# Europos Sąjungos C 285E/2009

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.CE2009.285.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 285E |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 52 tomas2009m. lapkričio 26d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.CE2009.285.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 285E

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

52 tomas2009m. lapkričio 26d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | Europos Parlamentas2008–2009 m. SESIJA2008 m. birželis 5 d. posedžiaiPRIIMTI TEKSTAIPosedžiu protokolai paskelbti OL C 189 E, 2008 7 26. |
| | |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2008 m. birželio 5 d., ketvirtadienis |
| 2009/C 285E/01 | Prekybos politikos įgyvendinimas, taikant veiksmingas importo ir eksporto taisykles ir procedūras2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl prekybos politikos įgyvendinimo, taikant veiksmingas importo ir eksporto taisykles ir procedūras (2007/2256(INI)) | 1 |
| 2009/C 285E/02 | Situacijos Gruzijoje pablogėjimas2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Gruzijoje | 7 |
| 2009/C 285E/03 | 2006 m. metinis pranešimas apie BUSP2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos metinio pranešimo Europos Parlamentui dėl pagrindinių ES bendrosios užsienio ir saugumo politikos (BUSP) aspektų ir esminių pasirinkimų, pateikto Europos Parlamentui pagal 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo G punkto 43 dalį – 2006 m. (2007/2219(INI)) | 11 |
| 2009/C 285E/04 | Europos saugumo strategija ir ESGP2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos saugumo strategijos ir ESGP įgyvendinimo (2008/2003(INI)) | 23 |
| 2009/C 285E/05 | ES ir Jungtinių Valstijų aukščiausio lygio susitikimas2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vyksiančio ES ir JAV aukščiausio lygio susitikimo | 32 |
| 2009/C 285E/06 | Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl iniciatyvos Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga | 39 |
| 2009/C 285E/07 | Jaunųjų ūkininkų ateitis pagal vykdomą BŽŪP reformą2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl jaunųjų ūkininkų ateities pagal vykdomą BŽŪP reformą (2007/2194(INI)) | 43 |
| 2009/C 285E/08 | AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos darbas 2007 m.2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos darbo 2007 m. (2007/2180(INI)) | 51 |
| 2009/C 285E/09 | Konkurencija. Mažmeninės bankininkystės sektoriaus tyrimas2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl konkurencijos. Mažmeninės bankininkystės sektoriaus tyrimas (2007/2201(INI)) | 55 |
| 2009/C 285E/10 | Mažmeninės finansinės paslaugos bendrojoje rinkoje2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Žaliosios knygos dėl mažmeninių finansinių paslaugų bendrojoje rinkoje (2007/2287(INI)) | 61 |
| 2009/C 285E/11 | Reumatinės ligosEuropos Parlamento pareiškimas dėl reumatinių ligų | 67 |
| | |
| | Europos Parlamentas |
| | 2008 m. birželio 5 d., ketvirtadienis |
| 2009/C 285E/12 | Konkrečios žemės ūkio priemonės mažosioms Egėjo jūros saloms *2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1405/2006, nustatantį konkrečias žemės ūkio priemones mažosioms Egėjo jūros saloms, ir pataisančio Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 (COM(2008)0168 – C6-0175/2008 – 2008/0065(CNS)) | 69 |
| 2009/C 285E/13 | Taisomojo biudžeto projektas Nr. 3/20082008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2008 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto projekto Nr. 3/2008, III skirsnis – Komisija ir VI skirsnis – Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (9903/2008 – C6-0206/2008 – 2008/2095(BUD)) | 70 |
| 2009/C 285E/14 | Taisomojo biudžeto projektas Nr. 4/20082008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2008 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto projekto Nr. 4/2008, III skirsnis — Komisija (9904/2008 – C6-0207/2008 – 2008/2094(BUD)) | 71 |
| 2009/C 285E/15 | Kovos su korupcija kontaktinių punktų tinklas *2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Vokietijos Federacinės Respublikos iniciatyvos, siekiant priimti Tarybos sprendimą dėl kovos su korupcija kontaktinių punktų tinklo (11231/2007 – C6-0240/2007 – 2007/0809(CNS)) | 72 |
| 2009/C 285E/16 | Bendrijos kovos su nelegalia, neatskaitinga ir nereglamentuota žvejyba sistema *2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, nustatančio Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruotai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (COM(2007)0602 – C6-0454/2007 – 2007/0223(CNS)) | 74 |
| 2009/C 285E/17 | Pažeidžiamų jūrų ekosistemų atviroje jūroje apsauga nuo dugniniais žvejybos įrankiais daromo neigiamo poveikio *2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl pažeidžiamų jūrų ekosistemų atviroje jūroje apsaugos nuo dugniniais žvejybos įrankiais daromo neigiamo poveikio (COM(2007)0605 – C6-0453/2007 – 2007/0224(CNS)) | 90 |
| 2009/C 285E/18 | ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimas2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl ES solidarumo fondo mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 26 punktą (COM(2008)0200 – C6-0164/2008 – 2008/2091(ACI)) | 96 |
| 2009/C 285E/19 | Patekimas į keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką (nauja redakcija) ***I2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrųjų patekimo į keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių (nauja redakcija) (COM(2007)0264 – C6-0147/2007 – 2007/0097(COD)) | 98 |
| P6_TC1-COD(2007)0097Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. birželio 5 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008 dėl bendrųjų patekimo į keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių ir iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 561/2006 (nauja redakcija) | 99 |
| 2009/C 285E/20 | Maisto produktų higiena ***I2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą Nr. 11 dėl diskriminacijos panaikinimo transporto įkainių ir sąlygų atžvilgiu įgyvendinant Europos ekonominės bendrijos steigimo sutarties 79 straipsnio 3 dalį ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 852/2004 dėl maisto produktų higienos (COM(2007)0090 – C6-0211/2007 – 2007/0037B(COD)) | 122 |
| P6_TC1-COD(2007)0037BEuropos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. birželio 5 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. ..../2008, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 852/2004 dėl maisto produktų higienos | 123 |
| 2009/C 285E/21 | Draudimas vartoti gyvulininkystėje tam tikras medžiagas, turinčias hormoninį ar tirostatinį poveikį, ir beta agonistus ***I2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 96/22/EB dėl draudimo vartoti gyvulininkystėje tam tikras medžiagas, turinčias hormoninį ar tirostatinį poveikį, bei beta agonistus (COM(2007)0292 – C6-0154/2007 – 2007/0102(COD)) | 125 |
| P6_TC1-COD(2007)0102Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. birželio 5 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/..../EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 96/22/EB dėl draudimo vartoti gyvulininkystėje tam tikras medžiagas, turinčias hormoninį ar tirostatinį poveikį, bei beta agonistus | 125 |
| 2009/C 285E/22 | Bendrųjų tarifų lengvatos nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d. *2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d., iš dalies keičiančio Reglamentus (EB) Nr. 552/97, (EB) Nr. 1933/2006 ir Komisijos reglamentus (EB) Nr. 964/2007 ir (EB) Nr. 1100/2006 (COM(2007)0857 – C6-0051/2008 – 2007/0289(CNS)) | 126 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

Europos Parlamentas2008–2009 m. SESIJA2008 m. birželis 5 d. posedžiaiPRIIMTI TEKSTAIPosedžiu protokolai paskelbti OL C 189 E, 2008 7 26.

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2008 m. birželio 5 d., ketvirtadienis

2009/C 285E/01

Prekybos politikos įgyvendinimas, taikant veiksmingas importo ir eksporto taisykles ir procedūras2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl prekybos politikos įgyvendinimo, taikant veiksmingas importo ir eksporto taisykles ir procedūras (2007/2256(INI))

1

2009/C 285E/02

Situacijos Gruzijoje pablogėjimas2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Gruzijoje

7

2009/C 285E/03

2006 m. metinis pranešimas apie BUSP2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos metinio pranešimo Europos Parlamentui dėl pagrindinių ES bendrosios užsienio ir saugumo politikos (BUSP) aspektų ir esminių pasirinkimų, pateikto Europos Parlamentui pagal 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo G punkto 43 dalį – 2006 m. (2007/2219(INI))

11

2009/C 285E/04

Europos saugumo strategija ir ESGP2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos saugumo strategijos ir ESGP įgyvendinimo (2008/2003(INI))

23

2009/C 285E/05

ES ir Jungtinių Valstijų aukščiausio lygio susitikimas2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vyksiančio ES ir JAV aukščiausio lygio susitikimo

32

2009/C 285E/06

Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl iniciatyvos Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga

39

2009/C 285E/07

Jaunųjų ūkininkų ateitis pagal vykdomą BŽŪP reformą2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl jaunųjų ūkininkų ateities pagal vykdomą BŽŪP reformą (2007/2194(INI))

43

2009/C 285E/08

AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos darbas 2007 m.2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos darbo 2007 m. (2007/2180(INI))

51

2009/C 285E/09

Konkurencija. Mažmeninės bankininkystės sektoriaus tyrimas2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl konkurencijos. Mažmeninės bankininkystės sektoriaus tyrimas (2007/2201(INI))

55

2009/C 285E/10

Mažmeninės finansinės paslaugos bendrojoje rinkoje2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Žaliosios knygos dėl mažmeninių finansinių paslaugų bendrojoje rinkoje (2007/2287(INI))

61

2009/C 285E/11

Reumatinės ligosEuropos Parlamento pareiškimas dėl reumatinių ligų

67

Europos Parlamentas

2008 m. birželio 5 d., ketvirtadienis

2009/C 285E/12

Konkrečios žemės ūkio priemonės mažosioms Egėjo jūros saloms *2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1405/2006, nustatantį konkrečias žemės ūkio priemones mažosioms Egėjo jūros saloms, ir pataisančio Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 (COM(2008)0168 – C6-0175/2008 – 2008/0065(CNS))

69

2009/C 285E/13

Taisomojo biudžeto projektas Nr. 3/20082008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2008 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto projekto Nr. 3/2008, III skirsnis – Komisija ir VI skirsnis – Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (9903/2008 – C6-0206/2008 – 2008/2095(BUD))

70

2009/C 285E/14

Taisomojo biudžeto projektas Nr. 4/20082008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2008 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto projekto Nr. 4/2008, III skirsnis — Komisija (9904/2008 – C6-0207/2008 – 2008/2094(BUD))

71

2009/C 285E/15

Kovos su korupcija kontaktinių punktų tinklas *2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Vokietijos Federacinės Respublikos iniciatyvos, siekiant priimti Tarybos sprendimą dėl kovos su korupcija kontaktinių punktų tinklo (11231/2007 – C6-0240/2007 – 2007/0809(CNS))

72

2009/C 285E/16

Bendrijos kovos su nelegalia, neatskaitinga ir nereglamentuota žvejyba sistema *2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, nustatančio Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruotai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (COM(2007)0602 – C6-0454/2007 – 2007/0223(CNS))

74

2009/C 285E/17

Pažeidžiamų jūrų ekosistemų atviroje jūroje apsauga nuo dugniniais žvejybos įrankiais daromo neigiamo poveikio *2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl pažeidžiamų jūrų ekosistemų atviroje jūroje apsaugos nuo dugniniais žvejybos įrankiais daromo neigiamo poveikio (COM(2007)0605 – C6-0453/2007 – 2007/0224(CNS))

90

2009/C 285E/18

ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimas2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl ES solidarumo fondo mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 26 punktą (COM(2008)0200 – C6-0164/2008 – 2008/2091(ACI))

96

2009/C 285E/19

Patekimas į keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką (nauja redakcija) ***I2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrųjų patekimo į keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių (nauja redakcija) (COM(2007)0264 – C6-0147/2007 – 2007/0097(COD))

98

P6_TC1-COD(2007)0097Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. birželio 5 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008 dėl bendrųjų patekimo į keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių ir iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 561/2006 (nauja redakcija)

99

2009/C 285E/20

Maisto produktų higiena ***I2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą Nr. 11 dėl diskriminacijos panaikinimo transporto įkainių ir sąlygų atžvilgiu įgyvendinant Europos ekonominės bendrijos steigimo sutarties 79 straipsnio 3 dalį ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 852/2004 dėl maisto produktų higienos (COM(2007)0090 – C6-0211/2007 – 2007/0037B(COD))

122

P6_TC1-COD(2007)0037BEuropos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. birželio 5 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. ..../2008, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 852/2004 dėl maisto produktų higienos

123

2009/C 285E/21

Draudimas vartoti gyvulininkystėje tam tikras medžiagas, turinčias hormoninį ar tirostatinį poveikį, ir beta agonistus ***I2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 96/22/EB dėl draudimo vartoti gyvulininkystėje tam tikras medžiagas, turinčias hormoninį ar tirostatinį poveikį, bei beta agonistus (COM(2007)0292 – C6-0154/2007 – 2007/0102(COD))

125

P6_TC1-COD(2007)0102Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. birželio 5 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/..../EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 96/22/EB dėl draudimo vartoti gyvulininkystėje tam tikras medžiagas, turinčias hormoninį ar tirostatinį poveikį, bei beta agonistus

125

2009/C 285E/22

Bendrųjų tarifų lengvatos nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d. *2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d., iš dalies keičiančio Reglamentus (EB) Nr. 552/97, (EB) Nr. 1933/2006 ir Komisijos reglamentus (EB) Nr. 964/2007 ir (EB) Nr. 1100/2006 (COM(2007)0857 – C6-0051/2008 – 2007/0289(CNS))

126

| Simbolių paaiškinimai






  - | Bendradarbiavimo procedūra |
| --- | --- |
| **I | Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| **II | Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Bendradarbiavimo procedūra

**I

Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas

**II

Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas

***

Pritarimo procedūra

***I

Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas

***III

Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra priklauso nuo Komisijos siūlomo teisinio pagrindo)

Politiniai pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▐.

Atitinkamų tarnybų techniniai pataisymai ir pritaikymai: naujas arba pakeistas tekstas žymimas kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ║.

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

Europos Parlamentas2008–2009 m. SESIJA2008 m. birželis 5 d. posedžiaiPRIIMTI TEKSTAIPosedžiu protokolai paskelbti OL C 189 E, 2008 7 26.

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2008 m. birželio 5 d., ketvirtadienis

| 26.11.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 285/1

---

2008 m. birželio 5 d., ketvirtadienisPrekybos politikos įgyvendinimas, taikant veiksmingas importo ir eksporto taisykles ir procedūras

P6_TA(2008)0247

2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl prekybos politikos įgyvendinimo, taikant veiksmingas importo ir eksporto taisykles ir procedūras (2007/2256(INI))

2009/C 285 E/01

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 23-31, 95, 133 ir 135 straipsnius,

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 13 d. Lisabonos sutartį, kurią šiuo metu ratifikuoja valstybės narės,

atsižvelgdamas į 1950 m. gruodžio 15 d. Briuselyje pasirašytą ir 1952 m. lapkričio 4 d. įsigaliojusią konvenciją, įsteigiančią Muitinių bendradarbiavimo tarybą,

atsižvelgdamas į 1994 m. Bendrąjį susitarimą dėl tarifų ir prekybos (GATT), ypač į jo V, VIII ir X straipsnius,

atsižvelgdamas į 1996 m. gruodžio 13 d. Singapūre priimtą Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) ministrų deklaraciją, ypač į jos 21 punktą,

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 14 d. Dohoje priimtą PPO ministrų deklaraciją, ypač į jos 27 punktą,

atsižvelgdamas į 2004 m. rugpjūčio 1 d. priimtą PPO Generalinės Tarybos sprendimą, ypač į jo D priedą dėl derybų būdų derantis dėl prekybos palengvinimo,

atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 18 d. Honkonge priimtą PPO ministrų deklaraciją, ypač į jos 33 punktą ir E priedą,

atsižvelgdamas į Specialiosios grupės ir PPO Ginčų sprendimo tarybos ataskaitas byloje (WT/DS315) Europos Bendrijos – tam tikri muitinės klausimai,

atsižvelgdamas į 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2913/92, nustatantį Bendrijos muitinės kodeksą (1),

atsižvelgdamas į savo poziciją, priimtą 2008 m. vasario 19 d. per antrąjį svarstymą, dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, nustatantį Bendrijos muitinės kodeksą (Modernizuotas muitinės kodeksas) (2),

atsižvelgdamas į 2008 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 70/2008/EB dėl nepopierinės muitinės ir verslo aplinkos (3),

atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, nustatantį Bendrijos muitinių veiksmų programą (Muitinė 2013) (COM(2006)0201),

atsižvelgdamas į 2005 m. kovo 16 d. Komisijos komunikatą „Kilmės taisyklės preferenciniuose prekybos susitarimuose – Ateities gairės“ (COM(2005)0100),

atsižvelgdamas į 2008 m. balandžio 1 d. Komisijos komunikatą „Muitų sąjungos raidos strategija“ (COM(2008)0169),

atsižvelgdamas į Komisijos reglamento projektą dėl bendrosios lengvatų sistemos kilmės taisyklių (TAXUD 2046/2007), kurį šiuo metu svarsto Muitinės kodekso komitetas,

atsižvelgdamas į tarptautinę muitinės procedūrų supaprastinimo ir suderinimo konvenciją (Kioto konvencija) su pakeitimais,

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Bendrijų stojimo į Pasaulio muitinių organizaciją (PMO) bei laikino teisių ir pareigų, kurios yra identiškos esamų narių teisėms ir pareigoms, įgyvendinimo bei vykdymo (COM(2007)0252),

atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 15 d. Komisijos muitų ir mokesčių sąjungos generalinio direktorato galutinę ataskaitą dėl muitinių vaidmens ateityje,

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 19 d. Parlamento tarptautinės prekybos komitete įvykusių klausymų dėl prekybos politikos įgyvendinimo, taikant veiksmingas importo ir eksporto taisykles ir procedūras, protokolus,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A6-0184/2008),

| A. | kadangi muitų sąjunga yra viena iš istorinių priemonių, kurių pagrindu sukurta ekonominė ir politinė Europos žemyno integracija, |
| --- | --- |

A.

kadangi muitų sąjunga yra viena iš istorinių priemonių, kurių pagrindu sukurta ekonominė ir politinė Europos žemyno integracija,

| B. | kadangi muitų sąjungos ir bendros prekybos politikos sąvokos reiškia tą patį, |
| --- | --- |

B.

kadangi muitų sąjungos ir bendros prekybos politikos sąvokos reiškia tą patį,

| C. | kadangi Europos Sąjungos importo ir eksporto taisyklės ir procedūros vis dar turi esminės įtakos sklandžiam vidaus rinkos veikimui, |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos Sąjungos importo ir eksporto taisyklės ir procedūros vis dar turi esminės įtakos sklandžiam vidaus rinkos veikimui,

| D. | kadangi laikui bėgant įvyko svarbių bendros prekybos politikos pokyčių, dėl kurių teko ir vis dar reikia nuolat keisti importo ir eksporto taisykles ir procedūras, |
| --- | --- |

D.

kadangi laikui bėgant įvyko svarbių bendros prekybos politikos pokyčių, dėl kurių teko ir vis dar reikia nuolat keisti importo ir eksporto taisykles ir procedūras,

| E. | kadangi bendra prekybos politika gali veikti tik laikantis veiksmingų prekių importo ir eksporto taisyklių bei procedūrų, |
| --- | --- |

E.

kadangi bendra prekybos politika gali veikti tik laikantis veiksmingų prekių importo ir eksporto taisyklių bei procedūrų,

| F. | kadangi Europos Sąjungos ir tarptautinių importo ir eksporto taisyklių ir procedūrų supaprastinimas ir modernizavimas turi strateginės reikšmės konkurencijai prekybos srityje, |
| --- | --- |

F.

kadangi Europos Sąjungos ir tarptautinių importo ir eksporto taisyklių ir procedūrų supaprastinimas ir modernizavimas turi strateginės reikšmės konkurencijai prekybos srityje,

| G. | kadangi mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) būdingi sunkumai, susiję su muitinės taisyklių ir procedūrų įsisavinimu, dėl kurių šioms įmonėms dažnai sunkiau dalyvauti tarptautinėje prekyboje ir visapusiškai pasinaudoti globalizacijos sudarytomis galimybėmis, |
| --- | --- |

G.

kadangi mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) būdingi sunkumai, susiję su muitinės taisyklių ir procedūrų įsisavinimu, dėl kurių šioms įmonėms dažnai sunkiau dalyvauti tarptautinėje prekyboje ir visapusiškai pasinaudoti globalizacijos sudarytomis galimybėmis,

| H. | kadangi teisingas importuojamų prekių tarifinės klasifikacijos, kilmės ir vertės nustatymas būtinas tinkamam bendro muitų tarifo, tarifų lengvatų, antidempingo ir antisubsidinių priemonių bei daugelio kitų prekybos politikos priemonių taikymui, |
| --- | --- |

H.

kadangi teisingas importuojamų prekių tarifinės klasifikacijos, kilmės ir vertės nustatymas būtinas tinkamam bendro muitų tarifo, tarifų lengvatų, antidempingo ir antisubsidinių priemonių bei daugelio kitų prekybos politikos priemonių taikymui,

| I. | kadangi per daug apsunkinančios arba lėtos muitinės taisyklės ir procedūros apsunkina tarptautinę prekybą, be to, jas ūkio subjektai, tarp jų ir MVĮ, laiko viena iš didžiausių netarifinių prekybos kliūčių, |
| --- | --- |

I.

kadangi per daug apsunkinančios arba lėtos muitinės taisyklės ir procedūros apsunkina tarptautinę prekybą, be to, jas ūkio subjektai, tarp jų ir MVĮ, laiko viena iš didžiausių netarifinių prekybos kliūčių,

| J. | kadangi šiandien muitinių vaidmuo nuo paprasčiausio muitų surinkimo, kuris yra svarbi, bet per pastaruosius dvidešimt metų gerokai sumenkusi funkcija, krypsta netarifinių priemonių, pvz., saugumo ir saugos, kovos su klastojimu, pinigų plovimu ir narkotikais, taikymo link, taip pat priemonių, susijusių su sveikatos, aplinkos ir vartotojų apsauga, taikymo link, nepamirštant ir PVM bei importo akcizų surinkimo arba šių mokesčių netaikymo eksportui ir, žinoma, Europos Sąjungos prekybos politikos laikymosi, |
| --- | --- |

J.

kadangi šiandien muitinių vaidmuo nuo paprasčiausio muitų surinkimo, kuris yra svarbi, bet per pastaruosius dvidešimt metų gerokai sumenkusi funkcija, krypsta netarifinių priemonių, pvz., saugumo ir saugos, kovos su klastojimu, pinigų plovimu ir narkotikais, taikymo link, taip pat priemonių, susijusių su sveikatos, aplinkos ir vartotojų apsauga, taikymo link, nepamirštant ir PVM bei importo akcizų surinkimo arba šių mokesčių netaikymo eksportui ir, žinoma, Europos Sąjungos prekybos politikos laikymosi,

| K. | kadangi PPO ir Dohos raunde nuo 2004 m. rugpjūčio mėn. buvo dedamos didelės pastangos siekiant sudaryti daugiašalį privalomo pobūdžio susitarimą dėl prekybos palengvinimo, taip pat kadangi daugeliui besivystančių šalių nelengva finansuoti pasienyje taikomas priemones, kurios buvo pasiūlytos šių derybų metu, |
| --- | --- |

K.

kadangi PPO ir Dohos raunde nuo 2004 m. rugpjūčio mėn. buvo dedamos didelės pastangos siekiant sudaryti daugiašalį privalomo pobūdžio susitarimą dėl prekybos palengvinimo, taip pat kadangi daugeliui besivystančių šalių nelengva finansuoti pasienyje taikomas priemones, kurios buvo pasiūlytos šių derybų metu,

| L. | kadangi besivystančios šalys susiduria su tam tikrais veiksmingų muitinės sistemų kūrimo sunkumais, ypač susijusiais su infrastruktūra, įranga bei darbuotojų kvalifikacijos kėlimu ir jų sąžiningumu, |
| --- | --- |

L.

kadangi besivystančios šalys susiduria su tam tikrais veiksmingų muitinės sistemų kūrimo sunkumais, ypač susijusiais su infrastruktūra, įranga bei darbuotojų kvalifikacijos kėlimu ir jų sąžiningumu,

| M. | kadangi pagrindinis prekybos palengvinimo tikslas turi būti derinamas su ne mažiau svarbiu kontrolės veiksmingumo tikslu, |
| --- | --- |

M.

kadangi pagrindinis prekybos palengvinimo tikslas turi būti derinamas su ne mažiau svarbiu kontrolės veiksmingumo tikslu,

| N. | kadangi susirūpinimas dėl asmenų ir turto saugumo atlieka vis didesnį vaidmenį nustatant ir taikant muitinės taisykles bei procedūras, ypač kai kurių didelių Europos Sąjungos prekybos partnerių, |
| --- | --- |

N.

kadangi susirūpinimas dėl asmenų ir turto saugumo atlieka vis didesnį vaidmenį nustatant ir taikant muitinės taisykles bei procedūras, ypač kai kurių didelių Europos Sąjungos prekybos partnerių,

| O. | kadangi Europos vartotojų apsaugos reikalavimai, ypač susiję su sveikata ir sauga, turėtų būti taikomi visiems produktams, esantiems laisvoje apyvartoje vidaus rinkoje, neatsižvelgiant į jų kilmę, |
| --- | --- |

O.

kadangi Europos vartotojų apsaugos reikalavimai, ypač susiję su sveikata ir sauga, turėtų būti taikomi visiems produktams, esantiems laisvoje apyvartoje vidaus rinkoje, neatsižvelgiant į jų kilmę,

| P. | kadangi plintantis informacinių ir kitų šiuolaikinių technologijų naudojimas gerokai padidina muitinės operacijų ir prekių kontrolės našumą ir greitį, |
| --- | --- |

P.

kadangi plintantis informacinių ir kitų šiuolaikinių technologijų naudojimas gerokai padidina muitinės operacijų ir prekių kontrolės našumą ir greitį,

| Q. | kadangi būtina atsižvelgti į suderinamumo reikalavimus, susijusius su tokios įrangos naudojimu, taip pat į atitinkamoms valdžios institucijoms ir ūkio subjektams dėl šio naudojimo kylančias išlaidas, |
| --- | --- |

Q.

kadangi būtina atsižvelgti į suderinamumo reikalavimus, susijusius su tokios įrangos naudojimu, taip pat į atitinkamoms valdžios institucijoms ir ūkio subjektams dėl šio naudojimo kylančias išlaidas,

| R. | kadangi Europos Sąjungos sutartyje tarp naujų pagrindinių tikslų, nurodytų jos 3 straipsnio 5 dalyje (šiuo metu atitinkančioje 2 straipsnio 5 dalį, kuri iš dalies pakeista Lisabonos sutarties 1 straipsnio 4 punktu), numatyta, kad santykiuose su likusiu pasauliu Europos Sąjunga prisideda prie savo piliečių apsaugos; kadangi šios Sutarties 3 straipsnio 2 dalyje (šiuo metu atitinkančioje 2 straipsnio 2 dalį, kuri taip pat iš dalies pakeista Lisabonos sutarties 1 straipsnio 4 punktu), be to, nurodoma, kad Europos Sąjunga savo piliečiams siūlo vidaus sienų neturinčią laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje laisvas asmenų judėjimas užtikrinamas, be kita ko, kartu taikant atitinkamas išorės sienų kontrolės priemones, |
| --- | --- |

R.

kadangi Europos Sąjungos sutartyje tarp naujų pagrindinių tikslų, nurodytų jos 3 straipsnio 5 dalyje (šiuo metu atitinkančioje 2 straipsnio 5 dalį, kuri iš dalies pakeista Lisabonos sutarties 1 straipsnio 4 punktu), numatyta, kad santykiuose su likusiu pasauliu Europos Sąjunga prisideda prie savo piliečių apsaugos; kadangi šios Sutarties 3 straipsnio 2 dalyje (šiuo metu atitinkančioje 2 straipsnio 2 dalį, kuri taip pat iš dalies pakeista Lisabonos sutarties 1 straipsnio 4 punktu), be to, nurodoma, kad Europos Sąjunga savo piliečiams siūlo vidaus sienų neturinčią laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje laisvas asmenų judėjimas užtikrinamas, be kita ko, kartu taikant atitinkamas išorės sienų kontrolės priemones,

| S. | kadangi, nors Europos Sąjungos muitinių taisyklės ir procedūros nustatomos ir priimamos Bendrijos lygmeniu, jų veiksmingas įgyvendinimas priklauso nuo nacionalinių valstybių narių muitinių, |
| --- | --- |

S.

kadangi, nors Europos Sąjungos muitinių taisyklės ir procedūros nustatomos ir priimamos Bendrijos lygmeniu, jų veiksmingas įgyvendinimas priklauso nuo nacionalinių valstybių narių muitinių,

| T. | kadangi PMO tarptautinio muitinių bendradarbiavimo veikla atlieka svarbų prekybos skatinimo vaidmenį, |
| --- | --- |

T.

kadangi PMO tarptautinio muitinių bendradarbiavimo veikla atlieka svarbų prekybos skatinimo vaidmenį,

Eksporto ir importo taisyklių ir procedūrų svarba

| 1. | pabrėžia importo ir eksporto taisyklių bei procedūrų, taikomų įgyvendinant prekybos politiką, veiksmingumo svarbą; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia importo ir eksporto taisyklių bei procedūrų, taikomų įgyvendinant prekybos politiką, veiksmingumo svarbą;

| 2. | primena, kad bet kokių prekybos politikos priemonių veiksmingumas labai priklauso nuo Europos Sąjungos gebėjimo užtikrinti tinkamą jų taikymą; kad taip pat esama prekybos apsaugos bei visų rūšių tarifų lengvatų priemonių, kurias Europos Sąjunga taiko įvairiems savo partneriams; kad netaikytina arba sunkiai taikoma muitinės priemonė yra neveiksminga ir prekyboje gali sukelti didelių konkurencijos iškraipymų, didelę ekonominę bei socialinę žalą ir (arba) žalą aplinkai; |
| --- | --- |

2.

primena, kad bet kokių prekybos politikos priemonių veiksmingumas labai priklauso nuo Europos Sąjungos gebėjimo užtikrinti tinkamą jų taikymą; kad taip pat esama prekybos apsaugos bei visų rūšių tarifų lengvatų priemonių, kurias Europos Sąjunga taiko įvairiems savo partneriams; kad netaikytina arba sunkiai taikoma muitinės priemonė yra neveiksminga ir prekyboje gali sukelti didelių konkurencijos iškraipymų, didelę ekonominę bei socialinę žalą ir (arba) žalą aplinkai;

| 3. | apgailestauja, kad kai kurių prekybos politikos priemonių įgyvendinimas muitinėse iki šiol nėra tinkamai įvertintas ir į tai nėra atsižvelgta; primena kaip pavyzdį problemas, iškilusias 2005 m. įgyvendinant 2005 m. birželio 10 d. susitarimo su Kinija dėl tekstilės ir drabužių importo memorandumą; |
| --- | --- |

3.

apgailestauja, kad kai kurių prekybos politikos priemonių įgyvendinimas muitinėse iki šiol nėra tinkamai įvertintas ir į tai nėra atsižvelgta; primena kaip pavyzdį problemas, iškilusias 2005 m. įgyvendinant 2005 m. birželio 10 d. susitarimo su Kinija dėl tekstilės ir drabužių importo memorandumą;

| 4. | reikalauja geresnio Komisijos tarnybų, atsakingų už prekybos ir muitų politiką, bendradarbiavimo, šias tarnybas dažniau įtraukiant į derybų grupes dėl prekybos susitarimų; |
| --- | --- |

4.

reikalauja geresnio Komisijos tarnybų, atsakingų už prekybos ir muitų politiką, bendradarbiavimo, šias tarnybas dažniau įtraukiant į derybų grupes dėl prekybos susitarimų;

| 5. | ragina Komisiją ypatingą dėmesį skirti problemoms, su kuriomis susiduria MVĮ, visų pirma kuo pigiau palengvinti jų informacinių sistemų suderinimą su muitinės naudojamomis sistemomis bei supaprastinti reikalavimus įgyti įgalioto ūkinės veiklos vykdytojo statusą; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją ypatingą dėmesį skirti problemoms, su kuriomis susiduria MVĮ, visų pirma kuo pigiau palengvinti jų informacinių sistemų suderinimą su muitinės naudojamomis sistemomis bei supaprastinti reikalavimus įgyti įgalioto ūkinės veiklos vykdytojo statusą;

| 6. | pritaria Europos bendrijos priėmimui į visateises PMO nares nuo 2007 m. liepos 1 d., kuris patvirtina jos tarptautinės patirties muitų politikos srityje pripažinimą ir gali tik sustiprinti vidaus sanglaudą; ragina Komisiją palaikyti šią organizaciją; |
| --- | --- |

6.

pritaria Europos bendrijos priėmimui į visateises PMO nares nuo 2007 m. liepos 1 d., kuris patvirtina jos tarptautinės patirties muitų politikos srityje pripažinimą ir gali tik sustiprinti vidaus sanglaudą; ragina Komisiją palaikyti šią organizaciją;

Tarifinė klasifikacija, vertė, kilmė ir ekonominė sistema

| 7. | primena ypatingą tarifinės klasifikacijos, prekių vertės ir kilmės (preferencinės ir nepreferencinės) nustatymo taisyklių svarbą; |
| --- | --- |

7.

primena ypatingą tarifinės klasifikacijos, prekių vertės ir kilmės (preferencinės ir nepreferencinės) nustatymo taisyklių svarbą;

| 8. | ragina Komisiją be paliovos dirbti gerinant šias taisykles, tiek Bendrijos lygmeniu, tiek ir daugiašaliu aspektu su PPO ir PMO, siekiant, kad jos būtų skaidresnės, nuspėjamesnės, paprastesnės ir veiksmingesnės; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją be paliovos dirbti gerinant šias taisykles, tiek Bendrijos lygmeniu, tiek ir daugiašaliu aspektu su PPO ir PMO, siekiant, kad jos būtų skaidresnės, nuspėjamesnės, paprastesnės ir veiksmingesnės;

| 9. | apgailestauja, kad iki šiol yra sustabdytas nepreferencinės kilmės taisyklių suderinimas daugiašaliu lygmeniu, kuris buvo pradėtas 1995 m., remiantis susitarimu dėl kilmės taisyklių, sudarytu Urugvajaus raundo metu; mano, kad toks suderinimas leistų pasaulyje veiksmingiau ir teisingiau taikyti prekybos apsaugos priemones bei labiau suvienodinti kilmės žymėjimo praktiką; ragina Komisiją imtis visų įmanomų priemonių, kad, vadovaujantis susitarimo dėl kilmės taisyklių principais, būtų atnaujintos ir baigtos šios derybos; |
| --- | --- |

9.

apgailestauja, kad iki šiol yra sustabdytas nepreferencinės kilmės taisyklių suderinimas daugiašaliu lygmeniu, kuris buvo pradėtas 1995 m., remiantis susitarimu dėl kilmės taisyklių, sudarytu Urugvajaus raundo metu; mano, kad toks suderinimas leistų pasaulyje veiksmingiau ir teisingiau taikyti prekybos apsaugos priemones bei labiau suvienodinti kilmės žymėjimo praktiką; ragina Komisiją imtis visų įmanomų priemonių, kad, vadovaujantis susitarimo dėl kilmės taisyklių principais, būtų atnaujintos ir baigtos šios derybos;

| 10. | atsižvelgia į Komisijos pastangas modernizuoti ir supaprastinti preferencinės kilmės taisykles; |
| --- | --- |

10.

atsižvelgia į Komisijos pastangas modernizuoti ir supaprastinti preferencinės kilmės taisykles;

| 11. | apgailestauja, kad Parlamentas negali pasinaudoti savo išankstinės peržiūros teise, kuri numatyta pagal komitologijos procedūrą, ir neatlieka didesnio vaidmens svarstant reglamento projektą dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos (BLS) prekių kilmės taisyklių reformos, kuris šiuo metu valstybių narių svarstomas Muitinės kodekso komitete, nepaisant šios reformos svarbos ir didelės politinės reikšmės; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija turi pristatyti šį klausimą atsakingam Parlamento komitetui; |
| --- | --- |

11.

apgailestauja, kad Parlamentas negali pasinaudoti savo išankstinės peržiūros teise, kuri numatyta pagal komitologijos procedūrą, ir neatlieka didesnio vaidmens svarstant reglamento projektą dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos (BLS) prekių kilmės taisyklių reformos, kuris šiuo metu valstybių narių svarstomas Muitinės kodekso komitete, nepaisant šios reformos svarbos ir didelės politinės reikšmės; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija turi pristatyti šį klausimą atsakingam Parlamento komitetui;

| 12. | atkreipia dėmesį į tam tikrų Bendrijos pramonės sektorių, pvz., tekstilės, aprangos ir žemės ūkio maisto produktų gamybos, reiškiamus prieštaravimus dėl vienodo pridėtinės vertės kriterijaus taikymo; prašo Komisijos ir valstybių narių kiek įmanoma atsižvelgti į šią pagrįstą kritiką; |
| --- | --- |

12.

atkreipia dėmesį į tam tikrų Bendrijos pramonės sektorių, pvz., tekstilės, aprangos ir žemės ūkio maisto produktų gamybos, reiškiamus prieštaravimus dėl vienodo pridėtinės vertės kriterijaus taikymo; prašo Komisijos ir valstybių narių kiek įmanoma atsižvelgti į šią pagrįstą kritiką;

| 13. | tačiau primena, kad bendrųjų tarifų lengvatų sistemos ir ekonominės partnerystės susitarimų srityse svarbu užtikrinti, kad dėl itin lanksčių prekių kilmės taisyklių lengvatomis, kurios teikiamos kai kuriems silpniems lengvatas gaunančių valstybių sektoriams, lengvai nepasinaudotų labai konkurencingos trečiosios šalys; |
| --- | --- |

13.

tačiau primena, kad bendrųjų tarifų lengvatų sistemos ir ekonominės partnerystės susitarimų srityse svarbu užtikrinti, kad dėl itin lanksčių prekių kilmės taisyklių lengvatomis, kurios teikiamos kai kuriems silpniems lengvatas gaunančių valstybių sektoriams, lengvai nepasinaudotų labai konkurencingos trečiosios šalys;

| 14. | apgailestauja, kad Europos įmonės dėl Bendrijos procedūrų, nustatytų prekių saugojimui muitinės sandėliuose, jų išvežimui ir įvežimui perdirbti, sudėtingumo menkai jomis naudojasi; ragina Komisiją apsvarstyti galimybes supaprastinti ekonomines taisykles, nustatyti lankstesnes procedūras ir panaikinti reikalavimus pateikti dokumentus popierine forma; |
| --- | --- |

14.

apgailestauja, kad Europos įmonės dėl Bendrijos procedūrų, nustatytų prekių saugojimui muitinės sandėliuose, jų išvežimui ir įvežimui perdirbti, sudėtingumo menkai jomis naudojasi; ragina Komisiją apsvarstyti galimybes supaprastinti ekonomines taisykles, nustatyti lankstesnes procedūras ir panaikinti reikalavimus pateikti dokumentus popierine forma;

Prekybos palengvinimas

| 15. | didžiulę svarbą teikia nuo 2004 m. rugpjūčio mėn. PPO vykstančioms deryboms dėl prekybos palengvinimo; primena didžiulę naudą, kurios tikimasi pasirašius šį susitarimą, banko operacijų atlikimo išlaidų sumažinimo, besivystančių šalių konkurencingumo ir patrauklumo tarptautiniu mastu gerinimo bei prekybos skatinimo srityse; |
| --- | --- |

15.

didžiulę svarbą teikia nuo 2004 m. rugpjūčio mėn. PPO vykstančioms deryboms dėl prekybos palengvinimo; primena didžiulę naudą, kurios tikimasi pasirašius šį susitarimą, banko operacijų atlikimo išlaidų sumažinimo, besivystančių šalių konkurencingumo ir patrauklumo tarptautiniu mastu gerinimo bei prekybos skatinimo srityse;

| 16. | pripažįsta, kad pasiekus susitarimą dėl prekybos palengvinimo besivystančioms šalims gali tekti įgyvendinti daug kainuojančias programas, kurias gali būti sunku finansuoti; todėl mano, kad būtina, jog galutiniame susitarime būtų pateiktas konkretus išsivysčiusių šalių įsipareigojimas teikti techninę ir finansinę pagalbą besivystančioms šalims siekiant, kad jos galėtų apmokėti su būsimos daugiašalės sistemos taikymu susijusias sąnaudas, taip pat prisitaikymo ir įgyvendinimo išlaidas; |
| --- | --- |

16.

pripažįsta, kad pasiekus susitarimą dėl prekybos palengvinimo besivystančioms šalims gali tekti įgyvendinti daug kainuojančias programas, kurias gali būti sunku finansuoti; todėl mano, kad būtina, jog galutiniame susitarime būtų pateiktas konkretus išsivysčiusių šalių įsipareigojimas teikti techninę ir finansinę pagalbą besivystančioms šalims siekiant, kad jos galėtų apmokėti su būsimos daugiašalės sistemos taikymu susijusias sąnaudas, taip pat prisitaikymo ir įgyvendinimo išlaidas;

| 17. | pabrėžia šiose derybose vykstantį bendradarbiavimą, kuris nesiderina su galimomis besikertančiomis derybomis dėl kitų Dohos raundo temų; mano, kad prekybos palengvinimo klausimui galėtų būti skirtos atskiros išvados ir jos galėtų būti atskirai įgyvendinamos, taip išvengiant rizikos išbalansuoti raundą, todėl prašo šį klausimą išskirti iš bendro įsipareigojimo; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia šiose derybose vykstantį bendradarbiavimą, kuris nesiderina su galimomis besikertančiomis derybomis dėl kitų Dohos raundo temų; mano, kad prekybos palengvinimo klausimui galėtų būti skirtos atskiros išvados ir jos galėtų būti atskirai įgyvendinamos, taip išvengiant rizikos išbalansuoti raundą, todėl prašo šį klausimą išskirti iš bendro įsipareigojimo;

| 18. | taip pat pritaria tam, kad siekiant plačių tikslų ir vadovaujantis 2006 m. spalio 4 d. Komisijos komunikatu „Globalioji Europa: konkuravimas pasaulyje. ES augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos dalis“ (COM(2006)0567), į visus naujus laisvos prekybos susitarimus, dėl kurių derėsis Komisija, būtų įtraukti skyriai, skirti prekybos palengvinimui ir muitinių bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

18.

taip pat pritaria tam, kad siekiant plačių tikslų ir vadovaujantis 2006 m. spalio 4 d. Komisijos komunikatu „Globalioji Europa: konkuravimas pasaulyje. ES augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos dalis“ (COM(2006)0567), į visus naujus laisvos prekybos susitarimus, dėl kurių derėsis Komisija, būtų įtraukti skyriai, skirti prekybos palengvinimui ir muitinių bendradarbiavimui;

Naujos muitinės užduotys

| 19. | primena, kad Europos Sąjungos lygmeniu būtina parengti kovos su klastojimu ir piratavimu planą; pabrėžia, kad šioje srityje būtina stiprinti Komisijos viduje vykdomą bendradarbiavimą tarp atitinkamų tarnybų, atsakingų už intelektinės nuosavybės taisykles, prekybos politiką ir muitų politiką, taip pat bendradarbiavimą su valstybių narių muitinės tarnybomis ir tarp šių tarnybų; |
| --- | --- |

19.

primena, kad Europos Sąjungos lygmeniu būtina parengti kovos su klastojimu ir piratavimu planą; pabrėžia, kad šioje srityje būtina stiprinti Komisijos viduje vykdomą bendradarbiavimą tarp atitinkamų tarnybų, atsakingų už intelektinės nuosavybės taisykles, prekybos politiką ir muitų politiką, taip pat bendradarbiavimą su valstybių narių muitinės tarnybomis ir tarp šių tarnybų;

| 20. | džiaugiasi, kad tarp valstybių narių ir Komisijos pasiektas kompromisas dėl mandato derėtis dėl tarptautinio kovos su klastojimu susitarimo (Kovos su klastojimu prekyboje susitarimas (angl. ACTA)), kadangi šis susitarimas yra svarbi Europos Sąjungos pasaulinės prekybos strategijos dalis ir kadangi jis leidžia naudotis aukšto lygio tarptautine sistema, kuri padeda aktyviau įgyvendinti intelektinės nuosavybės teises ir ginti gamintojus nuo pramoninių vagysčių, o vartotojus nuo daugelio klastočių keliamų grėsmių sveikatai ir saugai; |
| --- | --- |

20.

džiaugiasi, kad tarp valstybių narių ir Komisijos pasiektas kompromisas dėl mandato derėtis dėl tarptautinio kovos su klastojimu susitarimo (Kovos su klastojimu prekyboje susitarimas (angl. ACTA)), kadangi šis susitarimas yra svarbi Europos Sąjungos pasaulinės prekybos strategijos dalis ir kadangi jis leidžia naudotis aukšto lygio tarptautine sistema, kuri padeda aktyviau įgyvendinti intelektinės nuosavybės teises ir ginti gamintojus nuo pramoninių vagysčių, o vartotojus nuo daugelio klastočių keliamų grėsmių sveikatai ir saugai;

| 21. | prašo, kad Komisija ir valstybės narės imtųsi būtinų priemonių tam, kad būtų užtikrintas prekių, kurios importuojamos į Europos Sąjungą pardavimui, atitikimas Europos vartotojų apsaugos reikalavimams, ypač susijusiems su sveikata ir sauga, siekiant, kad į rinką nepatektų produktai arba medžiagos, kurios gali būti pavojingos vartotojams; |
| --- | --- |

