptul că autoritățile române intenționează să acorde societății Oltchim o garanție de 80 % din partea EximBank pentru un împrumut comercial de bază de 62 de milioane EUR în baza unei scheme existente (39). Având în vedere că această sumă pare să epuizeze costurile salariale ale societății pentru 2008, nu mai poate fi acordată nicio altă garanție în temeiul cadrului temporar și de aceea măsura 2 nu poate fi considerată compatibilă în temeiul cadrului temporar.

IX.4.   Concluzie privind compatibilitatea

| (114) | Pe baza celor de mai sus și având în vedere informațiile disponibile până în prezent, Comisia are îndoieli că măsurile respective în favoarea Oltchim sunt compatibile cu piața comună ca ajutoare pentru salvare sau pentru restructurare. În plus, Comisia nu consideră că măsurile sunt compatibile în temeiul cadrului temporar sau în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. |
| --- | --- |

(114)

Pe baza celor de mai sus și având în vedere informațiile disponibile până în prezent, Comisia are îndoieli că măsurile respective în favoarea Oltchim sunt compatibile cu piața comună ca ajutoare pentru salvare sau pentru restructurare. În plus, Comisia nu consideră că măsurile sunt compatibile în temeiul cadrului temporar sau în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale.

| (115) | Având în vedere presupunerea Comisiei potrivit căreia destinatarul este o societate aflată în dificultate, nu pare a fi aplicabilă nicio altă derogare în conformitate cu prevederile Tratatului CE. |
| --- | --- |

(115)

Având în vedere presupunerea Comisiei potrivit căreia destinatarul este o societate aflată în dificultate, nu pare a fi aplicabilă nicio altă derogare în conformitate cu prevederile Tratatului CE.

| (116) | În această etapă a procedurii, Comisia concluzionează că măsurile par a fi incompatibile cu piața comună. |
| --- | --- |

(116)

În această etapă a procedurii, Comisia concluzionează că măsurile par a fi incompatibile cu piața comună.

| (117) | Prin urmare, Comisia decide să inițieze procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu măsurile descrise. |
| --- | --- |

(117)

Prin urmare, Comisia decide să inițieze procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu măsurile descrise.

X.   DECIZIE

| (118) | În lumina considerentelor de mai sus, Comisia a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și solicită României să furnizeze, în termen de o lună de la primirea prezentei scrisori, toate documentele, informațiile și datele necesare pentru evaluarea măsurilor. |
| --- | --- |

(118)

În lumina considerentelor de mai sus, Comisia a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și solicită României să furnizeze, în termen de o lună de la primirea prezentei scrisori, toate documentele, informațiile și datele necesare pentru evaluarea măsurilor.

| (119) | Comisia reamintește României că va informa părțile interesate prin publicarea prezentei scrisori și a unui rezumat relevant al acesteia în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. De asemenea, Comisia va informa Autoritatea AELS de Supraveghere, trimițându-i o copie a prezentei scrisori. Toate aceste părți interesate vor fi invitate să își prezinte observațiile în termen de o lună de la data publicării prezentei.” |
| --- | --- |

(119)

Comisia reamintește României că va informa părțile interesate prin publicarea prezentei scrisori și a unui rezumat relevant al acesteia în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. De asemenea, Comisia va informa Autoritatea AELS de Supraveghere, trimițându-i o copie a prezentei scrisori. Toate aceste părți interesate vor fi invitate să își prezinte observațiile în termen de o lună de la data publicării prezentei.”

---

(1)  Linii directoare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013, JO C 54, 4.3.2006, p. 13.

1

(2)  Liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate, JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

2

(3)  Comunicarea Comisiei – Cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice, JO C 83, 7.4.2009, p. 1.

3

(4)  Potrivit unor articole de presă recente (a se vedea, de exemplu, articolul din 10 august 2009 disponibil la adresa http://www.wall-street.ro/articol/Companii/69414/Oltchim-concediaza-1-200-de-angajati-pana-la-sfarsitul-anului.html), Adunarea generală a acționarilor Oltchim a aprobat, la data de 6 august 2009, un plan de restructurare care prevede, printre altele, disponibilizarea unui număr de 1 206 angajați până la sfârșitul anului 2009. Potrivit aceluiași articol de presă, până la sfârșitul anului 2009 angajaților societății li se vor alătura 600 de noi angajați ca urmare a achiziționării și repunerii în activitate a furnizorului Arpechim.

4

(5)  Nr. 199-124 din 10 mai 1995, nr. 480 din 9 februarie 1998, nr. 511-514 din 29 septembrie 1998 și nr. 603 din 2000.

5

(6)  La momentul respectiv, creanța a fost transferată la agenția română «AVAB» (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Bancare), care, în mai 2004, a fuzionat cu agenția de privatizare APAPS (Autoritatea pentru Privatizare și Administrarea Participațiilor Statului) și a fost redenumită AVAS (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Statului).

6

(7)  Potrivit autorităților române, AVAS nu a fost autorizată prin Ordonanța de urgență a Guvernului (OUG) nr. 51/1998 să calculeze dobândă și penalități la sumele preluate în vederea recuperării.

7

(8)  În temeiul articolului 2 alineatul (2) din OUG nr. 45/2006.

8

(9)  Preambulul OUG nr. 45/2006 menționează că unul dintre obiectivele actului este «eliminarea riscului constatării existenței unui ajutor de stat ilegal acordat societății comerciale „Oltchim” – S.A. Râmnicu Vâlcea ca urmare a aprobării conversiei în acțiuni a creanței».

9

(10)  Potrivit autorităților române, această plată corespunde dobânzii și penalităților percepute pentru plățile suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în contul garanțiilor, în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006.

10

(11)  303 milioane RON din conversia revocată, plățile ulterioare în valoare de 205 milioane RON și penalități în valoare de 30 de milioane RON.

11

(12)  Textul original în limba română, disponibil online la http://www.cdep.ro/pls/legis/legis_pck.htp_act?ida=70059 ca «versiune propusă spre aprobare» are următorul conținut: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței.» Legea, împreună cu OUG nr. 45/2006, au fost ulterior anulate prin OUG nr. 163/2008.

12

(13)  Garanția de stat de 80 % aferentă sumei de 424 de milioane EUR face obiectul prezentei notificări. Garanția de 80 % acoperirea celorlalte 62 de milioane EUR va fi acordată în baza unui cadru temporar.

13

(14)  Câmpurile gri reprezintă previziuni.

14

(15)  Cifrele incluse în tabel sunt preluate din raportul Raiffeisen. Din cauza rotunjirilor, pot apărea ușoare diferențe.

15

(16)  Cifră negativă în anul precedent, procentajul de creștere nu este interpretabil.

16

(17)  «Earning before interest and taxes» – câștig înainte de plata dobânzilor și a impozitelor (venituri din exploatare – costuri de exploatare + alte venituri decât cele din exploatare).

17

(18)  «Earning before interest, taxes, depreciation and amortisation» – câștig înainte de plata dobânzilor, a impozitelor, înainte de depreciere și de amortizare.

18

(19)  Câștig înainte de plata impozitelor (profit net, dobândă EBT).

19

(20)  Corespunzător ratingului societății, care în prezent este CCC, urmând a fi redus ulterior în cazul în care ratingul societății se îmbunătățește.

20

(21)  Această operațiune, în valoare de 62 de milioane EUR, ar fi finanțată printr-un împrumut comercial garantat în proporție de 80 % de către EximBank, în baza unui cadru temporar aprobat de autoritățile române. Această garanție de stat nu face obiectul notificării din 17 iulie 2009.

21

(22)  Cauza C-303/88, Italia/Comisia (Lanerossi), Rec. 1991, p. I-1433, punctul 20; cauza T-358/94, Air France/Comisia, Rec. 1996, p. II-2109, punctul 70 și cauza T-296/97, Alitalia/Comisia, Rec. 2000, p. II-3871, punctul 80.

22

(23)  Cauzele conexate T-228/99 și T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale și Land Nordrhein-Westfalen/Comisia Rec. 2003, p. II-435, punctul 207.

23

(24)  Cauzele conexate T-228/99 și T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale și Land Nordrhein-Westfalen/Comisia Rec. 2003 p. II-435, punctul 314.

24

(25)  Cauza T-152/99, Hamsa, Rec. 2002, p. II-3049, punctul 126. A se vedea și cauza C-305/89, Italia/Comisia, Rec. 1991, p. I-1603, punctul 20, cauzele conexate C-278/92 – C-280/92, Spania/Comisia, Rec. 1994, p. I-4103, punctele 20-25, cauzele conexate T-126/96 și T-127/96, BFM și EFIM/Comisia, Rec. 1998, p. II-3437, punctul 79 și cauza T-296/97 Alitalia/Comisia, Rec. 2000, p. II-3871, punctul 96.