21.

prašo, kad Komisija ir valstybės narės imtųsi būtinų priemonių tam, kad būtų užtikrintas prekių, kurios importuojamos į Europos Sąjungą pardavimui, atitikimas Europos vartotojų apsaugos reikalavimams, ypač susijusiems su sveikata ir sauga, siekiant, kad į rinką nepatektų produktai arba medžiagos, kurios gali būti pavojingos vartotojams;

Nerimą keliantis nukrypimas dėl saugumo

| 22. | pripažįsta, jog susirūpinimas dėl asmenų ir turto saugumo yra pagrįstas, tačiau mano, jog būtina rasti tinkamą pusiausvyrą tarp kontrolės ir palengvinimo, kad tarptautinė prekyba nebūtų per daug be reikalo sutrikdyta; tačiau mano, kad muitinės atlieka esminį vaidmenį visapusiškai įgyvendinant Bendrijos priemones sveikatos ir aplinkos bei vartotojų apsaugos srityse ir kad šis vaidmuo neturi būti susilpnintas nustatant muitinės procedūrų palengvinimo priemones; |
| --- | --- |

22.

pripažįsta, jog susirūpinimas dėl asmenų ir turto saugumo yra pagrįstas, tačiau mano, jog būtina rasti tinkamą pusiausvyrą tarp kontrolės ir palengvinimo, kad tarptautinė prekyba nebūtų per daug be reikalo sutrikdyta; tačiau mano, kad muitinės atlieka esminį vaidmenį visapusiškai įgyvendinant Bendrijos priemones sveikatos ir aplinkos bei vartotojų apsaugos srityse ir kad šis vaidmuo neturi būti susilpnintas nustatant muitinės procedūrų palengvinimo priemones;

| 23. | palaiko PMO tarybos 2005 m. patvirtintomis SAFE (Prekybos palengvinimas ir apsaugojimas) normomis nustatytą tvarką; visiškai pritaria PMO išsakytai pozicijai, kad „visų siuntų tikrinimas yra ir nepriimtinas, ir nebūtinas“ ir kad prioritetas turi būti teikiamas veiksmingam rizikos valdymui informacinėmis technologijomis; |
| --- | --- |

23.

palaiko PMO tarybos 2005 m. patvirtintomis SAFE (Prekybos palengvinimas ir apsaugojimas) normomis nustatytą tvarką; visiškai pritaria PMO išsakytai pozicijai, kad „visų siuntų tikrinimas yra ir nepriimtinas, ir nebūtinas“ ir kad prioritetas turi būti teikiamas veiksmingam rizikos valdymui informacinėmis technologijomis;

| 24. | labai apgailestauja, kad JAV Kongresas 2007 m. liepos mėn. priėmė vadinamąjį „HR1“ įstatymą ir Jungtinės Valstijos vienašališkai įvedė reikalavimą nuo 2012 m. tikrinti visus konteinerius, įvežamus į šią šalį; abejoja tokios priemonės veiksmingumu ir tuo, ar ji atitinka PPO taisykles; baiminasi, kad įgyvendinus šią priemonę ji galėtų tapti transatlantinės prekybos stabdžiu; |
| --- | --- |

24.

labai apgailestauja, kad JAV Kongresas 2007 m. liepos mėn. priėmė vadinamąjį „HR1“ įstatymą ir Jungtinės Valstijos vienašališkai įvedė reikalavimą nuo 2012 m. tikrinti visus konteinerius, įvežamus į šią šalį; abejoja tokios priemonės veiksmingumu ir tuo, ar ji atitinka PPO taisykles; baiminasi, kad įgyvendinus šią priemonę ji galėtų tapti transatlantinės prekybos stabdžiu;

| 25. | atkreipia dėmesį į tai, kad saugi prekyba itin svarbi vis labiau integruotoje pasaulinėje ekonomikoje; primygtinai ragina Transatlantinį įstatymų leidėjų dialogą ir Komisiją tęsti pastangas siekiant užtikrinti, jog JAV teisės aktas, kuriame numatoma tikrinti visus į JAV įvežamus konteinerius, būtų pakeistas ir būtų vadovaujamasi grėsmėmis paremta strategija; prašo Komisijos aptarti šį klausimą Transatlantinės ekonominės tarybos posėdyje, taip pat esant kitoms galimybėms ir pasiekti, kad JAV atitinkamai pakeistų savo sprendimą; ragina remti abipusį įgaliotų ūkinės veiklos vykdytojų pripažinimą ir PMO nustatytas saugumo normas (C-TPAT ir SAFE sistemas); |
| --- | --- |

25.

atkreipia dėmesį į tai, kad saugi prekyba itin svarbi vis labiau integruotoje pasaulinėje ekonomikoje; primygtinai ragina Transatlantinį įstatymų leidėjų dialogą ir Komisiją tęsti pastangas siekiant užtikrinti, jog JAV teisės aktas, kuriame numatoma tikrinti visus į JAV įvežamus konteinerius, būtų pakeistas ir būtų vadovaujamasi grėsmėmis paremta strategija; prašo Komisijos aptarti šį klausimą Transatlantinės ekonominės tarybos posėdyje, taip pat esant kitoms galimybėms ir pasiekti, kad JAV atitinkamai pakeistų savo sprendimą; ragina remti abipusį įgaliotų ūkinės veiklos vykdytojų pripažinimą ir PMO nustatytas saugumo normas (C-TPAT ir SAFE sistemas);

Išliekantis suderinamumo trūkumas

| 26. | primena, kad Europos Sąjungos muitų sistemos suderinamumas su PPO taisyklėmis buvo patvirtintas PPO Ginčų sprendimo tarybos pirmiau minėtoje byloje WT/DS315, ir džiaugiasi šiuo rezultatu; |
| --- | --- |

26.

primena, kad Europos Sąjungos muitų sistemos suderinamumas su PPO taisyklėmis buvo patvirtintas PPO Ginčų sprendimo tarybos pirmiau minėtoje byloje WT/DS315, ir džiaugiasi šiuo rezultatu;

| 27. | vis dėlto konstatuoja, kad tiek mūsų prekybos partneriai, tiek ir patys Europos ekonominiai operatoriai tebereikalauja dar labiau suderinti nacionalinių muitinių atliekamą Bendrijos muitų teisės aktų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

27.

vis dėlto konstatuoja, kad tiek mūsų prekybos partneriai, tiek ir patys Europos ekonominiai operatoriai tebereikalauja dar labiau suderinti nacionalinių muitinių atliekamą Bendrijos muitų teisės aktų įgyvendinimą;

| 28. | atkreipia dėmesį, kad tarp valstybių narių kartais pasitaiko žalingų skirtumų, pvz., susijusių su importo PVM surinkimu, kai kurių supaprastintų procedūrų taikymo sąlygomis, prekių fizinio patikrinimo dažnumu ir sankcijomis; |
| --- | --- |

28.

atkreipia dėmesį, kad tarp valstybių narių kartais pasitaiko žalingų skirtumų, pvz., susijusių su importo PVM surinkimu, kai kurių supaprastintų procedūrų taikymo sąlygomis, prekių fizinio patikrinimo dažnumu ir sankcijomis;

| 29. | mano, jog derėtų daryti viską, kad būtų užtikrintos lygiavertės sąlygos ūkinės veiklos vykdytojams visoje Bendrijos muitų teritorijoje, nes tai būtina siekiant, kad būtų išsaugotas vidaus rinkos vientisumas, apsaugoti Europos Sąjungos finansiniai interesai, išsaugotos jos galios išorės politikoje, ypač prekybos politikoje, bei būtų laikomasi jos tarptautinių įsipareigojimų; |
| --- | --- |

29.

mano, jog derėtų daryti viską, kad būtų užtikrintos lygiavertės sąlygos ūkinės veiklos vykdytojams visoje Bendrijos muitų teritorijoje, nes tai būtina siekiant, kad būtų išsaugotas vidaus rinkos vientisumas, apsaugoti Europos Sąjungos finansiniai interesai, išsaugotos jos galios išorės politikoje, ypač prekybos politikoje, bei būtų laikomasi jos tarptautinių įsipareigojimų;

| 30. | reiškia savo paramą visoms iniciatyvoms, kuriomis siekiama pagerinti nacionalinių valdymo institucijų sanglaudą, paskatinti bendradarbiavimą, įgyvendinti naujas informacijos perdavimo ir keitimosi ja sistemas, plėtoti gerąją patirtį, keistis personalu ir patirtimi, siekiant sudaryti galimybę įvairioms nacionalinėms muitinėms įgyvendinant Bendrijos teisės aktus veikti taip, tarsi jos būtų vienas vienetas; |
| --- | --- |

30.

reiškia savo paramą visoms iniciatyvoms, kuriomis siekiama pagerinti nacionalinių valdymo institucijų sanglaudą, paskatinti bendradarbiavimą, įgyvendinti naujas informacijos perdavimo ir keitimosi ja sistemas, plėtoti gerąją patirtį, keistis personalu ir patirtimi, siekiant sudaryti galimybę įvairioms nacionalinėms muitinėms įgyvendinant Bendrijos teisės aktus veikti taip, tarsi jos būtų vienas vienetas;

| 31. | todėl pabrėžia esminę kai kurių priemonių, pvz., integruoto tarifo (TARIC), privalomosios tarifinės informacijos (PTI), privalomosios kilmės informacijos (PKI) ir bendros rizikos valdymo sistemos, svarbą; ragina Komisiją ir valstybes nares toliau tobulinti šias priemones ir užtikrinti tinkamą jų veikimą; |
| --- | --- |

31.

todėl pabrėžia esminę kai kurių priemonių, pvz., integruoto tarifo (TARIC), privalomosios tarifinės informacijos (PTI), privalomosios kilmės informacijos (PKI) ir bendros rizikos valdymo sistemos, svarbą; ragina Komisiją ir valstybes nares toliau tobulinti šias priemones ir užtikrinti tinkamą jų veikimą;

| 32. | pabrėžia, kad būtina suvienodinti įrodymų teisės nuostatas arba nustatyti bendrus mažiausius reikalavimus ir užtikrinti, kad 27 valstybės narės vienodai taikytų su muitų teise susijusius Bendrijos reglamentus, ypač Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1383/2003 (4); |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad būtina suvienodinti įrodymų teisės nuostatas arba nustatyti bendrus mažiausius reikalavimus ir užtikrinti, kad 27 valstybės narės vienodai taikytų su muitų teise susijusius Bendrijos reglamentus, ypač Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1383/2003 (4);

| 33. | prašo Komisijos į savo pasiūlymus įtraukti konkrečias nuostatas dėl administracinių ir baudžiamųjų sankcijų, taikomų už su muitais susijusių nuostatų, numatytų Europos bendrijos steigimo sutarties 135 ir 280 straipsniuose, kurie iš dalies pakeisti Lisabonos sutarties 2 straipsnio 45 ir 276 punktais, pažeidimus; |
| --- | --- |

33.

prašo Komisijos į savo pasiūlymus įtraukti konkrečias nuostatas dėl administracinių ir baudžiamųjų sankcijų, taikomų už su muitais susijusių nuostatų, numatytų Europos bendrijos steigimo sutarties 135 ir 280 straipsniuose, kurie iš dalies pakeisti Lisabonos sutarties 2 straipsnio 45 ir 276 punktais, pažeidimus;

| 34. | apgailestauja dėl to, kad Komisija ir valstybės narės vengia šiuo etapu numatyti naujas struktūras, užtikrinančias vienodą Bendrijos muitų teisės taikymą; prašo, kad Komisija ir valstybės narės rimtai apsvarstytų galimybę suderinti Europos Sąjungos muitinės tarnybų veiklą, siekiant Bendrijos administracijos, atsakingos už muitų sąjungą, ir siekiant efektyvesnio muitinės taisyklių ir procedūrų taikymo visoje Europos Sąjungos muitų teritorijoje; |
| --- | --- |

34.

apgailestauja dėl to, kad Komisija ir valstybės narės vengia šiuo etapu numatyti naujas struktūras, užtikrinančias vienodą Bendrijos muitų teisės taikymą; prašo, kad Komisija ir valstybės narės rimtai apsvarstytų galimybę suderinti Europos Sąjungos muitinės tarnybų veiklą, siekiant Bendrijos administracijos, atsakingos už muitų sąjungą, ir siekiant efektyvesnio muitinės taisyklių ir procedūrų taikymo visoje Europos Sąjungos muitų teritorijoje;

*

* *

| 35. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Pasaulio muitinių organizacijai, Pasaulio prekybos organizacijai, taip pat šių organizacijų narėms bei šalims, ketinančioms tapti šių organizacijų narėmis. |
| --- | --- |

35.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Pasaulio muitinių organizacijai, Pasaulio prekybos organizacijai, taip pat šių organizacijų narėms bei šalims, ketinančioms tapti šių organizacijų narėmis.

---

(1)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0049.

(3)  OL L 23, 2008 1 26, p. 21.

(4)  OL L 196, 2003 8 2, p. 7.

---

| 26.11.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 285/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 285/7

---

2008 m. birželio 5 d., ketvirtadienisSituacijos Gruzijoje pablogėjimas

P6_TA(2008)0253

2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Gruzijoje

2009/C 285 E/02

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Gruzijos, ypač į savo 2006 m. spalio 26 d. (1) ir 2007 m. lapkričio 29 d. (2) rezoliucijas,

atsižvelgdamas į savo 2007 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl Europos kaimynystės politikos (EKP) stiprinimo (3), savo 2008 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl veiksmingesnės Pietų Kaukazui skirtos ES politikos (4) ir savo rezoliuciją dėl požiūrio į Juodosios jūros regioninę politiką (5),

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Gruzijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą (6), kuris įsigaliojo 1999 m. liepos 1 d.,

atsižvelgdamas į EKP veiksmų planą, kuriam 2006 m. lapkričio 14 d. pritarė ES ir Gruzijos bendradarbiavimo taryba,

atsižvelgdamas į 2008 m. balandžio 15 d. JT Saugumo tarybos rezoliuciją 1808(2008), kuria remiamas Gruzijos teritorijos vientisumas ir iki 2008 m. spalio 15 d. praplečiami JT stebėjimo misijos Gruzijoje (angl. UNOMIG) įgaliojimai,

atsižvelgdamas į rekomendacijas, kurias ES ir Gruzijos parlamentinio bendradarbiavimo komitetas patvirtino 2008 m. balandžio 28-30 d.,

atsižvelgdamas į Slovėnijos pirmininkavimo Taryboje 2008 m. balandžio 18 d. ir gegužės 2 d. ES vardu padarytus pareiškimus dėl įtampos tarp Gruzijos ir Rusijos didinimo,

atsižvelgdamas į Tarptautinės rinkimų stebėjimo misijos, stebėjusios Gruzijos parlamento rinkimus, 2008 m. gegužės 22 d. preliminarius duomenis ir išvadas,

atsižvelgdamas į UNOMIG atlikto Gruzijos nepilotuojamo orlaivio numušimo tyrimo 2008 m. gegužės 26 d. išvadas,

atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 26 d. Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos posėdžio išvadas dėl Gruzijos,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį straipsnį,

| A. | kadangi Europos Sąjunga ir toliau yra įsipareigojusi plėtoti ir stiprinti savo santykius su Gruzija ir remti būtinas politines ir ekonomines reformas, priemones, pagal kurias kuriamos tvirtos ir veiksmingos demokratinės institucijos ir veiksminga bei nepriklausoma teismų sistema, taip pat tolesnes pastangas kovoti su korupcija, taigi kurti taikią ir klestinčią Gruziją, kuri gali padėti siekti regiono ir likusios Europos dalies stabilumo, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga ir toliau yra įsipareigojusi plėtoti ir stiprinti savo santykius su Gruzija ir remti būtinas politines ir ekonomines reformas, priemones, pagal kurias kuriamos tvirtos ir veiksmingos demokratinės institucijos ir veiksminga bei nepriklausoma teismų sistema, taip pat tolesnes pastangas kovoti su korupcija, taigi kurti taikią ir klestinčią Gruziją, kuri gali padėti siekti regiono ir likusios Europos dalies stabilumo,

| B. | kadangi pagal prezidento dekretą duoti nurodymai Rusijos ministerijoms ir kitoms valstybės institucijoms užmegzti oficialius santykius su atitinkamomis nuo Gruzijos atsiskyrusių Abchazijos ir Pietų Osetijos respublikų institucijomis, |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal prezidento dekretą duoti nurodymai Rusijos ministerijoms ir kitoms valstybės institucijoms užmegzti oficialius santykius su atitinkamomis nuo Gruzijos atsiskyrusių Abchazijos ir Pietų Osetijos respublikų institucijomis,

| C. | kadangi Rusijos Federacija atsisakė laikytis 1996 m. sausio 19 d. Nepriklausomų valstybių sandraugos (NVS) valstybių vadovų tarybos sprendimo, pagal kurį susitariančioms šalims draudžiama vykdyti bet kokį karinį bendradarbiavimą su separatistinėmis Abchazijos valdžios institucijomis, |
| --- | --- |

C.

kadangi Rusijos Federacija atsisakė laikytis 1996 m. sausio 19 d. Nepriklausomų valstybių sandraugos (NVS) valstybių vadovų tarybos sprendimo, pagal kurį susitariančioms šalims draudžiama vykdyti bet kokį karinį bendradarbiavimą su separatistinėmis Abchazijos valdžios institucijomis,

| D. | kadangi 2008 m. gegužės mėnesį Rusija vienpusiškai Abchazijoje dislokavo daugiau karinių pajėgų ir sunkiosios artilerijos remiantis NVS sankcionuota taikos palaikymo misija ir paskelbė apie savo ketinimus įsteigti 15 papildomų kontrolės punktų prie administracinės sienos ribos; kadangi Rusijos atstovai pareiškė, kad Pietų Osetijoje dislokuoto Rusijos bataliono karinės pajėgos gali būti padidintos, |
| --- | --- |

D.

kadangi 2008 m. gegužės mėnesį Rusija vienpusiškai Abchazijoje dislokavo daugiau karinių pajėgų ir sunkiosios artilerijos remiantis NVS sankcionuota taikos palaikymo misija ir paskelbė apie savo ketinimus įsteigti 15 papildomų kontrolės punktų prie administracinės sienos ribos; kadangi Rusijos atstovai pareiškė, kad Pietų Osetijoje dislokuoto Rusijos bataliono karinės pajėgos gali būti padidintos,

| E. | kadangi 2008 m. balandžio 20 d. virš Abchazijos teritorijos buvo numuštas Gruzijos žvalgybinis radijo bangomis valdomas lėktuvas; kadangi naujausiame JT stebėjimo misijos Gruzijoje pranešime nurodoma, kad žvalgybinis radijo bangomis valdomas lėktuvas buvo nušautas Rusijos karinių pajėgų lėktuvo; kadangi šiame pranešime taip pat patvirtinama, kad Gruzija turėtų nustoti siuntusi tokius žvalgybinius lėktuvus virš Abchazijos; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2008 m. balandžio 20 d. virš Abchazijos teritorijos buvo numuštas Gruzijos žvalgybinis radijo bangomis valdomas lėktuvas; kadangi naujausiame JT stebėjimo misijos Gruzijoje pranešime nurodoma, kad žvalgybinis radijo bangomis valdomas lėktuvas buvo nušautas Rusijos karinių pajėgų lėktuvo; kadangi šiame pranešime taip pat patvirtinama, kad Gruzija turėtų nustoti siuntusi tokius žvalgybinius lėktuvus virš Abchazijos;

| F. | kadangi nuo 2007 m. spalio mėn. nevyko jokie Jungtinių Tautų (JT) globojami Gruzijos ir Abchazijos atstovų aukščiausio lygio susitikimai; kadangi Gruzijos prezidentas Michailas Saakašvilis pateikė naujų konflikto sprendimo Abchazijoje pasiūlymų, kuriais remiantis numatytas platus politinis atstovavimas aukščiausiuoju Gruzijos vyriausybės lygmeniu, veto teisės suteikimas visų svarbių teisės aktų, susijusių su Abchazija, atveju ir tarptautinių garantijų suteikimas, siekiant užtikrinti plataus masto federalizmą, neribotą autonomiją ir saugumą, |
| --- | --- |

F.

kadangi nuo 2007 m. spalio mėn. nevyko jokie Jungtinių Tautų (JT) globojami Gruzijos ir Abchazijos atstovų aukščiausio lygio susitikimai; kadangi Gruzijos prezidentas Michailas Saakašvilis pateikė naujų konflikto sprendimo Abchazijoje pasiūlymų, kuriais remiantis numatytas platus politinis atstovavimas aukščiausiuoju Gruzijos vyriausybės lygmeniu, veto teisės suteikimas visų svarbių teisės aktų, susijusių su Abchazija, atveju ir tarptautinių garantijų suteikimas, siekiant užtikrinti plataus masto federalizmą, neribotą autonomiją ir saugumą,

| G. | kadangi Gruzija ėmėsi oficialių veiksmų ragindama persvarstyti dabartinį taikos palaikymo pobūdį ar šiuo metu Abchazijoje dislokuotų Rusijos taikos palaikymo pajėgų papildymą, |
| --- | --- |

G.

kadangi Gruzija ėmėsi oficialių veiksmų ragindama persvarstyti dabartinį taikos palaikymo pobūdį ar šiuo metu Abchazijoje dislokuotų Rusijos taikos palaikymo pajėgų papildymą,

| H. | kadangi JT Generalinė Asamblėja 2008 m. gegužės 15 d. priėmė rezoliuciją A/RES/62/249, kurioje pripažįstama pabėgėlių ir šalies viduje perkeltų asmenų bei jų palikuonių, neatsižvelgiant į etninę kilmę, teisė grįžti į Abchaziją ir pabrėžiama pabėgėlių ir šalies viduje perkeltų asmenų, įskaitant vadinamojo etninio valymo (apie kurį pranešta) aukų, nuosavybės teisių išsaugojimo svarba, |
| --- | --- |

H.

kadangi JT Generalinė Asamblėja 2008 m. gegužės 15 d. priėmė rezoliuciją A/RES/62/249, kurioje pripažįstama pabėgėlių ir šalies viduje perkeltų asmenų bei jų palikuonių, neatsižvelgiant į etninę kilmę, teisė grįžti į Abchaziją ir pabrėžiama pabėgėlių ir šalies viduje perkeltų asmenų, įskaitant vadinamojo etninio valymo (apie kurį pranešta) aukų, nuosavybės teisių išsaugojimo svarba,

| I. | kadangi Tbilisio valdžios institucijos, protestuodamos dėl Rusijos sprendimo sustiprinti bendradarbiavimą su pasiskelbusiomis Abchazijos ir Pietų Osetijos respublikomis, sustabdė dvišales derybas su Maskva dėl Rusijos prisijungimo prie Pasaulio prekybos organizacijos (PPO); kadangi Rusija vis dar taiko draudimą importuoti Gruzijos vyną ir žemės ūkio produktus, |
| --- | --- |

I.

kadangi Tbilisio valdžios institucijos, protestuodamos dėl Rusijos sprendimo sustiprinti bendradarbiavimą su pasiskelbusiomis Abchazijos ir Pietų Osetijos respublikomis, sustabdė dvišales derybas su Maskva dėl Rusijos prisijungimo prie Pasaulio prekybos organizacijos (PPO); kadangi Rusija vis dar taiko draudimą importuoti Gruzijos vyną ir žemės ūkio produktus,

| J. | kadangi 2008 m. sausio 5 d. Gruzijoje įvyko nacionalinis visuotinis balsavimas; kadangi 2008 m. balandžio 2-4 d. Bukarešte įvykusio NATO aukščiausiojo lygio susitikime Gruzijai nebuvo pasiūlyta narystės veiksmų plano, o buvo prisiimtas politinis įsipareigojimas dėl galimos narytės, |
| --- | --- |

J.

kadangi 2008 m. sausio 5 d. Gruzijoje įvyko nacionalinis visuotinis balsavimas; kadangi 2008 m. balandžio 2-4 d. Bukarešte įvykusio NATO aukščiausiojo lygio susitikime Gruzijai nebuvo pasiūlyta narystės veiksmų plano, o buvo prisiimtas politinis įsipareigojimas dėl galimos narytės,

| K. | kadangi Rusijos pilietybės suteikimas Abchazijos ir Pietų Osetijos gyventojams, kas leidžia jiems pasinaudoti ES ir Rusijos susitarimu dėl vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo, o tai vis kelia vis daugiau problemų Gruzijos piliečiams, nes panašaus Gruzijos susitarimo su ES dar nėra, |
| --- | --- |

K.

kadangi Rusijos pilietybės suteikimas Abchazijos ir Pietų Osetijos gyventojams, kas leidžia jiems pasinaudoti ES ir Rusijos susitarimu dėl vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo, o tai vis kelia vis daugiau problemų Gruzijos piliečiams, nes panašaus Gruzijos susitarimo su ES dar nėra,

| L. | kadangi, nepaisant pastangų Gruzijoje surengti tarptautinius standartus atitinkančius rinkimus, Tarptautinė rinkimų stebėjimo misija, stebėjusi parlamento rinkimus Gruzijoje 2008 m. gegužės 21 d., pastebėjo tam tikrų problemų, į kurias reikėtų toliau tinkamai atsižvelgti, |
| --- | --- |

L.

kadangi, nepaisant pastangų Gruzijoje surengti tarptautinius standartus atitinkančius rinkimus, Tarptautinė rinkimų stebėjimo misija, stebėjusi parlamento rinkimus Gruzijoje 2008 m. gegužės 21 d., pastebėjo tam tikrų problemų, į kurias reikėtų toliau tinkamai atsižvelgti,

| 1. | reiškia gilų susirūpinimą dėl padėties Abchazijoje eskalavimo ir ragina visas šalis susilaikyti nuo veiksmų, galinčių dar labiau destabilizuoti padėtį; ragina atnaujinti tarptautines pastangas norint padėti šalims vėl užmegzti dialogą ir iš naujo pradėti taikos procesą siekiant ilgalaikio ir visapusiško sprendimo; |
| --- | --- |

1.

reiškia gilų susirūpinimą dėl padėties Abchazijoje eskalavimo ir ragina visas šalis susilaikyti nuo veiksmų, galinčių dar labiau destabilizuoti padėtį; ragina atnaujinti tarptautines pastangas norint padėti šalims vėl užmegzti dialogą ir iš naujo pradėti taikos procesą siekiant ilgalaikio ir visapusiško sprendimo;

| 2. | reiškia savo griežtą nepritarimą Rusijos pareiškimui, kad ji užmegs oficialius santykius su separatistinėmis valdžios institucijomis Pietų Osetijoje ir Abchazijoje; dėl to apgailestauja, kad Rusijos Gynybos ministerija 2008 m. gegužės 31 d. pagal prezidento dekretą priėmė sprendimą siųsti savo karines pajėgas į Abchaziją siekiant atstatyti geležinkelio ir kelių infrastruktūrą atskilusiame regione; |
| --- | --- |

2.

reiškia savo griežtą nepritarimą Rusijos pareiškimui, kad ji užmegs oficialius santykius su separatistinėmis valdžios institucijomis Pietų Osetijoje ir Abchazijoje; dėl to apgailestauja, kad Rusijos Gynybos ministerija 2008 m. gegužės 31 d. pagal prezidento dekretą priėmė sprendimą siųsti savo karines pajėgas į Abchaziją siekiant atstatyti geležinkelio ir kelių infrastruktūrą atskilusiame regione;

| 3. | dar kartą patvirtina savo visokeriopą paramą Gruzijos suverenitetui ir pritaria teritoriniam vientisumui atsižvelgdamas į tarptautiniu mastu pripažintų sienų ribas ir ragina Rusiją panaikinti šį sprendimą, kuris kenkia tarptautinėms pastangoms palaikyti taiką, prie kurių prisideda ir Rusija; |
| --- | --- |

3.

dar kartą patvirtina savo visokeriopą paramą Gruzijos suverenitetui ir pritaria teritoriniam vientisumui atsižvelgdamas į tarptautiniu mastu pripažintų sienų ribas ir ragina Rusiją panaikinti šį sprendimą, kuris kenkia tarptautinėms pastangoms palaikyti taiką, prie kurių prisideda ir Rusija;

| 4. | remia pastangas, kurių buvo imtasi, siekiant sušvelninti situaciją vykdant diskusijas tarp bendrosios užsienio politikos (BUSP) vyriausiojo įgaliotinio, prezidento M. Saakašvilio ir Rusijos užsienio reikalų ministro Sergejaus Viktorovičiaus Lavrovo; primygtinai ragina ES specialųjį įgaliotinį Pietų Kaukazo regionui rasti būdų dialogui tarp visų dalyvaujančių šalių palengvinti ir pabandyti atstatyti abipusį pasitikėjimą; |
| --- | --- |

4.

remia pastangas, kurių buvo imtasi, siekiant sušvelninti situaciją vykdant diskusijas tarp bendrosios užsienio politikos (BUSP) vyriausiojo įgaliotinio, prezidento M. Saakašvilio ir Rusijos užsienio reikalų ministro Sergejaus Viktorovičiaus Lavrovo; primygtinai ragina ES specialųjį įgaliotinį Pietų Kaukazo regionui rasti būdų dialogui tarp visų dalyvaujančių šalių palengvinti ir pabandyti atstatyti abipusį pasitikėjimą;

| 5. | ragina Rusijos Federaciją nedelsiant atitraukti savo papildomas pajėgas iš Abchazijos; mano, kad būtina persvarstyti dabartinį taikos palaikymo pobūdį, kadangi Rusijos karinės pajėgos prarado neutralų ir nešališką taikos palaikymo pobūdį, ir ragina Europą aktyviau dalyvauti sprendžiant šiuos įšaldytus konfliktus, kad būtų skatinami taikos procesai; |
| --- | --- |

5.

ragina Rusijos Federaciją nedelsiant atitraukti savo papildomas pajėgas iš Abchazijos; mano, kad būtina persvarstyti dabartinį taikos palaikymo pobūdį, kadangi Rusijos karinės pajėgos prarado neutralų ir nešališką taikos palaikymo pobūdį, ir ragina Europą aktyviau dalyvauti sprendžiant šiuos įšaldytus konfliktus, kad būtų skatinami taikos procesai;

| 6. | ragina Tarybą apsvarstyti tarptautinių pajėgų didinimą konflikto zonoje ir Europos saugumo ir gynybos politikos (ESGP) pasienio misijos išsiuntimą remiantis teigiama Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos (angl. EUBAM) Padniestrės regione prie Moldovos ir Ukrainos sienos patirtimi ir kartu pataria valstybėms narėms aktyviau dalyvauti UNOMIG veikloje; ragina Jungtines Tautas padidinti UNOMIG įgaliojimus ir išteklius; |
| --- | --- |

6.

ragina Tarybą apsvarstyti tarptautinių pajėgų didinimą konflikto zonoje ir Europos saugumo ir gynybos politikos (ESGP) pasienio misijos išsiuntimą remiantis teigiama Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos (angl. EUBAM) Padniestrės regione prie Moldovos ir Ukrainos sienos patirtimi ir kartu pataria valstybėms narėms aktyviau dalyvauti UNOMIG veikloje; ragina Jungtines Tautas padidinti UNOMIG įgaliojimus ir išteklius;

| 7. | ragina JT saugumo tarybą, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizaciją (ESBO) ir kitas tarptautines organizacijas paremti Gruzijos vyriausybės pasiūlymą dėl naujų alternatyvių derybų ir taikos palaikymo metodų, įskaitant palaipsnį iš tiesų nepriklausomų taikos palaikymo pajėgų sukūrimą; |
| --- | --- |

7.

ragina JT saugumo tarybą, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizaciją (ESBO) ir kitas tarptautines organizacijas paremti Gruzijos vyriausybės pasiūlymą dėl naujų alternatyvių derybų ir taikos palaikymo metodų, įskaitant palaipsnį iš tiesų nepriklausomų taikos palaikymo pajėgų sukūrimą;

| 8. | taigi ragina Tarybą ir Komisiją ryžtingai aptarti Abchazijos ir Pietų Osetijos klausimus su Rusijos pareigūnais artėjančiame ES ir Rusijos aukščiausio lygio susitikime ir derybų dėl naujo tvirtesnės partnerystės susitarimo metu, ir ragina Rusijos valdžios institucijas nesipriešinti ESGP misijai regione, įskaitant ES dalyvavimą civilinėse ir karinėse taikos palaikymo operacijose; |
| --- | --- |

8.

taigi ragina Tarybą ir Komisiją ryžtingai aptarti Abchazijos ir Pietų Osetijos klausimus su Rusijos pareigūnais artėjančiame ES ir Rusijos aukščiausio lygio susitikime ir derybų dėl naujo tvirtesnės partnerystės susitarimo metu, ir ragina Rusijos valdžios institucijas nesipriešinti ESGP misijai regione, įskaitant ES dalyvavimą civilinėse ir karinėse taikos palaikymo operacijose;

| 9. | ragina JT ištirti ir patikrinti, ar visi susiję dalyviai konflikto zonoje tiksliai laikosi visų atitinkamų JT Saugumo tarybos rezoliucijų, taip pat ar esama sunkiosios ginkluotės; |
| --- | --- |

9.

ragina JT ištirti ir patikrinti, ar visi susiję dalyviai konflikto zonoje tiksliai laikosi visų atitinkamų JT Saugumo tarybos rezoliucijų, taip pat ar esama sunkiosios ginkluotės;

| 10. | atkreipia dėmesį į 2008 m. gegužės 21 d. parlamento rinkimų rezultatus ir Tarptautinės rinkimų stebėjimo misijos išvadas, kuriose teigiama, kad rinkimų diena buvo rami ir bendrai buvo įvertinta teigiamai, paminint, kad nuo sausio mėnesį vykusių rinkimų buvo padaryta didelė pažanga; |
| --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į 2008 m. gegužės 21 d. parlamento rinkimų rezultatus ir Tarptautinės rinkimų stebėjimo misijos išvadas, kuriose teigiama, kad rinkimų diena buvo rami ir bendrai buvo įvertinta teigiamai, paminint, kad nuo sausio mėnesį vykusių rinkimų buvo padaryta didelė pažanga;

| 11. | vis dėlto pabrėžia, kad glaudžiai bendradarbiaujant su tarptautine bendruomene reikia siekti toliau spręsti visas nustatytas rinkimų proceso problemas ir šalinti trūkumus, atsiradusius dėl netolygaus ir nepakankamo ESBO ir Europos Tarybos standartų įgyvendinimo ir tobulinti bei stiprinti demokratijos pasiekimus Gruzijoje; ragina Gruzijos valdžios institucijas skaidriai nagrinėti visus su rinkimų procesu susijusius skundus ir tęsti rinkimų proceso tobulinimą, kad toliau stiprėtų pasitikėjimas rinkimais; |
| --- | --- |

11.

vis dėlto pabrėžia, kad glaudžiai bendradarbiaujant su tarptautine bendruomene reikia siekti toliau spręsti visas nustatytas rinkimų proceso problemas ir šalinti trūkumus, atsiradusius dėl netolygaus ir nepakankamo ESBO ir Europos Tarybos standartų įgyvendinimo ir tobulinti bei stiprinti demokratijos pasiekimus Gruzijoje; ragina Gruzijos valdžios institucijas skaidriai nagrinėti visus su rinkimų procesu susijusius skundus ir tęsti rinkimų proceso tobulinimą, kad toliau stiprėtų pasitikėjimas rinkimais;

| 12. | ragina visas Gruzijos politines jėgas gerbti teisinės valstybės principus, įsipareigoti vykdyti konstruktyvų dialogą ir daryti kompromisus bei daugiau neskaldyti Gruzijos visuomenės; pripažįsta, kad pasitikėjimo tarp vyriausybės ir opozicinių partijų trūkumas – tai kliūtis tolesniam demokratiniam vystymuisi, ir tikisi, kad visos politinės jėgos dės pastangas siekdamos demokratinės politinės kultūros, kai politiniai debatai vyksta parlamente, politiniai oponentai yra gerbiami ir konstruktyviu dialogu siekiama paremti ir tvirtinti trapias demokratijos institucijas Gruzijoje; |
| --- | --- |

12.

ragina visas Gruzijos politines jėgas gerbti teisinės valstybės principus, įsipareigoti vykdyti konstruktyvų dialogą ir daryti kompromisus bei daugiau neskaldyti Gruzijos visuomenės; pripažįsta, kad pasitikėjimo tarp vyriausybės ir opozicinių partijų trūkumas – tai kliūtis tolesniam demokratiniam vystymuisi, ir tikisi, kad visos politinės jėgos dės pastangas siekdamos demokratinės politinės kultūros, kai politiniai debatai vyksta parlamente, politiniai oponentai yra gerbiami ir konstruktyviu dialogu siekiama paremti ir tvirtinti trapias demokratijos institucijas Gruzijoje;

| 13. | remia Gruzijos troškimus paspartinti integracijos į Europos Sąjungą procesą, remiantis išplėsta EKP; |
| --- | --- |

13.

remia Gruzijos troškimus paspartinti integracijos į Europos Sąjungą procesą, remiantis išplėsta EKP;

| 14. | ragina Tarybą ir Komisiją paspartinti derybų dėl ES ir Gruzijos vizų režimo pradžią siekiant artimiausioje ateityje priimti vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo ir readmisijos susitarimus su Gruzija, kad Gruzijos gyventojai nebūtų nepalankesnėje padėtyje nei Rusijos pasus turintys separatistinių regionų gyventojai; |
| --- | --- |

14.

ragina Tarybą ir Komisiją paspartinti derybų dėl ES ir Gruzijos vizų režimo pradžią siekiant artimiausioje ateityje priimti vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo ir readmisijos susitarimus su Gruzija, kad Gruzijos gyventojai nebūtų nepalankesnėje padėtyje nei Rusijos pasus turintys separatistinių regionų gyventojai;

| 15. | džiaugiasi 2008 m. vasario 18 d. Tarybos išvadomis dėl EKP, kuriose teigiama, kad ten, kur įmanoma, reikia pradėti derybas dėl plačios apimties ir visapusiškų laisvosios prekybos susitarimų; ragina Komisiją siekti greitai sudaryti susitarimą su Gruzija, patenkinant jos siekius ir valstybių narių gauti derybų mandatą; tikisi tolesnės pažangos šiuo klausimu pirmininkaujant Prancūzijai; |
| --- | --- |

15.

džiaugiasi 2008 m. vasario 18 d. Tarybos išvadomis dėl EKP, kuriose teigiama, kad ten, kur įmanoma, reikia pradėti derybas dėl plačios apimties ir visapusiškų laisvosios prekybos susitarimų; ragina Komisiją siekti greitai sudaryti susitarimą su Gruzija, patenkinant jos siekius ir valstybių narių gauti derybų mandatą; tikisi tolesnės pažangos šiuo klausimu pirmininkaujant Prancūzijai;

| 16. | palankiai vertina tai, kad siekiant paskatinti dvišalį dialogą ir EKP veiksmų plano įgyvendinimą buvo įsteigtas ES ir Gruzijos Teisingumo, laisvės ir saugumo pakomitetis; |
| --- | --- |

16.

palankiai vertina tai, kad siekiant paskatinti dvišalį dialogą ir EKP veiksmų plano įgyvendinimą buvo įsteigtas ES ir Gruzijos Teisingumo, laisvės ir saugumo pakomitetis;

| 17. | tikisi, kad Gruzija visiškai pasinaudos papildomomis finansinėmis galimybėmis, kurias suteikia Kaimynystės investavimo priemonė (KIP), ypač vykdant su infrastruktūra, energetika ir aplinkos apsauga susijusius projektus, tačiau ragina Komisiją daugiau dėmesio skirti švietimui, demokratijos kūrimui ir socialinei sričiai; |
| --- | --- |

17.

tikisi, kad Gruzija visiškai pasinaudos papildomomis finansinėmis galimybėmis, kurias suteikia Kaimynystės investavimo priemonė (KIP), ypač vykdant su infrastruktūra, energetika ir aplinkos apsauga susijusius projektus, tačiau ragina Komisiją daugiau dėmesio skirti švietimui, demokratijos kūrimui ir socialinei sričiai;

| 18. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Gruzijos prezidentui ir parlamentui, ESBO, Europos Tarybai, Rusijos Federacijos prezidentui ir parlamentui. |
| --- | --- |

18.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Gruzijos prezidentui ir parlamentui, ESBO, Europos Tarybai, Rusijos Federacijos prezidentui ir parlamentui.

---

(1)  OL C 313 E, 2006 12 20, p. 429.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0572.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0538.

(4)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0016.

(5)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0017.

(6)  OL L 205, 1999 8 4, p. 3.

---

| 26.11.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 285/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 285/11

---

2008 m. birželio 5 d., ketvirtadienis2006 m. metinis pranešimas apie BUSP

P6_TA(2008)0254

2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos metinio pranešimo Europos Parlamentui dėl pagrindinių ES bendrosios užsienio ir saugumo politikos (BUSP) aspektų ir esminių pasirinkimų, pateikto Europos Parlamentui pagal 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo G punkto 43 dalį – 2006 m. (2007/2219(INI))

2009/C 285 E/03

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos metinį pranešimą Europos Parlamentui dėl pagrindinių ES bendrosios užsienio ir saugumo politikos (BUSP) aspektų ir esminių pasirinkimų, pateiktą Europos Parlamentui pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo G punkto 43 dalį – 2006 m.,

atsižvelgdamas į ES sutarties 21 straipsnį,

atsižvelgdamas į Sutartį, iš dalies keičiančią Europos Sąjungos sutartį ir Europos bendrijos steigimo sutartį (Lisabonos sutartį), pasirašytą Lisabonoje 2007 m. gruodžio 13 d., ir į 2007 m. gruodžio 12 d. paskelbtą Europos Sąjungos Pagrindinių teisių chartiją,

atsižvelgdamas į 2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos priimtą Europos saugumo strategiją (ESS),

atsižvelgdamas į pirmiau minėtą 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1),

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 14 d. Briuselio Europos Vadovų Tarybos išvadas ir jos raginimą skubiai baigti nacionalinio ratifikavimo procesą, kad Lisabonos sutartis įsigaliotų jau 2009 m. sausio 1 d.,

atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 15-16 d. Briuselio Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl 2007–2013 m. finansinės perspektyvos,

atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 20 d. rezoliuciją dėl Lisabonos sutarties (2) ir į 2008 m. sausio 22 d. Parlamento Užsienio reikalų komiteto nuomonę šiuo klausimu,

atsižvelgdamas į savo 2007 m. gegužės 23 d. rezoliuciją dėl Tarybos metinio pranešimo Europos Parlamentui dėl pagrindinių BUSP aspektų ir esminių pasirinkimų, įskaitant Europos Sąjungos bendrojo biudžeto finansinius aspektus – 2005 m. (3),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. lapkričio 16 d. rezoliuciją dėl Europos saugumo strategijos įgyvendinimo atsižvelgiant į ESGP (4),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl naujų finansinių priemonių vystymuisi finansuoti ir Tūkstantmečio tikslų (5),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. gegužės 10 d. ir lapkričio 14 d. rezoliucijas dėl ES ir Rusijos aukščiausio lygio susitikimo (6) ir į 2007 m. birželio 19 d. rezoliuciją dėl ES ekonominių ir prekybinių santykių su Rusija (7),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. birželio 1 d. rezoliucijas dėl ES ir JAV santykių gerinimo pagal Transatlantinės partnerystės sutartį ir dėl ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų transatlantinių ekonominių santykių (8), taip pat į savo 2007 m. balandžio 25 d. rezoliuciją dėl transatlantinių santykių (9),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 12 d. rezoliuciją dėl padėties Artimuosiuose Rytuose (10),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl ES ir Kinijos aukščiausio lygio susitikimo – ES ir Kinijos dialogo dėl žmogaus teisių (11),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl dabartinės Europos Sąjungos ir Afrikos santykių padėties (12) ir į 2007 m. gegužės 10 d. rezoliuciją dėl Afrikos Kyšulio: ES regioninės politikos partnerystė vardan taikos, saugumo ir vystymosi (13),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. gegužės 10 d. rezoliuciją dėl reformų arabų pasaulyje: kokios strategijos turėtų laikytis Europos Sąjunga (14),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. balandžio 27 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos tvirtesnės partnerystės (15),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. sausio 18 d. rezoliuciją (16) ir į Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos 2008 m. kovo 10 d. išvadas dėl Afganistano,

atsižvelgdamas į savo 2005 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl Branduolinių ginklų neplatinimo sutarties (BGNS) 2005 m. peržiūros konferencijos: branduoliniai ginklai Šiaurės Korėjoje ir Irane (17), kurioje aiškiai pabrėžiama, kad Korėjos pusiasalio atžvilgiu ES laikysis principo, pagal kurį, neturėdama galimybės dalyvauti derybose, ji neteiks finansinės paramos,

atsižvelgdamas į savo 2007 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl Irano (18),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl Komisijos sprendimo, įsteigiančio specialiąją priemonę Irakui 2007 m., projekto (19),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. rugsėjo 26 d. rezoliuciją dėl Bendros užsienio politikos energetikos srityje kūrimo (20),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją „Dėl pasaulio klimato kaitos apribojimo iki 2 laipsnių Celsijaus. Pasirengimas Balyje vyksiančiai konferencijai klimato kaitos klausimais ir tolesniems veiksmams (13-oji Jungtinių Tautų Bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencija ir 3-ioji konferencijos šalių sesija, kurios metu susitinka Kioto protokolo šalys (COP 13 ir COP/MOP3))“ ir į 2007 m. lapkričio 29 d. rezoliuciją dėl prekybos ir klimato kaitos (21), taip pat į 2008 m. kovo 13-14 d. Briuselio Europos Vadovų Taryboje pirmininkavusios valstybės išvadas dėl klimato kaitos ir energetikos ir šioje Europos Vadovų Taryboje ES Vyriausiojo įgaliotinio ir Europos Komisijos pateiktą dokumentą dėl klimato kaitos ir tarptautinio saugumo (22),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl kovos su terorizmu (23),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. balandžio 26 d. rezoliuciją dėl 2006 m. metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių pasaulyje ir ES politikos šioje srityje (24) ir į 2007 m. rugsėjo 6 d. rezoliuciją dėl dialogų ir konsultacijų su trečiosiomis šalimis žmogaus teisių klausimais eigos (25),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos pajėgumų integruoti naujas valstybes nares institucinių aspektų (26),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato dėl plėtros strategijos ir pagrindinių iššūkių 2006-2007 m. (27) ir į 2007 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl Europos kaimynystės politikos stiprinimo (28),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl požiūrio į Juodosios jūros regioninę politiką (29),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. spalio 25 d. rekomendaciją Tarybai dėl Europos Sąjungos ir Serbijos santykių (30),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 112 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A6-0189/2008),

| A. | kadangi norint pasiekti Sąjungos išorinių veiksmų, ypač jos užsienio reikalų politikos, tikslų labai svarbu aiškiai apibrėžti Sąjungos interesus, |
| --- | --- |

A.

kadangi norint pasiekti Sąjungos išorinių veiksmų, ypač jos užsienio reikalų politikos, tikslų labai svarbu aiškiai apibrėžti Sąjungos interesus,

| B. | kadangi norint sustiprinti BUSP ir padidinti jos veiksmingumą reikalinga didesnė politinė Europos Sąjungos vienybė, nes priešingu atveju gali sumažėti Europos Sąjungos, kaip tarptautinės veikėjos, patikimumas, kaip kad atsitiko ES elgesio su Kinija, Rusija, Iraku, Afganistanu, Kuba ir energetinio saugumo atveju; kadangi reikia tikėtis, kad Lisabonos sutartis ir stipresnis Vyriausiojo įgaliotinio vaidmuo padės sukurti labiau į ateitį orientuotą ir ilgalaikę užsienio politikos strategiją ir sukurti nuoseklią visų valstybių narių remiamą koncepciją, |
| --- | --- |

B.

kadangi norint sustiprinti BUSP ir padidinti jos veiksmingumą reikalinga didesnė politinė Europos Sąjungos vienybė, nes priešingu atveju gali sumažėti Europos Sąjungos, kaip tarptautinės veikėjos, patikimumas, kaip kad atsitiko ES elgesio su Kinija, Rusija, Iraku, Afganistanu, Kuba ir energetinio saugumo atveju; kadangi reikia tikėtis, kad Lisabonos sutartis ir stipresnis Vyriausiojo įgaliotinio vaidmuo padės sukurti labiau į ateitį orientuotą ir ilgalaikę užsienio politikos strategiją ir sukurti nuoseklią visų valstybių narių remiamą koncepciją,

| C. | kadangi Lisabonos sutartimi aiškiai pagerinami dabar galiojantys susitarimai dėl BUSP ir taip sustiprinama Sąjungos tarptautinė padėtis bei padidinamas veiksmingumas; kadangi, nepaisant to, reikia tolesnių pastangų siekiant integruoti užsienio politikos sprendimų priėmimo procesą, kad būtų panaikinta veto teisė ir nustatytas sprendimų priėmimas kvalifikuota balsų dauguma, |
| --- | --- |

C.

kadangi Lisabonos sutartimi aiškiai pagerinami dabar galiojantys susitarimai dėl BUSP ir taip sustiprinama Sąjungos tarptautinė padėtis bei padidinamas veiksmingumas; kadangi, nepaisant to, reikia tolesnių pastangų siekiant integruoti užsienio politikos sprendimų priėmimo procesą, kad būtų panaikinta veto teisė ir nustatytas sprendimų priėmimas kvalifikuota balsų dauguma,

| D. | kadangi už ES sienų vykstančių krizių ir konfliktų daromas spaudimas ir poreikis spręsti naujas greitos klimato kaitos sukeltas ir nerimą keliančias problemas lemia platesnę BUSP perspektyvą, |
| --- | --- |

D.

kadangi už ES sienų vykstančių krizių ir konfliktų daromas spaudimas ir poreikis spręsti naujas greitos klimato kaitos sukeltas ir nerimą keliančias problemas lemia platesnę BUSP perspektyvą,

| E. | kadangi norint, kad BUSP ir būsima bendroji saugumo ir gynybos politika (BSGP) būtų patikima, turi būti šių krypčių politikos siekius ir tikslus atitinkantys ištekliai ir kadangi manoma, kad šiuo tikslu reikia labai padidinti išteklius 2009 m. vykdant Finansinės perspektyvos laikotarpio vidurio persvarstymą bei panaudoti kitus finansinius šaltinius, |
| --- | --- |

E.

kadangi norint, kad BUSP ir būsima bendroji saugumo ir gynybos politika (BSGP) būtų patikima, turi būti šių krypčių politikos siekius ir tikslus atitinkantys ištekliai ir kadangi manoma, kad šiuo tikslu reikia labai padidinti išteklius 2009 m. vykdant Finansinės perspektyvos laikotarpio vidurio persvarstymą bei panaudoti kitus finansinius šaltinius,

Principai

| 1. | mano, kad BUSP, įskaitant Europos saugumo ir gynybos politiką (ESGP), nuo jos vykdymo pradžios stiprina Europos tapatybę ir ES, kaip pasaulinės veikėjos, vaidmenį; |
| --- | --- |

1.

mano, kad BUSP, įskaitant Europos saugumo ir gynybos politiką (ESGP), nuo jos vykdymo pradžios stiprina Europos tapatybę ir ES, kaip pasaulinės veikėjos, vaidmenį;

| 2. | vis dėlto mano, kad ES vaidmuo pasaulyje neatitinka jos galimybių ir Europos viešosios nuomonės lūkesčių, nes valstybės narės nenori pradėti vykdyti reikalingų ir neišvengiamų užsienio politikos veiksmingumo, nuoseklumo ir atskaitingumo didinimo reformų; |
| --- | --- |

2.

vis dėlto mano, kad ES vaidmuo pasaulyje neatitinka jos galimybių ir Europos viešosios nuomonės lūkesčių, nes valstybės narės nenori pradėti vykdyti reikalingų ir neišvengiamų užsienio politikos veiksmingumo, nuoseklumo ir atskaitingumo didinimo reformų;

| 3. | mano, kad Europos Sąjunga yra vertybėmis pagrįsta bendrija – todėl, jei nori būti patikima pasaulinė veikėja, ji privalo išlaikyti savo aukštus išorės santykių standartus; dėl to BUSP turi būti pagrįsta Europos Sąjungos ir jos valstybių narių puoselėjamomis vertybėmis, t. y. demokratija, teisinės valstybės principais, pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms; šios vertybės turi būti pagrindiniai BUSP tikslai; |
| --- | --- |

3.

mano, kad Europos Sąjunga yra vertybėmis pagrįsta bendrija – todėl, jei nori būti patikima pasaulinė veikėja, ji privalo išlaikyti savo aukštus išorės santykių standartus; dėl to BUSP turi būti pagrįsta Europos Sąjungos ir jos valstybių narių puoselėjamomis vertybėmis, t. y. demokratija, teisinės valstybės principais, pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms; šios vertybės turi būti pagrindiniai BUSP tikslai;

| 4. | šioje srityje pažymi, kad stipri ES energetinė priklausomybė nuo nedemokratinių šalių labai kenkia jos užsienio politikos nuoseklumui, tvirtumui ir tvarumui; |
| --- | --- |

4.

šioje srityje pažymi, kad stipri ES energetinė priklausomybė nuo nedemokratinių šalių labai kenkia jos užsienio politikos nuoseklumui, tvirtumui ir tvarumui;

| 5. | yra įsitikinęs, kad Europos Sąjunga gali būti įtakinga ir vykdyti tikrą, veiksmingą ir patikimą BUSP tik tada, kai ji aiškiai apibrėš savo bendrus tikslus, apsirūpins tinkamomis priemonėmis, kad tikslai ir jų siekimo būdai atitiktų vienas kitą, bei kalbės vienu balsu, o jos veiksmai bus aiškiai demokratiškai legitimūs, ką turėtų užtikrinti Parlamento vykdoma priežiūra; kartu mano, kad pagrindinius BUSP tikslus galima pasiekti tik tada, jei pats Parlamentas kalbės vienu balsu ir šioje srityje skatins aiškiai atskirti savo specializuotų BUSP klausimus sprendžiančių organų teminę ir geografinę kompetenciją; |
| --- | --- |

5.

yra įsitikinęs, kad Europos Sąjunga gali būti įtakinga ir vykdyti tikrą, veiksmingą ir patikimą BUSP tik tada, kai ji aiškiai apibrėš savo bendrus tikslus, apsirūpins tinkamomis priemonėmis, kad tikslai ir jų siekimo būdai atitiktų vienas kitą, bei kalbės vienu balsu, o jos veiksmai bus aiškiai demokratiškai legitimūs, ką turėtų užtikrinti Parlamento vykdoma priežiūra; kartu mano, kad pagrindinius BUSP tikslus galima pasiekti tik tada, jei pats Parlamentas kalbės vienu balsu ir šioje srityje skatins aiškiai atskirti savo specializuotų BUSP klausimus sprendžiančių organų teminę ir geografinę kompetenciją;

| 6. | ragina valstybes nares įsipareigoti prieš priimant strateginius sprendimus užsienio politikos srityje (ypač daugiašalėse organizacijose) konsultuotis su kitomis ES valstybėmis narėmis ir Vyriausiuoju įgaliotiniu, kad jų pozicijos strateginių sprendimų atžvilgiu būtų bent jau nuoseklios, darnios, suderinamos ir neigiamai nepaveiktų ES išorės veiksmų nuoseklumo ir sąryšio, taip pat ES, kaip pasaulinės veikėjos, patikimumo trečiųjų šalių požiūriu; |
| --- | --- |

6.

ragina valstybes nares įsipareigoti prieš priimant strateginius sprendimus užsienio politikos srityje (ypač daugiašalėse organizacijose) konsultuotis su kitomis ES valstybėmis narėmis ir Vyriausiuoju įgaliotiniu, kad jų pozicijos strateginių sprendimų atžvilgiu būtų bent jau nuoseklios, darnios, suderinamos ir neigiamai nepaveiktų ES išorės veiksmų nuoseklumo ir sąryšio, taip pat ES, kaip pasaulinės veikėjos, patikimumo trečiųjų šalių požiūriu;

2006 m. metinis pranešimas dėl BUSP ir santykių tarp ES institucijų

| 7. | atkreipia dėmesį į Tarybos 2006 m. Tarybos metinį pranešimą dėl BUSP; |
| --- | --- |

7.

atkreipia dėmesį į Tarybos 2006 m. Tarybos metinį pranešimą dėl BUSP;

| 8. | pripažįsta, kad pranešimo struktūros požiūriu padaryta pažanga, ypač dėl to, kad aprašomi ne tik ankstesniais metais vykdyti veiksmai, bet ir ateities planai; tikisi, kad Taryba kitame metiniame pranešime atsižvelgs į atitinkamas Europos Parlamento priimtas rezoliucijas ir (arba) rekomendacijas; |
| --- | --- |

8.

pripažįsta, kad pranešimo struktūros požiūriu padaryta pažanga, ypač dėl to, kad aprašomi ne tik ankstesniais metais vykdyti veiksmai, bet ir ateities planai; tikisi, kad Taryba kitame metiniame pranešime atsižvelgs į atitinkamas Europos Parlamento priimtas rezoliucijas ir (arba) rekomendacijas;

| 9. | mano, kad Europos Parlamentas turėtų sistemiškiau nustatyti savo poziciją kiekviename BUSP ir ESGP sprendimų priėmimo etape; siekiant padidinti sprendimų pripažinimą visuomenėje ir teisėtumą, pataria į bendrąsias pozicijas ar bendruosius veiksmus, kur reikia, įtraukti nuorodas į Europos Parlamento priimtas pozicijas ir į jas atsižvelgti; |
| --- | --- |

9.

mano, kad Europos Parlamentas turėtų sistemiškiau nustatyti savo poziciją kiekviename BUSP ir ESGP sprendimų priėmimo etape; siekiant padidinti sprendimų pripažinimą visuomenėje ir teisėtumą, pataria į bendrąsias pozicijas ar bendruosius veiksmus, kur reikia, įtraukti nuorodas į Europos Parlamento priimtas pozicijas ir į jas atsižvelgti;

| 10. | pripažįsta, kad Tarybos ir Europos Parlamento santykiuose pasiekta žymios pažangos, ypač nustatant naujas lankstesnes bendravimo priemones; tačiau mano, kad Parlamentas turi priimti tvirtesnę poziciją aptartais klausimais, kuri turėtų būti sistemingai nagrinėjama Taryboje; pažymi, kad pažangos pasiekta ir užtikrinus geresnį institucijų bendradarbiavimą, įskaitant reguliarų keitimąsi nuomonėmis su Vyriausiuoju įgaliotiniu ir dažnesnius Vyriausiojo įgaliotinio ir kitų aukštų pareigūnų apsilankymus Europos Parlamente; tačiau mano, kad dar galima daug nuveikti, ypač kalbant apie tokių apsilankymų laiko parinkimą – jis turėtų būti susietas su Europos Parlamento ir jo kompetentingų institucijų darbotvarke; |
| --- | --- |

10.

pripažįsta, kad Tarybos ir Europos Parlamento santykiuose pasiekta žymios pažangos, ypač nustatant naujas lankstesnes bendravimo priemones; tačiau mano, kad Parlamentas turi priimti tvirtesnę poziciją aptartais klausimais, kuri turėtų būti sistemingai nagrinėjama Taryboje; pažymi, kad pažangos pasiekta ir užtikrinus geresnį institucijų bendradarbiavimą, įskaitant reguliarų keitimąsi nuomonėmis su Vyriausiuoju įgaliotiniu ir dažnesnius Vyriausiojo įgaliotinio ir kitų aukštų pareigūnų apsilankymus Europos Parlamente; tačiau mano, kad dar galima daug nuveikti, ypač kalbant apie tokių apsilankymų laiko parinkimą – jis turėtų būti susietas su Europos Parlamento ir jo kompetentingų institucijų darbotvarke;

| 11. | džiaugiasi stiprėjančiu pripažinimu, kad BUSP ir ESGP pripažinimas visuomenėje ir darnumas labai priklauso nuo Vyriausiojo įgaliotinio ir jo tarnybų noro bendradarbiauti su Europos Parlamentu, taip pat nuo Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės pasirengimo veikti bendrai su Europos Parlamentu; |
| --- | --- |

11.

džiaugiasi stiprėjančiu pripažinimu, kad BUSP ir ESGP pripažinimas visuomenėje ir darnumas labai priklauso nuo Vyriausiojo įgaliotinio ir jo tarnybų noro bendradarbiauti su Europos Parlamentu, taip pat nuo Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės pasirengimo veikti bendrai su Europos Parlamentu;

Parlamento 2008 m. prioritetai, susiję su tam tikrais horizontaliaisiais aspektais

| 12. | siūlo 2008 m. pirmenybę teikti ribotam klausimų skaičiui – šie klausimai turėtų labiau atitikti Europos piliečių nerimą ir lūkesčius, susijusius su ES vaidmeniu tarptautiniuose reikaluose; |
| --- | --- |

12.

siūlo 2008 m. pirmenybę teikti ribotam klausimų skaičiui – šie klausimai turėtų labiau atitikti Europos piliečių nerimą ir lūkesčius, susijusius su ES vaidmeniu tarptautiniuose reikaluose;

| 13. | ragina Tarybą ir Komisiją skubiau kartu spręsti šiuo metu Europai rūpimus klausimus, t. y. kovos su terorizmu, organizuotu nusikalstamumu, saugumo stiprinimo pasitelkiant bendradarbiavimą ir vystymąsi, energetinio saugumo, klimato kaitos, tvaraus vystymosi, kaimyninių regionų stabilumo stiprinimo, krizių valdymo, konfliktų prevencijos ir jų sprendimo, masinio naikinimo ginklų neplatinimo, migracijos valdymo, žmogaus teisių ir pilietinių laisvių skatinimo klausimus; palankiai vertina Komisijos ir Vyriausiojo įgaliotinio ataskaitą Europos Vadovų Tarybai dėl klimato kaitos ir tarptautinio saugumo; ragina Tarybą išnagrinėti šią ataskaitą ir pateikti rekomendacijas dėl tinkamų tolesnių veiksmų; pabrėžia išorės aspekto – kertinio akmens kuriant Europos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę – svarbą; |
| --- | --- |

13.

ragina Tarybą ir Komisiją skubiau kartu spręsti šiuo metu Europai rūpimus klausimus, t. y. kovos su terorizmu, organizuotu nusikalstamumu, saugumo stiprinimo pasitelkiant bendradarbiavimą ir vystymąsi, energetinio saugumo, klimato kaitos, tvaraus vystymosi, kaimyninių regionų stabilumo stiprinimo, krizių valdymo, konfliktų prevencijos ir jų sprendimo, masinio naikinimo ginklų neplatinimo, migracijos valdymo, žmogaus teisių ir pilietinių laisvių skatinimo klausimus; palankiai vertina Komisijos ir Vyriausiojo įgaliotinio ataskaitą Europos Vadovų Tarybai dėl klimato kaitos ir tarptautinio saugumo; ragina Tarybą išnagrinėti šią ataskaitą ir pateikti rekomendacijas dėl tinkamų tolesnių veiksmų; pabrėžia išorės aspekto – kertinio akmens kuriant Europos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę – svarbą;

| 14. | ragina Vyriausiąjį įgaliotinį įvertinti ESS įgyvendinimo nuo 2003 m. pažangą ir trūkumus, taip pat pasiūlymus, kaip šią strategiją tobulinti ir papildyti; mano, kad pagrindiniai principai, kuriais turėtų būti vadovaujamasi ES išorės veiksmų srityje, yra tarptautinės teisės laikymasis, efektyvus daugiašališkumas, žmonių saugumas ir piliečių teisių apsauga visame pasaulyje, konfliktų prevencija, nusiginklavimas ir tarptautinių institucijų vaidmens paisymas; mano, kad toks įvertinimas turėtų būti platesnės viešos politinės diskusijos pagrindas; pabrėžia, kad ateityje ESS turėtų būti vertinama artimai konsultuojantis su visomis ES institucijomis, įskaitant Europos Parlamentą, ir su valstybių narių parlamentais; mano, kad ESS turėtų būti peržiūrėta taip, kad į ją būtų įtraukta išsami dabartinės NATO misijos, būsimos jos krypties, NATO strateginių ir einamųjų santykių su Europos Sąjunga analizė, taip pat tolesnės NATO plėtros poveikio saugumui analizė; ragina Europos Vadovų Tarybą pirmą kartą parengti nuoseklią poziciją dėl ES ir NATO politikos, kuria būtų siekiama ne tik pagyvinti transatlantinius santykius, bet ir pareikšti paramą Lisabonos sutartyje numatytam ankstyvam ESGP kūrimui; |
| --- | --- |

14.

ragina Vyriausiąjį įgaliotinį įvertinti ESS įgyvendinimo nuo 2003 m. pažangą ir trūkumus, taip pat pasiūlymus, kaip šią strategiją tobulinti ir papildyti; mano, kad pagrindiniai principai, kuriais turėtų būti vadovaujamasi ES išorės veiksmų srityje, yra tarptautinės teisės laikymasis, efektyvus daugiašališkumas, žmonių saugumas ir piliečių teisių apsauga visame pasaulyje, konfliktų prevencija, nusiginklavimas ir tarptautinių institucijų vaidmens paisymas; mano, kad toks įvertinimas turėtų būti platesnės viešos politinės diskusijos pagrindas; pabrėžia, kad ateityje ESS turėtų būti vertinama artimai konsultuojantis su visomis ES institucijomis, įskaitant Europos Parlamentą, ir su valstybių narių parlamentais; mano, kad ESS turėtų būti peržiūrėta taip, kad į ją būtų įtraukta išsami dabartinės NATO misijos, būsimos jos krypties, NATO strateginių ir einamųjų santykių su Europos Sąjunga analizė, taip pat tolesnės NATO plėtros poveikio saugumui analizė; ragina Europos Vadovų Tarybą pirmą kartą parengti nuoseklią poziciją dėl ES ir NATO politikos, kuria būtų siekiama ne tik pagyvinti transatlantinius santykius, bet ir pareikšti paramą Lisabonos sutartyje numatytam ankstyvam ESGP kūrimui;

| 15. | ragina Tarybą apsvarstyti galimybę sukurti deramas struktūras, procedūras ir patobulinti esamų veikimą, kad ES galėtų greitai reaguoti krizių atvejais; taip pat ragina sukurti teisinę sistemą, kurioje būtų apibrėžta teisė įsikišti ir pareiga ginti krizių atvejais, įskaitant sprendimų priėmimo procedūras ir tokiems atvejams deramas pareigas; |
| --- | --- |

15.

ragina Tarybą apsvarstyti galimybę sukurti deramas struktūras, procedūras ir patobulinti esamų veikimą, kad ES galėtų greitai reaguoti krizių atvejais; taip pat ragina sukurti teisinę sistemą, kurioje būtų apibrėžta teisė įsikišti ir pareiga ginti krizių atvejais, įskaitant sprendimų priėmimo procedūras ir tokiems atvejams deramas pareigas;

| 16. | mano, kad užsienio politikos energetinio saugumo aspekto, įskaitant Sąjungos priklausomybę nuo energijos ir kito strateginio tiekimo iš nestabilių ir nedemokratiškų valstybių ir regionų, svarba ir toliau didės; rekomenduoja įvairinti energijos šaltinius ir energijos transportavimo maršrutus bei didinti energijos efektyvumą bei valstybių narių energetinio saugumo politikos solidarumą; smerkia tai, kad valstybės narės pasirašo dvišalius susitarimus dėl energijos jų nederindamos, nes tai pažeidžia Sąjungos kaip visumos ir kitų valstybių narių interesus ir verčia abejoti Sąjungos strateginiais projektais; todėl pabrėžia strateginę Nabucco dujotiekio svarbą Europos Sąjungos energetiniam saugumui ir ragina Komisiją bei Tarybą sutelkti visas pastangas sėkmingam ir kuo greitesniam šio projekto įgyvendinimui; pakartoja savo raginimą įsteigti Aukštojo pareigūno užsienio energetikos politikai pareigybę, kuris būtų pavaldus būsimam dvejas pareigas eisiančiam Vyriausiajam įgaliotiniui (Komisijos pirmininko pavaduotojui) ir kuris būtų atsakingas už Sąjungos veiksmų šioje srityje koordinavimą; apgailestauja, kad Taryba ir Komisija nereaguoja į minėtą 2007 m. rugsėjo 26 d. Parlamento rezoliuciją; |
| --- | --- |

16.

mano, kad užsienio politikos energetinio saugumo aspekto, įskaitant Sąjungos priklausomybę nuo energijos ir kito strateginio tiekimo iš nestabilių ir nedemokratiškų valstybių ir regionų, svarba ir toliau didės; rekomenduoja įvairinti energijos šaltinius ir energijos transportavimo maršrutus bei didinti energijos efektyvumą bei valstybių narių energetinio saugumo politikos solidarumą; smerkia tai, kad valstybės narės pasirašo dvišalius susitarimus dėl energijos jų nederindamos, nes tai pažeidžia Sąjungos kaip visumos ir kitų valstybių narių interesus ir verčia abejoti Sąjungos strateginiais projektais; todėl pabrėžia strateginę Nabucco dujotiekio svarbą Europos Sąjungos energetiniam saugumui ir ragina Komisiją bei Tarybą sutelkti visas pastangas sėkmingam ir kuo greitesniam šio projekto įgyvendinimui; pakartoja savo raginimą įsteigti Aukštojo pareigūno užsienio energetikos politikai pareigybę, kuris būtų pavaldus būsimam dvejas pareigas eisiančiam Vyriausiajam įgaliotiniui (Komisijos pirmininko pavaduotojui) ir kuris būtų atsakingas už Sąjungos veiksmų šioje srityje koordinavimą; apgailestauja, kad Taryba ir Komisija nereaguoja į minėtą 2007 m. rugsėjo 26 d. Parlamento rezoliuciją;

| 17. | apgailestauja, kad trūksta pažangos siekiant bendros Europos energetikos užsienio politikos ir apgailestauja, kad tam tikros valstybės narės imasi dvišalių veiksmų, labai mažinančių bendrą Europos Sąjungos derybinę galią ir pastangas siekti bendros energetikos užsienio politikos; primena savo požiūrį, kad ši politika turi būti grindžiama solidarumu, veiksminga ir gerai tarpusavyje susieta vidaus rinka, turinčia visas priemones, reikalingas neutralizuoti monopolinę ir politiškai motyvuotą nekomercinę elgseną, galinčią kelti grėsmę Bendrijos energetiniam saugumui; todėl teigiamai vertina ir tvirtai remia į trečiąjį energetikos paketą įtrauktą sąlygą trečiosioms šalims; |
| --- | --- |

17.

apgailestauja, kad trūksta pažangos siekiant bendros Europos energetikos užsienio politikos ir apgailestauja, kad tam tikros valstybės narės imasi dvišalių veiksmų, labai mažinančių bendrą Europos Sąjungos derybinę galią ir pastangas siekti bendros energetikos užsienio politikos; primena savo požiūrį, kad ši politika turi būti grindžiama solidarumu, veiksminga ir gerai tarpusavyje susieta vidaus rinka, turinčia visas priemones, reikalingas neutralizuoti monopolinę ir politiškai motyvuotą nekomercinę elgseną, galinčią kelti grėsmę Bendrijos energetiniam saugumui; todėl teigiamai vertina ir tvirtai remia į trečiąjį energetikos paketą įtrauktą sąlygą trečiosioms šalims;

| 18. | dar kartą pabrėžia, kad terorizmas, kaip nedemokratiškų valstybių ir teroristų organizacijų naudojama priemonė, yra viena didžiausių grėsmių ES saugumui ir šioje srityje teigiamai vertina ES kovos su terorizmu koordinatoriaus pastangas įtvirtinti ES Kovos su terorizmu strategijos įgyvendinimą; pažymi, kad kova su terorizmu turi būti vykdoma tinkamai laikantis visuotinių demokratinių vertybių, teisinės valstybės principų, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių bei jų apsaugos, glaudžiai bendradarbiaujant su tarptautiniais partneriais ir laikantis Jungtinių Tautų (JT) nustatytos strategijos; mano, kad ES santykiuose su trečiosiomis šalimis pirmenybė turi būti teikiama veiksmingam bendradarbiavimui kovojant su terorizmu; |
| --- | --- |

18.

dar kartą pabrėžia, kad terorizmas, kaip nedemokratiškų valstybių ir teroristų organizacijų naudojama priemonė, yra viena didžiausių grėsmių ES saugumui ir šioje srityje teigiamai vertina ES kovos su terorizmu koordinatoriaus pastangas įtvirtinti ES Kovos su terorizmu strategijos įgyvendinimą; pažymi, kad kova su terorizmu turi būti vykdoma tinkamai laikantis visuotinių demokratinių vertybių, teisinės valstybės principų, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių bei jų apsaugos, glaudžiai bendradarbiaujant su tarptautiniais partneriais ir laikantis Jungtinių Tautų (JT) nustatytos strategijos; mano, kad ES santykiuose su trečiosiomis šalimis pirmenybė turi būti teikiama veiksmingam bendradarbiavimui kovojant su terorizmu;

| 19. | primena, kaip svarbu tinkamai valdyti migraciją; todėl mano, kad būtina užtikrinti kilmės ir tranzito šalių bendradarbiavimą ir jį skatinti taikant teigiamų sąlygų politiką; pažymi, kad reikia užkirsti kelią neteisėtai imigracijai ir kovoti su žmones per sieną neteisėtai gabenančiomis grupėmis; |
| --- | --- |

19.

primena, kaip svarbu tinkamai valdyti migraciją; todėl mano, kad būtina užtikrinti kilmės ir tranzito šalių bendradarbiavimą ir jį skatinti taikant teigiamų sąlygų politiką; pažymi, kad reikia užkirsti kelią neteisėtai imigracijai ir kovoti su žmones per sieną neteisėtai gabenančiomis grupėmis;

| 20. | kartoja, kad pasaulinio valdymo, tarptautinių institucijų stiprinimas bei tarptautinės teisės reikšmės puoselėjimas išlieka svarbiausiu Sąjungos išorės veiksmų interesu; pabrėžia, kad šioje srityje, skatinant veiksmingesnį daugiašališkumą, pagrindinis vaidmuo tenka JT, ir pabrėžia, kad Sąjunga privalo vieningai raginti savo partnerius plėtoti ir stiprinti demokratiją, žmogaus teises ir teisinę valstybę, nes tai suteikia bendrus pagrindus turtingam ir saugiam pasauliui; dar kartą patvirtina įsipareigojimą siekti JT Tūkstantmečio vystymosi tikslų, ypač pasaulio mastu kovoti su skurdu; |
| --- | --- |

20.

kartoja, kad pasaulinio valdymo, tarptautinių institucijų stiprinimas bei tarptautinės teisės reikšmės puoselėjimas išlieka svarbiausiu Sąjungos išorės veiksmų interesu; pabrėžia, kad šioje srityje, skatinant veiksmingesnį daugiašališkumą, pagrindinis vaidmuo tenka JT, ir pabrėžia, kad Sąjunga privalo vieningai raginti savo partnerius plėtoti ir stiprinti demokratiją, žmogaus teises ir teisinę valstybę, nes tai suteikia bendrus pagrindus turtingam ir saugiam pasauliui; dar kartą patvirtina įsipareigojimą siekti JT Tūkstantmečio vystymosi tikslų, ypač pasaulio mastu kovoti su skurdu;

| 21. | mano, kad pasaulinio valdymo srityje ypatingą dėmesį reikia atkreipti į suverenių gerovės fondų ir analogiškų valstybinių ekonominių subjektų atliekamą vaidmenį – šie subjektai turėtų būti skatinami veikti kuo skaidriau ir atskaitingiau; |
| --- | --- |

21.

mano, kad pasaulinio valdymo srityje ypatingą dėmesį reikia atkreipti į suverenių gerovės fondų ir analogiškų valstybinių ekonominių subjektų atliekamą vaidmenį – šie subjektai turėtų būti skatinami veikti kuo skaidriau ir atskaitingiau;

| 22. | mano, kad svarbu, jog ES labiau stengtųsi stiprinti ir įtvirtinti pasaulinės demokratijos rėmimo politiką; todėl mano, kad būtina šią paramą laikyti BUSP pagrindu ir užtikrinti ES institucijų ir valstybių narių veiksmų nuoseklumą; |
| --- | --- |

22.

mano, kad svarbu, jog ES labiau stengtųsi stiprinti ir įtvirtinti pasaulinės demokratijos rėmimo politiką; todėl mano, kad būtina šią paramą laikyti BUSP pagrindu ir užtikrinti ES institucijų ir valstybių narių veiksmų nuoseklumą;

| 23. | primena, kad būtina veiksmingai įgyvendinti susitarimuose su trečiosiomis šalimis esančias sąlygas dėl žmogaus teisių, nuostatas dėl ginklų neplatinimo, kovos su terorizmu ir kad į šiuos susitarimus būtina įtraukti energetinio saugumo sąlygą, kad būtų užtikrintas ES išorės politikos nuoseklumas ir veiksmingumas; |
| --- | --- |

23.

primena, kad būtina veiksmingai įgyvendinti susitarimuose su trečiosiomis šalimis esančias sąlygas dėl žmogaus teisių, nuostatas dėl ginklų neplatinimo, kovos su terorizmu ir kad į šiuos susitarimus būtina įtraukti energetinio saugumo sąlygą, kad būtų užtikrintas ES išorės politikos nuoseklumas ir veiksmingumas;

| 24. | primygtinai teigia, kad reikia toliau daryti spaudimą, kad tarptautiniu lygmeniu būtų įgyvendinama ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategija, aktyviai stengtis išsaugoti esamą ginklų kontrolės ir nusiginklavimo sistemą, ypač siekiant, kad įsigaliotų Visapusiška branduolinių ginklų bandymo draudimo sutartis (angl. CTBT), būtų nuosekliai įgyvendinama ir nuodugniai stebima cheminių ginklų draudimo konvencija, tarptautinis kasetinių šaudmenų draudimas, visuotinai taikoma žemės minų draudimo konvencija; daugiau dėmesio skirti prekybos šaulių ginklais stebėjimo iniciatyvai ir kitoms ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo iniciatyvoms ir klausimams; labiau įtvirtinti daugiašales ginklų neplatinimo sutartis ir suteikti lėšų ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijai įgyvendinti; ragina ES ir valstybes nares atlikti konstruktyvų ir veiksmingą vaidmenį išeinant iš aklavietės, susidariusios Ženevos nusiginklavimo konferencijoje, ir imtis veiksmų užtikrinti, kad derybomis būtų pasiekta nediskriminacinė, daugiašalė, tarptautinė branduoliniams ginklams skirtų skylančių medžiagų gamybos draudimo sutartis, kurios vykdymą būtų galima veiksmingai patikrinti; |
| --- | --- |

24.

primygtinai teigia, kad reikia toliau daryti spaudimą, kad tarptautiniu lygmeniu būtų įgyvendinama ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategija, aktyviai stengtis išsaugoti esamą ginklų kontrolės ir nusiginklavimo sistemą, ypač siekiant, kad įsigaliotų Visapusiška branduolinių ginklų bandymo draudimo sutartis (angl. CTBT), būtų nuosekliai įgyvendinama ir nuodugniai stebima cheminių ginklų draudimo konvencija, tarptautinis kasetinių šaudmenų draudimas, visuotinai taikoma žemės minų draudimo konvencija; daugiau dėmesio skirti prekybos šaulių ginklais stebėjimo iniciatyvai ir kitoms ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo iniciatyvoms ir klausimams; labiau įtvirtinti daugiašales ginklų neplatinimo sutartis ir suteikti lėšų ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijai įgyvendinti; ragina ES ir valstybes nares atlikti konstruktyvų ir veiksmingą vaidmenį išeinant iš aklavietės, susidariusios Ženevos nusiginklavimo konferencijoje, ir imtis veiksmų užtikrinti, kad derybomis būtų pasiekta nediskriminacinė, daugiašalė, tarptautinė branduoliniams ginklams skirtų skylančių medžiagų gamybos draudimo sutartis, kurios vykdymą būtų galima veiksmingai patikrinti;

Parlamento 2008 m. prioritetai, susiję su geografinėmis sritimis

| 25. | mano, kad Sąjungos plėtra ir toliau turėtų būti svarbiausias 2008 m. klausimas ir kad jis turi būti pagrįstas Sąjungos gebėjimu integruoti naujas valstybes nares; tačiau pažymi, kad Europos Sąjunga ir jos valstybės narės nuolat kinta ir vystosi (atsižvelgiant į plėtros poveikį Sąjungos institucijoms, finansiniams ištekliams ir gebėjimui siekti savo politinių tikslų); |
| --- | --- |

25.

mano, kad Sąjungos plėtra ir toliau turėtų būti svarbiausias 2008 m. klausimas ir kad jis turi būti pagrįstas Sąjungos gebėjimu integruoti naujas valstybes nares; tačiau pažymi, kad Europos Sąjunga ir jos valstybės narės nuolat kinta ir vystosi (atsižvelgiant į plėtros poveikį Sąjungos institucijoms, finansiniams ištekliams ir gebėjimui siekti savo politinių tikslų);

| 26. | mano, kad 2008 m. ES prioritetas turėtų būti stabilumas Vakarų Balkanuose, kaip teigiama 2006 m. Tarybos metiniame pranešime; todėl mano, kad ypač svarbu padvigubinti pastangas siekiant priartinti Vakarų Balkanus prie ES, įskaitant bevizio režimo įvedimą, regioninio bendradarbiavimo prekybos, transporto, energetikos srityse gerinimą ir Vakarų Balkanų šalių dalyvavimą Bendrijos programose; mano, kad tam reikalingas didesnis dėmesys ekonominiams ir socialiniams klausimams palengvintų ir paremtų šių šalių pasirengimą stoti į ES, kaip nustatyta Salonikų darbotvarkėje; |
| --- | --- |

26.

mano, kad 2008 m. ES prioritetas turėtų būti stabilumas Vakarų Balkanuose, kaip teigiama 2006 m. Tarybos metiniame pranešime; todėl mano, kad ypač svarbu padvigubinti pastangas siekiant priartinti Vakarų Balkanus prie ES, įskaitant bevizio režimo įvedimą, regioninio bendradarbiavimo prekybos, transporto, energetikos srityse gerinimą ir Vakarų Balkanų šalių dalyvavimą Bendrijos programose; mano, kad tam reikalingas didesnis dėmesys ekonominiams ir socialiniams klausimams palengvintų ir paremtų šių šalių pasirengimą stoti į ES, kaip nustatyta Salonikų darbotvarkėje;

| 27. | mano, kad dialogas su Serbija turėtų būti aktyvesnis ir turėtų būti imamasi konkrečių veiksmų europinei šalies perspektyvai įtvirtinti; mano, kad Stabilumo ir asociacijos susitarimo pasirašymas – labai konkretus žingsnis būsimo Serbijos stojimo į ES link; ragina skirti didelę pagalbą, vykdyti abipusius įsipareigojimus ir imtis bendradarbiavimo priemonių, įskaitant vizų režimo liberalizavimo plano rengimą; pabrėžia, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas ryšiams su visomis demokratinėmis jėgomis ir pilietine visuomene bendrų interesų srityse stiprinti; mano, kad ES turėtų sukurti deramas politikos priemones ir inicijuoti atitinkamus procesus siekdama neleisti Serbijai izoliuotis; |
| --- | --- |

27.

mano, kad dialogas su Serbija turėtų būti aktyvesnis ir turėtų būti imamasi konkrečių veiksmų europinei šalies perspektyvai įtvirtinti; mano, kad Stabilumo ir asociacijos susitarimo pasirašymas – labai konkretus žingsnis būsimo Serbijos stojimo į ES link; ragina skirti didelę pagalbą, vykdyti abipusius įsipareigojimus ir imtis bendradarbiavimo priemonių, įskaitant vizų režimo liberalizavimo plano rengimą; pabrėžia, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas ryšiams su visomis demokratinėmis jėgomis ir pilietine visuomene bendrų interesų srityse stiprinti; mano, kad ES turėtų sukurti deramas politikos priemones ir inicijuoti atitinkamus procesus siekdama neleisti Serbijai izoliuotis;

| 28. | atkreipia dėmesį į 2008 m. vasario 18 d. vykusiame Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos posėdyje priimtas išvadas, kuriose Taryba pažymėjo, kad 2008 m. vasario 17 d. Kosovo asamblėja priėmė rezoliuciją, skelbiančią Kosovo nepriklausomybę, ir kad valstybės narės savo santykius su Kosovu nustatys remdamosi savo praktika ir tarptautine teise; |
| --- | --- |

28.

atkreipia dėmesį į 2008 m. vasario 18 d. vykusiame Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos posėdyje priimtas išvadas, kuriose Taryba pažymėjo, kad 2008 m. vasario 17 d. Kosovo asamblėja priėmė rezoliuciją, skelbiančią Kosovo nepriklausomybę, ir kad valstybės narės savo santykius su Kosovu nustatys remdamosi savo praktika ir tarptautine teise;

| 29. | mano, kad Europos Sąjungos teisinės valstybės (EULEX) misija Kosove turėtų ginti tautinių mažumų interesus, kaip numatyta Ahtisaario plane, siekiant išlaikyti šios teritorijos daugiatautiškumą, stiprinti etninių bendruomenių tarpusavio pasitikėjimą, apsaugoti kultūrinį, religinį ir istorinį paveldą, stiprinti teisinę valstybę ir skatinti ekonomikos vystymąsi; pažymi, vietos lygmens atsakomybė už šiuos veiksmus užtikrins sėkmingą perėjimą ir tvarų socialinį, politinį ir ekonominį Kosovo vystymąsi; išreiškia susirūpinimą susidariusia beviltiška padėtimi derybose dėl Jungtinių Tautų laikinosios administracijos misijai Kosove (UNMIK) atsakomybės perdavimo EULEX misijai; ragina valstybes nares imtis suderintų veiksmų JT siekiant užtikrinti, kad EULEX misija būtų pripažinta tarptautinės civilinės bendruomenės veiklos Kosove dalimi pagal JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244 (1999); |
| --- | --- |

29.

mano, kad Europos Sąjungos teisinės valstybės (EULEX) misija Kosove turėtų ginti tautinių mažumų interesus, kaip numatyta Ahtisaario plane, siekiant išlaikyti šios teritorijos daugiatautiškumą, stiprinti etninių bendruomenių tarpusavio pasitikėjimą, apsaugoti kultūrinį, religinį ir istorinį paveldą, stiprinti teisinę valstybę ir skatinti ekonomikos vystymąsi; pažymi, vietos lygmens atsakomybė už šiuos veiksmus užtikrins sėkmingą perėjimą ir tvarų socialinį, politinį ir ekonominį Kosovo vystymąsi; išreiškia susirūpinimą susidariusia beviltiška padėtimi derybose dėl Jungtinių Tautų laikinosios administracijos misijai Kosove (UNMIK) atsakomybės perdavimo EULEX misijai; ragina valstybes nares imtis suderintų veiksmų JT siekiant užtikrinti, kad EULEX misija būtų pripažinta tarptautinės civilinės bendruomenės veiklos Kosove dalimi pagal JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244 (1999);

| 30. | pabrėžia, kad ES turi toliau stebėti mažumų padėtį visose Vakarų Balkanų šalyse, kad galėtų užtikrinti veiksmingą visų mažumų grupių ir jų teisių apsaugą, ir kad šioje srityje turėtų būti toliau siekiama pažangos, atitinkančios Europos standartus; mano, kad reikia pasinaudoti 2008 m. – Kultūrų dialogo metais ir skatinti abipusį supratimą bei švietimą, kuriuo būtų diegiama tolerancija; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad ES turi toliau stebėti mažumų padėtį visose Vakarų Balkanų šalyse, kad galėtų užtikrinti veiksmingą visų mažumų grupių ir jų teisių apsaugą, ir kad šioje srityje turėtų būti toliau siekiama pažangos, atitinkančios Europos standartus; mano, kad reikia pasinaudoti 2008 m. – Kultūrų dialogo metais ir skatinti abipusį supratimą bei švietimą, kuriuo būtų diegiama tolerancija;

| 31. | pabrėžia, kad Europos kaimynystės politikos (EKP) stiprinimas turėtų būti vienas iš svarbiausių 2008 m. tikslų ir kad jo siekiant turėtų būti vykdoma labiau diferencijuota politika mūsų kaimynų atžvilgiu – tinkamai atsižvelgiant į jų lūkesčius ir Sąjungos strateginius interesus; mano, kad vykdant šią persvarstytą politiką turėtų būti geriau ir plačiau panaudojamos esamos Bendrijos priemonės; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad Europos kaimynystės politikos (EKP) stiprinimas turėtų būti vienas iš svarbiausių 2008 m. tikslų ir kad jo siekiant turėtų būti vykdoma labiau diferencijuota politika mūsų kaimynų atžvilgiu – tinkamai atsižvelgiant į jų lūkesčius ir Sąjungos strateginius interesus; mano, kad vykdant šią persvarstytą politiką turėtų būti geriau ir plačiau panaudojamos esamos Bendrijos priemonės;

| 32. | primena, kad EKP šalyse neišspręsti konfliktai kelia didelę grėsmę ES išorės sienų saugumui ir veiksmingam EKP įgyvendinimui; pabrėžia, kad po 2007 m. plėtros ES sienos dar labiau priartėjo prie šių konfliktinių regionų; todėl ragina ES, vadovaujantis tarptautine teise ir teritorinio vientisumo principais, aktyviau ir visapusiškiau dalyvauti nuolatiniuose šių konfliktų sprendimo veiksmuose, ypač Moldovos Respublikos Padnestrės regione ir ragina ES aktyviau dalyvauti konfliktų valdyme; |
| --- | --- |

32.