25

(26)  Cauza T-152/99, Hamsa, Rec. 2002, p. II-3049, punctul 168.

26

(27)  Trebuie remarcat faptul că autoritățile române nu contestă că celelalte elemente din definiția ajutorului de stat în afară de «avantaj», respectiv utilizarea resurselor de stat, selectivitatea și denaturarea concurenței și a schimburilor intracomunitare, sunt îndeplinite.

27

(28)  JO C 155, 20.6.2008, p. 10.

28

(29)  Punctul 3.2 din comunicarea privind garanțiile.

29

(30)  A se vedea, de exemplu, cauza T-152/99 Hamsa, la care s-a făcut referire mai sus.

30

(31)  Spre deosebire de tendința negativă care s-a accelerat rapid în ultimii cinci ani, din Tabelul 5 reiese faptul că cifrele EBITDA și EBT s-ar transforma rapid din negative în pozitive. De asemenea, atât EBIT, cât și EBITDA ar fi mai ridicate ca oricând în ultimii 5 ani, respectiv înainte de revocarea conversiei creanței în acțiuni și de declinul economic, într-un moment în care se afirmă că societatea se afla într-o situație bună, iar mediul de afaceri era unul sănătos.

31

(32)  Potrivit raportului Raiffeisen, costul total al fondurilor împrumutate cu garanții de stat se va situa la aproximativ 12 %, cu condiția ca prețul garanției să fie 3,8 %, ceea ce ar avea ca rezultat o plată efectivă a garanției în valoare de aproximativ 92,2 milioane EUR în perioada 2009-2019. Cu toate acestea, în notificarea transmisă, autoritățile române propun un comision mult mai mare, respectiv un procent inițial de 6,5 % p.a. pentru garanția de stat în valoare de 339,2 milioane EUR. Având în vedre amploarea împrumutului total, diferența dintre procentul presupus de 3,8 % și cel efectiv de 6,5 % ar avea un impact semnificativ asupra dobânzii percepute și asupra profitului net/fluxului de capital net al societății.

32

(33)  Oltchim a fost cotată la Bursa de Valori București. http://www.bvb.ro/ListedCompanies/SecurityDetail.aspx?s=OLT&t=2

33

Trebuie remarcat că societatea nu a plătit dividende din 2000, adică nici în anii în care conversia inițială era în vigoare și se presupunea că societatea nu se afla în dificultate.

(34)  De exemplu: investiție în 1994 (modernizarea instalației de electroliză cu membrană cu schimbare de ioni), Petrodesign SA București a previzionat o perioadă de rambursare de 6 ani și 8 luni, doar 77,25 % din sumă s-a rambursat până la 30 iunie 2008; pentru un alt proiect (modernizarea instalației de OXO-alcooli), Petrodesign SA București a previzionat, de asemenea, o perioadă de rambursare de 6 ani și 8 luni, doar 43,32 % s-au rambursat până la 30 iunie 2008; pentru o altă investiție realizată în 2004 (instalația de anhidridă ftalică dioftalat), IPROCHIM București a previzionat o perioadă de rambursare de 4 ani și 11 luni. Doar 45,61 % s-au recuperat până la 30 iunie 2008.

34

(35)  JO C 54, 4.3.2006, p. 13.

35

(36)  Liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate, JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

36

(37)  Comunicarea Comisiei – Cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice, JO C 83, 7.4.2009, p. 1.

37

(38)  JO C 73, 30.3.2007, p. 17.

38

(39)  Ajutor de stat N 286/09 – România, schemă de ajutor temporar pentru acordarea de ajutor sub forma unor garanții, Decizia Comisiei din 5 iunie 2009, nu este încă disponibilă.