primena, kad EKP šalyse neišspręsti konfliktai kelia didelę grėsmę ES išorės sienų saugumui ir veiksmingam EKP įgyvendinimui; pabrėžia, kad po 2007 m. plėtros ES sienos dar labiau priartėjo prie šių konfliktinių regionų; todėl ragina ES, vadovaujantis tarptautine teise ir teritorinio vientisumo principais, aktyviau ir visapusiškiau dalyvauti nuolatiniuose šių konfliktų sprendimo veiksmuose, ypač Moldovos Respublikos Padnestrės regione ir ragina ES aktyviau dalyvauti konfliktų valdyme;

| 33. | mano, kad Sąjunga turėtų skirti daugiausia dėmesio trijų svarbiausių Viduržemio jūros, Baltijos jūros ir Juodosios jūros regionų ekonominio bendradarbiavimo plėtrai, ekonominiam stabilumui ir demokratijai, pasinaudodama tuose regionuose jau sukurtomis bendradarbiavimo struktūromis, įtvirtindama institucinės ir regioninės politikos sinergiją ir padėdama tų regionų valstybėms jų integracijos procese; teigiamai vertina 2007 m. kovo 13-14 d. Europos Vadovų Tarybos išdėstytą ketinimą paskatinti Barselonos procesą; pažymi, kaip svarbu pasiekti apčiuopiamų rezultatų kuriant Europos ir Viduržemio jūros regioną, kuriame turėtų būti skatinamas pagarba žmogaus teisėms, ekonominis ir socialinis pietinėje Viduržemio jūros pakrantėje esančių šalių vystymasis ir daugiau dėmesio skiriama energetikos ir aplinkosaugos problemoms; |
| --- | --- |

33.

mano, kad Sąjunga turėtų skirti daugiausia dėmesio trijų svarbiausių Viduržemio jūros, Baltijos jūros ir Juodosios jūros regionų ekonominio bendradarbiavimo plėtrai, ekonominiam stabilumui ir demokratijai, pasinaudodama tuose regionuose jau sukurtomis bendradarbiavimo struktūromis, įtvirtindama institucinės ir regioninės politikos sinergiją ir padėdama tų regionų valstybėms jų integracijos procese; teigiamai vertina 2007 m. kovo 13-14 d. Europos Vadovų Tarybos išdėstytą ketinimą paskatinti Barselonos procesą; pažymi, kaip svarbu pasiekti apčiuopiamų rezultatų kuriant Europos ir Viduržemio jūros regioną, kuriame turėtų būti skatinamas pagarba žmogaus teisėms, ekonominis ir socialinis pietinėje Viduržemio jūros pakrantėje esančių šalių vystymasis ir daugiau dėmesio skiriama energetikos ir aplinkosaugos problemoms;

| 34. | pabrėžia, kad Juodosios jūros ir Baltijos jūros regionai yra strategiškai svarbūs Europos Sąjungai ir todėl nusipelno nuoseklesnio požiūrio, t. y. tokio, koks taikomas Viduržemio jūros regionui; ragina Tarybą ir Komisiją plėtoti regioninį bendradarbiavimą su Juodosios jūros ir Baltijos jūros regionais; mano, kad vienodą dėmesį šiems trims svarbiausiems regionams ir jų pusiausvyrą geriausia būtų užtikrinti įkuriant naujas regioninio bendradarbiavimo institucijas Juodosios jūros ir Baltijos jūros regionuose ir kartu stiprinant santykius su esamomis daugiašalėmis asamblėjomis, pvz., Juodosios jūros regiono ekonominio bendradarbiavimo parlamentine asamblėja; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad Juodosios jūros ir Baltijos jūros regionai yra strategiškai svarbūs Europos Sąjungai ir todėl nusipelno nuoseklesnio požiūrio, t. y. tokio, koks taikomas Viduržemio jūros regionui; ragina Tarybą ir Komisiją plėtoti regioninį bendradarbiavimą su Juodosios jūros ir Baltijos jūros regionais; mano, kad vienodą dėmesį šiems trims svarbiausiems regionams ir jų pusiausvyrą geriausia būtų užtikrinti įkuriant naujas regioninio bendradarbiavimo institucijas Juodosios jūros ir Baltijos jūros regionuose ir kartu stiprinant santykius su esamomis daugiašalėmis asamblėjomis, pvz., Juodosios jūros regiono ekonominio bendradarbiavimo parlamentine asamblėja;

| 35. | pabrėžia, kad reikia stiprinti transatlantinį aljansą ir intensyvinti ryšius su Jungtinėmis Valstijomis, inter alia, sudarant naują pažangesnį ir išsamesnį Transatlantinės partnerystės susitarimą, kurio teikiamos galimybės turėtų būti iki galo išnaudotos ir į kurį turėtų būti įtrauktos konsultacijos ir bendradarbiavimas bendrų interesų srityse, pilietinių konfliktų prevencija, tarptautinė teisinė tvarka, taika ir nusiginklavimas, tvarus vystymasis ir kova su skurdu; palankiai vertina Transatlantinės ekonomikos tarybos įsteigimą; pabrėžia Transatlantinio įstatymų leidėjų dialogo parlamentinio lygmens svarbą bei poreikį pradėti išsamesnį dialogą su JAV Kongresu dėl ES ir JAV santykių ateities, NATO ateities ir JT reformos; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad reikia stiprinti transatlantinį aljansą ir intensyvinti ryšius su Jungtinėmis Valstijomis, inter alia, sudarant naują pažangesnį ir išsamesnį Transatlantinės partnerystės susitarimą, kurio teikiamos galimybės turėtų būti iki galo išnaudotos ir į kurį turėtų būti įtrauktos konsultacijos ir bendradarbiavimas bendrų interesų srityse, pilietinių konfliktų prevencija, tarptautinė teisinė tvarka, taika ir nusiginklavimas, tvarus vystymasis ir kova su skurdu; palankiai vertina Transatlantinės ekonomikos tarybos įsteigimą; pabrėžia Transatlantinio įstatymų leidėjų dialogo parlamentinio lygmens svarbą bei poreikį pradėti išsamesnį dialogą su JAV Kongresu dėl ES ir JAV santykių ateities, NATO ateities ir JT reformos;

| 36. | mano, kad labai svarbu, jog 2008 m. Sąjunga persvarstytų savo santykius su Rusija; mano, kad šie santykiai turėtų būti pagrįsti darnia partneryste, kuri spręstų tokius globalinius klausimus kaip masinio naikinimo ginklų neplatinimas ir regioninis bei energetinis saugumas ir skatintų demokratijos įtvirtinimą, žmogaus teisių apsaugą, laisvą prekybą ir, svarbiausia, teisinės valstybės principų paisymą; primena, kad tikra partnerystė privalo būti pagrįsta vienodu elgesiu su visomis valstybėmis narėmis, gerais santykiais su kaimyninėmis valstybėmis, skaidrumu ir atskaitingumu; prašo valstybių narių savo santykius su Rusijos Federacija koordinuoti vadovaujantis bendrais Sąjungos interesais; ragina Tarybą ir Komisiją užtikrinti, kad mandate dėl būsimo susitarimo būtų ne tik pabrėžiami šie bendri interesai, bet ir nustatytas jo įgyvendinimo kontrolės mechanizmas; |
| --- | --- |

36.

mano, kad labai svarbu, jog 2008 m. Sąjunga persvarstytų savo santykius su Rusija; mano, kad šie santykiai turėtų būti pagrįsti darnia partneryste, kuri spręstų tokius globalinius klausimus kaip masinio naikinimo ginklų neplatinimas ir regioninis bei energetinis saugumas ir skatintų demokratijos įtvirtinimą, žmogaus teisių apsaugą, laisvą prekybą ir, svarbiausia, teisinės valstybės principų paisymą; primena, kad tikra partnerystė privalo būti pagrįsta vienodu elgesiu su visomis valstybėmis narėmis, gerais santykiais su kaimyninėmis valstybėmis, skaidrumu ir atskaitingumu; prašo valstybių narių savo santykius su Rusijos Federacija koordinuoti vadovaujantis bendrais Sąjungos interesais; ragina Tarybą ir Komisiją užtikrinti, kad mandate dėl būsimo susitarimo būtų ne tik pabrėžiami šie bendri interesai, bet ir nustatytas jo įgyvendinimo kontrolės mechanizmas;

| 37. | ragina Tarybą ir Komisiją ir toliau dėti pastangas veikiant per Artimųjų Rytų ketvertą ir pačiame regione, skatinant Izraelio ir Palestinos gyventojų derybas, kad jie pasiektų išsamų, ilgalaikį ir sąžiningą taikos susitarimą, kuris būtų grindžiamas dviem saugiomis ir perspektyviomis valstybėmis, atsižvelgiant į Anapolio darbotvarkėje nustatytus įsipareigojimus; mano, kad Sąjunga, siekdama šio taikaus sprendimo, atitinkamose tarptautinėse organizacijose (remdamasi savo finansiniu ir politiniu įnašu šiose organizacijose) turėtų naudoti visą įmanomą poveikį abiem pusėms finansų, prekybos ir politikos srityse; |
| --- | --- |

37.

ragina Tarybą ir Komisiją ir toliau dėti pastangas veikiant per Artimųjų Rytų ketvertą ir pačiame regione, skatinant Izraelio ir Palestinos gyventojų derybas, kad jie pasiektų išsamų, ilgalaikį ir sąžiningą taikos susitarimą, kuris būtų grindžiamas dviem saugiomis ir perspektyviomis valstybėmis, atsižvelgiant į Anapolio darbotvarkėje nustatytus įsipareigojimus; mano, kad Sąjunga, siekdama šio taikaus sprendimo, atitinkamose tarptautinėse organizacijose (remdamasi savo finansiniu ir politiniu įnašu šiose organizacijose) turėtų naudoti visą įmanomą poveikį abiem pusėms finansų, prekybos ir politikos srityse;

| 38. | mano, kad Neplatinimo sutartyje nustatytam branduolinių ginklų neplatinimo režimui kyla didelis pavojus; ragina Tarybą ir ypač dvi branduolinius ginklus turinčias valstybes nares pateikti Europos iniciatyvą dėl Neplatinimo sutarties VI straipsnyje numatytų pareigų įvykdymo, ypač rengiantis 2010 m. Neplatinimo sutarties persvarstymo konferencijai; griežtai prieštarauja masinio naikinimo ginklų gamybai ir platinimui, kuris gali tapti vis didesnio skaičiaus šalių tikrove, nes neįmanoma aiškiai atskirti energetikai naudojamos branduolinės technologijos nuo naudojamos ginklų gamybai; todėl pirmiausia pažymi neapibrėžtumą dėl Irano branduolinės programos tikslų; ragina Iraną savo santykiuose su TATENA būti skaidrų ir atkurti tarptautinės bendruomenės pasitikėjimą juo; ragina JT Saugumo Tarybos narius Irano klausimą grąžinti Tarptautinei atominės energijos agentūrai ir pradėti derybas be išankstinių sąlygų; ragina valstybes nares uždrausti bet kokį branduolinės technologijos eksportą į visas Neplatinimo sutarties papildomų protokolų neratifikavusias šalis; |
| --- | --- |

38.

mano, kad Neplatinimo sutartyje nustatytam branduolinių ginklų neplatinimo režimui kyla didelis pavojus; ragina Tarybą ir ypač dvi branduolinius ginklus turinčias valstybes nares pateikti Europos iniciatyvą dėl Neplatinimo sutarties VI straipsnyje numatytų pareigų įvykdymo, ypač rengiantis 2010 m. Neplatinimo sutarties persvarstymo konferencijai; griežtai prieštarauja masinio naikinimo ginklų gamybai ir platinimui, kuris gali tapti vis didesnio skaičiaus šalių tikrove, nes neįmanoma aiškiai atskirti energetikai naudojamos branduolinės technologijos nuo naudojamos ginklų gamybai; todėl pirmiausia pažymi neapibrėžtumą dėl Irano branduolinės programos tikslų; ragina Iraną savo santykiuose su TATENA būti skaidrų ir atkurti tarptautinės bendruomenės pasitikėjimą juo; ragina JT Saugumo Tarybos narius Irano klausimą grąžinti Tarptautinei atominės energijos agentūrai ir pradėti derybas be išankstinių sąlygų; ragina valstybes nares uždrausti bet kokį branduolinės technologijos eksportą į visas Neplatinimo sutarties papildomų protokolų neratifikavusias šalis;

| 39. | mano, kad ES turėtų padėti kurti pasitikėjimą šalimis, su kuriomis ji neturi sutartinių santykių arba šie santykiai silpni – skatinti žmonių tarpusavio ryšius, pvz., miestų dvynių arba Erasmus Mundus programomis; |
| --- | --- |

39.

mano, kad ES turėtų padėti kurti pasitikėjimą šalimis, su kuriomis ji neturi sutartinių santykių arba šie santykiai silpni – skatinti žmonių tarpusavio ryšius, pvz., miestų dvynių arba Erasmus Mundus programomis;

| 40. | tikisi, kad bus greitai ir nuodugniai įgyvendinta Centrinės Azijos strategija; |
| --- | --- |

40.

tikisi, kad bus greitai ir nuodugniai įgyvendinta Centrinės Azijos strategija;

| 41. | kartoja, kad tarptautinio solidarumo, stabilumo, taikos, demokratijos, žmogiškojo ir ekonomikos vystymosi, teisinės valstybės principo ir kovos su narkotikais skatinimas ir toliau turi likti vienu 2008 m. ES politikos Afganistano klausimu prioritetų; pabrėžia, kad Afganistane būtina atkurti saugumą, o to vien karinėmis priemonėmis pasiekti negalima; pabrėžia, kad siekiant šio tikslo ne mažiau svarbu sustiprinti policijos pajėgas, kurios padėtų įtvirtinti teisinės valstybės principus ir paremtų vystymąsi; teigiamai vertina ES policijos misijos Afganistane (EUPOL Afganistanas) panaudojimą, ragina ES valstybes nares ją aprūpinti patyrusiais ir gerai parengtais darbuotojais ir ilgainiui ją net išplėsti; reiškia susirūpinimą, kad nepakankamas tarptautinės bendruomenės veiksmų (ypač ES ir NATO) ir santykių su Afganistano valdžios institucijomis koordinavimas labai kenkia veiksmų šiame regione efektyvumui; ragina visus dalyvius dėti pastangas, kad padėtis pagerėtų; šiuo požiūriu džiaugiasi, kad JT Generalinio Sekretoriaus ypatinguoju įgaliotiniu Afganistane paskirtas Kai Eide; |
| --- | --- |

41.

kartoja, kad tarptautinio solidarumo, stabilumo, taikos, demokratijos, žmogiškojo ir ekonomikos vystymosi, teisinės valstybės principo ir kovos su narkotikais skatinimas ir toliau turi likti vienu 2008 m. ES politikos Afganistano klausimu prioritetų; pabrėžia, kad Afganistane būtina atkurti saugumą, o to vien karinėmis priemonėmis pasiekti negalima; pabrėžia, kad siekiant šio tikslo ne mažiau svarbu sustiprinti policijos pajėgas, kurios padėtų įtvirtinti teisinės valstybės principus ir paremtų vystymąsi; teigiamai vertina ES policijos misijos Afganistane (EUPOL Afganistanas) panaudojimą, ragina ES valstybes nares ją aprūpinti patyrusiais ir gerai parengtais darbuotojais ir ilgainiui ją net išplėsti; reiškia susirūpinimą, kad nepakankamas tarptautinės bendruomenės veiksmų (ypač ES ir NATO) ir santykių su Afganistano valdžios institucijomis koordinavimas labai kenkia veiksmų šiame regione efektyvumui; ragina visus dalyvius dėti pastangas, kad padėtis pagerėtų; šiuo požiūriu džiaugiasi, kad JT Generalinio Sekretoriaus ypatinguoju įgaliotiniu Afganistane paskirtas Kai Eide;

| 42. | rekomenduoja 2008 m. stiprinti politinius ir ekonominius ryšius su Kinija (su sąlyga, kad demokratijos ir žmogaus teisių srityje bus pasiekta esminės pažangos ir kad Kinija paisys didelio ES susirūpinimo dėl jos elgesio Tibete) ir šiais klausimais su valdžios institucijoms palaikyti konstruktyvų dialogą – juolab kad artėja Pekino olimpinės žaidynės; prašo Kiniją sukurti išsamią, į ateitį orientuotą šalies atstatymo koncepciją, labiau atsižvelgiant į įvairias Kinijos tautas ir kultūros tradicijas; apgailestauja, kad trūksta pastebimų ES ir Kinijos dialogo žmogaus teisių srityje rezultatų; |
| --- | --- |

42.

rekomenduoja 2008 m. stiprinti politinius ir ekonominius ryšius su Kinija (su sąlyga, kad demokratijos ir žmogaus teisių srityje bus pasiekta esminės pažangos ir kad Kinija paisys didelio ES susirūpinimo dėl jos elgesio Tibete) ir šiais klausimais su valdžios institucijoms palaikyti konstruktyvų dialogą – juolab kad artėja Pekino olimpinės žaidynės; prašo Kiniją sukurti išsamią, į ateitį orientuotą šalies atstatymo koncepciją, labiau atsižvelgiant į įvairias Kinijos tautas ir kultūros tradicijas; apgailestauja, kad trūksta pastebimų ES ir Kinijos dialogo žmogaus teisių srityje rezultatų;

| 43. | rekomenduoja 2008 m. plėtoti visapusiškesnius politinius ir ekonominius ryšius su Pietryčių Azijos valstybių asociacija (ASEAN) remiantis tuo, kad demokratijos ir žmogaus teisių srityje pasiekta esminės pažangos; pripažįsta, kad ASEAN tampa vis svarbesnė užtikrinant regiono stabilumą ir gerovę; mano, kad ES ir ASEAN turi daug galimybių pagerinti bendradarbiavimą – jei ASEAN darys pažangą regiono integracijos bei demokratijos ir žmogaus teisių srityse; lieka itin susirūpinęs padėtimi Birmoje; |
| --- | --- |

43.

rekomenduoja 2008 m. plėtoti visapusiškesnius politinius ir ekonominius ryšius su Pietryčių Azijos valstybių asociacija (ASEAN) remiantis tuo, kad demokratijos ir žmogaus teisių srityje pasiekta esminės pažangos; pripažįsta, kad ASEAN tampa vis svarbesnė užtikrinant regiono stabilumą ir gerovę; mano, kad ES ir ASEAN turi daug galimybių pagerinti bendradarbiavimą – jei ASEAN darys pažangą regiono integracijos bei demokratijos ir žmogaus teisių srityse; lieka itin susirūpinęs padėtimi Birmoje;

| 44. | pabrėžia, kad 2008 m. reikia iš esmės vykdyti 2007 m. gruodžio mėn. Lisabonoje vykusio ES ir Afrikos aukščiausiojo lygio susitikimo sprendimus; šiuo požiūriu teigiamai vertina dvejas pareigas eisiančio ES ypatingojo įgaliotinio Afrikos Sąjungai (Europos Komisijos delegacijos Afrikos Sąjungoje vadovo), kuris apsistos Adis Abeboje, paskyrimą; mano, kad ES, bendradarbiaudama su JT, turėtų ypač stengtis stiprinti Afrikos Sąjungos taikdarystės ir taikos palaikymo pajėgumus; šioje srityje teigiamai vertina ES saugumo sektoriaus reformų misijas Kongo Demokratinėje Respublikoje ir Gvinėjos Bisau Respublikoje ir ragina koordinuotai naudoti BUSP ir Bendrijos priemones, pvz., stabilumo priemonę; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad 2008 m. reikia iš esmės vykdyti 2007 m. gruodžio mėn. Lisabonoje vykusio ES ir Afrikos aukščiausiojo lygio susitikimo sprendimus; šiuo požiūriu teigiamai vertina dvejas pareigas eisiančio ES ypatingojo įgaliotinio Afrikos Sąjungai (Europos Komisijos delegacijos Afrikos Sąjungoje vadovo), kuris apsistos Adis Abeboje, paskyrimą; mano, kad ES, bendradarbiaudama su JT, turėtų ypač stengtis stiprinti Afrikos Sąjungos taikdarystės ir taikos palaikymo pajėgumus; šioje srityje teigiamai vertina ES saugumo sektoriaus reformų misijas Kongo Demokratinėje Respublikoje ir Gvinėjos Bisau Respublikoje ir ragina koordinuotai naudoti BUSP ir Bendrijos priemones, pvz., stabilumo priemonę;

| 45. | tikisi, kad 2008 m. gegužės mėn. Limoje vyksiančio 5-ojo ES ir Lotynų Amerikos ir Karibų jūros šalių aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatas bus paskelbto dviejų regionų susitarimo turinio atnaujinimas ir papildymas, įskaitant Europos Parlamento siūlomo dviejų regionų solidarumo fondo įsteigimą, bei derybų dėl ES asociacijos sutarties su Mercosur, Andų bendrija ir Centrine Amerika baigimas iki 2008 m. pabaigos; |
| --- | --- |

45.

tikisi, kad 2008 m. gegužės mėn. Limoje vyksiančio 5-ojo ES ir Lotynų Amerikos ir Karibų jūros šalių aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatas bus paskelbto dviejų regionų susitarimo turinio atnaujinimas ir papildymas, įskaitant Europos Parlamento siūlomo dviejų regionų solidarumo fondo įsteigimą, bei derybų dėl ES asociacijos sutarties su Mercosur, Andų bendrija ir Centrine Amerika baigimas iki 2008 m. pabaigos;

| 46. | atkreipia dėmesį į daugelį savo rezoliucijų ir pranešimų dėl įvairių svarbių geografinių sričių, nes jos yra vertingas indėlis į diskusijas dėl to, kaip turi būti plėtojama ES politika šių geografinių sričių atžvilgiu; |
| --- | --- |

46.

atkreipia dėmesį į daugelį savo rezoliucijų ir pranešimų dėl įvairių svarbių geografinių sričių, nes jos yra vertingas indėlis į diskusijas dėl to, kaip turi būti plėtojama ES politika šių geografinių sričių atžvilgiu;

| 47. | rekomenduoja, kad Sąjunga sustiprintų savo politinį dialogą su trečiosiomis šalimis ir regionais, ypač su pagrindinėmis partnerėmis; atsižvelgdamas į tai, pakartoja, kad parlamentinei diplomatijai, kaip papildomai Sąjungos santykių su trečiosiomis šalimis ir regionais priemonei, tenka svarbus vaidmuo, kuris atliekamas iš esmės per tris pagrindines tarpparlamentines asamblėjas (Afrikos, Karibų jūros baseino bei Ramiojo vandenyno šalių ir ES jungtinę parlamentinę asamblėją (AKR ir ES JPA), Europos Sąjungos ir Viduržemio jūros valstybių parlamentinę asamblėją (EVPA) ir Europos ir Lotynų Amerikos parlamentinę asamblėją (EuroLat)); įsipareigoja iki 2009 m. įsteigti ES ir Rytinių kaimyninių šalių parlamentinę asamblėją (EuroNest), kad būtų sustiprintas politinės partnerystės tarp Parlamento ir EKP dalyvaujančių Rytų šalių parlamentinis aspektas; |
| --- | --- |

47.

rekomenduoja, kad Sąjunga sustiprintų savo politinį dialogą su trečiosiomis šalimis ir regionais, ypač su pagrindinėmis partnerėmis; atsižvelgdamas į tai, pakartoja, kad parlamentinei diplomatijai, kaip papildomai Sąjungos santykių su trečiosiomis šalimis ir regionais priemonei, tenka svarbus vaidmuo, kuris atliekamas iš esmės per tris pagrindines tarpparlamentines asamblėjas (Afrikos, Karibų jūros baseino bei Ramiojo vandenyno šalių ir ES jungtinę parlamentinę asamblėją (AKR ir ES JPA), Europos Sąjungos ir Viduržemio jūros valstybių parlamentinę asamblėją (EVPA) ir Europos ir Lotynų Amerikos parlamentinę asamblėją (EuroLat)); įsipareigoja iki 2009 m. įsteigti ES ir Rytinių kaimyninių šalių parlamentinę asamblėją (EuroNest), kad būtų sustiprintas politinės partnerystės tarp Parlamento ir EKP dalyvaujančių Rytų šalių parlamentinis aspektas;

| 48. | dar kartą ragina valstybes nares, kurios yra ir JT Saugumo Tarybos narės, geriau derinti savo veiksmus šioje Taryboje, kad būtų padidintas Sąjungos veiksmų tarptautinėje arenoje efektyvumas, ir, atsižvelgiant į ilgesnę perspektyvą, per didžiąją JT sistemos reformą siekti Saugumo Taryboje užtikrinti vietą ES; ragina JT Saugumo Tarybos nuolatinių narių statusą turinčias valstybes nares glaudžiau bendradarbiauti su šio statuso neturinčiomis valstybėmis narėmis; |
| --- | --- |

48.

dar kartą ragina valstybes nares, kurios yra ir JT Saugumo Tarybos narės, geriau derinti savo veiksmus šioje Taryboje, kad būtų padidintas Sąjungos veiksmų tarptautinėje arenoje efektyvumas, ir, atsižvelgiant į ilgesnę perspektyvą, per didžiąją JT sistemos reformą siekti Saugumo Taryboje užtikrinti vietą ES; ragina JT Saugumo Tarybos nuolatinių narių statusą turinčias valstybes nares glaudžiau bendradarbiauti su šio statuso neturinčiomis valstybėmis narėmis;

BUSP efektyvumas, nuoseklumas ir matomumas

| 49. | džiaugiasi, kad Lisabonos sutartimi buvo padaryta su išoriniais veiksmais, BUSP ir ESGP (kuri taps BSGP) susijusių patobulinimų; mano, kad naujoji sutartis labai sustiprina Sąjungos išorinius veiksmus ir jos vaidmenį tarptautiniuose santykiuose bei sudaro sąlygas sustiprinti Sąjungos gebėjimą efektyviai veikti pasaulinėje arenoje ir taip padidinti Sąjungos matomumą ir sustiprinti tarptautinę padėtį; |
| --- | --- |

49.

džiaugiasi, kad Lisabonos sutartimi buvo padaryta su išoriniais veiksmais, BUSP ir ESGP (kuri taps BSGP) susijusių patobulinimų; mano, kad naujoji sutartis labai sustiprina Sąjungos išorinius veiksmus ir jos vaidmenį tarptautiniuose santykiuose bei sudaro sąlygas sustiprinti Sąjungos gebėjimą efektyviai veikti pasaulinėje arenoje ir taip padidinti Sąjungos matomumą ir sustiprinti tarptautinę padėtį;

| 50. | tikisi, kad visos valstybės narės nedelsdamos ratifikuos Lisabonos sutartį ir ji laiku įsigalios; sveikina Lisabonos sutartį jau ratifikavusias valstybes nares; |
| --- | --- |

50.

tikisi, kad visos valstybės narės nedelsdamos ratifikuos Lisabonos sutartį ir ji laiku įsigalios; sveikina Lisabonos sutartį jau ratifikavusias valstybes nares;

| 51. | 51.džiaugiasi dėl Sąjungos institucinės sandaros pagerinimo BUSP srityje, ypač dėl:






  a) | Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai, kuris taip pat eis Parlamentui atskaitingo Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Užsienio reikalų ministrų tarybos pirmininko pareigas ir kuris vykdys BUSP ir BSGP, prisidės prie politikos vystymo ir užtikrins Sąjungos išorės veiksmų nuoseklumą, pareigybės įsteigimo; |
| --- | --- | --- |

51.

51.džiaugiasi dėl Sąjungos institucinės sandaros pagerinimo BUSP srityje, ypač dėl:

a)

Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai, kuris taip pat eis Parlamentui atskaitingo Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Užsienio reikalų ministrų tarybos pirmininko pareigas ir kuris vykdys BUSP ir BSGP, prisidės prie politikos vystymo ir užtikrins Sąjungos išorės veiksmų nuoseklumą, pareigybės įsteigimo;

| b) | Europos išorės veiksmų tarnybos (angl. EEAS), kuri padės Vyriausiajam įgaliotiniui ir kurios darbuotojai bus Komisijos, Tarybos sekretoriato ir nacionalinių diplomatinių tarnybų atstovai, įsteigimo pritarus Komisijai ir pasikonsultavus su Europos Parlamentu; |
| --- | --- |

b)

Europos išorės veiksmų tarnybos (angl. EEAS), kuri padės Vyriausiajam įgaliotiniui ir kurios darbuotojai bus Komisijos, Tarybos sekretoriato ir nacionalinių diplomatinių tarnybų atstovai, įsteigimo pritarus Komisijai ir pasikonsultavus su Europos Parlamentu;

| 52. | džiaugiasi dėl Sąjungos išorės veiksmų srities išplėtimo, įskaitant nustatytą naują teisinį pagrindą ir priemones, darančius teigiamą poveikį su BUSP susijusioms sritims, pvz., EKP, juridinio asmens statuso suteikimui Sąjungai, skubiai finansinei paramai trečiosioms šalims, humanitarinei pagalbai, sankcijoms prieš nevalstybines struktūras, erdvės politikai, energijos saugumui, kovai su klimato kaita, apsaugai nuo tarptautinio terorizmo ir asmeninių duomenų apsaugai; |
| --- | --- |

52.

džiaugiasi dėl Sąjungos išorės veiksmų srities išplėtimo, įskaitant nustatytą naują teisinį pagrindą ir priemones, darančius teigiamą poveikį su BUSP susijusioms sritims, pvz., EKP, juridinio asmens statuso suteikimui Sąjungai, skubiai finansinei paramai trečiosioms šalims, humanitarinei pagalbai, sankcijoms prieš nevalstybines struktūras, erdvės politikai, energijos saugumui, kovai su klimato kaita, apsaugai nuo tarptautinio terorizmo ir asmeninių duomenų apsaugai;

| 53. | pabrėžia, kaip svarbu užtikrinti politinį Sąjungos išorės veiksmų, ypač BUSP, BSGP, vystymosi ir prekybos politikos, nuoseklumą; šioje srityje pabrėžia, kad siekiant politikos nuoseklumo svarbų vaidmenį turėtų atlikti Vyriausiasis įgaliotinis ir Europos išorės veiksmų tarnyba (angl. EEAS); |
| --- | --- |

53.

pabrėžia, kaip svarbu užtikrinti politinį Sąjungos išorės veiksmų, ypač BUSP, BSGP, vystymosi ir prekybos politikos, nuoseklumą; šioje srityje pabrėžia, kad siekiant politikos nuoseklumo svarbų vaidmenį turėtų atlikti Vyriausiasis įgaliotinis ir Europos išorės veiksmų tarnyba (angl. EEAS);

| 54. | primena, kad Sąjungai suteikus juridinio asmens statusą kiltų klausimų dėl jos statuso tarptautinėse organizacijose, pvz., JT; mano, kad būsimas Sąjungos statusas JT turėtų atitikti jos finansinį ir politinį įnašą; |
| --- | --- |

54.

primena, kad Sąjungai suteikus juridinio asmens statusą kiltų klausimų dėl jos statuso tarptautinėse organizacijose, pvz., JT; mano, kad būsimas Sąjungos statusas JT turėtų atitikti jos finansinį ir politinį įnašą;

Lisabonos sutartis ir jos poveikis Tarybos, Parlamento ir Komisijos santykiams BUSP/BSGP klausimais bei parlamentinei BUSP/BSGP priežiūrai

| 55. | mano, kad nepaprastai svarbu pasiekti kuo artimesnį bendradarbiavimą tarp Europos Vadovų Tarybos pirmininko, Komisijos pirmininko, Vyriausiojo įgaliotinio ir besikeičiančios pirmininkaujančios valstybės, norint užtikrinti, kad jų skirtingos funkcijos prisidėtų prie BUSP nuoseklumo ir veiksmingumo; |
| --- | --- |

55.

mano, kad nepaprastai svarbu pasiekti kuo artimesnį bendradarbiavimą tarp Europos Vadovų Tarybos pirmininko, Komisijos pirmininko, Vyriausiojo įgaliotinio ir besikeičiančios pirmininkaujančios valstybės, norint užtikrinti, kad jų skirtingos funkcijos prisidėtų prie BUSP nuoseklumo ir veiksmingumo;

| 56. | ragina Tarybą iš esmės reaguoti į oficialiuose Parlamento pranešimuose, ypač rezoliucijose dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principo pažeidimų atvejų, pareikštus pageidavimus ir susirūpinimą; |
| --- | --- |

56.

ragina Tarybą iš esmės reaguoti į oficialiuose Parlamento pranešimuose, ypač rezoliucijose dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principo pažeidimų atvejų, pareikštus pageidavimus ir susirūpinimą;

| 57. | ragina Tarybą ištirti tam tikriems nepakenčiamiems režimams, pvz., Mugabės režimui Zimbabvėje ir karinės chuntos režimui Birmoje, taikomų savo sankcijų politikos veiksmingumą ir patvirtinti priemones šiai politikai tobulinti, įskaitant reikiamas sistemas šiai politikai nuodugniai stebėti ir jos įgyvendinimui užtikrinti; |
| --- | --- |

57.

ragina Tarybą ištirti tam tikriems nepakenčiamiems režimams, pvz., Mugabės režimui Zimbabvėje ir karinės chuntos režimui Birmoje, taikomų savo sankcijų politikos veiksmingumą ir patvirtinti priemones šiai politikai tobulinti, įskaitant reikiamas sistemas šiai politikai nuodugniai stebėti ir jos įgyvendinimui užtikrinti;

| 58. | ragina būsimą Vyriausiąjį įgaliotinį (Komisijos pirmininko pavaduotoją) remiantis Vyriausiojo įgaliotinio ir už išorės santykius atsakingo Komisijos nario reguliarių apsilankymų į Europos Parlamento plenariniuose posėdžiuose ir į Užsienio reikalų komitete, taip pat neoficialiuose susitikimuose, patirtimi, nustatyti reguliarų ir sistemišką konsultavimąsi esminiais klausimais su Europos Parlamentu ir Parlamentą įtraukti į sprendimų priėmimo procesą taip stiprinant pagrindinių BUSP krypčių skaidrumą ir atskaitingumą; pažymi, kad būsimosios Vyriausiojo įgaliotinio (Komisijos pirmininko pavaduotojo) pareigybės teisinis statusas tiesiogiai priklausys nuo Parlamento; |
| --- | --- |

58.

ragina būsimą Vyriausiąjį įgaliotinį (Komisijos pirmininko pavaduotoją) remiantis Vyriausiojo įgaliotinio ir už išorės santykius atsakingo Komisijos nario reguliarių apsilankymų į Europos Parlamento plenariniuose posėdžiuose ir į Užsienio reikalų komitete, taip pat neoficialiuose susitikimuose, patirtimi, nustatyti reguliarų ir sistemišką konsultavimąsi esminiais klausimais su Europos Parlamentu ir Parlamentą įtraukti į sprendimų priėmimo procesą taip stiprinant pagrindinių BUSP krypčių skaidrumą ir atskaitingumą; pažymi, kad būsimosios Vyriausiojo įgaliotinio (Komisijos pirmininko pavaduotojo) pareigybės teisinis statusas tiesiogiai priklausys nuo Parlamento;

| 59. | pabrėžia, kad Tarybos ir Europos Parlamento santykius taip pat reikia persvarstyti, siekiant atsižvelgti į būsimos BSGP pagrindines reformas ir į didesnius Europos Parlamento kontrolės įgaliojimus po likusių Vakarų Europos Sąjungos kompetencijų perdavimo ES; šioje srityje teigiamai vertina nuostatas dėl artimesnio Europos Parlamento ir valstybių narių parlamentų bendradarbiavimo; |
| --- | --- |

59.

pabrėžia, kad Tarybos ir Europos Parlamento santykius taip pat reikia persvarstyti, siekiant atsižvelgti į būsimos BSGP pagrindines reformas ir į didesnius Europos Parlamento kontrolės įgaliojimus po likusių Vakarų Europos Sąjungos kompetencijų perdavimo ES; šioje srityje teigiamai vertina nuostatas dėl artimesnio Europos Parlamento ir valstybių narių parlamentų bendradarbiavimo;

| 60. | todėl reikalauja iki įsigaliojant Lisabonos sutarčiai parengti Europos Parlamento ir Tarybos tarpinstitucinį susitarimą, kuriame būtų apibrėžti abiejų institucijų darbo santykiai išorės veiksmų srityje, įskaitant dalijimąsi konfidencialia informacija; reikalauja, kad Komisijos ir Europos Parlamento pagrindų susitarimas būtų atnaujintas atsižvelgiant į Lisabonos sutarties nuostatas; |
| --- | --- |

60.

todėl reikalauja iki įsigaliojant Lisabonos sutarčiai parengti Europos Parlamento ir Tarybos tarpinstitucinį susitarimą, kuriame būtų apibrėžti abiejų institucijų darbo santykiai išorės veiksmų srityje, įskaitant dalijimąsi konfidencialia informacija; reikalauja, kad Komisijos ir Europos Parlamento pagrindų susitarimas būtų atnaujintas atsižvelgiant į Lisabonos sutarties nuostatas;

| 61. | reikalauja, kad būsimasis Vyriausiasis įgaliotinis (Komisijos pirmininko pavaduotojas) pradėtų eiti pareigas kartu su naująja Komisija 2009 m. lapkričio 1 d., kad būtų rastas laikinas sprendimas, ką daryti nuo Reformų sutarties įsigaliojimo iki 2009 m. lapkričio 1 d., ir kad Europos Vadovų Taryba su Komisijos pirmininko pritarimu visapusiškai konsultuotųsi su Parlamentu dėl Vyriausiojo įgaliotinio (Komisijos pirmininko pavaduotojo) paskyrimo bei dėl visų kitų tarpinių paskyrimų; šiuo požiūriu mano, kad skiriant Vyriausiąjį įgaliotinį (Komisijos pirmininko pavaduotoją) būtina taikyti ad hoc svarstymo procedūrą, o vadovaujančiu komitetu galėtų būti Užsienio reikalų komitetas; |
| --- | --- |

61.

reikalauja, kad būsimasis Vyriausiasis įgaliotinis (Komisijos pirmininko pavaduotojas) pradėtų eiti pareigas kartu su naująja Komisija 2009 m. lapkričio 1 d., kad būtų rastas laikinas sprendimas, ką daryti nuo Reformų sutarties įsigaliojimo iki 2009 m. lapkričio 1 d., ir kad Europos Vadovų Taryba su Komisijos pirmininko pritarimu visapusiškai konsultuotųsi su Parlamentu dėl Vyriausiojo įgaliotinio (Komisijos pirmininko pavaduotojo) paskyrimo bei dėl visų kitų tarpinių paskyrimų; šiuo požiūriu mano, kad skiriant Vyriausiąjį įgaliotinį (Komisijos pirmininko pavaduotoją) būtina taikyti ad hoc svarstymo procedūrą, o vadovaujančiu komitetu galėtų būti Užsienio reikalų komitetas;

| 62. | pabrėžia, kokį didelį poveikį EIVT įkūrimas turės ES išorės santykiams; pabrėžia, kad šiam procesui reikia skaidrumo ir demokratinio įnašo; primena apie savo teisę būti įtrauktam į konsultacijas prieš įkuriant EIVT pagal ES sutarties 13a straipsnio 3 dalį; reikalauja visapusiško bendradarbiavimo parengiamajame darbe šiuo klausimu; savo rengiamame pranešime išsamiau nagrinėja šį klausimą; tikisi, kad sukūrus EIVT taps aiškesni ES specialiųjų įgaliotinių skyrimo ir vertinimo, jų funkcijų apibrėžimo ir tikslo nustatymo kriterijai, įgaliojimų trukmė, jų koordinavimas su Europos Komisijos delegacijų įgaliojimais ir įgaliojimų tarpusavio papildomumas; |
| --- | --- |

62.

pabrėžia, kokį didelį poveikį EIVT įkūrimas turės ES išorės santykiams; pabrėžia, kad šiam procesui reikia skaidrumo ir demokratinio įnašo; primena apie savo teisę būti įtrauktam į konsultacijas prieš įkuriant EIVT pagal ES sutarties 13a straipsnio 3 dalį; reikalauja visapusiško bendradarbiavimo parengiamajame darbe šiuo klausimu; savo rengiamame pranešime išsamiau nagrinėja šį klausimą; tikisi, kad sukūrus EIVT taps aiškesni ES specialiųjų įgaliotinių skyrimo ir vertinimo, jų funkcijų apibrėžimo ir tikslo nustatymo kriterijai, įgaliojimų trukmė, jų koordinavimas su Europos Komisijos delegacijų įgaliojimais ir įgaliojimų tarpusavio papildomumas;

| 63. | ragina būsimą Vyriausiąjį įgaliotinį (Komisijos pirmininko pavaduotoją) bei Tarybą ir Komisiją stiprinti bendradarbiavimą su veikiančiomis daugiašalėmis parlamentinėmis asamblėjomis (AKR ir ES, EVPA, EuroLat ir EuroNest (kai bus įkurta)), kuriose Sąjungos parlamento nariai dirba kartu su kolegomis iš kai kurių svarbių valstybių, nes toks bendradarbiavimas aiškiai padidina Sąjungos išorės veiksmų nuoseklumą ir veiksmingumą; |
| --- | --- |

63.

ragina būsimą Vyriausiąjį įgaliotinį (Komisijos pirmininko pavaduotoją) bei Tarybą ir Komisiją stiprinti bendradarbiavimą su veikiančiomis daugiašalėmis parlamentinėmis asamblėjomis (AKR ir ES, EVPA, EuroLat ir EuroNest (kai bus įkurta)), kuriose Sąjungos parlamento nariai dirba kartu su kolegomis iš kai kurių svarbių valstybių, nes toks bendradarbiavimas aiškiai padidina Sąjungos išorės veiksmų nuoseklumą ir veiksmingumą;

| 64. | mano, kad Europos saugumo ir gynybos politikos (ESGP) srityje būtina parlamentinė priežiūra; taigi ragina Politikos ir saugumo komitetą (PSK) kartu su Parlamentu sukurti konfidencialios informacijos apie atsirandančias krizes ar tarptautiniam saugumui grėsmę keliančius įvykius sistemą, panašią į kai kurių valstybių narių parlamentuose taikomas sistemas – informacija, nelygu, koks jos slaptumo lygis, būtų keičiamasi arba uždaruose komitetų posėdžiuose arba PSK ir atitinkamų komitetų ar pakomitečių paskirtų narių bendruose posėdžiuose; |
| --- | --- |

64.

mano, kad Europos saugumo ir gynybos politikos (ESGP) srityje būtina parlamentinė priežiūra; taigi ragina Politikos ir saugumo komitetą (PSK) kartu su Parlamentu sukurti konfidencialios informacijos apie atsirandančias krizes ar tarptautiniam saugumui grėsmę keliančius įvykius sistemą, panašią į kai kurių valstybių narių parlamentuose taikomas sistemas – informacija, nelygu, koks jos slaptumo lygis, būtų keičiamasi arba uždaruose komitetų posėdžiuose arba PSK ir atitinkamų komitetų ar pakomitečių paskirtų narių bendruose posėdžiuose;

| 65. | mano, kad, atsižvelgiant į neoficialių Tarybos posėdžių kitais politiniais klausimais praktiką, Užsienio reikalų komiteto pirmininkui būtina suteikti teisę dalyvauti valstybių narių užsienio reikalų ministerijos neoficialiuose posėdžiuose (vadinamuosiuose Gymnich posėdžiuose); |
| --- | --- |

65.

mano, kad, atsižvelgiant į neoficialių Tarybos posėdžių kitais politiniais klausimais praktiką, Užsienio reikalų komiteto pirmininkui būtina suteikti teisę dalyvauti valstybių narių užsienio reikalų ministerijos neoficialiuose posėdžiuose (vadinamuosiuose Gymnich posėdžiuose);

| 66. | pabrėžia, kad būtina užtikrinti Europos gynybos agentūros vykdomų veiksmų demokratinę atskaitomybę ir skaidrumą; |
| --- | --- |

66.

pabrėžia, kad būtina užtikrinti Europos gynybos agentūros vykdomų veiksmų demokratinę atskaitomybę ir skaidrumą;

BUSP ir (arba) BSGP finansavimas Lisabonos sutarties požiūriu

| 67. | džiaugdamasis pažymi, kad Lisabonos sutartimi sustiprinami Europos Parlamento biudžeto sudarymo įgaliojimai visų ES išlaidų atžvilgiu, įskaitant EIVT – Europos Parlamentui suteikiant lygiateisiškumą su Taryba, atsisakant privalomų ir neprivalomų išlaidų atskyrimo ir padarant daugiametę finansų struktūrą teisiškai įpareigojančią; |
| --- | --- |

67.

džiaugdamasis pažymi, kad Lisabonos sutartimi sustiprinami Europos Parlamento biudžeto sudarymo įgaliojimai visų ES išlaidų atžvilgiu, įskaitant EIVT – Europos Parlamentui suteikiant lygiateisiškumą su Taryba, atsisakant privalomų ir neprivalomų išlaidų atskyrimo ir padarant daugiametę finansų struktūrą teisiškai įpareigojančią;

| 68. | apgailestauja dėl nereikalingo nuostatų dėl skubaus BSGP veiksmų finansavimo ne iš ES biudžeto sudėtingumo; primygtinai reikalauja, kad ateityje visi Sąjungos išorės veiksmai (įskaitant su būsima BSGP susijusius veiksmus, bet neįtraukiant visų karinių išlaidų) būtų finansuojami iš bendro ES biudžeto; |
| --- | --- |

68.

apgailestauja dėl nereikalingo nuostatų dėl skubaus BSGP veiksmų finansavimo ne iš ES biudžeto sudėtingumo; primygtinai reikalauja, kad ateityje visi Sąjungos išorės veiksmai (įskaitant su būsima BSGP susijusius veiksmus, bet neįtraukiant visų karinių išlaidų) būtų finansuojami iš bendro ES biudžeto;

| 69. | dėl to pabrėžia, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti civilinių krizių valdymo kontrolei, kai sutelkiami Tarybos, Komisijos ir valstybių narių ištekliai ir įvairi atsakomybė, kad būtų užtikrintas optimalus veiksmingumas ir koordinavimas; |
| --- | --- |

69.

dėl to pabrėžia, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti civilinių krizių valdymo kontrolei, kai sutelkiami Tarybos, Komisijos ir valstybių narių ištekliai ir įvairi atsakomybė, kad būtų užtikrintas optimalus veiksmingumas ir koordinavimas;

| 70. | pripažįsta, kad pirmiau minėtame 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstituciniame susitarime numatyti bendri konsultaciniai Užsienio reikalų komiteto biuro, Biudžeto komiteto ir PSK posėdžiai yra naudingi; taip pat remia mintį, kad reikia už išorės veiksmus atsakingus Europos Parlamento komitetų pirmininkus ir (arba) pranešėjus įtraukti į naujojo Taikinimo komiteto, skirto naujajai biudžeto procedūrai, veiklą, jei manoma, kad tai būtina metinės procedūros atžvilgiu; |
| --- | --- |

70.

pripažįsta, kad pirmiau minėtame 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstituciniame susitarime numatyti bendri konsultaciniai Užsienio reikalų komiteto biuro, Biudžeto komiteto ir PSK posėdžiai yra naudingi; taip pat remia mintį, kad reikia už išorės veiksmus atsakingus Europos Parlamento komitetų pirmininkus ir (arba) pranešėjus įtraukti į naujojo Taikinimo komiteto, skirto naujajai biudžeto procedūrai, veiklą, jei manoma, kad tai būtina metinės procedūros atžvilgiu;

| 71. | reikalauja, kad, atsižvelgdama į pirmiau minėtą 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinį susitarimą, kuriame numatytas struktūrinis Tarybos ir Europos Parlamento dialogas, Taryba, prieš priimdama bet kokį sprendimą dėl BUSP, apie tai praneštų Europos Parlamentui; |
| --- | --- |

71.

reikalauja, kad, atsižvelgdama į pirmiau minėtą 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinį susitarimą, kuriame numatytas struktūrinis Tarybos ir Europos Parlamento dialogas, Taryba, prieš priimdama bet kokį sprendimą dėl BUSP, apie tai praneštų Europos Parlamentui;

| 72. | mano, kad bendra 1 740 milijonų EUR suma, skirta BUSP 2007–2013 m., yra per maža norint įgyvendinti Sąjungos užmojį tapti pasaulinio masto veikėja, nors pripažįsta, kad sprendimas 2008 m. BUSP skirti 285 mln. EUR – svarbus žingsnis pirmyn, palyginti su ankstesnių metų lėšų paskirstymu (t. y. 125 mln. EUR daugiau nei 2007 m.); pabrėžia, kad tokį skirtų lėšų didinimą turėtų lydėti stipresnės parlamentinės kontrolės priemonės ir geresnis Tarybos bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

72.

mano, kad bendra 1 740 milijonų EUR suma, skirta BUSP 2007–2013 m., yra per maža norint įgyvendinti Sąjungos užmojį tapti pasaulinio masto veikėja, nors pripažįsta, kad sprendimas 2008 m. BUSP skirti 285 mln. EUR – svarbus žingsnis pirmyn, palyginti su ankstesnių metų lėšų paskirstymu (t. y. 125 mln. EUR daugiau nei 2007 m.); pabrėžia, kad tokį skirtų lėšų didinimą turėtų lydėti stipresnės parlamentinės kontrolės priemonės ir geresnis Tarybos bendradarbiavimas;

| 73. | būsimajame pranešime šiuo klausimu pateiks konkrečių pasiūlymų dėl EIVT finansavimo ir biudžeto kontrolės; |
| --- | --- |

73.

būsimajame pranešime šiuo klausimu pateiks konkrečių pasiūlymų dėl EIVT finansavimo ir biudžeto kontrolės;

*

* *

| 74. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Generaliniam Sekretoriui, NATO Generaliniam sekretoriui ir Europos Tarybos parlamentinės asamblėjos pirmininkui. |
| --- | --- |

74.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Generaliniam Sekretoriui, NATO Generaliniam sekretoriui ir Europos Tarybos parlamentinės asamblėjos pirmininkui.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1. Susitarimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 2008/371/EB (OL L 128, 2008 5 16, p. 8).

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0055.

(3)  OL C 102 E, 2008 4 24, p. 309.

(4)  OL C 314 E, 2006 12 21, p. 334.

(5)  OL C 290 E, 2006 11 29, p. 396.

(6)  OL C 76 E, 2008 3 27, p. 95 ir P6_TA(2007)0528.

(7)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0262.

(8)  OL C 298 E, 2006 12 8, p. 226 ir 235.

(9)  OL C 74 E, 2008 3 20, p. 670.

(10)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0350.

(11)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0622.

(12)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0483.

(13)  OL C 76 E, 2008 3 27, p. 106.

(14)  OL C 76 E, 2008 3 27, p. 100.

(15)  OL C 296 E, 2006 12 6, p. 123.

(16)  OL C 287 E, 2006 11 24, p. 176.

(17)  OL C 320 E, 2005 12 15, p. 253.

(18)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0488.

(19)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0481.

(20)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0413.

(21)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0537, ir Priimti tekstai, P6_TA(2007)0576.

(22)  S113/08, 2008 m. kovo 14 d.

(23)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0612.

(24)  OL C 74 E, 2008 3 20, p. 753.

(25)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0381.

(26)  OL C 317 E, 2006 12 23, p. 485.

(27)  OL C 317 E, 2006 12 23, p. 480.

(28)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0538.

(29)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0017.

(30)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0482.

---

| 26.11.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 285/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 285/23

---

2008 m. birželio 5 d., ketvirtadienisEuropos saugumo strategija ir ESGP

P6_TA(2008)0255

2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos saugumo strategijos ir ESGP įgyvendinimo (2008/2003(INI))

2009/C 285 E/04

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Europos saugumo strategiją (ESS), kurią Europos Vadovų Taryba priėmė 2003 m. gruodžio 12 d.,

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 13 d. Lisabonoje pasirašytą Lisabonos sutartį,

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 14 d. Europos Vadovų Tarybos pirmininkavimo išvadas,

atsižvelgdamas į ES Tarybai pirmininkavusių valstybių 2007 m. birželio 18 d. ir gruodžio 10 d. pranešimus apie Europos saugumo ir gynybos politiką (ESGP),

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 19 ir 20 d. vykusį bendrą ES gynybos ir vystymosi ministrų susitikimą Taryboje,

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 19 ir 20 d. Tarybos posėdžio išvadas dėl saugumo ir vystymosi ir išvadas dėl ESGP,

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 8 d. Žmogaus saugumo studijų grupės paskelbtą Madrido ataskaitą,

atsižvelgdamas į savo 2005 m. balandžio 14 d. rezoliuciją dėl ESS (1),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. lapkričio 16 d. rezoliuciją dėl ESS įgyvendinimo atsižvelgiant į ESGP (2),

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 9 d. Lisabonoje priimtą ES ir Afrikos bendrą strategiją ir generolo Pierre-Michelio Joana paskyrimą (2008 m. kovo 1 d.) ES vyriausiojo įgaliotinio specialiuoju Afrikos taikdarių pajėgų patarėju,

atsižvelgdamas į savo 2007 m. rugsėjo 27 d. rezoliuciją dėl ESGP įgyvendinimo Čade ir Centrinės Afrikos Respublikoje (3),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A6-0186/2008),

| A. | kadangi 2007 m. ir 2008 m. pradžioje Taryba priėmė svarbius sprendimus, susijusius su veiksmais ESGP srityje ir ESS įgyvendinimu, įskaitant:






  a) | sprendimą pradėti ES policijos misiją Afganistane (EUPOL Afganistanas); |
| --- | --- | --- |

A.

kadangi 2007 m. ir 2008 m. pradžioje Taryba priėmė svarbius sprendimus, susijusius su veiksmais ESGP srityje ir ESS įgyvendinimu, įskaitant:

a)

sprendimą pradėti ES policijos misiją Afganistane (EUPOL Afganistanas);

| b) | sprendimą pradėti ES karinę operaciją Čade ir Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR Čadas/RCA); |
| --- | --- |

b)

sprendimą pradėti ES karinę operaciją Čade ir Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR Čadas/RCA);

| c) | sprendimą dėl EUFOR Althea misijos Bosnijoje pajėgų pertvarkymo ir sumažinimo; |
| --- | --- |

c)

sprendimą dėl EUFOR Althea misijos Bosnijoje pajėgų pertvarkymo ir sumažinimo;

| d) | sprendimą dėl civilinės ES misijos Kosove (EULEX Kosovas); |
| --- | --- |

d)

sprendimą dėl civilinės ES misijos Kosove (EULEX Kosovas);

| e) | pasirengimą ES saugumo sektoriaus reformos misijai Bisau Gvinėjoje (EUSEC Bisau Gvinėja), |
| --- | --- |

e)

pasirengimą ES saugumo sektoriaus reformos misijai Bisau Gvinėjoje (EUSEC Bisau Gvinėja),

| B. | kadangi 2007 m. ir 2008 m. pradžioje buvo pasiekta tolesnės pažangos ESGP pajėgumų ir ESS įgyvendinimo srityje, įskaitant:






  a) | naujojo Pagrindinio civilinio tikslo 2010 m. patvirtinimą; |
| --- | --- | --- |

B.

kadangi 2007 m. ir 2008 m. pradžioje buvo pasiekta tolesnės pažangos ESGP pajėgumų ir ESS įgyvendinimo srityje, įskaitant:

a)

naujojo Pagrindinio civilinio tikslo 2010 m. patvirtinimą;

| b) | Civilinių planavimo ir vykdymo pajėgumų (CPVP) įsteigimą Tarybos sekretoriate; |
| --- | --- |

b)

Civilinių planavimo ir vykdymo pajėgumų (CPVP) įsteigimą Tarybos sekretoriate;

| c) | ES operacijų centro operatyvinių pajėgumų užtikrinimą; |
| --- | --- |

c)

ES operacijų centro operatyvinių pajėgumų užtikrinimą;

| d) | visiškų operatyvinių pajėgumų užtikrinimą siekiant skubiai ir tuo pat metu naudojant kovines grupes vykdyti dvi ESGP karines operacijas, |
| --- | --- |

d)

visiškų operatyvinių pajėgumų užtikrinimą siekiant skubiai ir tuo pat metu naudojant kovines grupes vykdyti dvi ESGP karines operacijas,

| C. | kadangi 2007 m. ir 2008 m. pradžioje ESGP ir ESS įgyvendinimo srityje būta pasikartojančių trūkumų, įskaitant tai, kad:






  a) | nesama ES civilinių taikos palaikymo dalinių, kurių Europos Parlamentas prašė nuo 2000 m., ir civilinės saugos bei humanitarinės pagalbos pajėgumų, minimų įvairiuose Tarybos ir Komisijos dokumentuose, kurie buvo priimti po 2004 m. cunamio katastrofos; |
| --- | --- | --- |

C.

kadangi 2007 m. ir 2008 m. pradžioje ESGP ir ESS įgyvendinimo srityje būta pasikartojančių trūkumų, įskaitant tai, kad:

a)

nesama ES civilinių taikos palaikymo dalinių, kurių Europos Parlamentas prašė nuo 2000 m., ir civilinės saugos bei humanitarinės pagalbos pajėgumų, minimų įvairiuose Tarybos ir Komisijos dokumentuose, kurie buvo priimti po 2004 m. cunamio katastrofos;

| b) | labai reikalingų transportavimo oru dideliais atstumais pajėgumų (Airbus A400M kariniais transporto lėktuvais) telkimas vėluoja ir brangsta; |
| --- | --- |

b)

labai reikalingų transportavimo oru dideliais atstumais pajėgumų (Airbus A400M kariniais transporto lėktuvais) telkimas vėluoja ir brangsta;

| c) | valstybių narių indėlis skiriant personalą į ESGP misijas nesubalansuotas, o tai riboja ES krizių valdymo gebėjimus; |
| --- | --- |

c)

valstybių narių indėlis skiriant personalą į ESGP misijas nesubalansuotas, o tai riboja ES krizių valdymo gebėjimus;

| d) | dėl saugumo problemų ir asmens karjeros perspektyvų sugrįžus, kyla problemų siekiant užverbuoti pakankamai policijos pareigūnų į misiją Afganistane; |
| --- | --- |

d)

dėl saugumo problemų ir asmens karjeros perspektyvų sugrįžus, kyla problemų siekiant užverbuoti pakankamai policijos pareigūnų į misiją Afganistane;

| e) | EUFOR Čadas/RCA pradžia atidėliojama dėl nesėkmingų pajėgų formavimo konferencijų, ypač sraigtasparnių trūkumo; |
| --- | --- |

e)

EUFOR Čadas/RCA pradžia atidėliojama dėl nesėkmingų pajėgų formavimo konferencijų, ypač sraigtasparnių trūkumo;

| f) | dėl Turkijos prieštaravimų iki šiol nepavyksta pasirašyti parengtų techninių susitarimų tarp ES ir NATO siekiant užtikrinti koordinavimą tarp tarptautinių saugumo pajėgų (KFOR) ir ateityje galimos ESGP misijos Kosove bei EUPOL ir Tarptautinių saugumo paramos pajėgų (ISAF) misijų Afganistane, |
| --- | --- |

f)

dėl Turkijos prieštaravimų iki šiol nepavyksta pasirašyti parengtų techninių susitarimų tarp ES ir NATO siekiant užtikrinti koordinavimą tarp tarptautinių saugumo pajėgų (KFOR) ir ateityje galimos ESGP misijos Kosove bei EUPOL ir Tarptautinių saugumo paramos pajėgų (ISAF) misijų Afganistane,

| D. | kadangi pagal Lisabonos sutartį ESGP srityje bus įdiegta svarbių naujovių, |
| --- | --- |

D.

kadangi pagal Lisabonos sutartį ESGP srityje bus įdiegta svarbių naujovių,

| E. | kadangi reikia nuolatinių pastangų, kurios padėtų išvengti veiklos dubliavimo ir padidintų jos operacinį suderinamumą ES lygmeniu, ir kadangi pats ekonomiškiausias būdas šiam tikslui pasiekti – dalijimasis gynybos pajėgumais ir jų sujungimas, siekiant padidinti Europos gynybinį pajėgumą; |
| --- | --- |

E.

kadangi reikia nuolatinių pastangų, kurios padėtų išvengti veiklos dubliavimo ir padidintų jos operacinį suderinamumą ES lygmeniu, ir kadangi pats ekonomiškiausias būdas šiam tikslui pasiekti – dalijimasis gynybos pajėgumais ir jų sujungimas, siekiant padidinti Europos gynybinį pajėgumą;

| 1. | dar kartą patvirtina ankstesnių Parlamento rezoliucijų dėl ESS ir ESGP išvadas; |
| --- | --- |

1.

dar kartą patvirtina ankstesnių Parlamento rezoliucijų dėl ESS ir ESGP išvadas;

Lisabonos sutartis

| 2. | teigiamai vertina tai, kad buvo pasirašyta Lisabonos sutartis, pagal kurią ESGP srityje bus įdiegta svarbių naujovių, ypač sustiprinta vyriausiojo įgaliotinio institucija įsteigiant Europos išorės veiksmų tarnybą, įtrauktas straipsnis dėl abipusės pagalbos gynybos srityje, solidarumo sąlyga, nuolatinis struktūrizuotas bendradarbiavimas gynybos srityje ir išplėsti Petersbergo uždaviniai; tikisi, kad visose valstybėse narėse bus sėkmingai ir laiku baigtas ratifikavimo procesas; sveikina tas valstybes nares, kurios jau ratifikavo Lisabonos sutartį; pabrėžia, kad Parlamentas įgyvendins savo įsipareigojimus pagal dabar galiojančią Sutartį ir atidžiai stebės visų naujovių įgyvendinimą; |
| --- | --- |

2.

teigiamai vertina tai, kad buvo pasirašyta Lisabonos sutartis, pagal kurią ESGP srityje bus įdiegta svarbių naujovių, ypač sustiprinta vyriausiojo įgaliotinio institucija įsteigiant Europos išorės veiksmų tarnybą, įtrauktas straipsnis dėl abipusės pagalbos gynybos srityje, solidarumo sąlyga, nuolatinis struktūrizuotas bendradarbiavimas gynybos srityje ir išplėsti Petersbergo uždaviniai; tikisi, kad visose valstybėse narėse bus sėkmingai ir laiku baigtas ratifikavimo procesas; sveikina tas valstybes nares, kurios jau ratifikavo Lisabonos sutartį; pabrėžia, kad Parlamentas įgyvendins savo įsipareigojimus pagal dabar galiojančią Sutartį ir atidžiai stebės visų naujovių įgyvendinimą;

| 3. | prašo susijusių valstybių narių ištirti esamų daugianacionalinių pajėgų, pvz., Eurokorpuso, Euroforo, Euromarforo, Europos žandarmerijos pajėgų, Ispanijos ir Italijos jūrų desanto pajėgų, Europos oro pajėgų grupės, Europos oro pajėgų koordinavimo kuopos Eindhovene, Atėnų daugianacionalinio jūrų desanto koordinavimo centro bei visų su ESGP operacijomis susijusių pajėgų ir struktūrų įtraukimo į nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą, kaip numatyta Lisabonos sutartyje, galimybes ir galimą poveikį; |
| --- | --- |

3.

prašo susijusių valstybių narių ištirti esamų daugianacionalinių pajėgų, pvz., Eurokorpuso, Euroforo, Euromarforo, Europos žandarmerijos pajėgų, Ispanijos ir Italijos jūrų desanto pajėgų, Europos oro pajėgų grupės, Europos oro pajėgų koordinavimo kuopos Eindhovene, Atėnų daugianacionalinio jūrų desanto koordinavimo centro bei visų su ESGP operacijomis susijusių pajėgų ir struktūrų įtraukimo į nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą, kaip numatyta Lisabonos sutartyje, galimybes ir galimą poveikį;

ESS vertinimas ir papildymas

| 4. | ragina vyriausiąjį įgaliotinį parengti baltąją knygą, kurioje būtų įvertinta padaryta pažanga ir visi ESS įgyvendinimo nuo 2003 m. trūkumai, įskaitant tai, ko buvo pasimokyta iš ESGP operacijų; ryšys tarp išorinių ir vidinių saugumo aspektų (kova su terorizmu); sienų ir svarbios infrastruktūros apsauga, įskaitant apsaugą nuo elektroninių išpuolių; energijos tiekimo saugumas, kaip problema, kurią reikėtų spręsti dedant civilines, ekonomines, technines ir diplomatines pastangas; neišspręsti regioniniai ginčai ES kaimynystėje, pvz., Padniestrėje, Abchazijoje, Pietų Osetijoje ir Kalnų Karabache; humanitarinės ir saugumo problemos Afrikos žemyne; ir klimato kaitos ir gamtos katastrofų padariniai civilinei apsaugai ir žmogaus saugumui, taip pat masinio naikinimo ginklų paplitimas; be to, ragina jį įvertinti, ar šios grėsmės, pavojai ir problemos yra svarbūs ir tiesiogiai siejasi su Europos saugumu, ar jie paprasčiausiai susiję su politiniu saugumo aspektu; |
| --- | --- |

4.

ragina vyriausiąjį įgaliotinį parengti baltąją knygą, kurioje būtų įvertinta padaryta pažanga ir visi ESS įgyvendinimo nuo 2003 m. trūkumai, įskaitant tai, ko buvo pasimokyta iš ESGP operacijų; ryšys tarp išorinių ir vidinių saugumo aspektų (kova su terorizmu); sienų ir svarbios infrastruktūros apsauga, įskaitant apsaugą nuo elektroninių išpuolių; energijos tiekimo saugumas, kaip problema, kurią reikėtų spręsti dedant civilines, ekonomines, technines ir diplomatines pastangas; neišspręsti regioniniai ginčai ES kaimynystėje, pvz., Padniestrėje, Abchazijoje, Pietų Osetijoje ir Kalnų Karabache; humanitarinės ir saugumo problemos Afrikos žemyne; ir klimato kaitos ir gamtos katastrofų padariniai civilinei apsaugai ir žmogaus saugumui, taip pat masinio naikinimo ginklų paplitimas; be to, ragina jį įvertinti, ar šios grėsmės, pavojai ir problemos yra svarbūs ir tiesiogiai siejasi su Europos saugumu, ar jie paprasčiausiai susiję su politiniu saugumo aspektu;

| 5. | ragina vyriausiąjį įgaliotinį į baltąją knygą įtraukti pasiūlymus dėl ESS tobulinimo ir papildymo, pvz., dėl bendrų Europos saugumo interesų nustatymo ir sprendimų pradėti ESGP misijas kriterijų; ragina jį tęsti civilinių ir karinių pajėgumų (įskaitant vadovavimo ir kontrolės struktūras, visų Europos veikėjų transportavimą vykdant krizių valdymą tiek ESGP, tiek katastrofų padarinių šalinimo požiūriu) tikslų apibrėžimą ir apmąstyti Lisabonos sutarties reikšmę ESGP ir pasiūlymams dėl naujosios ES ir NATO partnerystės; |
| --- | --- |

5.

ragina vyriausiąjį įgaliotinį į baltąją knygą įtraukti pasiūlymus dėl ESS tobulinimo ir papildymo, pvz., dėl bendrų Europos saugumo interesų nustatymo ir sprendimų pradėti ESGP misijas kriterijų; ragina jį tęsti civilinių ir karinių pajėgumų (įskaitant vadovavimo ir kontrolės struktūras, visų Europos veikėjų transportavimą vykdant krizių valdymą tiek ESGP, tiek katastrofų padarinių šalinimo požiūriu) tikslų apibrėžimą ir apmąstyti Lisabonos sutarties reikšmę ESGP ir pasiūlymams dėl naujosios ES ir NATO partnerystės;

| 6. | be to, primygtinai ragina vyriausiąjį įgaliotinį baltojoje knygoje spręsti „ribojančių sąlygų“ klausimus; nors tai yra kiekvienos valstybės narės nacionalinio suvereniteto klausimas, mano, kad jie turėtų būti suderinti siekiant užtikrinti įvairių valstybių narių pajėgų, dislokuotų vietose, saugumą; |
| --- | --- |

6.

be to, primygtinai ragina vyriausiąjį įgaliotinį baltojoje knygoje spręsti „ribojančių sąlygų“ klausimus; nors tai yra kiekvienos valstybės narės nacionalinio suvereniteto klausimas, mano, kad jie turėtų būti suderinti siekiant užtikrinti įvairių valstybių narių pajėgų, dislokuotų vietose, saugumą;

| 7. | mano, kad tokia baltoji knyga turėtų būti platesnių politinių diskusijų, rengiamų visuomenėje, pagrindas, visų pirma todėl, kad ESS nustatomos pagrindinės Sąjungos vertybės ir tikslai ir nurodoma, ką ES gina; pabrėžia, kad ateityje atliekant ESS vertinimą reikia remtis didesne demokratine atskaitomybe ir todėl išsamiai konsultuotis su visomis ES institucijomis, įskaitant Europos Parlamentą ir nacionalinius parlamentus; |
| --- | --- |

7.

mano, kad tokia baltoji knyga turėtų būti platesnių politinių diskusijų, rengiamų visuomenėje, pagrindas, visų pirma todėl, kad ESS nustatomos pagrindinės Sąjungos vertybės ir tikslai ir nurodoma, ką ES gina; pabrėžia, kad ateityje atliekant ESS vertinimą reikia remtis didesne demokratine atskaitomybe ir todėl išsamiai konsultuotis su visomis ES institucijomis, įskaitant Europos Parlamentą ir nacionalinius parlamentus;

Tiesioginis saugumo dialogas su nauja JAV ir Kanados administracija

| 8. | Atkreipia dėmesį į tai, kad NATO yra tarpatlantinis forumas, kuriame saugumo problemos gali būti pateikiamos iš daugumos ES valstybių narių, JAV ir Kanados; vis dėlto ragina Tarybą ir vyriausiąjį įgaliotinį imtis iniciatyvos ir tose srityse, kur ES kompetentinga, pradėti tiesioginį dialogą saugumo klausimais su JAV administracija ir Kanados vyriausybe, kurios pradės darbą; siūlo, kad šiame dialoge būtų apsiribojama konkrečiais klausimais, tokiais kaip Vakarų kultūros vertybių patikimumas kovoje su terorizmu, padėties stabilizavimas bei atkūrimas; |
| --- | --- |

8.

Atkreipia dėmesį į tai, kad NATO yra tarpatlantinis forumas, kuriame saugumo problemos gali būti pateikiamos iš daugumos ES valstybių narių, JAV ir Kanados; vis dėlto ragina Tarybą ir vyriausiąjį įgaliotinį imtis iniciatyvos ir tose srityse, kur ES kompetentinga, pradėti tiesioginį dialogą saugumo klausimais su JAV administracija ir Kanados vyriausybe, kurios pradės darbą; siūlo, kad šiame dialoge būtų apsiribojama konkrečiais klausimais, tokiais kaip Vakarų kultūros vertybių patikimumas kovoje su terorizmu, padėties stabilizavimas bei atkūrimas;

Civilinis krizių valdymas ir civilinė apsauga

| 9. | teigiamai vertina naująjį 2008 m. sausio 1 d. paskelbtą Pagrindinį civilinį tikslą 2010 m., kurį formuluojant buvo atsižvelgta į tai, ko pasimokyta iš ankstesnių civilinių ESGP misijų; |
| --- | --- |

9.

teigiamai vertina naująjį 2008 m. sausio 1 d. paskelbtą Pagrindinį civilinį tikslą 2010 m., kurį formuluojant buvo atsižvelgta į tai, ko pasimokyta iš ankstesnių civilinių ESGP misijų;

| 10. | teigiamai vertina tai, kad Tarybos sekretoriate įsteigti CPVP, kurie veiks kaip civilinis ES operacijos vadavietės atitikmuo ir teiks pagalbą ir paramą planuojant bei įgyvendinant civilines ESGP misijas, taigi bus užtikrinta civilinė pavaldumo tvarka; ragina užtikrinti, kad šią pusiausvyrą atspindėtų ir Civilinės ir karinės grupės vaidmuo bei administracinė struktūra; |
| --- | --- |

10.

teigiamai vertina tai, kad Tarybos sekretoriate įsteigti CPVP, kurie veiks kaip civilinis ES operacijos vadavietės atitikmuo ir teiks pagalbą ir paramą planuojant bei įgyvendinant civilines ESGP misijas, taigi bus užtikrinta civilinė pavaldumo tvarka; ragina užtikrinti, kad šią pusiausvyrą atspindėtų ir Civilinės ir karinės grupės vaidmuo bei administracinė struktūra;

| 11. | ragina Tarybą ir Komisiją ištirti tinkamesnio organizacinio pagrindo, pvz., specializuoto Europos išorės veiksmų tarnybos skyriaus, sukūrimo galimybes, siekiant užtikrinti darnesnį ir visapusiškesnį civilinį krizių valdymo metodą, kad būtų įveiktas institucijų susiskaldymas ir sudarytos sąlygos geresniam ES vidaus priemonių koordinavimui ir išorės organizacijų bei nevyriausybinių organizacijų bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

11.

ragina Tarybą ir Komisiją ištirti tinkamesnio organizacinio pagrindo, pvz., specializuoto Europos išorės veiksmų tarnybos skyriaus, sukūrimo galimybes, siekiant užtikrinti darnesnį ir visapusiškesnį civilinį krizių valdymo metodą, kad būtų įveiktas institucijų susiskaldymas ir sudarytos sąlygos geresniam ES vidaus priemonių koordinavimui ir išorės organizacijų bei nevyriausybinių organizacijų bendradarbiavimui;

| 12. | prašo Tarybos, atsižvelgiant į nepatenkinamą EUPOL Afganistane planavimą ir dislokavimą, atlikti nedelsiamą civilinių ESGP misijų sprendimų priėmimo, finansavimo ir dislokavimo aspektų peržiūrą ir pateikti konkrečių pasiūlymų siekiant išvengti tokios situacijos pasikartojimo ateityje; |
| --- | --- |

12.

prašo Tarybos, atsižvelgiant į nepatenkinamą EUPOL Afganistane planavimą ir dislokavimą, atlikti nedelsiamą civilinių ESGP misijų sprendimų priėmimo, finansavimo ir dislokavimo aspektų peržiūrą ir pateikti konkrečių pasiūlymų siekiant išvengti tokios situacijos pasikartojimo ateityje;

| 13. | pripažįsta valstybių narių pastangas skirti personalo į civilines ESGP misijas civilinės saugos, kontrolės, ES specialiojo įgaliotinio paramos grupės ir paramos misijoms srityse; visgi pažymi, kad nuolat trūksta personalo policijos, teisinės valstybės ir civilinio administravimo srityse; pabrėžia ESGP misijų aprūpinimo kompetentingu ir aukštos kvalifikacijos personalu svarbą; |
| --- | --- |

13.

pripažįsta valstybių narių pastangas skirti personalo į civilines ESGP misijas civilinės saugos, kontrolės, ES specialiojo įgaliotinio paramos grupės ir paramos misijoms srityse; visgi pažymi, kad nuolat trūksta personalo policijos, teisinės valstybės ir civilinio administravimo srityse; pabrėžia ESGP misijų aprūpinimo kompetentingu ir aukštos kvalifikacijos personalu svarbą;

| 14. | ragina Tarybą ir Komisiją stiprinti bendradarbiavimą ESGP misijų ir ES sienų apsaugos misijų srityje, kai neaiškiai atskirta abiejų institucijų kompetencija; laikosi nuomonės, kad Lisabonos sutartyje numatyta Europos išorės veiksmų tarnyba turėtų palengvinti šį uždavinį; vis dėlto mano, kad nesutarimai dėl kompetencijos gali kilti taip pat ir įgyvendinant Lisabonos sutartį, todėl būtini vyriausiojo įgaliotinio sprendimai; |
| --- | --- |

14.

ragina Tarybą ir Komisiją stiprinti bendradarbiavimą ESGP misijų ir ES sienų apsaugos misijų srityje, kai neaiškiai atskirta abiejų institucijų kompetencija; laikosi nuomonės, kad Lisabonos sutartyje numatyta Europos išorės veiksmų tarnyba turėtų palengvinti šį uždavinį; vis dėlto mano, kad nesutarimai dėl kompetencijos gali kilti taip pat ir įgyvendinant Lisabonos sutartį, todėl būtini vyriausiojo įgaliotinio sprendimai;

| 15. | ragina valstybes nares nuolat peržiūrėti galimybes skirti personalo į civilines ESGP misijas ir subūrus savo kompetentingas nacionalinės valdžios institucijas kurti nacionalinius veiksmų planus siekiant užtikrinti galimą pagalbą, kaip, pvz., Suomijos atveju, įskaitant procedūras, užtikrinančias tokių misijų dalyvių karjeros perspektyvas, taip pat tai, kad būtų deramai atsižvelgiama į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1325 (2000), dėl moterų dalyvavimo konfliktų prevencijos, valdymo ir sprendimo mechanizmuose; be to, ragina numatyti specialius mokymus dėl vaikų apsaugos, kurie atitiktų ES gaires dėl vaikų ir ginkluotų konfliktų; |
| --- | --- |

15.

ragina valstybes nares nuolat peržiūrėti galimybes skirti personalo į civilines ESGP misijas ir subūrus savo kompetentingas nacionalinės valdžios institucijas kurti nacionalinius veiksmų planus siekiant užtikrinti galimą pagalbą, kaip, pvz., Suomijos atveju, įskaitant procedūras, užtikrinančias tokių misijų dalyvių karjeros perspektyvas, taip pat tai, kad būtų deramai atsižvelgiama į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1325 (2000), dėl moterų dalyvavimo konfliktų prevencijos, valdymo ir sprendimo mechanizmuose; be to, ragina numatyti specialius mokymus dėl vaikų apsaugos, kurie atitiktų ES gaires dėl vaikų ir ginkluotų konfliktų;

| 16. | mano, kad svarbu didinti konfliktų sprendimo civilinius pajėgumus; todėl ragina Tarybą ir Komisiją įsteigti krizių valdymui ir konfliktų prevencijai skirtus ES civilinius taikos palaikymo dalinius, kurių prašo Europos Parlamentas; |
| --- | --- |

16.

mano, kad svarbu didinti konfliktų sprendimo civilinius pajėgumus; todėl ragina Tarybą ir Komisiją įsteigti krizių valdymui ir konfliktų prevencijai skirtus ES civilinius taikos palaikymo dalinius, kurių prašo Europos Parlamentas;

| 17. | pažymi, kad nepakankamai naudojama vertinga Civilinės reagavimo grupės (CRG) priemonė ir apgailestauja, kad dažniausiai buvo pasitelkiami atskiri CRG ekspertai, o ne, kaip buvo numatyta ir kaip jie buvo mokomi, šių ekspertų komanda; |
| --- | --- |

17.

pažymi, kad nepakankamai naudojama vertinga Civilinės reagavimo grupės (CRG) priemonė ir apgailestauja, kad dažniausiai buvo pasitelkiami atskiri CRG ekspertai, o ne, kaip buvo numatyta ir kaip jie buvo mokomi, šių ekspertų komanda;

| 18. | teigiamai vertina 2007 m. lapkričio 8 d. Tarybos sprendimą 2007/779/EB, Euratomas, nustatantį Bendrijos civilinės saugos mechanizmą (4) ir 2007 m. kovo 5 d. Tarybos sprendimą 2007/162/EB, nustatantį civilinės saugos finansinę priemonę (5), kuria siekiama gerinti pagalbos civilinės saugos srityje teikimą ir koordinavimą itin kritiškos padėties ES ar už jos ribų atveju; |
| --- | --- |

18.

teigiamai vertina 2007 m. lapkričio 8 d. Tarybos sprendimą 2007/779/EB, Euratomas, nustatantį Bendrijos civilinės saugos mechanizmą (4) ir 2007 m. kovo 5 d. Tarybos sprendimą 2007/162/EB, nustatantį civilinės saugos finansinę priemonę (5), kuria siekiama gerinti pagalbos civilinės saugos srityje teikimą ir koordinavimą itin kritiškos padėties ES ar už jos ribų atveju;

Žmogaus saugumas ir vystymosi politikos saugumo dimensija

| 19. | primena Tarybai jos atsakomybę pagal tarptautinės teisės normas užtikrinti, kad visi karinio ir civilinio personalo nariai būtų tinkamai apmokyti vadovaujantis tarptautiniais humanitariniais standartais ir kad atitinkamos gairės būtų persvarstomos ir plėtojamos siekiant užtikrinti pagarbą vietos gyventojams, kultūroms ir abiejų lyčių asmenims; |
| --- | --- |

19.

primena Tarybai jos atsakomybę pagal tarptautinės teisės normas užtikrinti, kad visi karinio ir civilinio personalo nariai būtų tinkamai apmokyti vadovaujantis tarptautiniais humanitariniais standartais ir kad atitinkamos gairės būtų persvarstomos ir plėtojamos siekiant užtikrinti pagarbą vietos gyventojams, kultūroms ir abiejų lyčių asmenims;

| 20. | primena apie žmogaus teisių ir lyčių aspekto integravimo svarbą ir ragina į Bendrosios užsienio ir saugumo politikos (BUSP) ir ESGP aukštesniuosius vadovavimo postus skirti daugiau moterų, įskaitant ES specialiųjų įgaliotinių postus ir postus ESGP operacijose apskritai; |
| --- | --- |

20.

primena apie žmogaus teisių ir lyčių aspekto integravimo svarbą ir ragina į Bendrosios užsienio ir saugumo politikos (BUSP) ir ESGP aukštesniuosius vadovavimo postus skirti daugiau moterų, įskaitant ES specialiųjų įgaliotinių postus ir postus ESGP operacijose apskritai;

| 21. | ragina valstybes nares toliau dirbti siekiant tarptautiniu mastu uždrausti kasetines bombas ir toliau plėtoti nesprogusių sprogmenų aptikimo ir sunaikinimo būdus, teikti finansinę ir techninę pagalbą susijusioms šalims, toliau dirbti siekiant užbaigti vykstančias derybas dėl visuotinio sausumos minų draudimo, visuotinio urano turinčių ginklų draudimo ir dėl įprastinės ginkluotės pervežimo visuotinės kontrolės nuostatų sugriežtinimo; šiuo atžvilgiu mano, kad nepriimtina, jog nepaisant fakto, kad 2008 m. bus minimas ES ginklų eksporto elgesio kodekso priėmimo 10 metų jubiliejus, jis vis dar neturi teisinės galios ir nekontroliuojamas ginklų eksportas iš ES valstybių narių, atrodo, tebevyksta be apribojimų net tų šalių, kuriose ES pradeda arba svarsto galimybę pradėti ESGP operacijas, vyriausybėms; be to, pažymi, kad ginklai gali būti pervežami per ES teritoriją per tas valstybes nares, kuriose galioja ne tokie griežti eksporto kontrolės standartai, ir (arba) neatsakingai lanksčiai panaudojant tarptautinį importo sertifikatą (ICC); dėl to pabrėžia, kad svarbu, jog visos valstybės narės taikytų aukščiausius ginklų eksporto kontrolės standartus ir užtikrintų, kad ginklai iš ES netaptų konfliktų kurstymo priemone; |
| --- | --- |

21.

ragina valstybes nares toliau dirbti siekiant tarptautiniu mastu uždrausti kasetines bombas ir toliau plėtoti nesprogusių sprogmenų aptikimo ir sunaikinimo būdus, teikti finansinę ir techninę pagalbą susijusioms šalims, toliau dirbti siekiant užbaigti vykstančias derybas dėl visuotinio sausumos minų draudimo, visuotinio urano turinčių ginklų draudimo ir dėl įprastinės ginkluotės pervežimo visuotinės kontrolės nuostatų sugriežtinimo; šiuo atžvilgiu mano, kad nepriimtina, jog nepaisant fakto, kad 2008 m. bus minimas ES ginklų eksporto elgesio kodekso priėmimo 10 metų jubiliejus, jis vis dar neturi teisinės galios ir nekontroliuojamas ginklų eksportas iš ES valstybių narių, atrodo, tebevyksta be apribojimų net tų šalių, kuriose ES pradeda arba svarsto galimybę pradėti ESGP operacijas, vyriausybėms; be to, pažymi, kad ginklai gali būti pervežami per ES teritoriją per tas valstybes nares, kuriose galioja ne tokie griežti eksporto kontrolės standartai, ir (arba) neatsakingai lanksčiai panaudojant tarptautinį importo sertifikatą (ICC); dėl to pabrėžia, kad svarbu, jog visos valstybės narės taikytų aukščiausius ginklų eksporto kontrolės standartus ir užtikrintų, kad ginklai iš ES netaptų konfliktų kurstymo priemone;

| 22. | dar kartą patvirtina savo susirūpinimą dėl tebevykstančio šaulių ir lengvųjų ginklų plitimo, kuris sukelia nereikalingas žmonių kančias, didina ginkluotus konfliktus ir nestabilumą, palengvina terorizmą, kenkia darniam vystymuisi, geram valdymui ir teisinei valstybei ir prisideda prie didelių žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimų; mano, kad tinkamas prekybos šaulių ir lengvųjų ginklų mažinimo ir kontrolės programų suderinimas turi tapti neatsiejama tarptautinių konfliktų prevencijos ir pokonfliktinio taikos stiprinimo programų dalimi; ragina valstybes nares, Tarybą ir Komisiją paskatinti vyriausybes, remiantis tarptautiniais, regioniniais ir nacionaliniais teisės aktais, susitarti dėl privalomųjų šaulių ir lengvųjų ginklų kontrolės (įskaitant tarpininkavimo ir perdavimo veiklą) nuostatų; |
| --- | --- |

22.

dar kartą patvirtina savo susirūpinimą dėl tebevykstančio šaulių ir lengvųjų ginklų plitimo, kuris sukelia nereikalingas žmonių kančias, didina ginkluotus konfliktus ir nestabilumą, palengvina terorizmą, kenkia darniam vystymuisi, geram valdymui ir teisinei valstybei ir prisideda prie didelių žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimų; mano, kad tinkamas prekybos šaulių ir lengvųjų ginklų mažinimo ir kontrolės programų suderinimas turi tapti neatsiejama tarptautinių konfliktų prevencijos ir pokonfliktinio taikos stiprinimo programų dalimi; ragina valstybes nares, Tarybą ir Komisiją paskatinti vyriausybes, remiantis tarptautiniais, regioniniais ir nacionaliniais teisės aktais, susitarti dėl privalomųjų šaulių ir lengvųjų ginklų kontrolės (įskaitant tarpininkavimo ir perdavimo veiklą) nuostatų;

| 23. | pabrėžia, kad Europos Sąjunga turėtų imtis iniciatyvos tarptautiniam ginklų kontrolės režimui griežtinti ir tuo būdu sudarytų tinkamas prielaidas daugiašališkumo principui, susijusiam su griežtesne tarptautine tvarka, diegti; pažymi, kad reikia toliau derinti atitinkamą veiklą tam, kad ginkluotės neplatinimo aspektai būtų įtraukti į Europos kaimynystės politiką ir kad taip būtų įgyvendinti strateginiai saugumo uždaviniai, susiję su Sąjungos kaimyninėmis šalimis; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad Europos Sąjunga turėtų imtis iniciatyvos tarptautiniam ginklų kontrolės režimui griežtinti ir tuo būdu sudarytų tinkamas prielaidas daugiašališkumo principui, susijusiam su griežtesne tarptautine tvarka, diegti; pažymi, kad reikia toliau derinti atitinkamą veiklą tam, kad ginkluotės neplatinimo aspektai būtų įtraukti į Europos kaimynystės politiką ir kad taip būtų įgyvendinti strateginiai saugumo uždaviniai, susiję su Sąjungos kaimyninėmis šalimis;

| 24. | mano, kad nuginklavimas, demobilizacija ir reintegracija turėtų būti neatskiriamos ESGP operacijų dalys ir ragina Tarybą, kai tinkama, į ESGP operacijų mandatą įtraukti priduotų ginklų saugojimą arba sunaikinimą ir užkirsti kelią jų neteisėtam perdavimui, kaip buvo pasimokyta iš NATO daugiašalių stabilizavimo pajėgų (SFOR)/EUFOR Althea patirties Bosnijoje; |
| --- | --- |

24.

mano, kad nuginklavimas, demobilizacija ir reintegracija turėtų būti neatskiriamos ESGP operacijų dalys ir ragina Tarybą, kai tinkama, į ESGP operacijų mandatą įtraukti priduotų ginklų saugojimą arba sunaikinimą ir užkirsti kelią jų neteisėtam perdavimui, kaip buvo pasimokyta iš NATO daugiašalių stabilizavimo pajėgų (SFOR)/EUFOR Althea patirties Bosnijoje;

| 25. | teigiamai vertina pirmąjį ES gynybos ir vystymosi ministrų bendrą susitikimą, kuris vyko 2007 m. lapkričio 19 d. ir kuris buvo svarbus žingsnis siekiant apsvarstyti besivystančio pasaulio problemas, taip padidinant ES trumpojo laikotarpio veiksmų saugumo srityje ir ilgojo laikotarpio veiksmų vystymosi srityje darną ir nuoseklumą susijusių šalių atžvilgiu; taip pat teigiamai vertina 2007 m. lapkričio 19 d. priimtas Tarybos išvadas saugumo ir vystymosi klausimais ir tai, kad jose ypač daug dėmesio skirta konfliktų analizei ir konfliktų prevencijos aspektams; primygtinai ragina Tarybą ir Komisiją įgyvendinti šias išvadas; |
| --- | --- |

25.

teigiamai vertina pirmąjį ES gynybos ir vystymosi ministrų bendrą susitikimą, kuris vyko 2007 m. lapkričio 19 d. ir kuris buvo svarbus žingsnis siekiant apsvarstyti besivystančio pasaulio problemas, taip padidinant ES trumpojo laikotarpio veiksmų saugumo srityje ir ilgojo laikotarpio veiksmų vystymosi srityje darną ir nuoseklumą susijusių šalių atžvilgiu; taip pat teigiamai vertina 2007 m. lapkričio 19 d. priimtas Tarybos išvadas saugumo ir vystymosi klausimais ir tai, kad jose ypač daug dėmesio skirta konfliktų analizei ir konfliktų prevencijos aspektams; primygtinai ragina Tarybą ir Komisiją įgyvendinti šias išvadas;

| 26. | mano, kad 40-ųjų Jungtinių Tautų Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties (BGN sutarties) metinių (2008 m. liepos 1 d.) diena turi būti laikoma galimybe propaguoti branduolinį nusiginklavimą ir spartinti ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos įgyvendinimą, atsižvelgiant į Parengiamojo komiteto veiklą, skirtą būsimai BGN sutarties pakartotinio svarstymo konferencijai; pakartoja savo nuomonę, kad viena iš šios veiklos dalių turėtų tapti pripažintų „branduolinių“ šalių nusiginklavimo iniciatyvos siekiant, kad Europa taptų zona be branduolinio ginklo ir kad būtų sudaryta visuotinė branduolinio ginklo uždraudimo konvencija; |
| --- | --- |

26.

mano, kad 40-ųjų Jungtinių Tautų Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties (BGN sutarties) metinių (2008 m. liepos 1 d.) diena turi būti laikoma galimybe propaguoti branduolinį nusiginklavimą ir spartinti ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos įgyvendinimą, atsižvelgiant į Parengiamojo komiteto veiklą, skirtą būsimai BGN sutarties pakartotinio svarstymo konferencijai; pakartoja savo nuomonę, kad viena iš šios veiklos dalių turėtų tapti pripažintų „branduolinių“ šalių nusiginklavimo iniciatyvos siekiant, kad Europa taptų zona be branduolinio ginklo ir kad būtų sudaryta visuotinė branduolinio ginklo uždraudimo konvencija;