39

---

| 29.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 321/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 321/36

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5734 – LGE/Unitymedia)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 321/12

| 1. | La data de 10 decembrie 2009, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1) (Regulamentul CE privind concentrările economice), prin care întreprinderea Liberty Global Europe N.V. („LGE”, Țările de Jos), aparținând întreprinderii Liberty Global Inc. („LGI”, SUA) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulament, controlul asupra întregii întreprinderi Unitymedia GmbH („Unitymedia”, Germania), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 10 decembrie 2009, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1) (Regulamentul CE privind concentrările economice), prin care întreprinderea Liberty Global Europe N.V. („LGE”, Țările de Jos), aparținând întreprinderii Liberty Global Inc. („LGI”, SUA) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulament, controlul asupra întregii întreprinderi Unitymedia GmbH („Unitymedia”, Germania), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii LGE: operator de rețele de cablu în nouă state membre ale UE și activă, de asemenea, prin intermediul unei filiale, în producția de programe TV, |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii LGE: operator de rețele de cablu în nouă state membre ale UE și activă, de asemenea, prin intermediul unei filiale, în producția de programe TV,

| — | în cazul întreprinderii Unitymedia: operator de rețea de cablu în bandă largă în statele federale germane Renania de Nord – Westfalia și Hessa. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Unitymedia: operator de rețea de cablu în bandă largă în statele federale germane Renania de Nord – Westfalia și Hessa.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301 sau 22967244) sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5734 – LGE/Unitymedia, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301 sau 22967244) sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5734 – LGE/Unitymedia, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 29.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 321/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 321/37

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5726 – Deutsche Bank/SAL.Oppenheim)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 321/13

| 1. | La data de 16 decembrie 2009, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Deutsche Bank AG dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulament controlul exclusiv asupra întregii întreprinderii Sal. Oppenheim jr & Cie. S.C.A. |
| --- | --- |

1.

La data de 16 decembrie 2009, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Deutsche Bank AG dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulament controlul exclusiv asupra întregii întreprinderii Sal. Oppenheim jr & Cie. S.C.A.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Deutsche Bank AG: operațiuni de depozit și credit, servicii de depozit și custodie, gestionarea mijloacelor de plată, servicii bancare private, gestionare de active, servicii bancare de investiții pentru persoane fizice, societăți și instituții, |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Deutsche Bank AG: operațiuni de depozit și credit, servicii de depozit și custodie, gestionarea mijloacelor de plată, servicii bancare private, gestionare de active, servicii bancare de investiții pentru persoane fizice, societăți și instituții,

| — | în cazul întreprinderii Sal. Oppenheim: operațiuni de depozit și credit, servicii bancare private, gestionare de active, servicii bancare de investiții, servicii de depozit și custodie, finanțarea exporturilor pentru persoane fizice, societăți și instituții. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Sal. Oppenheim: operațiuni de depozit și credit, servicii bancare private, gestionare de active, servicii bancare de investiții, servicii de depozit și custodie, finanțarea exporturilor pentru persoane fizice, societăți și instituții.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301 sau 22967244) sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5726 – Deutsche Bank/SAL.Oppenheim, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301 sau 22967244) sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5726 – Deutsche Bank/SAL.Oppenheim, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

ALTE ACTE

Comisie

| 29.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 321/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 321/38

---

Publicarea unei cereri de recunoaștere a unei mențiuni tradiționale în conformitate cu dispozițiile de la articolul 33 din Regulamentul (CE) nr. 607/2009 al Comisiei (1)

2009/C 321/14

Conform articolului 33 din Regulamentul (CE) nr. 607/2009 al Comisiei, o cerere de recunoaștere a unei mențiuni tradiționale se publică în Jurnalul Oficial, seria C, în scopul informării părților terțe de existența unei astfel de cereri, pentru ca acestea să se poată opune recunoașterii și protejării mențiunii tradiționale care face obiectul respectivei cereri.

PUBLICAREA UNEI CERERI DE RECUNOAȘTERE A UNEI MENȚIUNI TRADIȚIONALE ÎN CONFORMITATE CU ARTICOLUL 33 DIN REGULAMENTUL (CE) NR. 607/2009 AL COMISIEI

| Data primirii | 30.11.2009 |
| --- | --- |
| Număr de pagini | 1 |
| Limba de redactare a cererii | Engleză |
| Numărul dosarului | TDT/CZ/N0003 |

Data primirii

30.11.2009

Număr de pagini

1

Limba de redactare a cererii

Engleză

Numărul dosarului

TDT/CZ/N0003

Solicitantul:

| Autoritatea competentă a statului membru | : | CZ-Ministry of Agriculture |
| --- | --- | --- |
| Simona Hrabetova |
| Plant Commodities Dept. |
| Unit for Wine |
| Tesnov 17 |
| 117 05 Prague 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tel. +420 221812354 |
| Fax +420 221812367 |
| simona.hrabetova@mze.cz |

Autoritatea competentă a statului membru

:

CZ-Ministry of Agriculture

Simona Hrabetova

Plant Commodities Dept.

Unit for Wine

Tesnov 17

117 05 Prague 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel. +420 221812354

Fax +420 221812367

simona.hrabetova@mze.cz

Denumirea: CLARET

Mențiune tradițională în temeiul articolului 118u alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Limba:

| — | Articolul 31 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 607/2009 al Comisiei |
| --- | --- |

—

Articolul 31 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 607/2009 al Comisiei

Lista denumirilor de origine protejate sau a indicațiilor geografice protejate în cauză:

| — | Toate denumirile de origine protejată cehe din registru |
| --- | --- |

—

Toate denumirile de origine protejată cehe din registru

Categoriile de produse vitivinicole:

| — | Vin [anexa XIb la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului] |
| --- | --- |

—

Vin [anexa XIb la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului]

Definiție:

| — | Vin produs din struguri negri fără fermentarea cu pieliță. |
| --- | --- |

—

Vin produs din struguri negri fără fermentarea cu pieliță.

---

(1)  JO L 193, 24.7.2009, p. 60.

---

| 29.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 321/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 321/40

---

Publicarea unei cereri de recunoaștere a unei mențiuni tradiționale în conformitate cu dispozițiile de la articolul 33 din Regulamentul (CE) nr. 607/2009 al Comisiei (1)

2009/C 321/15

Conform articolului 33 din Regulamentul (CE) nr. 607/2009 al Comisiei, o cerere de recunoaștere a unei mențiuni tradiționale se publică în Jurnalul Oficial, seria C, în scopul informării părților terțe de existența unei astfel de cereri, pentru ca acestea să se poată opune recunoașterii și protejării mențiunii tradiționale care face obiectul respectivei cereri.

PUBLICAREA UNEI CERERI DE RECUNOAȘTERE A UNEI MENȚIUNI TRADIȚIONALE ÎN CONFORMITATE CU ARTICOLUL 33 DIN REGULAMENTUL (CE) NR. 607/2009 AL COMISIEI

| Data primirii | 30.11.2009 |
| --- | --- |
| Număr de pagini | 1 |
| Limba de redactare a cererii | Engleză |
| Numărul dosarului | TDT/CZ/N0002 |

Data primirii

30.11.2009

Număr de pagini

1

Limba de redactare a cererii

Engleză

Numărul dosarului

TDT/CZ/N0002

Solicitantul:

| Autoritatea competentă a statului membru | : | CZ-Ministry of Agriculture |
| --- | --- | --- |
| Simona Hrabetova |
| Plant Commodities Dept. |
| Unit for Wine |
| Tesnov 17 |
| 117 05 Prague 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tel. +420 221812354 |
| Fax +420 221812367 |
| simona.hrabetova@mze.cz |

Autoritatea competentă a statului membru

:

CZ-Ministry of Agriculture

Simona Hrabetova

Plant Commodities Dept.

Unit for Wine

Tesnov 17

117 05 Prague 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel. +420 221812354

Fax +420 221812367

simona.hrabetova@mze.cz

Denumirea: SUR LIE

Mențiune tradițională în temeiul articolului 118u alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Limba:

| — | Articolul 31 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 607/2009 al Comisiei |
| --- | --- |

—

Articolul 31 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 607/2009 al Comisiei

Lista denumirilor de origine protejate sau a indicațiilor geografice protejate în cauză:

| — | Toate denumirile de origine protejată cehe din registru |
| --- | --- |

—

Toate denumirile de origine protejată cehe din registru

Categoriile de produse vitivinicole:

| — | Vin [anexa XIb la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului] |
| --- | --- |

—

Vin [anexa XIb la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului]

Definiție:

| — | Vin lăsat în prezența drojdiei timp de cel puțin 6 luni pe parcursul producerii acestuia. |
| --- | --- |

—

Vin lăsat în prezența drojdiei timp de cel puțin 6 luni pe parcursul producerii acestuia.

---

(1)  JO L 193, 24.7.2009, p. 60.

---