ES diplomatijos vaidmuo Irano branduolinės programos atžvilgiu

| 27. | pabrėžia ypatingą ES diplomatijos svarbą Irano branduolinės programos atžvilgiu, kadangi ji apima ne tik vyriausiojo įgaliotinio, kalbančio visos ES vardu, ir ES–3 (Prancūzijos, Vokietijos ir Jungtinės Karalystės) veiklą, tačiau ir priemones, skirtas Jungtinėms Valstijoms, Rusijai ir Kinijai, kad, siekiant bendro tikslo, būtų suderinti skirtingi interesai ir nuomonės; dar kartą patvirtina, kad dėl Irano branduolinės programos kylantis branduolinio ginklo platinimo pavojus kelia didelį ES ir tarptautinės bendruomenės susirūpinimą; šiuo aspektu atkreipia dėmesį į savo 2008 m. sausio 31 d. rezoliuciją dėl Irano (6) ir remia 2008 m. kovo 3 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1803 (2008), taip pat ir ES–3 bei JAV, Rusijos ir Kinijos pasiūlymą Iranui dėl branduolinės energijos naudojimo taikiais tikslais, politinio ir ekonominio bendradarbiavimo, partnerystės energetikos, žemės ūkio, aplinkos apsaugos, infrastruktūros, civilinės aviacijos srityse ir bendradarbiavimo ekonomikos bei socialinės ir humanitarinės pagalbos vystymo srityse; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia ypatingą ES diplomatijos svarbą Irano branduolinės programos atžvilgiu, kadangi ji apima ne tik vyriausiojo įgaliotinio, kalbančio visos ES vardu, ir ES–3 (Prancūzijos, Vokietijos ir Jungtinės Karalystės) veiklą, tačiau ir priemones, skirtas Jungtinėms Valstijoms, Rusijai ir Kinijai, kad, siekiant bendro tikslo, būtų suderinti skirtingi interesai ir nuomonės; dar kartą patvirtina, kad dėl Irano branduolinės programos kylantis branduolinio ginklo platinimo pavojus kelia didelį ES ir tarptautinės bendruomenės susirūpinimą; šiuo aspektu atkreipia dėmesį į savo 2008 m. sausio 31 d. rezoliuciją dėl Irano (6) ir remia 2008 m. kovo 3 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1803 (2008), taip pat ir ES–3 bei JAV, Rusijos ir Kinijos pasiūlymą Iranui dėl branduolinės energijos naudojimo taikiais tikslais, politinio ir ekonominio bendradarbiavimo, partnerystės energetikos, žemės ūkio, aplinkos apsaugos, infrastruktūros, civilinės aviacijos srityse ir bendradarbiavimo ekonomikos bei socialinės ir humanitarinės pagalbos vystymo srityse;

Transportas, ryšiai ir žvalgyba

| 28. | apgailestauja, kad vėluoja ir brangsta A400M lėktuvų, skirtų transportavimui dideliais atstumais, pristatymas ir kad trūksta sraigtasparnių operatyvinei veiklai trumpais atstumais; |
| --- | --- |

28.

apgailestauja, kad vėluoja ir brangsta A400M lėktuvų, skirtų transportavimui dideliais atstumais, pristatymas ir kad trūksta sraigtasparnių operatyvinei veiklai trumpais atstumais;

| 29. | pritaria Europos gynybos agentūros (EGA) veiklai strateginio transporto srityje ir kviečia valstybes nares labiau stengtis pašalinti trūkumus; pritaria tokioms laikinosioms priemonėms, kaip SALIS (Laikinasis sprendimas dėl strateginio transportavimo oru) ir ragina parengti operatyvinę pajėgumų telkimo koncepciją; |
| --- | --- |

29.

pritaria Europos gynybos agentūros (EGA) veiklai strateginio transporto srityje ir kviečia valstybes nares labiau stengtis pašalinti trūkumus; pritaria tokioms laikinosioms priemonėms, kaip SALIS (Laikinasis sprendimas dėl strateginio transportavimo oru) ir ragina parengti operatyvinę pajėgumų telkimo koncepciją;

| 30. | pritaria Jungtinės Karalystės pasiūlymui dalytis informacija apie sraigtasparnių naudojimo ES misijose galimybes, kad būtų tinkamiau koordinuojamas sraigtasparnių parko darbas; |
| --- | --- |

30.

pritaria Jungtinės Karalystės pasiūlymui dalytis informacija apie sraigtasparnių naudojimo ES misijose galimybes, kad būtų tinkamiau koordinuojamas sraigtasparnių parko darbas;

| 31. | teigiamai vertina Prancūzijos ir Vokietijos sunkiųjų transporto sraigtasparnių projektą, tačiau taip pat žino, kad priežastys, dėl kurių trūksta sraigtasparnių operatyvinei veiklai, daugiausia susijusios su aukštomis skraidymo valandų ir priežiūros kainomis; ragina Tarybą nurodyti galimybes, kaip netolimoje ateityje galima būtų panaikinti šį trūkumą, pvz., imantis bendrų priemonių arba teikiant valstybėms narėms paramą, skirtą kapitaliniam Rusijos gamybos sraigtasparnių remontui ir jų atnaujinimui, taip pat sraigtasparnių valdymo mokymo centrui steigti; pakartoja, kad viena pagrindinių kliūčių, trukdančių modernizuoti ir pertvarkyti Europos pajėgas tam, kad jos būtų pasirengusios vykdyti XXI amžiuje iškilusius saugumo uždavinius, susijusi ne su lėšų, o su bendradarbiavimo trūkumu ir tuo, kad nėra aiškiai atskirtos atitinkamos veiklos ir specializacijos sritys, be to, ginklų gamybos ir pirkimo sritims būdingas susiskaldymas, dėl kurio kyla pavojus atitinkamų ginkluotųjų pajėgų operaciniam suderinamumui; vis dėlto ragina valstybes nares numatyti padidinti išlaidas gynybai siekiant konkretaus tikslo, kad įsigyti sraigtasparniai būtų naudojami veiksmingai; |
| --- | --- |

31.

teigiamai vertina Prancūzijos ir Vokietijos sunkiųjų transporto sraigtasparnių projektą, tačiau taip pat žino, kad priežastys, dėl kurių trūksta sraigtasparnių operatyvinei veiklai, daugiausia susijusios su aukštomis skraidymo valandų ir priežiūros kainomis; ragina Tarybą nurodyti galimybes, kaip netolimoje ateityje galima būtų panaikinti šį trūkumą, pvz., imantis bendrų priemonių arba teikiant valstybėms narėms paramą, skirtą kapitaliniam Rusijos gamybos sraigtasparnių remontui ir jų atnaujinimui, taip pat sraigtasparnių valdymo mokymo centrui steigti; pakartoja, kad viena pagrindinių kliūčių, trukdančių modernizuoti ir pertvarkyti Europos pajėgas tam, kad jos būtų pasirengusios vykdyti XXI amžiuje iškilusius saugumo uždavinius, susijusi ne su lėšų, o su bendradarbiavimo trūkumu ir tuo, kad nėra aiškiai atskirtos atitinkamos veiklos ir specializacijos sritys, be to, ginklų gamybos ir pirkimo sritims būdingas susiskaldymas, dėl kurio kyla pavojus atitinkamų ginkluotųjų pajėgų operaciniam suderinamumui; vis dėlto ragina valstybes nares numatyti padidinti išlaidas gynybai siekiant konkretaus tikslo, kad įsigyti sraigtasparniai būtų naudojami veiksmingai;

| 32. | ragina Tarybą ir Komisiją toliau informuoti Parlamentą apie esamas iniciatyvas, kuriomis siekiama spręsti pajėgumų trūkumo problemas tokiose svarbiose srityse, kaip sraigtasparnių ar medicinos dalinių, ir pateikti bendrų finansinių pasiūlymų dėl galimybės naudotis šiais pajėgumais humanitariniais ir ESGP tikslais užtikrinimo; |
| --- | --- |

32.

ragina Tarybą ir Komisiją toliau informuoti Parlamentą apie esamas iniciatyvas, kuriomis siekiama spręsti pajėgumų trūkumo problemas tokiose svarbiose srityse, kaip sraigtasparnių ar medicinos dalinių, ir pateikti bendrų finansinių pasiūlymų dėl galimybės naudotis šiais pajėgumais humanitariniais ir ESGP tikslais užtikrinimo;

| 33. | teigiamai vertina EGA programine įranga generuojamo radijo ryšio projektą, kuris krizės atveju galėtų pagerinti ryšius tarp civilinių ir karinių institucijų; |
| --- | --- |

33.

teigiamai vertina EGA programine įranga generuojamo radijo ryšio projektą, kuris krizės atveju galėtų pagerinti ryšius tarp civilinių ir karinių institucijų;

| 34. | kviečia valstybes nares, pasitelkiant ES jungtinį situacijų centrą (SITCEN), gerinti keitimąsi žvalgybos duomenimis; mano, kad specialių priemonių reikėtų imtis dėl naujųjų grėsmių, kurios neįtrauktos į ESS, pvz., energijos tiekimo saugumo ir klimato kaitos padarinių saugumui; |
| --- | --- |

34.

kviečia valstybes nares, pasitelkiant ES jungtinį situacijų centrą (SITCEN), gerinti keitimąsi žvalgybos duomenimis; mano, kad specialių priemonių reikėtų imtis dėl naujųjų grėsmių, kurios neįtrauktos į ESS, pvz., energijos tiekimo saugumo ir klimato kaitos padarinių saugumui;

Kariniai pajėgumai

| 35. | mano, kad kovinės grupės yra priemonė, padedanti valstybėms narėms keisti savo karines pajėgas, sustiprinti sąveikumą ir sukurti bendrą strateginę gynybos kultūrą; pažymi, kad kovinės grupės iki šiol nebuvo naudojamos dėl, inter alia, ganėtinai ribotų jų dislokavimo sąlygų ir apgailestauja dėl to, kad dabartinė kovinės grupės sąvoka nepadėjo išspręsti pajėgų formavimo konkrečioms operacijoms problemos; mano, kad norint išvengti žalingo karinių struktūrų steigimo dubliavimo, būtina skubiai išaiškinti atitinkamus dalykus; |
| --- | --- |

35.

mano, kad kovinės grupės yra priemonė, padedanti valstybėms narėms keisti savo karines pajėgas, sustiprinti sąveikumą ir sukurti bendrą strateginę gynybos kultūrą; pažymi, kad kovinės grupės iki šiol nebuvo naudojamos dėl, inter alia, ganėtinai ribotų jų dislokavimo sąlygų ir apgailestauja dėl to, kad dabartinė kovinės grupės sąvoka nepadėjo išspręsti pajėgų formavimo konkrečioms operacijoms problemos; mano, kad norint išvengti žalingo karinių struktūrų steigimo dubliavimo, būtina skubiai išaiškinti atitinkamus dalykus;

| 36. | aiškiai supranta, kad pajėgų formavimo klausimas tiesiogiai susijęs su politine valia ir bendromis įvertinimo priemonėmis; ragina Tarybą ištirti galimybes pagerinti pajėgų formavimą, pvz., toliau plėtojant kovinių grupių sąvoką, siekiant didesnių nuolatinių ES specialiosios paskirties pajėgų arba išplečiant galimų pajėgumų pagal Pagrindinį tikslą sąrašą, taip užtikrinant galimybę greitai suformuoti prie misijos aplinkybių pritaikytas pajėgas; |
| --- | --- |

36.

aiškiai supranta, kad pajėgų formavimo klausimas tiesiogiai susijęs su politine valia ir bendromis įvertinimo priemonėmis; ragina Tarybą ištirti galimybes pagerinti pajėgų formavimą, pvz., toliau plėtojant kovinių grupių sąvoką, siekiant didesnių nuolatinių ES specialiosios paskirties pajėgų arba išplečiant galimų pajėgumų pagal Pagrindinį tikslą sąrašą, taip užtikrinant galimybę greitai suformuoti prie misijos aplinkybių pritaikytas pajėgas;

| 37. | ragina sukurti nuolatinius planavimo ir operatyvinius pajėgumus ES operacijų centre siekiant užtikrinti vadovavimą ESGP karinėms operacijoms; |
| --- | --- |

37.

ragina sukurti nuolatinius planavimo ir operatyvinius pajėgumus ES operacijų centre siekiant užtikrinti vadovavimą ESGP karinėms operacijoms;

| 38. | siūlo Eurokorpusą paversti nuolatinėmis ES pavaldžiomis pajėgomis ir ragina visas valstybes nares prie jo prisidėti; |
| --- | --- |

38.

siūlo Eurokorpusą paversti nuolatinėmis ES pavaldžiomis pajėgomis ir ragina visas valstybes nares prie jo prisidėti;

| 39. | ragina toliau gerinti ES nacionalinių ginkluotųjų pajėgų sąveikumą; apgailestauja dėl įvairių valstybių narių ginkluotųjų pajėgų mokymo ir ginkluotės skirtumų ir ragina sukurti karinę Erasmus programą, kuri apimtų bendrus karinio personalo, kuris galėtų būti dislokuotas vykdant operacijas, mokymus; |
| --- | --- |

39.

ragina toliau gerinti ES nacionalinių ginkluotųjų pajėgų sąveikumą; apgailestauja dėl įvairių valstybių narių ginkluotųjų pajėgų mokymo ir ginkluotės skirtumų ir ragina sukurti karinę Erasmus programą, kuri apimtų bendrus karinio personalo, kuris galėtų būti dislokuotas vykdant operacijas, mokymus;

| 40. | primena, kad ESGP operacijų sėkmė priklauso nuo karinių misijų darbuotojų tinkamos techninės įrangos ir aprūpinimo; ragina Tarybą parengti bendrus sveikatos priežiūros ir socialinio aprūpinimo standartus; mano, kad tokie standartai ir nuolatiniai mainai gerąja patirtimi, kuriuos koordinuotų, pvz., ES karinių pajėgų štabas, padėtų atskiroms valstybėms narėms kurti atitinkamus pajėgumus ir per tam tikrą laiką sukurti tinkamas pajėgas; |
| --- | --- |

40.

primena, kad ESGP operacijų sėkmė priklauso nuo karinių misijų darbuotojų tinkamos techninės įrangos ir aprūpinimo; ragina Tarybą parengti bendrus sveikatos priežiūros ir socialinio aprūpinimo standartus; mano, kad tokie standartai ir nuolatiniai mainai gerąja patirtimi, kuriuos koordinuotų, pvz., ES karinių pajėgų štabas, padėtų atskiroms valstybėms narėms kurti atitinkamus pajėgumus ir per tam tikrą laiką sukurti tinkamas pajėgas;

| 41. | apgailestauja, kad EGA įsteigta per vėlai siekiant užkirsti kelią trijų skirtingų nacionalinių nepilotuojamų orlaivių sistemų kūrimui, užuot kūrus vieną europinę sistemą, taip suteikiant galimybę kai kurioms bendrovėms dalyvauti daugiau kaip viename projekte ir išleisti kelis kartus daugiau mokesčių mokėtojų pinigų, EGA nepaliekant kitos galimybės kaip nepilotuojamus orlaivius įtraukti į reguliuojamą oro erdvę; teikia pirmenybę bendram Europos palydovų projektui, nepriklausomai nuo to, ar žvalgybos, ar ryšių srityje; |
| --- | --- |

41.

apgailestauja, kad EGA įsteigta per vėlai siekiant užkirsti kelią trijų skirtingų nacionalinių nepilotuojamų orlaivių sistemų kūrimui, užuot kūrus vieną europinę sistemą, taip suteikiant galimybę kai kurioms bendrovėms dalyvauti daugiau kaip viename projekte ir išleisti kelis kartus daugiau mokesčių mokėtojų pinigų, EGA nepaliekant kitos galimybės kaip nepilotuojamus orlaivius įtraukti į reguliuojamą oro erdvę; teikia pirmenybę bendram Europos palydovų projektui, nepriklausomai nuo to, ar žvalgybos, ar ryšių srityje;

| 42. | teigiamai vertina Komisijos pateiktą gynybos paketą, ypač jos pasiūlymus dėl direktyvos dėl viešųjų pirkimų gynybos srityje ir dėl direktyvos dėl gynybos įrengimų perkėlimo Bendrijos viduje; mano, kad šie žingsniai būtini siekiant nacionaliniam ir ES kariniam personalui suteikti geriausiai suderinamą įrangą; |
| --- | --- |

42.

teigiamai vertina Komisijos pateiktą gynybos paketą, ypač jos pasiūlymus dėl direktyvos dėl viešųjų pirkimų gynybos srityje ir dėl direktyvos dėl gynybos įrengimų perkėlimo Bendrijos viduje; mano, kad šie žingsniai būtini siekiant nacionaliniam ir ES kariniam personalui suteikti geriausiai suderinamą įrangą;

| 43. | teigiamai vertina EGA valdančiosios tarybos 2007 m. gegužės 14 d. pareiškimą, ypač jo raginimą sumažinti priklausomybę nuo neeuropinių pagrindinių gynybos technologijų išteklių ir pabrėžiamą būtinybę užtikrinti ES savarankiškumą ir veiklos nepriklausomumą; |
| --- | --- |

43.

teigiamai vertina EGA valdančiosios tarybos 2007 m. gegužės 14 d. pareiškimą, ypač jo raginimą sumažinti priklausomybę nuo neeuropinių pagrindinių gynybos technologijų išteklių ir pabrėžiamą būtinybę užtikrinti ES savarankiškumą ir veiklos nepriklausomumą;

ESGP misijų finansavimas

| 44. | pabrėžia, kad didėjantis ES vaidmuo, ypač vykdant ESGP civilines misijas, kelia būtinybę nuolat didinti ESGP biudžetą ir todėl prašo Tarybos teikti daugiau informacijos ir ją teikti tinkamesniu laiku, kad Parlamentas galėtų parengti savo sprendimus dėl metinio biudžeto; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad didėjantis ES vaidmuo, ypač vykdant ESGP civilines misijas, kelia būtinybę nuolat didinti ESGP biudžetą ir todėl prašo Tarybos teikti daugiau informacijos ir ją teikti tinkamesniu laiku, kad Parlamentas galėtų parengti savo sprendimus dėl metinio biudžeto;

| 45. | ragina Tarybą ir Komisiją rengti pasiūlymus, kurie užtikrintų lanksčias ir ESGP civilinėms misijoms tinkamas (jų atvejų dažnai tenka priimti greitus sprendimus) pirkimų procedūras, kuriuos išnagrinėtų bei kuriems pritartų Parlamentas, Taryba ir Komisija; pritaria tam, kad Komisija neseniai pradėjo rengti pirkimų ir finansinių procedūrų sričių mokymus, skirtus ESGP misijų darbuotojams; |
| --- | --- |

45.

ragina Tarybą ir Komisiją rengti pasiūlymus, kurie užtikrintų lanksčias ir ESGP civilinėms misijoms tinkamas (jų atvejų dažnai tenka priimti greitus sprendimus) pirkimų procedūras, kuriuos išnagrinėtų bei kuriems pritartų Parlamentas, Taryba ir Komisija; pritaria tam, kad Komisija neseniai pradėjo rengti pirkimų ir finansinių procedūrų sričių mokymus, skirtus ESGP misijų darbuotojams;

| 46. | apgailestauja dėl to, kad ES sutarties 28 straipsnyje apibrėžtos neatidėliotino ESGP veiklos finansavimo iš ES biudžeto nuostatos pernelyg ir be reikalo sudėtingos; primygtinai reikalauja, kad būtų visapusiškai įgyvendintas 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinis susitarimas dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (7) ir su juo susijusio Tarybos ir Parlamento struktūrinio dialogo išvados; ragina ilguoju laikotarpiu „Athena mechanizmą“ perkelti į BUSP biudžetą, tačiau išlaikyti jo teikiamą lankstumą; |
| --- | --- |

46.

apgailestauja dėl to, kad ES sutarties 28 straipsnyje apibrėžtos neatidėliotino ESGP veiklos finansavimo iš ES biudžeto nuostatos pernelyg ir be reikalo sudėtingos; primygtinai reikalauja, kad būtų visapusiškai įgyvendintas 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinis susitarimas dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (7) ir su juo susijusio Tarybos ir Parlamento struktūrinio dialogo išvados; ragina ilguoju laikotarpiu „Athena mechanizmą“ perkelti į BUSP biudžetą, tačiau išlaikyti jo teikiamą lankstumą;

| 47. | ragina, atsižvelgiant į 2007–2013 finansinę perspektyvą, atlikti laikotarpio vidurio peržiūrą dėl ES išorės politikos priemonių (BUSP biudžeto, stabilumo priemonės, vystomojo bendradarbiavimo priemonės ir Europos kaimynystės politikos priemonės) naudojimo darnos ir papildomumo atliekant įvairius ES krizių valdymo veiksmus (karinius ir civilinius); |
| --- | --- |

47.

ragina, atsižvelgiant į 2007–2013 finansinę perspektyvą, atlikti laikotarpio vidurio peržiūrą dėl ES išorės politikos priemonių (BUSP biudžeto, stabilumo priemonės, vystomojo bendradarbiavimo priemonės ir Europos kaimynystės politikos priemonės) naudojimo darnos ir papildomumo atliekant įvairius ES krizių valdymo veiksmus (karinius ir civilinius);

ESGP ir Parlamento tikrinimas

| 48. | pabrėžia, kad Europos Parlamentas dėl savo kontaktų su nacionaliniais parlamentais (Užsienio reikalų komitetų pirmininkų konferencijoje, Gynybos komitetų pirmininkų konferencijoje, NATO parlamentinėje asamblėjoje) ir dėl būsimo Lisabonos sutarties Protokolo dėl nacionalinių parlamentų vaidmens įgyvendinimo yra teisėtas Europos lygmens organas, kuris turėtų atlikti parlamentinį ESGP tikrinimą, stebėjimą ir kontrolę; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia, kad Europos Parlamentas dėl savo kontaktų su nacionaliniais parlamentais (Užsienio reikalų komitetų pirmininkų konferencijoje, Gynybos komitetų pirmininkų konferencijoje, NATO parlamentinėje asamblėjoje) ir dėl būsimo Lisabonos sutarties Protokolo dėl nacionalinių parlamentų vaidmens įgyvendinimo yra teisėtas Europos lygmens organas, kuris turėtų atlikti parlamentinį ESGP tikrinimą, stebėjimą ir kontrolę;

| 49. | atsižvelgdamas į naujas BUSP ir ESGP, kurios taps Bendra saugumo ir gynybos politika, galimybes, kurias teikia Lisabonos sutartis, siekia, kad būtų spartinamas glaudesnis atitinkamų Europos ir nacionalinių parlamentų komitetų bei NATO parlamentinės asamblėjos bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

49.

atsižvelgdamas į naujas BUSP ir ESGP, kurios taps Bendra saugumo ir gynybos politika, galimybes, kurias teikia Lisabonos sutartis, siekia, kad būtų spartinamas glaudesnis atitinkamų Europos ir nacionalinių parlamentų komitetų bei NATO parlamentinės asamblėjos bendradarbiavimas;

| 50. | ragina Politikos ir saugumo komitetą (PSK) kartu su Parlamentu sukurti slaptos informacijos apie bręstančias krizes arba tarptautinio saugumo įvykius sistemą, kuri būtų panaši į kai kuriuose valstybių narių nacionaliniuose parlamentuose esamas sistemas ir kuri, priklausomai nuo slaptumo lygmens, aprėptų nuo uždarų komitetų posėdžių iki PSK ir atitinkamų komitetų bei pakomitečių paskirtų narių posėdžių; |
| --- | --- |

50.

ragina Politikos ir saugumo komitetą (PSK) kartu su Parlamentu sukurti slaptos informacijos apie bręstančias krizes arba tarptautinio saugumo įvykius sistemą, kuri būtų panaši į kai kuriuose valstybių narių nacionaliniuose parlamentuose esamas sistemas ir kuri, priklausomai nuo slaptumo lygmens, aprėptų nuo uždarų komitetų posėdžių iki PSK ir atitinkamų komitetų bei pakomitečių paskirtų narių posėdžių;

| 51. | pabrėžia, kad Parlamentas, išsamiai pasikonsultavęs su nacionaliniais parlamentais, siekdamas parengti Parlamento poziciją dar prieš ESGP operaciją, turėtų ir toliau priiminėti rekomendacijas arba rezoliucijas prieš pradedant ESGP operacijas (įskaitant kovinių grupių panaudojimą); mano, kad siekiant užtikrinti lankstumą, kai Parlamente nevyksta plenariniai posėdžiai, arba manoma, kad reikalingas skubus pajėgų dislokavimas, jo Darbo tvarkos taisykles reikėtų pritaikyti siekiant leisti atsakingam komitetui priimti tas rekomendacijas arba rezoliucijas Parlamento vardu; |
| --- | --- |

51.

pabrėžia, kad Parlamentas, išsamiai pasikonsultavęs su nacionaliniais parlamentais, siekdamas parengti Parlamento poziciją dar prieš ESGP operaciją, turėtų ir toliau priiminėti rekomendacijas arba rezoliucijas prieš pradedant ESGP operacijas (įskaitant kovinių grupių panaudojimą); mano, kad siekiant užtikrinti lankstumą, kai Parlamente nevyksta plenariniai posėdžiai, arba manoma, kad reikalingas skubus pajėgų dislokavimas, jo Darbo tvarkos taisykles reikėtų pritaikyti siekiant leisti atsakingam komitetui priimti tas rekomendacijas arba rezoliucijas Parlamento vardu;

| 52. | prašo Tarybos į Bendruosius veiksmus dėl ESGP operacijos įtraukti nuorodą į Parlamento rekomendaciją arba rezoliuciją, taip parodant, kad ji siekia papildomo demokratinio savo išorės veiksmų teisėtumo, pagrįsto Parlamento sprendimais; |
| --- | --- |

52.

prašo Tarybos į Bendruosius veiksmus dėl ESGP operacijos įtraukti nuorodą į Parlamento rekomendaciją arba rezoliuciją, taip parodant, kad ji siekia papildomo demokratinio savo išorės veiksmų teisėtumo, pagrįsto Parlamento sprendimais;

ES ir NATO santykiai

| 53. | apgailestauja dėl Turkijos prieštaravimų, kad būtų įgyvendinamas ES ir NATO strateginis bendradarbiavimas, pagrįstas „Berlyno plius“ susitarimu ir jį viršijantis; nerimauja dėl neigiamų padarinių dislokuotam ES personalui, ypač EUPOL misijoje Afganistane ir EULEX misijoje Kosove, ir ragina Turkiją kuo greičiau atšaukti savo prieštaravimus; |
| --- | --- |

53.

apgailestauja dėl Turkijos prieštaravimų, kad būtų įgyvendinamas ES ir NATO strateginis bendradarbiavimas, pagrįstas „Berlyno plius“ susitarimu ir jį viršijantis; nerimauja dėl neigiamų padarinių dislokuotam ES personalui, ypač EUPOL misijoje Afganistane ir EULEX misijoje Kosove, ir ragina Turkiją kuo greičiau atšaukti savo prieštaravimus;

| 54. | Yra tos nuomonės, kad JAV planai įrengti priešraketinės gynybos sistemą Europoje dabar gali trukdyti tarptautinėms nusiginklavimo pastangoms; reiškia susirūpinimą dėl to, kad Rusija sustabdė įsipareigojimų vykdymą pagal Įprastinių ginkluotųjų pajėgų Europoje sutartį, o tai kelia susirūpinimą dėl strateginės pusiausvyros Europoje; pabrėžia, kad abu šie klausimai turi įtakos visų Europos šalių saugumui, todėl negali būti traktuojami tik kaip dvišalės diskusijos tarp JAV ir atskirų Europos šalių; ragina Tarybą ir valstybes nares kartu su NATO sukurti sistemą, pagal kurią į diskusijas būtų galima įtraukti kuo daugiau Europos šalių; kviečia Tarybą ir NATO įvertinti būsimą iš įvairių šalių kylančią branduolinio ginklo panaudojimo grėsmę, naujų ginklavimosi varžybų Europoje pavojų ir pasiūlyti adekvatų daugiašalį atsaką į ją; |
| --- | --- |

54.

Yra tos nuomonės, kad JAV planai įrengti priešraketinės gynybos sistemą Europoje dabar gali trukdyti tarptautinėms nusiginklavimo pastangoms; reiškia susirūpinimą dėl to, kad Rusija sustabdė įsipareigojimų vykdymą pagal Įprastinių ginkluotųjų pajėgų Europoje sutartį, o tai kelia susirūpinimą dėl strateginės pusiausvyros Europoje; pabrėžia, kad abu šie klausimai turi įtakos visų Europos šalių saugumui, todėl negali būti traktuojami tik kaip dvišalės diskusijos tarp JAV ir atskirų Europos šalių; ragina Tarybą ir valstybes nares kartu su NATO sukurti sistemą, pagal kurią į diskusijas būtų galima įtraukti kuo daugiau Europos šalių; kviečia Tarybą ir NATO įvertinti būsimą iš įvairių šalių kylančią branduolinio ginklo panaudojimo grėsmę, naujų ginklavimosi varžybų Europoje pavojų ir pasiūlyti adekvatų daugiašalį atsaką į ją;

| 55. | mano, kad Europos Sąjunga ir NATO stiprina viena kitos veikimą ir ragina vystyti glaudesnį jų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

55.

mano, kad Europos Sąjunga ir NATO stiprina viena kitos veikimą ir ragina vystyti glaudesnį jų bendradarbiavimą;

*

* *

| 56. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, NATO parlamentinei asamblėjai ir Jungtinių Tautų, NATO, Afrikos Sąjungos, ESBO, EBPO ir Europos Tarybos generaliniams sekretoriams. |
| --- | --- |

56.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, NATO parlamentinei asamblėjai ir Jungtinių Tautų, NATO, Afrikos Sąjungos, ESBO, EBPO ir Europos Tarybos generaliniams sekretoriams.

---

(1)  OL C 33 E, 2006 2 9, p. 580.

(2)  OL C 314 E, 2006 12 21, p. 334.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0419.

(4)  OL L 314, 2007 12 1, p. 9.

(5)  OL L 71, 2007 3 10, p. 9.

(6)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0031.

(7)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1. Susitarimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 2008/371/EB (OL L 128, 2008 5 16, p. 8).

---

| 26.11.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 285/32 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 285/32

---

2008 m. birželio 5 d., ketvirtadienisES ir Jungtinių Valstijų aukščiausio lygio susitikimas

P6_TA(2008)0256

2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vyksiančio ES ir JAV aukščiausio lygio susitikimo

2009/C 285 E/05

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl transatlantinių santykių, ypač į dvi 2006 m. birželio 1 d. rezoliucijas dėl ES ir JAV santykių gerinimo pagal Transatlantinės partnerystės susitarimą (1) ir dėl ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų transatlantinių ekonominių santykių (2), taip pat į savo 2007 m. balandžio 25 d. rezoliuciją dėl transatlantinių santykių (3),

atsižvelgdamas į 1990 m. Transatlantinę deklaraciją dėl ES ir JAV santykių ir į 1995 m. Naująją transatlantinę darbotvarkę (NTD),

atsižvelgdamas į ES ir JAV 2004 m. birželio 26 d. deklaraciją dėl kovos su terorizmu ir 2005 m. birželio 20 d. deklaraciją abišalio bendradarbiavimo stiprinimo siekiant ginklų neplatinimo ir kovojant su terorizmu,

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 10 d. Brdo vyksiantį ES ir JAV aukščiausio lygio susitikimą ir į 2007 m. balandžio 30 d. Vašingtone vykusio ES ir JAV aukščiausio lygio susitikimo rezultatus,

atsižvelgdamas į 2007 m. spalio mėn. 63-ojo Transatlantinio įstatymų leidėjų dialogo ir 2008 m. gegužės mėn. 64-ojo Transatlantinio įstatymų leidėjų dialogo bendras deklaracijas,

atsižvelgdamas į 2008 m. balandžio 3 d. Bukarešte vykusio Šiaurės Atlanto Tarybos aukščiausio lygio susitikimo deklaraciją,

atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 8 d. rezoliuciją (4) dėl Transatlantinės ekonominės tarybos,

atsižvelgdamas į Vyriausiojo įgaliotinio ir Europos Komisijos dokumentą Europos Vadovų Tarybai „Klimato kaita ir tarptautinis saugumas“ (2008 m. kovo 14 d.),

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos (JTST) rezoliucijas Nr. 1803 (2008 m.), Nr. 1696 (2006 m.), Nr. 1737 (2006 m.) ir Nr. 1747 (2007 m.) dėl Irano branduolinės programos,

atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 16 ir 17 d. vykusio Europos Vadovų Tarybos pirmininkaujančios šalies narės išvadas, ypač į skyrius „Tarptautinė tvarka, pagrįsta daugiašališkumu“ ir „Darbas su partneriais“,

atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl klimato kaitos, ypač į savo 2005 m. lapkričio 16 d. (5), 2006 m. spalio 26 d. (6), taip pat 2007 m. vasario 14 d. (7) rezoliucijas,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį straipsnį,

| A. | kadangi ES ir JAV partnerystė yra ES išorės politikos kertinis akmuo ir kadangi ji grindžiama bendromis laisvės, demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės vertybėmis bei remia tvarią ekonomiką ir tvarų vystymąsi, |
| --- | --- |

A.

kadangi ES ir JAV partnerystė yra ES išorės politikos kertinis akmuo ir kadangi ji grindžiama bendromis laisvės, demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės vertybėmis bei remia tvarią ekonomiką ir tvarų vystymąsi,

| B. | kadangi Europos Sąjunga ir Jungtinės Amerikos Valstijos vaidina pagrindinius vaidmenis pasaulio politikoje ir ekonomikoje bei dalijasi atsakomybe už taikos, demokratijos ir stabilumo pasaulyje skatinimą ir už pasaulio ekonomikos problemų sprendimų radimą, ypač tų, kurie susiję su finansinių rinkų krizėmis, prekybos ir valiutų skirtumais ir skolų krizėmis kai kuriose skurdžiausiose valstybėse, |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Sąjunga ir Jungtinės Amerikos Valstijos vaidina pagrindinius vaidmenis pasaulio politikoje ir ekonomikoje bei dalijasi atsakomybe už taikos, demokratijos ir stabilumo pasaulyje skatinimą ir už pasaulio ekonomikos problemų sprendimų radimą, ypač tų, kurie susiję su finansinių rinkų krizėmis, prekybos ir valiutų skirtumais ir skolų krizėmis kai kuriose skurdžiausiose valstybėse,

| C. | kadangi ES tautoms ir vadovams labai aktualūs klausimai, susiję su klimato kaitos padariniais, pavyzdžiui, teritoriniai konfliktai dėl išteklių, kylančios maisto kainos ir migracija; kadangi remiantis Tarptautinės energetikos agentūros duomenimis, pasaulinė energijos paklausa iki 2030 m. išaugs iki 50–60 proc., |
| --- | --- |

C.

kadangi ES tautoms ir vadovams labai aktualūs klausimai, susiję su klimato kaitos padariniais, pavyzdžiui, teritoriniai konfliktai dėl išteklių, kylančios maisto kainos ir migracija; kadangi remiantis Tarptautinės energetikos agentūros duomenimis, pasaulinė energijos paklausa iki 2030 m. išaugs iki 50–60 proc.,

| D. | kadangi ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų gali ir turėtų vaidinti pagrindinį tarptautinį vaidmenį sprendžiant klimato kaitos klausimus, |
| --- | --- |

D.

kadangi ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų gali ir turėtų vaidinti pagrindinį tarptautinį vaidmenį sprendžiant klimato kaitos klausimus,

| E. | kadangi visame pasaulyje maisto paklausa sparčiai ima viršyti pasiūlą, o viena iš svarbiausių šio reiškinio priežasčių yra didėjanti paklausa besivystančios ekonomikos šalyse, pvz., Indijoje ir Kinijoje, ypač mėsos ir pieno produktų, taigi ir pašarų; kadangi Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) duomenimis dabartinės JAV subsidijos, skirtos grūdams perdirbti į etanolį, prisidėjo prie pasaulinio kainų didėjimo, dėl kurio labiausiai kenčia skurdžiausios pasaulio šalys, |
| --- | --- |

E.

kadangi visame pasaulyje maisto paklausa sparčiai ima viršyti pasiūlą, o viena iš svarbiausių šio reiškinio priežasčių yra didėjanti paklausa besivystančios ekonomikos šalyse, pvz., Indijoje ir Kinijoje, ypač mėsos ir pieno produktų, taigi ir pašarų; kadangi Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) duomenimis dabartinės JAV subsidijos, skirtos grūdams perdirbti į etanolį, prisidėjo prie pasaulinio kainų didėjimo, dėl kurio labiausiai kenčia skurdžiausios pasaulio šalys,

| F. | kadangi daugelyje besivystančių šalių iki 2015 m. termino nebus pasiekta dauguma tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT), |
| --- | --- |

F.

kadangi daugelyje besivystančių šalių iki 2015 m. termino nebus pasiekta dauguma tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT),

| G. | kadangi yra ES valstybių narių pritarimas dėl Branduolinių ginklų neplatinimo sutarties (BGNS) atnaujinimo ir sustiprinimo prieš 2010 m. BGNS peržiūros konferenciją, |
| --- | --- |

G.

kadangi yra ES valstybių narių pritarimas dėl Branduolinių ginklų neplatinimo sutarties (BGNS) atnaujinimo ir sustiprinimo prieš 2010 m. BGNS peržiūros konferenciją,

| H. | kadangi Izraelio ir Palestinos vadovai Anapolyje nusprendė atnaujinti derybas siekdami pasirašyti susitarimą iki 2008 m. pabaigos; kadangi siekiant stabilumo Artimuosiuose Rytuose būtinas glaudus ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų, kaip Artimųjų Rytų ketverto narių, bendradarbiavimas ir bendradarbiavimas su Arabų lyga skatinant taiką, demokratiją ir pagarbą žmogaus teisėms, |
| --- | --- |

H.

kadangi Izraelio ir Palestinos vadovai Anapolyje nusprendė atnaujinti derybas siekdami pasirašyti susitarimą iki 2008 m. pabaigos; kadangi siekiant stabilumo Artimuosiuose Rytuose būtinas glaudus ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų, kaip Artimųjų Rytų ketverto narių, bendradarbiavimas ir bendradarbiavimas su Arabų lyga skatinant taiką, demokratiją ir pagarbą žmogaus teisėms,

| I. | kadangi būtinas glaudus ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų bendradarbiavimas Kosove siekiant Vakarų Balkanų regiono stabilumo ir vystymosi; kadangi Jungtinės Amerikos Valstijos įsipareigojo iš esmės dalyvauti šioje svarbioje Europos saugumo ir gynybos politikos (ESGP) / teisinės valstybės misijoje Kosove (EULEX), siųsdama apytiksliai 80 policijos pareigūnų, 2 teisėjus ir 4–6 prokurorus, |
| --- | --- |

I.

kadangi būtinas glaudus ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų bendradarbiavimas Kosove siekiant Vakarų Balkanų regiono stabilumo ir vystymosi; kadangi Jungtinės Amerikos Valstijos įsipareigojo iš esmės dalyvauti šioje svarbioje Europos saugumo ir gynybos politikos (ESGP) / teisinės valstybės misijoje Kosove (EULEX), siųsdama apytiksliai 80 policijos pareigūnų, 2 teisėjus ir 4–6 prokurorus,

| J. | kadangi kovojant su tarptautiniu terorizmu būtina pabrėžti visiško tarptautinės teisės ir sutarčių dėl žmogaus teisių bei pagrindinių laisvių laikymosi svarbą, |
| --- | --- |

J.

kadangi kovojant su tarptautiniu terorizmu būtina pabrėžti visiško tarptautinės teisės ir sutarčių dėl žmogaus teisių bei pagrindinių laisvių laikymosi svarbą,

| K. | kadangi 2007 m. gruodžio 18 d. JT Generalinė Asamblėja patvirtino jau istorine tapusią rezoliuciją dėl mirties bausmės moratoriumo, kuriai pritarė daugybė pasaulio valstybių, taip pat ir ES; kadangi labai susirūpinęs tuo, kad daugelyje JAV valstijų vis dar egzistuoja mirties bausmė, |
| --- | --- |

K.

kadangi 2007 m. gruodžio 18 d. JT Generalinė Asamblėja patvirtino jau istorine tapusią rezoliuciją dėl mirties bausmės moratoriumo, kuriai pritarė daugybė pasaulio valstybių, taip pat ir ES; kadangi labai susirūpinęs tuo, kad daugelyje JAV valstijų vis dar egzistuoja mirties bausmė,

| L. | kadangi bendradarbiavimu pagrįsti transatlantiniai ekonominiai santykiai yra abišalis ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų interesas ir kadangi stiprinant transatlantinę rinką būtinas nuoseklus politinis vadovavimas; kadangi remia Transatlantinės ekonomikos tarybos darbą ir tikisi, kad ji taps ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų santykių kertiniu akmeniu, |
| --- | --- |

L.

kadangi bendradarbiavimu pagrįsti transatlantiniai ekonominiai santykiai yra abišalis ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų interesas ir kadangi stiprinant transatlantinę rinką būtinas nuoseklus politinis vadovavimas; kadangi remia Transatlantinės ekonomikos tarybos darbą ir tikisi, kad ji taps ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų santykių kertiniu akmeniu,

| M. | kadangi būtina remti laisvę ir demokratiją pasaulyje ir spręsti su tuo susijusias problemas, tokias kaip problemos, kurių kyla tarptautinio saugumo, skurdo mažinimo, vystymosi skatinimo, visuotinio nusiginklavimo siekio visame pasaulyje, žmogaus teisių apsaugos, pasaulinių sveikatos pavojų, aplinkosaugos klausimų ir energijos saugumo, kovos su tarptautiniu terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu, migracijos bei masinio naikinimo ginklų neplatinimo srityse; kadangi, kaip aiškiai nurodyta Europos saugumo strategijoje, transatlantinė partnerystė ir NATO labai svarbios kolektyvinio saugumo požiūriu, |
| --- | --- |

M.

kadangi būtina remti laisvę ir demokratiją pasaulyje ir spręsti su tuo susijusias problemas, tokias kaip problemos, kurių kyla tarptautinio saugumo, skurdo mažinimo, vystymosi skatinimo, visuotinio nusiginklavimo siekio visame pasaulyje, žmogaus teisių apsaugos, pasaulinių sveikatos pavojų, aplinkosaugos klausimų ir energijos saugumo, kovos su tarptautiniu terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu, migracijos bei masinio naikinimo ginklų neplatinimo srityse; kadangi, kaip aiškiai nurodyta Europos saugumo strategijoje, transatlantinė partnerystė ir NATO labai svarbios kolektyvinio saugumo požiūriu,

| N. | kadangi siekiant abiejų partnerių interesų reikia kartu kovoti su bendromis grėsmėmis ir spręsti bendras problemas remiantis galiojančiomis tarptautinėmis sutartimis ir veiksmingu tarptautinių institucijų darbu, ypač paremtu JT sistemos darbu ir atsižvelgiant į JT chartiją, |
| --- | --- |

N.

kadangi siekiant abiejų partnerių interesų reikia kartu kovoti su bendromis grėsmėmis ir spręsti bendras problemas remiantis galiojančiomis tarptautinėmis sutartimis ir veiksmingu tarptautinių institucijų darbu, ypač paremtu JT sistemos darbu ir atsižvelgiant į JT chartiją,

| O. | kadangi per pastaruosius kelerius metus pasirašyta keletas susitarimų, kuriuos paskatino JAV reikalavimai ir kurie buvo priimti nedalyvaujant Europos Parlamentui, t. y. susitarimas dėl keleivio duomenų įrašo (angl. PNR), memorandumas dėl Pasaulinės tarpbankinių finansinių telekomunikacijų organizacijos (angl. SWIFT) ir JAV automatinės tikslinės sistemos (angl. ATS) diegimas, ir tai lėmė teisinį netikrumą atsižvelgiant į būtinas transatlantines duomenų apsaugos garantijas ES ir JAV keičiantis duomenimis ir perduodant juos siekiant kovoti su terorizmu, |
| --- | --- |

O.

kadangi per pastaruosius kelerius metus pasirašyta keletas susitarimų, kuriuos paskatino JAV reikalavimai ir kurie buvo priimti nedalyvaujant Europos Parlamentui, t. y. susitarimas dėl keleivio duomenų įrašo (angl. PNR), memorandumas dėl Pasaulinės tarpbankinių finansinių telekomunikacijų organizacijos (angl. SWIFT) ir JAV automatinės tikslinės sistemos (angl. ATS) diegimas, ir tai lėmė teisinį netikrumą atsižvelgiant į būtinas transatlantines duomenų apsaugos garantijas ES ir JAV keičiantis duomenimis ir perduodant juos siekiant kovoti su terorizmu,

Bendrosios transatlantinių santykių nuostatos

| 1. | atsižvelgdamas į būsimus JAV prezidento rinkimus laukia, kada galės dirbti su naujuoju Jungtinių Amerikos Valstijų prezidentu ir tikisi dar tvirtesnio JAV įsipareigojimo taikyti daugiašališkumo principą, taip pat saugoti taiką ir demokratiją visame pasaulyje; mano, kad ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų partnerystė tokiose delikačiose srityse kaip visuotinės skurdo bei klimato kaitos problemos turi būti sustiprinta; supranta, kad dar yra transatlantinių pozicijų įvairiais klausimais, pvz., Tarptautinis baudžiamasis teismas (TBT) kovojant su terorizmu taikomi metodai ir Kioto protokolas dėl Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos, skirtumų; tikisi, kad būsimas Jungtinių Amerikos Valstijų prezidentas įpareigos savo administraciją spręsti šias problemas; |
| --- | --- |

1.

atsižvelgdamas į būsimus JAV prezidento rinkimus laukia, kada galės dirbti su naujuoju Jungtinių Amerikos Valstijų prezidentu ir tikisi dar tvirtesnio JAV įsipareigojimo taikyti daugiašališkumo principą, taip pat saugoti taiką ir demokratiją visame pasaulyje; mano, kad ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų partnerystė tokiose delikačiose srityse kaip visuotinės skurdo bei klimato kaitos problemos turi būti sustiprinta; supranta, kad dar yra transatlantinių pozicijų įvairiais klausimais, pvz., Tarptautinis baudžiamasis teismas (TBT) kovojant su terorizmu taikomi metodai ir Kioto protokolas dėl Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos, skirtumų; tikisi, kad būsimas Jungtinių Amerikos Valstijų prezidentas įpareigos savo administraciją spręsti šias problemas;

| 2. | ragina ES ir Jungtinės Amerikos Valstijos glaudžiau bendradarbiauti sprendžiant daugelį abiems šalims svarbių politinių klausimų, ypač susijusių su Artimaisiais Rytais, Iranu, Iraku, Kosovu ir Vakarų Balkanais, Afganistanu ir Afrika, taip pat bendradarbiauti siekiant sukurti tokią tarptautinę aplinką, kurioje būtų užtikrintos geresnės sąlygos saugumui stiprinti ir žmogaus teisių padėčiai gerinti tokiose šalyse kaip Birma ir Zimbabvė, nuolat aptariant svarbius šios srities klausimus įvairiose organizacijose, įskaitant JTST; taip pat ragina laikytis bendro požiūrio į santykius su kitais svarbiausiais tarptautiniais veikėjais; |
| --- | --- |

2.

ragina ES ir Jungtinės Amerikos Valstijos glaudžiau bendradarbiauti sprendžiant daugelį abiems šalims svarbių politinių klausimų, ypač susijusių su Artimaisiais Rytais, Iranu, Iraku, Kosovu ir Vakarų Balkanais, Afganistanu ir Afrika, taip pat bendradarbiauti siekiant sukurti tokią tarptautinę aplinką, kurioje būtų užtikrintos geresnės sąlygos saugumui stiprinti ir žmogaus teisių padėčiai gerinti tokiose šalyse kaip Birma ir Zimbabvė, nuolat aptariant svarbius šios srities klausimus įvairiose organizacijose, įskaitant JTST; taip pat ragina laikytis bendro požiūrio į santykius su kitais svarbiausiais tarptautiniais veikėjais;

Klimato kaita

| 3. | ragina partnerius, tinkamai prisidedant prie išsivysčiusių ir besivystančių valstybių pastangų, mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį atsižvelgiant į diferencijuotą atsakomybę ir atitinkamas galimybes, pripažįstant išsivysčiusių šalių atsakomybę pirmauti mažinant taršą, susitarti dėl bendro būdo siekiant apriboti klimato kaitą iki daugiausia 2 °C temperatūros kilimo, palyginti su temperatūra iki industrializacijos; palankiai vertina pagrindinių kandidatų į JAV prezidentus įsipareigojimus spręsti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo klausimą ir iki 2009 m. pasiekti tarptautinį susitarimą siekiant išvengti pavojingos klimato kaitos; |
| --- | --- |

3.

ragina partnerius, tinkamai prisidedant prie išsivysčiusių ir besivystančių valstybių pastangų, mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį atsižvelgiant į diferencijuotą atsakomybę ir atitinkamas galimybes, pripažįstant išsivysčiusių šalių atsakomybę pirmauti mažinant taršą, susitarti dėl bendro būdo siekiant apriboti klimato kaitą iki daugiausia 2 °C temperatūros kilimo, palyginti su temperatūra iki industrializacijos; palankiai vertina pagrindinių kandidatų į JAV prezidentus įsipareigojimus spręsti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo klausimą ir iki 2009 m. pasiekti tarptautinį susitarimą siekiant išvengti pavojingos klimato kaitos;

| 4. | ragina Jungtines Amerikos Valstijas imtis visų įmanomų priemonių, kad iki 2009 m. gruodžio mėn. vyksiančios JT konferencijos Kopenhagoje baigtų rengti savo nacionalinius teisės aktus klimato klausimais; taip pat ragina Jungtines Amerikos Valstijas toliau dėti pastangas, kad būtų sukurta prekybos anglies junginių leidimais sistema, kuri vėliau galėtų būti susieta su ES emisijos leidimų sistema (ES ELS), nes daugiausia naudos aplinkai ir pramonei būtų tada, jei visame pasaulyje kuriami anglies junginių rinkos mechanizmai būtų suderinami bei sąveikūs; taigi palankiai vertina naujausių pasiūlymų projektų dėl ES prekybos taršos leidimais sistemos nuostatą, pagal kurią leidžiama nustatyti sąsajas su kitomis viršutinės ribos ir prekybos sistemomis, įskaitant regionines sistemas; atsižvelgdamas į tai džiaugiasi, kad Jungtinėse Amerikos Valstijose pradėtos diegti regioninės prekybos anglies junginių leidimais sistemos; |
| --- | --- |

4.

ragina Jungtines Amerikos Valstijas imtis visų įmanomų priemonių, kad iki 2009 m. gruodžio mėn. vyksiančios JT konferencijos Kopenhagoje baigtų rengti savo nacionalinius teisės aktus klimato klausimais; taip pat ragina Jungtines Amerikos Valstijas toliau dėti pastangas, kad būtų sukurta prekybos anglies junginių leidimais sistema, kuri vėliau galėtų būti susieta su ES emisijos leidimų sistema (ES ELS), nes daugiausia naudos aplinkai ir pramonei būtų tada, jei visame pasaulyje kuriami anglies junginių rinkos mechanizmai būtų suderinami bei sąveikūs; taigi palankiai vertina naujausių pasiūlymų projektų dėl ES prekybos taršos leidimais sistemos nuostatą, pagal kurią leidžiama nustatyti sąsajas su kitomis viršutinės ribos ir prekybos sistemomis, įskaitant regionines sistemas; atsižvelgdamas į tai džiaugiasi, kad Jungtinėse Amerikos Valstijose pradėtos diegti regioninės prekybos anglies junginių leidimais sistemos;

| 5. | pritaria minėtajai Vyriausiojo įgaliotinio ir Europos Komisijos parengtai su klimato kaita susijusių saugumo klausimų ataskaitai; ragina ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų aukščiausio lygio susitikime aptarti šį klausimą kaip vieną iš svarbiausių darbotvarkės punktų remiantis sėkminga 2007 m. gruodžio mėn. Balyje surengta konferencija; ragina ES ir JAV bendradarbiauti siekiant 2009 m. parengti susitarimą dėl laikotarpio po 2012 m., įskaitant klimato kaitos poveikio mažinimo ir prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmus tarptautiniu lygmeniu; taip pat susidomėjęs atkreipia dėmesį į pasiūlymus, kurie svarstomi JAV Kongrese, susijusius su Tarptautinio švarių technologijų fondo įsteigimu, ir ragina Komisiją pradėti dialogą su JAV administracija šiuo klausimu; |
| --- | --- |

5.

pritaria minėtajai Vyriausiojo įgaliotinio ir Europos Komisijos parengtai su klimato kaita susijusių saugumo klausimų ataskaitai; ragina ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų aukščiausio lygio susitikime aptarti šį klausimą kaip vieną iš svarbiausių darbotvarkės punktų remiantis sėkminga 2007 m. gruodžio mėn. Balyje surengta konferencija; ragina ES ir JAV bendradarbiauti siekiant 2009 m. parengti susitarimą dėl laikotarpio po 2012 m., įskaitant klimato kaitos poveikio mažinimo ir prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmus tarptautiniu lygmeniu; taip pat susidomėjęs atkreipia dėmesį į pasiūlymus, kurie svarstomi JAV Kongrese, susijusius su Tarptautinio švarių technologijų fondo įsteigimu, ir ragina Komisiją pradėti dialogą su JAV administracija šiuo klausimu;

Terorizmas ir žmogaus teisės

| 6. | yra susirūpinęs, kad dėl paties Gvantanamo įlankos kardomojo kalinimo įstaigos buvimo, ypatingojo sulaikymo ir perdavimo susidaro neigiamas kovos su terorizmu vaizdas; ragina Tarybą paskelbti aiškų ir tvirtą pareiškimą, kuriuo JAV vyriausybė būtų raginama nebetaikyti savavališko sulaikymo ir ypatingojo kalinių perdavimo, Jungtinių Valstijų vyriausybės būtų paprašyta teisti arba paleisti likusius kalinius, juos apgyvendinti ir atlyginti jiems padarytą žalą visiškai laikantis tarptautinės teisės normų ir tarptautinių standartų, taip pat pasiaiškinti dėl slaptų kalėjimų ne JAV teritorijoje; |
| --- | --- |

6.

yra susirūpinęs, kad dėl paties Gvantanamo įlankos kardomojo kalinimo įstaigos buvimo, ypatingojo sulaikymo ir perdavimo susidaro neigiamas kovos su terorizmu vaizdas; ragina Tarybą paskelbti aiškų ir tvirtą pareiškimą, kuriuo JAV vyriausybė būtų raginama nebetaikyti savavališko sulaikymo ir ypatingojo kalinių perdavimo, Jungtinių Valstijų vyriausybės būtų paprašyta teisti arba paleisti likusius kalinius, juos apgyvendinti ir atlyginti jiems padarytą žalą visiškai laikantis tarptautinės teisės normų ir tarptautinių standartų, taip pat pasiaiškinti dėl slaptų kalėjimų ne JAV teritorijoje;

| 7. | apgailestauja, kad JAV administracija nusprendė statyti naują įkalinimo centrą, kadangi tai akivaizdžiai rodo, kad JAV ir ateityje ketina kalinti asmenis kitose šalyse; |
| --- | --- |

7.

apgailestauja, kad JAV administracija nusprendė statyti naują įkalinimo centrą, kadangi tai akivaizdžiai rodo, kad JAV ir ateityje ketina kalinti asmenis kitose šalyse;

| 8. | ragina Jungtines Amerikos Valstijas nedelsiant panaikinti vizų režimą ir visų ES valstybių narių piliečių atžvilgiu taikyti vienodą tvarką, vadovaujantis visiško abipusiškumo principu; šiuo požiūriu džiaugiasi prasidėjusiomis ES ir JAV derybomis dėl naujo JAV saugumo reikalavimų rinkinio, siekiant nustatyti bevizį režimą; mano, kad šios derybos turėtų būti skaidrios, grindžiamos abipusiškumo principu ir jų metu turėtų būti atsižvelgiama į ES nuostatas dėl duomenų apsaugos; |
| --- | --- |

8.

ragina Jungtines Amerikos Valstijas nedelsiant panaikinti vizų režimą ir visų ES valstybių narių piliečių atžvilgiu taikyti vienodą tvarką, vadovaujantis visiško abipusiškumo principu; šiuo požiūriu džiaugiasi prasidėjusiomis ES ir JAV derybomis dėl naujo JAV saugumo reikalavimų rinkinio, siekiant nustatyti bevizį režimą; mano, kad šios derybos turėtų būti skaidrios, grindžiamos abipusiškumo principu ir jų metu turėtų būti atsižvelgiama į ES nuostatas dėl duomenų apsaugos;

| 9. | dar kartą ragina Tarybą ir Komisiją galiausiai įgyvendinti rekomendacijas, kurias joms pateikė Laikinasis komitetas tariamam CŽV vykdytam kalinių gabenimui ir neteisėtam kalinimui Europos šalyse tirti; |
| --- | --- |

9.

dar kartą ragina Tarybą ir Komisiją galiausiai įgyvendinti rekomendacijas, kurias joms pateikė Laikinasis komitetas tariamam CŽV vykdytam kalinių gabenimui ir neteisėtam kalinimui Europos šalyse tirti;

| 10. | džiaugiasi, kad Jungtinės Amerikos Valstijos pripažino Europos Bendrijos įgaliojimus sudaryti tokį susitarimą ir pažymi, kad ES kompetencijai priklausantys klausimai, pvz., su saugumu susiję klausimai (įskaitant keleivių duomenų įrašų (angl. PNR) perdavimą, ekstradiciją ir teisinę tarpusavio pagalbą), turėtų būti nagrinėjami Taryboje, o su valstybėmis narėmis aptariamos tik tos temos, kurios tiesiogiai susijusios su jų piliečiais; |
| --- | --- |

10.

džiaugiasi, kad Jungtinės Amerikos Valstijos pripažino Europos Bendrijos įgaliojimus sudaryti tokį susitarimą ir pažymi, kad ES kompetencijai priklausantys klausimai, pvz., su saugumu susiję klausimai (įskaitant keleivių duomenų įrašų (angl. PNR) perdavimą, ekstradiciją ir teisinę tarpusavio pagalbą), turėtų būti nagrinėjami Taryboje, o su valstybėmis narėmis aptariamos tik tos temos, kurios tiesiogiai susijusios su jų piliečiais;

| 11. | pabrėžia, kad keitimasis duomenimis ir informacija gali būti vertinga priemonė tarptautiniu mastu kovojant su terorizmu ir su juo susijusiu nusikalstamumu, tačiau pabrėžia, kad keitimasis asmens duomenimis turi vykti remiantis tinkama teisine sistema, kuri apimtų aiškias taisykles ir sąlygas, užtikrintų tinkamą atskirų piliečių privatumo ir jų pilietinių laisvių apsaugą ir, kai būtina, kompensavimo mechanizmą ir kad toks keitimasis duomenimis turėtų būti grindžiamas privalomu tarptautiniu susitarimu visapusiškai dalyvaujant Parlamentui ir JAV Kongresui; pabrėžia, kad šis būtinas keitimasis duomenimis turėtų vykti tik pagal esamą specialųjį Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos susitarimą dėl teisinės tarpusavio pagalbos ir išdavimo ir laikantis EB ir ES teisės aktų dėl duomenų apsaugos, kartu koordinuojant žvalgybos ir teisėsaugos institucijų veiklą, taip pat ir operatyviniu lygmeniu, ir bendradarbiaujant teismams remiantis esamu ES ir JAV susitarimu dėl teisinės tarpusavio pagalbos ir ekstradicijos; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad keitimasis duomenimis ir informacija gali būti vertinga priemonė tarptautiniu mastu kovojant su terorizmu ir su juo susijusiu nusikalstamumu, tačiau pabrėžia, kad keitimasis asmens duomenimis turi vykti remiantis tinkama teisine sistema, kuri apimtų aiškias taisykles ir sąlygas, užtikrintų tinkamą atskirų piliečių privatumo ir jų pilietinių laisvių apsaugą ir, kai būtina, kompensavimo mechanizmą ir kad toks keitimasis duomenimis turėtų būti grindžiamas privalomu tarptautiniu susitarimu visapusiškai dalyvaujant Parlamentui ir JAV Kongresui; pabrėžia, kad šis būtinas keitimasis duomenimis turėtų vykti tik pagal esamą specialųjį Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos susitarimą dėl teisinės tarpusavio pagalbos ir išdavimo ir laikantis EB ir ES teisės aktų dėl duomenų apsaugos, kartu koordinuojant žvalgybos ir teisėsaugos institucijų veiklą, taip pat ir operatyviniu lygmeniu, ir bendradarbiaujant teismams remiantis esamu ES ir JAV susitarimu dėl teisinės tarpusavio pagalbos ir ekstradicijos;

| 12. | pažymi, kad būtina laikytis pagrindinių teisių ir teisinės valstybės principo kovojant su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu ir ragina Komisiją pranešti Parlamentui apie euroatlantinėje bendradarbiavimo srityje pasiektą pažangą, ypač susijusią su asmens duomenų ir asmeninio gyvenimo apsauga; ragina Transatlantinę ekonomikos tarybą skubiai parengti visuotinius duomenų apsaugos standartus siekiant užtikrinti aukštą asmens duomenų apsaugos lygį ir teisinį tikrumą įmonėms; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad būtina laikytis pagrindinių teisių ir teisinės valstybės principo kovojant su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu ir ragina Komisiją pranešti Parlamentui apie euroatlantinėje bendradarbiavimo srityje pasiektą pažangą, ypač susijusią su asmens duomenų ir asmeninio gyvenimo apsauga; ragina Transatlantinę ekonomikos tarybą skubiai parengti visuotinius duomenų apsaugos standartus siekiant užtikrinti aukštą asmens duomenų apsaugos lygį ir teisinį tikrumą įmonėms;

| 13. | ragina ES ir JAV vyriausybes imtis iniciatyvos Jungtinėse Tautose, siekiant pakeisti esamą sankcijų sąrašų praktiką, taip pat nustatyti tinkamą tvarką, susijusią su teise į teisingą bylos nagrinėjimą, sprendimų pagrindimu ir veiksminga teismine apsauga bei teisių gynimo priemonėmis; tuo pat metu pabrėžia būtinybę pagerinti ES „juodojo sąrašo“ procedūras; |
| --- | --- |

13.

ragina ES ir JAV vyriausybes imtis iniciatyvos Jungtinėse Tautose, siekiant pakeisti esamą sankcijų sąrašų praktiką, taip pat nustatyti tinkamą tvarką, susijusią su teise į teisingą bylos nagrinėjimą, sprendimų pagrindimu ir veiksminga teismine apsauga bei teisių gynimo priemonėmis; tuo pat metu pabrėžia būtinybę pagerinti ES „juodojo sąrašo“ procedūras;

Branduolinių ginklų platinimas, priešraketinė gynyba, ginklų kontrolė ir NATO

| 14. | dar kartą pabrėžia pritariąs pagal JT Chartijos VII skyriaus 41 straipsnį priimtoms JT Saugumo Tarybos rezoliucijoms dėl Irano ir ragina ES ir Jungtines Amerikos Valstijas nuspręsti dėl bendros strategijos, kuri įtikintų Iraną laikytis JTST rezoliucijų; |
| --- | --- |

14.

dar kartą pabrėžia pritariąs pagal JT Chartijos VII skyriaus 41 straipsnį priimtoms JT Saugumo Tarybos rezoliucijoms dėl Irano ir ragina ES ir Jungtines Amerikos Valstijas nuspręsti dėl bendros strategijos, kuri įtikintų Iraną laikytis JTST rezoliucijų;

| 15. | džiaugiasi glaudžiu ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų bendradarbiavimu sprendžiant Irano branduolinės energijos klausimą, kuris padėjo pasiekti, kad 2008 m. kovo 3 d. JTST priimtų minėtąją Rezoliuciją Nr. 1803 (2008) dėl naujų sankcijų Iranui taikymo; ragina Jungtines Amerikos Valstijas, atsižvelgdamas į JAV diplomatinę sėkmę derybose su Šiaurės Korėja, tiesiogiai dalyvauti derybose su Iranu kartu su ES, nes Jungtinės Amerikos Valstijos gali pasiūlyti papildomų saugumo garantijų, kuriomis būtų atsižvelgiama į Irano susirūpinimą dėl saugumo; pabrėžia, kad svarbu bendradarbiauti su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, Rusija, Kinija ir neprisijungusiomis šalimis siekiant apsvarstyti papildomas idėjas ir pasiekti visapusišką susitarimą su Iranu dėl jo branduolinių objektų ir šių objektų naudojimo; |
| --- | --- |

15.

džiaugiasi glaudžiu ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų bendradarbiavimu sprendžiant Irano branduolinės energijos klausimą, kuris padėjo pasiekti, kad 2008 m. kovo 3 d. JTST priimtų minėtąją Rezoliuciją Nr. 1803 (2008) dėl naujų sankcijų Iranui taikymo; ragina Jungtines Amerikos Valstijas, atsižvelgdamas į JAV diplomatinę sėkmę derybose su Šiaurės Korėja, tiesiogiai dalyvauti derybose su Iranu kartu su ES, nes Jungtinės Amerikos Valstijos gali pasiūlyti papildomų saugumo garantijų, kuriomis būtų atsižvelgiama į Irano susirūpinimą dėl saugumo; pabrėžia, kad svarbu bendradarbiauti su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, Rusija, Kinija ir neprisijungusiomis šalimis siekiant apsvarstyti papildomas idėjas ir pasiekti visapusišką susitarimą su Iranu dėl jo branduolinių objektų ir šių objektų naudojimo;

| 16. | palankiai vertina neseniai priimtą JTST valstybių narių ir Vokietijos (P 5+1) iniciatyvą pristatyti naują paskatų paketą Iranui, siekiant įtikinti šią šalį sustabdyti urano sodrinimo programą; ragina Jungtines Amerikos Valstijas, siekiant surasti sprendimą, visiškai pritarti deryboms su Iranu laikantis Branduolinio ginklo neplatinimo sutartyje (angl. NPT) nustatytų taisyklių ir įsipareigojimų; |
| --- | --- |

16.

palankiai vertina neseniai priimtą JTST valstybių narių ir Vokietijos (P 5+1) iniciatyvą pristatyti naują paskatų paketą Iranui, siekiant įtikinti šią šalį sustabdyti urano sodrinimo programą; ragina Jungtines Amerikos Valstijas, siekiant surasti sprendimą, visiškai pritarti deryboms su Iranu laikantis Branduolinio ginklo neplatinimo sutartyje (angl. NPT) nustatytų taisyklių ir įsipareigojimų;

| 17. | ragina stiprinti tarptautinę sutarčių ir režimų, kuriais siekiama kovoti su masinio naikinimo ginklų platinimu, sistemą; pabrėžia ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų glaudesnio bendradarbiavimo poreikį kovojant su terorizmu ir masinio naikinimo ginklų platinimu vadovaujantis tarptautine teise ir poreikį abiems pusėms remti JT vaidmenį šiose srityse; ragina Tarybą aptarti su JAV partneriais, kaip įnešti teigiamą indėlį į būsimą Branduolinių ginklų neplatinimo sutarties parengiamąjį komitetą, kaip pirmąją galimybę sustiprinti pasaulinį branduolinių ginklų neplatinimo režimą rengiantis 2010 m. BGNS persvarstymo konferencijai; pabrėžia būtinybę aukščiausio lygio susitikime aptarti daugybę branduolinio nusiginklavimo iniciatyvų, pagrįstų „13 praktinių žingsnių“, dėl kurių buvo susitarta per 2000 m. BGNS persvarstymo konferenciją; tikisi, kad šiame aukščiausio lygio susitikime JAV vyriausybė norės parengti bendrą strategiją kartu su ES, kuria būtų siekiama pažangos nusiginklavimo srityje (kalbant ir apie masinius, ir apie įprastus ginklus); ragina ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų imtis veiksmų, kad būtų išvengta „tuščiojo“ laikotarpio iki 2009–2010 m., kol bus atnaujintos svarbios nusiginklavimo sutartys; tikisi, kad 1999 m., 2000 m. ir 2001 m. pasirašyti svarbūs susitarimai su Rusija galios ir toliau; taip pat ragina Jungtines Amerikos Valstijas ratifikuoti Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutartį (VBBUS), nes tai būtų svarbus žingsnis mažinant branduolinių ginklų operatyvinę reikšmę; |
| --- | --- |

17.

ragina stiprinti tarptautinę sutarčių ir režimų, kuriais siekiama kovoti su masinio naikinimo ginklų platinimu, sistemą; pabrėžia ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų glaudesnio bendradarbiavimo poreikį kovojant su terorizmu ir masinio naikinimo ginklų platinimu vadovaujantis tarptautine teise ir poreikį abiems pusėms remti JT vaidmenį šiose srityse; ragina Tarybą aptarti su JAV partneriais, kaip įnešti teigiamą indėlį į būsimą Branduolinių ginklų neplatinimo sutarties parengiamąjį komitetą, kaip pirmąją galimybę sustiprinti pasaulinį branduolinių ginklų neplatinimo režimą rengiantis 2010 m. BGNS persvarstymo konferencijai; pabrėžia būtinybę aukščiausio lygio susitikime aptarti daugybę branduolinio nusiginklavimo iniciatyvų, pagrįstų „13 praktinių žingsnių“, dėl kurių buvo susitarta per 2000 m. BGNS persvarstymo konferenciją; tikisi, kad šiame aukščiausio lygio susitikime JAV vyriausybė norės parengti bendrą strategiją kartu su ES, kuria būtų siekiama pažangos nusiginklavimo srityje (kalbant ir apie masinius, ir apie įprastus ginklus); ragina ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų imtis veiksmų, kad būtų išvengta „tuščiojo“ laikotarpio iki 2009–2010 m., kol bus atnaujintos svarbios nusiginklavimo sutartys; tikisi, kad 1999 m., 2000 m. ir 2001 m. pasirašyti svarbūs susitarimai su Rusija galios ir toliau; taip pat ragina Jungtines Amerikos Valstijas ratifikuoti Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutartį (VBBUS), nes tai būtų svarbus žingsnis mažinant branduolinių ginklų operatyvinę reikšmę;

| 18. | ragina ES valstybes nares ir JAV ieškoti naujų idėjų, kaip būtų galima sukurti labiau apibrėžtą ir stipresnę ES ir NATO partnerystę, kuri apimtų daugiau, nei „Berlynas plius“ susitarimus, atsižvelgiant į būtinybę glaudžiau bendradarbiauti sprendžiant su Afganistanu susijusias problemas; mano, kad pastangos atnaujinti Europos saugumo strategiją turėtų būti susietos su diskusijų naujos NATO strateginės koncepcijos tema pradžia; pabrėžia NATO, kuri išlieka svarbiausiu Europos ir Jungtinių Amerikos Valstijų saugumo konsultacijų forumu, svarbą ir bendrosios ES užsienio ir saugumo politikos svarbą stiprinant ES gebėjimą kovoti su esamomis ir naujai kylančiomis XXI amžiaus saugumo grėsmėmis; džiaugiasi, kad JAV pripažino Bukarešto aukščiausio lygio susitikime, jog siekiant sukurti stiprų NATO aljansą reikia didelio Europos gynybos veiksmingumo; pataria plėtoti esamus NATO ir ES ryšius saugumo klausimais gerbiant nepriklausomą abiejų organizacijų pobūdį; |
| --- | --- |

18.

ragina ES valstybes nares ir JAV ieškoti naujų idėjų, kaip būtų galima sukurti labiau apibrėžtą ir stipresnę ES ir NATO partnerystę, kuri apimtų daugiau, nei „Berlynas plius“ susitarimus, atsižvelgiant į būtinybę glaudžiau bendradarbiauti sprendžiant su Afganistanu susijusias problemas; mano, kad pastangos atnaujinti Europos saugumo strategiją turėtų būti susietos su diskusijų naujos NATO strateginės koncepcijos tema pradžia; pabrėžia NATO, kuri išlieka svarbiausiu Europos ir Jungtinių Amerikos Valstijų saugumo konsultacijų forumu, svarbą ir bendrosios ES užsienio ir saugumo politikos svarbą stiprinant ES gebėjimą kovoti su esamomis ir naujai kylančiomis XXI amžiaus saugumo grėsmėmis; džiaugiasi, kad JAV pripažino Bukarešto aukščiausio lygio susitikime, jog siekiant sukurti stiprų NATO aljansą reikia didelio Europos gynybos veiksmingumo; pataria plėtoti esamus NATO ir ES ryšius saugumo klausimais gerbiant nepriklausomą abiejų organizacijų pobūdį;

| 19. | mano, kad JAV ketinimai šiuo metu sumontuoti naujas priešraketinės gynybos sistemas Europoje gali kliudyti tarptautiniams nusiginklavimo veiksmams; reiškia susirūpinimą dėl Rusijos sprendimo sustabdyti savo įsipareigojimų pagal Sutartį dėl įprastinių pajėgų Europoje laikymąsi; pabrėžia, kad abu šie klausimai turi įtakos Europos tautų saugumui, todėl jie neturėtų būti vien tik dvišalių – JAV ir atskirų Europos valstybių – diskusijų objektu; šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į 2008 m. balandžio 3 d. vykusio Šiaurės Atlanto Tarybos posėdžio metu patvirtintą Bukarešto aukščiausiojo lygio susitikimo deklaraciją, kurioje raginama sukurti visuotinę priešraketinės gynybos struktūrą, kuri apimtų visą sąjungininkų teritoriją; ragina Tarybą ir valstybes nares rasti tinkamiausią būdą, kaip būtų galima į diskusijas šia tema įtraukti visas ES valstybes nares ir NATO; |
| --- | --- |

19.

mano, kad JAV ketinimai šiuo metu sumontuoti naujas priešraketinės gynybos sistemas Europoje gali kliudyti tarptautiniams nusiginklavimo veiksmams; reiškia susirūpinimą dėl Rusijos sprendimo sustabdyti savo įsipareigojimų pagal Sutartį dėl įprastinių pajėgų Europoje laikymąsi; pabrėžia, kad abu šie klausimai turi įtakos Europos tautų saugumui, todėl jie neturėtų būti vien tik dvišalių – JAV ir atskirų Europos valstybių – diskusijų objektu; šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į 2008 m. balandžio 3 d. vykusio Šiaurės Atlanto Tarybos posėdžio metu patvirtintą Bukarešto aukščiausiojo lygio susitikimo deklaraciją, kurioje raginama sukurti visuotinę priešraketinės gynybos struktūrą, kuri apimtų visą sąjungininkų teritoriją; ragina Tarybą ir valstybes nares rasti tinkamiausią būdą, kaip būtų galima į diskusijas šia tema įtraukti visas ES valstybes nares ir NATO;

| 20. | laukia naujo ES ir JAV santykių saugumo aspekto įvertinimo atsižvelgiant į NATO strateginės peržiūros rezultatus, Europos saugumo strategijos atnaujinimo ir naujosios JAV administracijos kadencijos pradžios; |
| --- | --- |

20.

laukia naujo ES ir JAV santykių saugumo aspekto įvertinimo atsižvelgiant į NATO strateginės peržiūros rezultatus, Europos saugumo strategijos atnaujinimo ir naujosios JAV administracijos kadencijos pradžios;

Vystomasis bendradarbiavimas ir maisto produktų kainos

| 21. | ragina teikti didesnę neatidėliotiną pagalbą pasaulio skurdžiausioms šalims, kad būtų galima susidoroti su joms iškilusiomis su padidėjusiomis maisto kainomis susijusiomis problemomis; vis dėlto pripažįsta, kad vien pinigų nepakanka šioms problemoms išspręsti ir todėl ragina Tarybą, Komisiją ir JAV Kongresą bei administraciją spręsti struktūrines problemas, pvz., nepakankamas investicijas į žemės ūkį, taip pat ragina ES, Jungtines Amerikos Valstijas ir daugiašales organizacijas imtis koordinuotų pasaulinių veiksmų, t. y. nustatyti teisingesnes prekybos taisykles ir padidinti investicijas į besivystančių šalių žemės ūkį, ypač atkreipiant dėmesį į smulkius gamintojus ir moteris; ragina paramos teikėjus padėti steigti ir finansuoti pažeidžiamiausioms asmenų grupėms skirtus vadinamuosius apsauginius tinklus; ragina ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų vadovus aktyviai remti Jungtinių Tautų aukšto lygio darbo grupę pasaulinės maisto krizės klausimais, kuriai vadovauja JT Generalinis Sekretorius Ban Ki-moon, ir dalyvauti jos veikloje; |
| --- | --- |

21.

ragina teikti didesnę neatidėliotiną pagalbą pasaulio skurdžiausioms šalims, kad būtų galima susidoroti su joms iškilusiomis su padidėjusiomis maisto kainomis susijusiomis problemomis; vis dėlto pripažįsta, kad vien pinigų nepakanka šioms problemoms išspręsti ir todėl ragina Tarybą, Komisiją ir JAV Kongresą bei administraciją spręsti struktūrines problemas, pvz., nepakankamas investicijas į žemės ūkį, taip pat ragina ES, Jungtines Amerikos Valstijas ir daugiašales organizacijas imtis koordinuotų pasaulinių veiksmų, t. y. nustatyti teisingesnes prekybos taisykles ir padidinti investicijas į besivystančių šalių žemės ūkį, ypač atkreipiant dėmesį į smulkius gamintojus ir moteris; ragina paramos teikėjus padėti steigti ir finansuoti pažeidžiamiausioms asmenų grupėms skirtus vadinamuosius apsauginius tinklus; ragina ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų vadovus aktyviai remti Jungtinių Tautų aukšto lygio darbo grupę pasaulinės maisto krizės klausimais, kuriai vadovauja JT Generalinis Sekretorius Ban Ki-moon, ir dalyvauti jos veikloje;

| 22. | pritaria JAV vyriausybės iniciatyvai panaikinti pagalbos maistu sąlygiškumą ir mano, kad ši iniciatyva yra pirmas svarbus žingsnis bendro pagalbos maistu programos pertvarkymo link, visapusiškai atsižvelgiant į poreikį aktyviai remti didesnį maisto tiekimo regioninį ir vietos saugumą, kuris praeityje būdavo dažnai pažeidžiamas sąlygiškos JAV pagalbos maistu; |
| --- | --- |

22.

pritaria JAV vyriausybės iniciatyvai panaikinti pagalbos maistu sąlygiškumą ir mano, kad ši iniciatyva yra pirmas svarbus žingsnis bendro pagalbos maistu programos pertvarkymo link, visapusiškai atsižvelgiant į poreikį aktyviai remti didesnį maisto tiekimo regioninį ir vietos saugumą, kuris praeityje būdavo dažnai pažeidžiamas sąlygiškos JAV pagalbos maistu;

| 23. | ragina Komisiją ir valstybes nares apsvarstyti poreikį skirti didelę savo dalį lėšų, skirtų ES ir JAV pagalbai vystymuisi, žemės ūkio moksliniams tyrimams ir mokymams, taip pat ūkininkų pažangiausios praktikos mainams, tolesniam pasėlių veiksmingų ir tvarių sistemų, pvz., sėjomainos ir mišraus įvairių kultūrų auginimui, vystymui, taip pat prie vietos sąlygų pritaikytų genetiškai nemodifikuotų organizmų – augalų ir gyvulių veislių išvedimui, kuriame dalyvauja vietos gyventojai, siekiant sukurti vietos maisto tiekimo stabilumą ir racionalias ūkininkavimo sistemas, kurioms ilgainiui reikės mažai energijos; |
| --- | --- |

23.

ragina Komisiją ir valstybes nares apsvarstyti poreikį skirti didelę savo dalį lėšų, skirtų ES ir JAV pagalbai vystymuisi, žemės ūkio moksliniams tyrimams ir mokymams, taip pat ūkininkų pažangiausios praktikos mainams, tolesniam pasėlių veiksmingų ir tvarių sistemų, pvz., sėjomainos ir mišraus įvairių kultūrų auginimui, vystymui, taip pat prie vietos sąlygų pritaikytų genetiškai nemodifikuotų organizmų – augalų ir gyvulių veislių išvedimui, kuriame dalyvauja vietos gyventojai, siekiant sukurti vietos maisto tiekimo stabilumą ir racionalias ūkininkavimo sistemas, kurioms ilgainiui reikės mažai energijos;

| 24. | apgailestauja dėl JAV vyriausybės sprendimo sumažinti finansinę paramą JT gyventojų fondui (UNFPA); atkreipia dėmesį į būtiną UNFPA vaidmenį siekiant savanoriškai sumažinti gimstamumo lygį mažiau išsivysčiusiose šalyse; mano, kad galimybės naudotis kontraceptinėmis priemonėmis ir planuoti šeimą, mergaičių ir moterų vaidmens stiprinimas visuomenėje, motinos ir vaiko sveikatos priežiūros skatinimas – tai pagrindinės strategijos, kurias vykdant būtų galima sumažinti gyventojų skaičiaus didėjimą ir išlaikyti išteklių tvarumą; todėl ragina JAV vyriausybę padidinti JT gyventojų fondo finansavimą; |
| --- | --- |

24.

apgailestauja dėl JAV vyriausybės sprendimo sumažinti finansinę paramą JT gyventojų fondui (UNFPA); atkreipia dėmesį į būtiną UNFPA vaidmenį siekiant savanoriškai sumažinti gimstamumo lygį mažiau išsivysčiusiose šalyse; mano, kad galimybės naudotis kontraceptinėmis priemonėmis ir planuoti šeimą, mergaičių ir moterų vaidmens stiprinimas visuomenėje, motinos ir vaiko sveikatos priežiūros skatinimas – tai pagrindinės strategijos, kurias vykdant būtų galima sumažinti gyventojų skaičiaus didėjimą ir išlaikyti išteklių tvarumą; todėl ragina JAV vyriausybę padidinti JT gyventojų fondo finansavimą;

| 25. | ragina ES ir Jungtines Amerikos Valstijas Tūkstantmečio vystymosi tikslus (TVT) pripažinti tarptautinės vystymosi politikos šerdimi; ragina Tarybą, Komisiją, valstybes nares ir Jungtines Amerikos Valstijas padidinti savo pagalbą besivystančioms šalims, kad ir toliau būtų pasitikima jų įsipareigojimais teikti daugiau pagalbos; pripažįsta, kad Jungtinės Amerikos Valstijos, prisiėmusios daugiau įsipareigojimų, apskritai susijusių su vystomąja pagalba ir konkrečiai – su pagalba Afrikai; ragina JAV prezidentą išnaudoti paskutinius kadencijos metus siekiant sėkmingų Didžiojo aštuoneto susitikimo, vyksiančio 2008 m. liepos mėn. Japonijoje, ir JT aukščiausio lygio susitikimo dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų, vyksiančio 2008 m. rugsėjo mėn. Niujorke, rezultatų; ragina ES siekti, kad TVT ir metiniai planai 0,7 proc. oficialiosios pagalbos vystymuisi rodikliui pasiekti liktų svarbiu klausimu Europos Vadovų Tarybos susitikimo 2008 m. birželio 19-20 d. darbotvarkėje; |
| --- | --- |

25.

ragina ES ir Jungtines Amerikos Valstijas Tūkstantmečio vystymosi tikslus (TVT) pripažinti tarptautinės vystymosi politikos šerdimi; ragina Tarybą, Komisiją, valstybes nares ir Jungtines Amerikos Valstijas padidinti savo pagalbą besivystančioms šalims, kad ir toliau būtų pasitikima jų įsipareigojimais teikti daugiau pagalbos; pripažįsta, kad Jungtinės Amerikos Valstijos, prisiėmusios daugiau įsipareigojimų, apskritai susijusių su vystomąja pagalba ir konkrečiai – su pagalba Afrikai; ragina JAV prezidentą išnaudoti paskutinius kadencijos metus siekiant sėkmingų Didžiojo aštuoneto susitikimo, vyksiančio 2008 m. liepos mėn. Japonijoje, ir JT aukščiausio lygio susitikimo dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų, vyksiančio 2008 m. rugsėjo mėn. Niujorke, rezultatų; ragina ES siekti, kad TVT ir metiniai planai 0,7 proc. oficialiosios pagalbos vystymuisi rodikliui pasiekti liktų svarbiu klausimu Europos Vadovų Tarybos susitikimo 2008 m. birželio 19-20 d. darbotvarkėje;

Tarptautiniai santykiai

| 26. | pabrėžia, kad Izraelio ir Palestinos konflikto sprendimas yra būtinas siekiant užtikrinti taiką ir stabilumą Artimuosiuose Rytuose; primena šalims įsipareigojimus, prisiimtus Anapolyje, sąžiningai tęsti derybas, siekiant sudaryti taikos sutartį iki 2008 m. pabaigos, išsprendžiant visas dabartines problemas; dar kartą pabrėžia Arabų šalių taikos iniciatyvos svarbą ir ragina ES ir Jungtines Amerikos Valstijas užtikrinti konstruktyvų arabų partnerių dalyvavimą; dar karta ragina Izraelį sustabdyti visą su nausėdijomis susijusią veiklą, įskaitant jų natūralų augimą, ir išmontuoti priešakinius sargybos postus, pastatytus nuo 2001 m. kovo mėn.; pakartoja, kad yra labai susirūpinęs dėl humanitarinės ir politinės krizės Gazos ruože ir dėl galimų rimtų jos pasekmių; ragina Palestinos miliciją nedelsiant liautis šaudyti raketomis iš Gazos ruožo į Izraelio teritoriją; visiškai remia Egipto pastangas, kuriomis siekiama nutraukti smurtą ir rasti sprendimą, pagal kurį būtų vėl atidaryti visi perėjimai; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad Izraelio ir Palestinos konflikto sprendimas yra būtinas siekiant užtikrinti taiką ir stabilumą Artimuosiuose Rytuose; primena šalims įsipareigojimus, prisiimtus Anapolyje, sąžiningai tęsti derybas, siekiant sudaryti taikos sutartį iki 2008 m. pabaigos, išsprendžiant visas dabartines problemas; dar kartą pabrėžia Arabų šalių taikos iniciatyvos svarbą ir ragina ES ir Jungtines Amerikos Valstijas užtikrinti konstruktyvų arabų partnerių dalyvavimą; dar karta ragina Izraelį sustabdyti visą su nausėdijomis susijusią veiklą, įskaitant jų natūralų augimą, ir išmontuoti priešakinius sargybos postus, pastatytus nuo 2001 m. kovo mėn.; pakartoja, kad yra labai susirūpinęs dėl humanitarinės ir politinės krizės Gazos ruože ir dėl galimų rimtų jos pasekmių; ragina Palestinos miliciją nedelsiant liautis šaudyti raketomis iš Gazos ruožo į Izraelio teritoriją; visiškai remia Egipto pastangas, kuriomis siekiama nutraukti smurtą ir rasti sprendimą, pagal kurį būtų vėl atidaryti visi perėjimai;

| 27. | džiaugiasi žinia, kad Sirija ir Izraelis dalyvauja netiesioginėse taikos derybose globojant Turkijai; |
| --- | --- |

27.

džiaugiasi žinia, kad Sirija ir Izraelis dalyvauja netiesioginėse taikos derybose globojant Turkijai;

| 28. | džiaugiasi, kad Michaelis Suleimanas išrinktas Libano prezidentu; pabrėžia Libano stabilumo, suverenumo, nepriklausomybės ir teritorinio vientisumo svarbą; ragina šalis visapusiškai įgyvendinti Dohoje pasiektą susitarimą ir ES bei JAV – remti visas su tuo susijusias pastangas; |
| --- | --- |

28.

džiaugiasi, kad Michaelis Suleimanas išrinktas Libano prezidentu; pabrėžia Libano stabilumo, suverenumo, nepriklausomybės ir teritorinio vientisumo svarbą; ragina šalis visapusiškai įgyvendinti Dohoje pasiektą susitarimą ir ES bei JAV – remti visas su tuo susijusias pastangas;

| 29. | pabrėžia, kad euroatlantinės erdvės ir tarptautinis saugumas apskritai yra glaudžiai susijęs su Afganistano, kaip taikingos, demokratinės valstybės, kurioje gerbiamos žmogaus teisės ir kuriai nekyla terorizmo grėsmė, ateitimi; todėl teigiamai vertina ryžtingą ir ilgalaikį NATO įsipareigojimą Afganistanui, kaip pabrėžiama Tarptautinių saugumo paramos pajėgų (ISAF) „Naujojoje strateginėje vizijoje“ ir visapusišką tarptautinės bendruomenės požiūrį, sutelkiantį civilinius ir karinius pajėgumus, įskaitant ES policijos misiją (EUPOL), kuri yra bendro ES įsipareigojimo Afganistanui ir suderinto ES požiūrio, kuris apima ES specialiojo įgaliotinio vietos politines rekomendacijas, dalis ir atstatymo pastangas, kurioms, inter alia, vadovauja Komisija; ragina ES ir Jungtines Amerikos Valstijas imtis skubių priemonių siekiant padidinti ir pagerinti vystomąją pagalbą Afganistanui bei užtikrinti geresnį jos koordinavimą, siunčiant inter alia kiek įmanoma daugiau lėšų Afganistano institucijoms ir veiklos patirtį turinčioms nevyriausybinėms organizacijoms; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad euroatlantinės erdvės ir tarptautinis saugumas apskritai yra glaudžiai susijęs su Afganistano, kaip taikingos, demokratinės valstybės, kurioje gerbiamos žmogaus teisės ir kuriai nekyla terorizmo grėsmė, ateitimi; todėl teigiamai vertina ryžtingą ir ilgalaikį NATO įsipareigojimą Afganistanui, kaip pabrėžiama Tarptautinių saugumo paramos pajėgų (ISAF) „Naujojoje strateginėje vizijoje“ ir visapusišką tarptautinės bendruomenės požiūrį, sutelkiantį civilinius ir karinius pajėgumus, įskaitant ES policijos misiją (EUPOL), kuri yra bendro ES įsipareigojimo Afganistanui ir suderinto ES požiūrio, kuris apima ES specialiojo įgaliotinio vietos politines rekomendacijas, dalis ir atstatymo pastangas, kurioms, inter alia, vadovauja Komisija; ragina ES ir Jungtines Amerikos Valstijas imtis skubių priemonių siekiant padidinti ir pagerinti vystomąją pagalbą Afganistanui bei užtikrinti geresnį jos koordinavimą, siunčiant inter alia kiek įmanoma daugiau lėšų Afganistano institucijoms ir veiklos patirtį turinčioms nevyriausybinėms organizacijoms;

| 30. | ragina Tarybą pradėti dialogą su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis dėl Irako ir išsakyti ES poziciją dėl jos svarbaus vaidmens šioje valstybėje, taip pat ragina remti sustiprintą tarptautinės bendruomenės pastangų daugiašališkumą Irake pasitelkiant pagal JTST rezoliuciją 1770 (2007)nustatytus didesnius JT įgaliojimus; |
| --- | --- |

30.

ragina Tarybą pradėti dialogą su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis dėl Irako ir išsakyti ES poziciją dėl jos svarbaus vaidmens šioje valstybėje, taip pat ragina remti sustiprintą tarptautinės bendruomenės pastangų daugiašališkumą Irake pasitelkiant pagal JTST rezoliuciją 1770 (2007)nustatytus didesnius JT įgaliojimus;

| 31. | pabrėžia tebegaliojantį įsipareigojimą Balkanų saugumo ir stabilumo atžvilgiu; džiaugiasi tikslia, nešališka ir veiksminga NATO tarptautinių saugumo pajėgų Kosove (KFOR) veikla per neseniai vykusius smurto protrūkius Kosove ir pabrėžia, kad, remiantis JTST Rezoliucija Nr. 1244 (1999), KFOR turi likti Kosove siekiant užtikrinti patikimą ir saugią aplinką, įskaitant visų žmonių ir visų tarptautinių dalyvių Kosove judėjimo laisvę; šiuo požiūriu pabrėžia, kad ES vaidmuo Kosove labai svarbus, teigiamai vertina sprendimą pradėti EULEX Kosove ir pabrėžia, kad EULEX turi veikti visoje Kosovo teritorijoje; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia tebegaliojantį įsipareigojimą Balkanų saugumo ir stabilumo atžvilgiu; džiaugiasi tikslia, nešališka ir veiksminga NATO tarptautinių saugumo pajėgų Kosove (KFOR) veikla per neseniai vykusius smurto protrūkius Kosove ir pabrėžia, kad, remiantis JTST Rezoliucija Nr. 1244 (1999), KFOR turi likti Kosove siekiant užtikrinti patikimą ir saugią aplinką, įskaitant visų žmonių ir visų tarptautinių dalyvių Kosove judėjimo laisvę; šiuo požiūriu pabrėžia, kad ES vaidmuo Kosove labai svarbus, teigiamai vertina sprendimą pradėti EULEX Kosove ir pabrėžia, kad EULEX turi veikti visoje Kosovo teritorijoje;

| 32. | mano, kad ES ir Jungtinės Amerikos Valstijos turi nedelsdamos spręsti šiuo metu susidariusias saugumo problemas, taip pat ilgalaikius su Kosovo vystymusi susijusius klausimus siekdamos bendro tikslo: tinkamo valstybės organizavimo, daug tautų jungiančios visuomenės, kurioje veiktų veiksmingai dirbančios valstybės institucijos ir būtų paisoma teisinės valstybės principo, kūrimo; džiaugiasi dėl to, kad pirmą kartą EULEX misijoje Kosove dalyvaus JAV policijos pareigūnai; pažymi, kad JAV administracija komandiruos keletą Valstybės departamento darbuotojų ir pagal sutartis dirbančių asmenų į misiją Kosove ir padengs Tarptautinio civilinio biurio (ICO) 25 proc. veiklos išlaidų, likusią išlaidų dalį pasidalins Europos Komisija ir kitos valstybės; |
| --- | --- |

32.

mano, kad ES ir Jungtinės Amerikos Valstijos turi nedelsdamos spręsti šiuo metu susidariusias saugumo problemas, taip pat ilgalaikius su Kosovo vystymusi susijusius klausimus siekdamos bendro tikslo: tinkamo valstybės organizavimo, daug tautų jungiančios visuomenės, kurioje veiktų veiksmingai dirbančios valstybės institucijos ir būtų paisoma teisinės valstybės principo, kūrimo; džiaugiasi dėl to, kad pirmą kartą EULEX misijoje Kosove dalyvaus JAV policijos pareigūnai; pažymi, kad JAV administracija komandiruos keletą Valstybės departamento darbuotojų ir pagal sutartis dirbančių asmenų į misiją Kosove ir padengs Tarptautinio civilinio biurio (ICO) 25 proc. veiklos išlaidų, likusią išlaidų dalį pasidalins Europos Komisija ir kitos valstybės;

| 33. | ragina imtis suderintų veiksmų Kinijos atžvilgiu, ypač būtinybės rasti būdų, kaip skatinti demokratiją šalyje, sumažinti įtampą abiejų sąsiaurio pusių santykiuose ir paskatinti Pekino institucijų ir Dalai Lamos dialogą siekiant konkrečios pažangos Tibeto klausimu, požiūriu; |
| --- | --- |

33.

ragina imtis suderintų veiksmų Kinijos atžvilgiu, ypač būtinybės rasti būdų, kaip skatinti demokratiją šalyje, sumažinti įtampą abiejų sąsiaurio pusių santykiuose ir paskatinti Pekino institucijų ir Dalai Lamos dialogą siekiant konkrečios pažangos Tibeto klausimu, požiūriu;

| 34. | ragina Tarybą dar kartą Jungtinėms Amerikos Valstijoms iškelti Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) – pagrindinio tarptautinės teisės ramsčio – klausimą; tikisi, kad būsimoji JAV vyriausybė laikysis konstruktyvesnio požiūrio į Tarptautinio baudžiamojo teismo statuto ratifikavimą ir aktyviai dalyvaus siekiant susitarimo dėl dar nepatvirtintos „agresijos nusikaltimo“, kuris numatytas Romos statuto 5.2 straipsnyje rengiantis Tarptautinio baudžiamojo teismo persvarstymo konferencijai 2009 m., apibrėžties; |
| --- | --- |

34.

ragina Tarybą dar kartą Jungtinėms Amerikos Valstijoms iškelti Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) – pagrindinio tarptautinės teisės ramsčio – klausimą; tikisi, kad būsimoji JAV vyriausybė laikysis konstruktyvesnio požiūrio į Tarptautinio baudžiamojo teismo statuto ratifikavimą ir aktyviai dalyvaus siekiant susitarimo dėl dar nepatvirtintos „agresijos nusikaltimo“, kuris numatytas Romos statuto 5.2 straipsnyje rengiantis Tarptautinio baudžiamojo teismo persvarstymo konferencijai 2009 m., apibrėžties;

| 35. | dar kartą smerkia mirties bausmę; ragina JAV vyriausybę ir visas valstijas panaikinti mirties bausmę; apgailestauja dėl neseniai priimto JAV Aukščiausiojo Teismo nutarimo, kuriuo leidžiama toliau naudoti mirtinas injekcijas ir kuris atveria galimybę toliau vykdyti mirties bausmę; |
| --- | --- |

35.

dar kartą smerkia mirties bausmę; ragina JAV vyriausybę ir visas valstijas panaikinti mirties bausmę; apgailestauja dėl neseniai priimto JAV Aukščiausiojo Teismo nutarimo, kuriuo leidžiama toliau naudoti mirtinas injekcijas ir kuris atveria galimybę toliau vykdyti mirties bausmę;

| 36. | rekomenduoja imtis veiksmų stiprinant transatlantinius santykius su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis pasitelkus naująjį Transatlantinės partnerystės susitarimą, pakeičiantį dabartinę Naująją transatlantinę darbotvarkę (angl. NTA); šiomis aplinkybėmis siūlo nustatyti reguliarios šio Transatlantinės partnerystės susitarimo peržiūros mechanizmą, kurį pasitelkę ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų specialistai nuolat siektų tobulinti transatlantinę partnerystę, kad būtų išnaudotas visas jos potencialas; pabrėžia, kad tik aktyviau ir visais lygmenimis dalyvaujant JAV Kongresui, Europos Parlamentui ir nacionaliniams parlamentams bus įmanoma tikrai sustiprinti visą procesą ir kad esami tarpparlamentiniai mainai ilgainiui de facto turėtų tapti transatlantine asamblėja; |
| --- | --- |

36.

rekomenduoja imtis veiksmų stiprinant transatlantinius santykius su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis pasitelkus naująjį Transatlantinės partnerystės susitarimą, pakeičiantį dabartinę Naująją transatlantinę darbotvarkę (angl. NTA); šiomis aplinkybėmis siūlo nustatyti reguliarios šio Transatlantinės partnerystės susitarimo peržiūros mechanizmą, kurį pasitelkę ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų specialistai nuolat siektų tobulinti transatlantinę partnerystę, kad būtų išnaudotas visas jos potencialas; pabrėžia, kad tik aktyviau ir visais lygmenimis dalyvaujant JAV Kongresui, Europos Parlamentui ir nacionaliniams parlamentams bus įmanoma tikrai sustiprinti visą procesą ir kad esami tarpparlamentiniai mainai ilgainiui de facto turėtų tapti transatlantine asamblėja;

*

* *

| 37. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei Jungtinių Amerikos Valstijų Prezidentui ir Kongresui. |
| --- | --- |

37.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei Jungtinių Amerikos Valstijų Prezidentui ir Kongresui.

---

(1)  OL C 298 E, 2006 12 8, p. 226.

(2)  OL C 298 E, 2006 12 8, p. 235.

(3)  OL C 74 E, 2008 3 20, p. 670.

(4)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0192.

(5)  OL C 280 E, 2006 11 18, p. 120.

(6)  OL C 313 E, 2006 12 20, p. 439.

(7)  OL C 287 E, 2007 11 29, p. 344.

---

| 26.11.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 285/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 285/39

---

2008 m. birželio 5 d., ketvirtadienisBarselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga

P6_TA(2008)0257

2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl iniciatyvos „Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga“

2009/C 285 E/06

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 1995 m. lapkričio 27-28 d. Barselonoje vykusios Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių užsienio reikalų ministrų konferencijos metu priimtą Barselonos deklaraciją dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystės įsteigimo,

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl iniciatyvos „Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga“ (COM(2008)0319),

atsižvelgdamas į tai, kad 2008 m. kovo 13-14 d. Briuselyje Europos Vadovų Taryba patvirtino iniciatyvos „Barselonos procesas: Viduržemio jūros šalių sąjunga“ sukūrimo principą,

atsižvelgdamas į galutinę Europos ir Viduržemio jūros valstybių parlamentinės asamblėjos (angl. EMPA) pirmininkaujančios šalies deklaraciją ir EMPA rekomendacijas, priimtas 2008 m. kovo 27-28 d. jos ketvirtojo plenarinio posėdžio Atėnuose metu,

atsižvelgdamas į 2003 m. gruodžio 2-3 d. Neapolyje ir 2007 m. lapkričio 5-6 d. Lisabonoje vykusios Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių užsienio reikalų ministrų susitikimo išvadas,

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Europos kaimynystės politikos (EKP) stiprinimo (COM(2006)0726),

atsižvelgdamas į 2005 m. lapkričio 27-28 d. Barselonoje vykusio Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių aukšto lygio susitikimo, skirto paminėti 10-ąsias Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystės metines, išvadas,

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „ES veiksmų žmogaus teisių ir demokratijos stiprinimo srityje su Viduržemio jūros regiono partnerėmis atgaivinimas. Strateginės gairės“ (COM(2003)0294),

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Europos Sąjungos politikos Viduržemio jūros regiono valstybių atžvilgiu, ypač į savo 2007 m. kovo 15 d. rezoliuciją (1),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Viduržemio jūros regionas ir Artimieji Rytai ES yra strategiškai svarbūs ir kadangi siekiant spręsti bendrus uždavinius ir kurti regioną, kuriame vyrautų taika, stabilumas ir bendra gerovė, Viduržemio jūros regiono politika turi būti grindžiama solidarumu, dialogu, bendradarbiavimu ir mainais, |
| --- | --- |

A.

kadangi Viduržemio jūros regionas ir Artimieji Rytai ES yra strategiškai svarbūs ir kadangi siekiant spręsti bendrus uždavinius ir kurti regioną, kuriame vyrautų taika, stabilumas ir bendra gerovė, Viduržemio jūros regiono politika turi būti grindžiama solidarumu, dialogu, bendradarbiavimu ir mainais,

| B. | kadangi steigiamajame aukšto lygio susitikime tema „Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono šalių sąjunga“, kuris vyks 2008 m. liepos 13 d. Paryžiuje, turi būti nustatytos aiškios gairės ES daugiašaliams santykiams su Viduržemio jūros regiono partneriais skatinti, taip darbo metodams stiprinti ir labiau dalytis atsakomybe, |
| --- | --- |

B.

kadangi steigiamajame aukšto lygio susitikime tema „Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono šalių sąjunga“, kuris vyks 2008 m. liepos 13 d. Paryžiuje, turi būti nustatytos aiškios gairės ES daugiašaliams santykiams su Viduržemio jūros regiono partneriais skatinti, taip darbo metodams stiprinti ir labiau dalytis atsakomybe,

| C. | nurodydamas, kad reikia tinkamai atsižvelgti į Barselonos proceso pasiekimų ir trūkumų analizę, kad Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių santykiai galėtų būti veiksmingai atnaujinti ir Barselonos procesui suteiktas naujas postūmis; pabrėždamas, kad, atsižvelgiant į tai, svarbu spręsti sunkumus, su kuriais susiduriama vystant bendradarbiavimą ir stiprinant Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystę, pvz., nesibaigiantis konfliktas Artimuosiuose Rytuose, rimta politinė įtampa regione, pvz., Vakarų Sacharoje, esminės pažangos demokratijos ir žmogaus teisių srityje nebuvimas ir visuomenės žinojimo apie procesą trūkumas, |
| --- | --- |

C.

nurodydamas, kad reikia tinkamai atsižvelgti į Barselonos proceso pasiekimų ir trūkumų analizę, kad Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių santykiai galėtų būti veiksmingai atnaujinti ir Barselonos procesui suteiktas naujas postūmis; pabrėždamas, kad, atsižvelgiant į tai, svarbu spręsti sunkumus, su kuriais susiduriama vystant bendradarbiavimą ir stiprinant Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystę, pvz., nesibaigiantis konfliktas Artimuosiuose Rytuose, rimta politinė įtampa regione, pvz., Vakarų Sacharoje, esminės pažangos demokratijos ir žmogaus teisių srityje nebuvimas ir visuomenės žinojimo apie procesą trūkumas,

| D. | kadangi bendrai vertinant Barselonos procesą galima teigti, kad, nepaisant jo per mažų pasiekimų, palyginti su pradiniais tikslais, jo potencialas didelis ir jis turi būti geriau išnaudotas, |
| --- | --- |

D.

kadangi bendrai vertinant Barselonos procesą galima teigti, kad, nepaisant jo per mažų pasiekimų, palyginti su pradiniais tikslais, jo potencialas didelis ir jis turi būti geriau išnaudotas,

| 1. | džiaugiasi, pirmiau minėtu Komisijos komunikatu dėl iniciatyvos „Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga“, ir taip pat sieks šios iniciatyvos tikslo – daugiašaliams ES ir jos Viduržemio jūros regiono partnerių santykiams suteikti naują politinį ir praktinį postūmį, t. y. pakelti šiuos santykius į aukštesnį politinį lygmenį, prisiimti daugiau bendros atsakomybės ir labiau ja dalintis, taip pat rengti regioninius projektus pagal regiono piliečių poreikius; |
| --- | --- |

1.

džiaugiasi, pirmiau minėtu Komisijos komunikatu dėl iniciatyvos „Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga“, ir taip pat sieks šios iniciatyvos tikslo – daugiašaliams ES ir jos Viduržemio jūros regiono partnerių santykiams suteikti naują politinį ir praktinį postūmį, t. y. pakelti šiuos santykius į aukštesnį politinį lygmenį, prisiimti daugiau bendros atsakomybės ir labiau ja dalintis, taip pat rengti regioninius projektus pagal regiono piliečių poreikius;

| 2. | mano, kad reikėtų suteikti naują postūmį Barselonos procesui, siekiant parodyti jo svarbą ir pabrėžti jo konkrečią naudą piliečiams, ypač Viduržemio jūros pietinės pakrantės valstybių piliečiams; |
| --- | --- |

2.

mano, kad reikėtų suteikti naują postūmį Barselonos procesui, siekiant parodyti jo svarbą ir pabrėžti jo konkrečią naudą piliečiams, ypač Viduržemio jūros pietinės pakrantės valstybių piliečiams;

| 3. | pritaria, kad reikia vėl atnaujinti Barselonos procesą, kuris turėtų išlikti pagrindiniu ES bendradarbiavimo su Viduržemio jūros regionu elementu, nes tai vienintelis forumas, kuriame visi jos Viduržemio jūros regiono partneriai keičiasi nuomonėmis ir dalyvauja konstruktyviame dialoge; mano, kad Barselonos deklaracija, jos tikslai ir bendradarbiavimo sritys – šių santykių pagrindas; tikisi, kad naujoji iniciatyva busi grindžiama Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystės laimėjimais, nes taip šis procesas taptų vertingesnis; |
| --- | --- |

3.

pritaria, kad reikia vėl atnaujinti Barselonos procesą, kuris turėtų išlikti pagrindiniu ES bendradarbiavimo su Viduržemio jūros regionu elementu, nes tai vienintelis forumas, kuriame visi jos Viduržemio jūros regiono partneriai keičiasi nuomonėmis ir dalyvauja konstruktyviame dialoge; mano, kad Barselonos deklaracija, jos tikslai ir bendradarbiavimo sritys – šių santykių pagrindas; tikisi, kad naujoji iniciatyva busi grindžiama Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystės laimėjimais, nes taip šis procesas taptų vertingesnis;

| 4. | taigi ragina šalis, kurios nedalyvauja Barselonos procese, patvirtinti Barselonos acquis, kad būtų galima ir toliau siekti tų pačių tikslų; |
| --- | --- |

4.

taigi ragina šalis, kurios nedalyvauja Barselonos procese, patvirtinti Barselonos acquis, kad būtų galima ir toliau siekti tų pačių tikslų;

| 5. | tvirtai remia siūlomą iniciatyvos „Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga“ plėtojimą kaip Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių stiprinimą, pagrįstą demokratijos principais ir pagarba teisės viršenybės principui, nes tai turėtų padėti sukurti stiprią partnerystę užsienio ir saugumo politikos srityse; |
| --- | --- |

5.

tvirtai remia siūlomą iniciatyvos „Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga“ plėtojimą kaip Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių stiprinimą, pagrįstą demokratijos principais ir pagarba teisės viršenybės principui, nes tai turėtų padėti sukurti stiprią partnerystę užsienio ir saugumo politikos srityse;

| 6. | ragina Tarybą ir Komisiją įvertinti šios naujos svarbios iniciatyvos institucinius ir teisinius padarinius, ypač atsižvelgti į tai, kiek jie susiję su Lisabonos sutarties nuostatomis; |
| --- | --- |

6.

ragina Tarybą ir Komisiją įvertinti šios naujos svarbios iniciatyvos institucinius ir teisinius padarinius, ypač atsižvelgti į tai, kiek jie susiję su Lisabonos sutarties nuostatomis;

| 7. | užtikrina, kad yra pasirengęs bendradarbiauti kuriant iniciatyvos „Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono šalių sąjunga“ institucinę sistemą; atkreipia dėmesį į tai, kad Parlamentas, kaip viena iš ES biudžeto valdymo institucijų, dalyvaus užtikrinant, kad naujoji sistema ir jos projektai būtų sėkmingai įgyvendinti; |
| --- | --- |

7.

užtikrina, kad yra pasirengęs bendradarbiauti kuriant iniciatyvos „Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono šalių sąjunga“ institucinę sistemą; atkreipia dėmesį į tai, kad Parlamentas, kaip viena iš ES biudžeto valdymo institucijų, dalyvaus užtikrinant, kad naujoji sistema ir jos projektai būtų sėkmingai įgyvendinti;

| 8. | džiaugiasi Komisijos pasiūlymu sukurti iniciatyvos „Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga“ bendro pirmininkavimo instituciją, kuri veiktų valstybių ir vyriausybių vadovų ir užsienio reikalų ministrų lygmeniu, ir tikisi, kad ji padidins bendrą atsakomybę už Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių bendradarbiavimą; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą, kad ES bendro pirmininkavimo laikotarpiu postą turėtų užimti kompetentingos ES institucijos; pabrėžia, kad Viduržemio jūros regiono valstybių atstovas pirmininkavimo institucijoje turėtų būti skiriamas bendru Viduržemio jūros regiono partnerių sutarimu ir kad pirmininkaujanti šalis turėtų į aukšto lygio susitikimus ir ministrų posėdžius pakviesti visas valstybes, dalyvaujančias iniciatyvoje „Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga“; |
| --- | --- |

8.

džiaugiasi Komisijos pasiūlymu sukurti iniciatyvos „Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga“ bendro pirmininkavimo instituciją, kuri veiktų valstybių ir vyriausybių vadovų ir užsienio reikalų ministrų lygmeniu, ir tikisi, kad ji padidins bendrą atsakomybę už Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių bendradarbiavimą; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą, kad ES bendro pirmininkavimo laikotarpiu postą turėtų užimti kompetentingos ES institucijos; pabrėžia, kad Viduržemio jūros regiono valstybių atstovas pirmininkavimo institucijoje turėtų būti skiriamas bendru Viduržemio jūros regiono partnerių sutarimu ir kad pirmininkaujanti šalis turėtų į aukšto lygio susitikimus ir ministrų posėdžius pakviesti visas valstybes, dalyvaujančias iniciatyvoje „Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga“;

| 9. | pritaria Komisijos pasiūlymui įsteigti bendrą nuolatinį komitetą Briuselyje, kurį sudarytų paskirti atstovai iš visų iniciatyvos „Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga“ dalyvių, kurie galėtų vaidinti svarbų vaidmenį tobulinant institucijų valdymą; |
| --- | --- |

9.

pritaria Komisijos pasiūlymui įsteigti bendrą nuolatinį komitetą Briuselyje, kurį sudarytų paskirti atstovai iš visų iniciatyvos „Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga“ dalyvių, kurie galėtų vaidinti svarbų vaidmenį tobulinant institucijų valdymą;

| 10. | mano, kad naujasis siūlomas sekretoriatas turėtų būti integruotas į Komisijos tarnybas ir galėtų būti sudarytas iš į siūlomą sekretoriatą turėtų sudaryti visų proceso dalyvių paskirti pareigūnai ir kad jis turėtų duoti papildomos naudos veikiančioms institucijoms, sustiprinant administracinius gebėjimus visam procesui remti; |
| --- | --- |

10.

mano, kad naujasis siūlomas sekretoriatas turėtų būti integruotas į Komisijos tarnybas ir galėtų būti sudarytas iš į siūlomą sekretoriatą turėtų sudaryti visų proceso dalyvių paskirti pareigūnai ir kad jis turėtų duoti papildomos naudos veikiančioms institucijoms, sustiprinant administracinius gebėjimus visam procesui remti;

| 11. | mano, kad naujasis siūlomas sekretoriatas turėtų naująją iniciatyvą „Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga“ padaryti labiau matoma ir didžiausią dėmesį skirti regioniniams projektams, taip pat turėtų galėti prisiimti atsakomybę už įvairias užduotis siekiant tinkamai valdyti šį projektą; |
| --- | --- |

11.

mano, kad naujasis siūlomas sekretoriatas turėtų naująją iniciatyvą „Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga“ padaryti labiau matoma ir didžiausią dėmesį skirti regioniniams projektams, taip pat turėtų galėti prisiimti atsakomybę už įvairias užduotis siekiant tinkamai valdyti šį projektą;

| 12. | vis dėlto ragina Tarybą ir Komisiją reikalauti, kad šalis, kurioje bus įsikūręs sekretoriatas, įsipareigotų gerbti Barselonos proceso vertybes, susijusias su demokratija ir žmogaus teisėmis; |
| --- | --- |

12.

vis dėlto ragina Tarybą ir Komisiją reikalauti, kad šalis, kurioje bus įsikūręs sekretoriatas, įsipareigotų gerbti Barselonos proceso vertybes, susijusias su demokratija ir žmogaus teisėmis;

| 13. | džiaugiasi Komisijos pasiūlymu stiprinti santykius su ES Viduržemio jūros regiono partneriais politiniu lygmeniu kas dvejus metus organizuojant aukšto lygio susitikimus tema „Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga“ siekiant priimti politines deklaracijas ir sprendimus dėl pagrindinių programų ir projektų, kurie būtų rengiami regioniniu lygmeniu; |
| --- | --- |

13.

džiaugiasi Komisijos pasiūlymu stiprinti santykius su ES Viduržemio jūros regiono partneriais politiniu lygmeniu kas dvejus metus organizuojant aukšto lygio susitikimus tema „Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga“ siekiant priimti politines deklaracijas ir sprendimus dėl pagrindinių programų ir projektų, kurie būtų rengiami regioniniu lygmeniu;

| 14. | mano, kad Europos ir Viduržemio jūros valstybių parlamentinė asamblėja (angl. EMPA) turėtų aktyviai prisidėti rengiant šiuos aukšto lygio susitikimus ir juose dalyvauti; |
| --- | --- |

14.

mano, kad Europos ir Viduržemio jūros valstybių parlamentinė asamblėja (angl. EMPA) turėtų aktyviai prisidėti rengiant šiuos aukšto lygio susitikimus ir juose dalyvauti;

| 15. | džiaugiasi Komisijos pasiūlymu dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių parlamentinės asamblėjos, kuri turėtų tapti sudedamąja iniciatyvos „Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga“ institucinės sistemos dalimi, vaidmens parlamentiniu lygmeniu; pabrėžia, kad būtina stiprinti demokratinį teisėtumą, taip pat EMPA, vienintelės parlamentinės asamblėjos, jungiančios 27 ES valstybes nares ir visas Artimųjų Rytų taikos procese dalyvaujančias šalis, vaidmenį; mano, kad EMPA kaip konsultacinis organas turėtų turėti teisę teikti pasiūlymus ir atlikti vertinimus; mano, kad šalių, kurios nėra Barselonos proceso dalyvės, parlamentų atstovams turėtų būti suteikta galimybė dalyvauti EMPA; |
| --- | --- |

15.

džiaugiasi Komisijos pasiūlymu dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių parlamentinės asamblėjos, kuri turėtų tapti sudedamąja iniciatyvos „Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga“ institucinės sistemos dalimi, vaidmens parlamentiniu lygmeniu; pabrėžia, kad būtina stiprinti demokratinį teisėtumą, taip pat EMPA, vienintelės parlamentinės asamblėjos, jungiančios 27 ES valstybes nares ir visas Artimųjų Rytų taikos procese dalyvaujančias šalis, vaidmenį; mano, kad EMPA kaip konsultacinis organas turėtų turėti teisę teikti pasiūlymus ir atlikti vertinimus; mano, kad šalių, kurios nėra Barselonos proceso dalyvės, parlamentų atstovams turėtų būti suteikta galimybė dalyvauti EMPA;

| 16. | pakartoja, kad demokratiją reikia kurti remiant politines reformas, ir pabrėžia, kad Europos demokratizavimo ir žmogaus teisių skatinimo politikos patikimumas priklauso nuo stiprios ir matomos pilietinių visuomenių ir demokratinių politinių organizacijų pietinėje Viduržemio jūros pakrantėje paramos; ragina pilietinę visuomenę ir socialinių partnerių atstovus aktyviai dalyvauti iniciatyvos „Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono šalių sąjunga“ institucinėje sistemoje; |
| --- | --- |

16.

pakartoja, kad demokratiją reikia kurti remiant politines reformas, ir pabrėžia, kad Europos demokratizavimo ir žmogaus teisių skatinimo politikos patikimumas priklauso nuo stiprios ir matomos pilietinių visuomenių ir demokratinių politinių organizacijų pietinėje Viduržemio jūros pakrantėje paramos; ragina pilietinę visuomenę ir socialinių partnerių atstovus aktyviai dalyvauti iniciatyvos „Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono šalių sąjunga“ institucinėje sistemoje;

| 17. | nurodo, kad vienas iš pagrindinių Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių politikos tikslų – skatinti teisės viršenybės principo taikymą, pagarbą žmogaus teisėms ir politinį pliuralizmą, ir, atsižvelgdamas į tai, mano, kad įgyvendinant Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystę dar nepasiekta tikslų, kurių tikėtasi žmogaus teisių srityje; taigi ragina Tarybą ir Komisiją tarp šios naujos iniciatyvos tikslų aiškiai įtvirtinti tikslą skatinti žmogaus teises ir demokratiją ir toliau stiprinti esamų mechanizmų įgyvendinimą, pvz., kalbant apie žmogaus teisių išlygą, įtrauktą į asociacijos susitarimus, ir būtinybę naujos kartos susitarimuose numatyti šios išlygos įgyvendinimo priemones, EKP dvišalius veiksmų planus ir naujų žmogaus teisių pakomitečių steigimą; |
| --- | --- |

17.

nurodo, kad vienas iš pagrindinių Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių politikos tikslų – skatinti teisės viršenybės principo taikymą, pagarbą žmogaus teisėms ir politinį pliuralizmą, ir, atsižvelgdamas į tai, mano, kad įgyvendinant Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystę dar nepasiekta tikslų, kurių tikėtasi žmogaus teisių srityje; taigi ragina Tarybą ir Komisiją tarp šios naujos iniciatyvos tikslų aiškiai įtvirtinti tikslą skatinti žmogaus teises ir demokratiją ir toliau stiprinti esamų mechanizmų įgyvendinimą, pvz., kalbant apie žmogaus teisių išlygą, įtrauktą į asociacijos susitarimus, ir būtinybę naujos kartos susitarimuose numatyti šios išlygos įgyvendinimo priemones, EKP dvišalius veiksmų planus ir naujų žmogaus teisių pakomitečių steigimą;

| 18. | nurodo, kad Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių bendradarbiavimas turėtų būtų vykdomas ir kitose Viduržemio jūros pakrančių valstybėse, ir pabrėžia, kad visiškai turi būti pripažinta kitų šalių Viduržemio jūros regiono tapatybė; |
| --- | --- |

18.

nurodo, kad Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių bendradarbiavimas turėtų būtų vykdomas ir kitose Viduržemio jūros pakrančių valstybėse, ir pabrėžia, kad visiškai turi būti pripažinta kitų šalių Viduržemio jūros regiono tapatybė;

| 19. | primena Komisijos siūlomas iniciatyvas, pvz., dėl jūros greitkelių, Arabų Magribo automagistralės (AMA) dalių sujungimas, Viduržemio jūros valymas, civilinė sauga ir Viduržemio jūros regiono saulės energijos planas; reiškia susidomėjimą didelių pajėgumų terminės saulės energijos gamybos galimybėmis Šiaurės Afrikos dykumoje ir rekomenduoja, kad pirmuosiuose iniciatyvos „Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga“ posėdžiuose diskusijoms šiuo klausimu būtų teikiama pirmenybė; taip pat remia kitas iniciatyvas, pvz., jūros vandens gėlinimas siekiant palengvinti prieigą prie geriamo vandens, kadangi ši problema kelia didžiausią rūpestį daugeliui Viduržemio jūros šalių; |
| --- | --- |

19.

primena Komisijos siūlomas iniciatyvas, pvz., dėl jūros greitkelių, Arabų Magribo automagistralės (AMA) dalių sujungimas, Viduržemio jūros valymas, civilinė sauga ir Viduržemio jūros regiono saulės energijos planas; reiškia susidomėjimą didelių pajėgumų terminės saulės energijos gamybos galimybėmis Šiaurės Afrikos dykumoje ir rekomenduoja, kad pirmuosiuose iniciatyvos „Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga“ posėdžiuose diskusijoms šiuo klausimu būtų teikiama pirmenybė; taip pat remia kitas iniciatyvas, pvz., jūros vandens gėlinimas siekiant palengvinti prieigą prie geriamo vandens, kadangi ši problema kelia didžiausią rūpestį daugeliui Viduržemio jūros šalių;

| 20. | pabrėžia poreikį, kad projektuose pagal iniciatyvą „Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga“ galėtų dalyvauti visos suinteresuotos ES valstybės ir Viduržemio jūros regiono partneriai, ypač jei jie suinteresuoti tam tikrais projektais ar sritimis; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia poreikį, kad projektuose pagal iniciatyvą „Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga“ galėtų dalyvauti visos suinteresuotos ES valstybės ir Viduržemio jūros regiono partneriai, ypač jei jie suinteresuoti tam tikrais projektais ar sritimis;

| 21. | ragina Komisiją reguliariai pranešti Europos Parlamentui ir EMPA apie šių regioninių projektų plėtojimą ir apsvarstyti Parlamento lygiu pateiktus pasiūlymus bei vertinimus, kuriais siekiama padidinti proceso matomumą, įsisavinimo pajėgumus ir papildomą naudą piliečiams regione; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją reguliariai pranešti Europos Parlamentui ir EMPA apie šių regioninių projektų plėtojimą ir apsvarstyti Parlamento lygiu pateiktus pasiūlymus bei vertinimus, kuriais siekiama padidinti proceso matomumą, įsisavinimo pajėgumus ir papildomą naudą piliečiams regione;

| 22. | pabrėžia, kad įgyvendinant ES ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystę daugiausia dėmesio neturėtų būti skiriama tik ekonominiams ir prekybos klausimams; nurodo, kad trys Barselonos ramsčiai yra glaudžiai susiję; nurodo, kad pirmajame ramstyje, kuris buvo skirtas taikai, stabilumui ir gerovei užtikrinti, ir rengiant Taikos ir stabilumo chartijos projektą daug pažangos nepasiekta; pabrėžia, kad laisvos prekybos zonos ir prekybos liberalizavimo tikslas nėra tikslas pats savaime, bet siekiant jo kartu turi būti stiprinamas regioninis bendradarbiavimas bei socialinė ir aplinkos integracija; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad įgyvendinant ES ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystę daugiausia dėmesio neturėtų būti skiriama tik ekonominiams ir prekybos klausimams; nurodo, kad trys Barselonos ramsčiai yra glaudžiai susiję; nurodo, kad pirmajame ramstyje, kuris buvo skirtas taikai, stabilumui ir gerovei užtikrinti, ir rengiant Taikos ir stabilumo chartijos projektą daug pažangos nepasiekta; pabrėžia, kad laisvos prekybos zonos ir prekybos liberalizavimo tikslas nėra tikslas pats savaime, bet siekiant jo kartu turi būti stiprinamas regioninis bendradarbiavimas bei socialinė ir aplinkos integracija;

| 23. | nurodo, kad ekonomikos politika turi būti vertinama ne tik jos indėlio į augimą aspektu, bet turėtų būti atsižvelgiama ir į tai, kiek darbo vietų sukuriama ją įgyvendinant ir kaip mažinamas skurdas; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad reikia skirti didesnę ES paramą Viduržemio jūros regiono valstybių partnerių programoms siekiant palengvinti palankios aplinkos kūrimą didėjančioms investicijoms ir skatinti jaunus žmones kurti mažas įmones, taip pat sudaryti sąlygas imti nedideles paskolas; mano, kad, atsižvelgiant į tai, pasitelkus Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių investicijų ir partnerystės programą (angl. FEMIP) reikia didinti paramą, taip pat rengti daugiau informacijos kampanijų; |
| --- | --- |

23.

nurodo, kad ekonomikos politika turi būti vertinama ne tik jos indėlio į augimą aspektu, bet turėtų būti atsižvelgiama ir į tai, kiek darbo vietų sukuriama ją įgyvendinant ir kaip mažinamas skurdas; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad reikia skirti didesnę ES paramą Viduržemio jūros regiono valstybių partnerių programoms siekiant palengvinti palankios aplinkos kūrimą didėjančioms investicijoms ir skatinti jaunus žmones kurti mažas įmones, taip pat sudaryti sąlygas imti nedideles paskolas; mano, kad, atsižvelgiant į tai, pasitelkus Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių investicijų ir partnerystės programą (angl. FEMIP) reikia didinti paramą, taip pat rengti daugiau informacijos kampanijų;

| 24. | nurodo savo pasiūlymą kurti Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių investicijų ir plėtros banką, kuris pritrauktų tiesiogines užsienio investicijas, kurių trūksta Europos ir Viduržemio jūros regionui, ir nurodo, kad Persijos įlankos valstybės, kaip pirmosios regiono investuotojos, dalyvaudamos galėtų padėti įgyvendinti šį tikslą; |
| --- | --- |

24.

nurodo savo pasiūlymą kurti Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių investicijų ir plėtros banką, kuris pritrauktų tiesiogines užsienio investicijas, kurių trūksta Europos ir Viduržemio jūros regionui, ir nurodo, kad Persijos įlankos valstybės, kaip pirmosios regiono investuotojos, dalyvaudamos galėtų padėti įgyvendinti šį tikslą;

| 25. | dar kartą patvirtina, kad būtina gerinti moterų padėtį Viduržemio jūros regione vykdant politiką, pagal kurią moterims būtų suteikiamas pagrindinis vaidmuo visuomenėje, ir skatinant lyčių lygybę; pabrėžia, kad pagarba tradicijoms ir papročiams neturėtų pažeisti pagrindinių žmogaus teisių; |
| --- | --- |

25.

dar kartą patvirtina, kad būtina gerinti moterų padėtį Viduržemio jūros regione vykdant politiką, pagal kurią moterims būtų suteikiamas pagrindinis vaidmuo visuomenėje, ir skatinant lyčių lygybę; pabrėžia, kad pagarba tradicijoms ir papročiams neturėtų pažeisti pagrindinių žmogaus teisių;

| 26. | pabrėžia, kad reikia pasiūlyti daug įdomių kultūrinio bendradarbiavimo programų Viduržemio jūros regiono partneriams geriau pasinaudojant programa ERASMUS MUNDUS, programa „Euromed Audiovisual II“ (2006–2008 m.), kuri turėtų būti sustiprinta ir tęsiama, ir Europos kaimynystės politikos priemone (2); |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad reikia pasiūlyti daug įdomių kultūrinio bendradarbiavimo programų Viduržemio jūros regiono partneriams geriau pasinaudojant programa ERASMUS MUNDUS, programa „Euromed Audiovisual II“ (2006–2008 m.), kuri turėtų būti sustiprinta ir tęsiama, ir Europos kaimynystės politikos priemone (2);

| 27. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, ES vyriausiajam įgaliotiniui bendrajai užsienio ir saugumo politikai, ES valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Barselonos procese dalyvaujančių valstybių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

27.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, ES vyriausiajam įgaliotiniui bendrajai užsienio ir saugumo politikai, ES valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Barselonos procese dalyvaujančių valstybių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL C 301 E, 2007 12 13, p. 206.

(2)  2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1638/2006, išdėstantis bendrąsias nuostatas, kurios nustato Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (OL L 310, 2006 11 9, p. 1).

---

| 26.11.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 285/43 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 285/43

---

2008 m. birželio 5 d., ketvirtadienisJaunųjų ūkininkų ateitis pagal vykdomą BŽŪP reformą

P6_TA(2008)0258

2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl jaunųjų ūkininkų ateities pagal vykdomą BŽŪP reformą (2007/2194(INI))

2009/C 285 E/07

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į savo 2001 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl jaunųjų ūkininkų padėties ir perspektyvų Europos Sąjungoje (1),

atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai (2),

atsižvelgdamas į Lisabonos strategiją, pagal kurią siekiama, kad iki 2010 m. ES taptų konkurencingiausia ir dinamiškiausia pasaulyje žiniomis pagrįsta ekonomikos sistema,

atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 26 d. viešojo svarstymo rezultatus,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą (A6-0182/2008),

| A. | kadangi Geteborgo strategijoje nustatyti prioritetai susiję su ES ekonomikos konkurencingumu ir tvarumu, o jaunieji ūkininkai gali atlikti esminį vaidmenį siekiant šių tikslų, |
| --- | --- |

A.

kadangi Geteborgo strategijoje nustatyti prioritetai susiję su ES ekonomikos konkurencingumu ir tvarumu, o jaunieji ūkininkai gali atlikti esminį vaidmenį siekiant šių tikslų,

| B. | kadangi esant dideliam skaičiui ūkių susiformavo daugiafunkcinis ES žemės ūkio modelis, kuriuo remiantis gali būti skatinamas tvarus kaimo vietovių vystymasis, |
| --- | --- |

B.

kadangi esant dideliam skaičiui ūkių susiformavo daugiafunkcinis ES žemės ūkio modelis, kuriuo remiantis gali būti skatinamas tvarus kaimo vietovių vystymasis,

| C. | kadangi pažangiai vykdant bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) reformą jauniems žmonėms sudaromos naujos galimybės, susijusios su daugybe ūkio steigimo ir vystymo aspektų, tačiau ES šios galimybės nevienodai palankios, taigi sunku taikyti Bendrijos strateginį principą, |
| --- | --- |

C.

kadangi pažangiai vykdant bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) reformą jauniems žmonėms sudaromos naujos galimybės, susijusios su daugybe ūkio steigimo ir vystymo aspektų, tačiau ES šios galimybės nevienodai palankios, taigi sunku taikyti Bendrijos strateginį principą,

| D. | kadangi, apgailestauja, kad trūksta galutinių naujausių statistikos duomenų apie jaunuosius ūkininkus ir jų padėtį vykdant ES žemės ūkio politiką, remiantis 2003 m. Eurostato duomenimis, jaunesni kaip 35 metų ūkininkai ES sudaro vos 7 proc. ir šis skaičius mažėja, nors maisto produktų gamyba ateityje turės toliau didėti, |
| --- | --- |

D.

kadangi, apgailestauja, kad trūksta galutinių naujausių statistikos duomenų apie jaunuosius ūkininkus ir jų padėtį vykdant ES žemės ūkio politiką, remiantis 2003 m. Eurostato duomenimis, jaunesni kaip 35 metų ūkininkai ES sudaro vos 7 proc. ir šis skaičius mažėja, nors maisto produktų gamyba ateityje turės toliau didėti,

| E. | kadangi planuojamas BŽŪP persvarstymas (BŽŪP būklės patikra) – tai galimybė geriau nukreipti paramą jauniesiems ūkininkams ir šios galimybės nereikėtų praleisti, |
| --- | --- |

E.

kadangi planuojamas BŽŪP persvarstymas (BŽŪP būklės patikra) – tai galimybė geriau nukreipti paramą jauniesiems ūkininkams ir šios galimybės nereikėtų praleisti,

| F. | kadangi sprendžiant uždavinius, susijusius su energetikos saugumu, maisto tiekimo saugumu ES, augimu ir užimtumu ES kaimo vietovėse bei su ilgalaikiu tvariu kaimo vietovių valdymu, svarbu, kad jaunieji ūkininkai kurtųsi perspektyviuose ūkiuose ir jiems būtų užtikrinta tinkama gyventi aplinka, |
| --- | --- |

F.

kadangi sprendžiant uždavinius, susijusius su energetikos saugumu, maisto tiekimo saugumu ES, augimu ir užimtumu ES kaimo vietovėse bei su ilgalaikiu tvariu kaimo vietovių valdymu, svarbu, kad jaunieji ūkininkai kurtųsi perspektyviuose ūkiuose ir jiems būtų užtikrinta tinkama gyventi aplinka,

| G. | kadangi būtina taikyti daugiafunkcinį principą ir visų pirma turėtų būti vykdoma patikima jaunųjų ūkininkų rėmimo politika, |
| --- | --- |

G.

kadangi būtina taikyti daugiafunkcinį principą ir visų pirma turėtų būti vykdoma patikima jaunųjų ūkininkų rėmimo politika,

| H. | kadangi, siekiant vystyti kaimo vietoves, gyvybiškai svarbu skatinti jaunus žmones tapti ūkių savininkais, nes daugelyje kaimo vietovių ekonominė veikla ir socialinė struktūra vis dar susijusi su žemės ūkiu, |
| --- | --- |

H.

kadangi, siekiant vystyti kaimo vietoves, gyvybiškai svarbu skatinti jaunus žmones tapti ūkių savininkais, nes daugelyje kaimo vietovių ekonominė veikla ir socialinė struktūra vis dar susijusi su žemės ūkiu,

| I. | kadangi itin svarbu skubiai parengti Europos strategiją, pagal kurią būtų skatinama jauniesiems ūkininkams organizuoti verslo mokymus, |
| --- | --- |

I.

kadangi itin svarbu skubiai parengti Europos strategiją, pagal kurią būtų skatinama jauniesiems ūkininkams organizuoti verslo mokymus,

| J. | kadangi jaunieji ūkininkai, užsiimdami įprasta žemės ūkio veikla ir ieškodami naujų sprendimų, aktyviai priima sprendimus, nebijo rizikuoti, ieškoti sąveikos taškų ir būdų papildyti vykdomą veiklą bei naudotis itin naujoviškomis planavimo galimybėmis, |
| --- | --- |

J.

kadangi jaunieji ūkininkai, užsiimdami įprasta žemės ūkio veikla ir ieškodami naujų sprendimų, aktyviai priima sprendimus, nebijo rizikuoti, ieškoti sąveikos taškų ir būdų papildyti vykdomą veiklą bei naudotis itin naujoviškomis planavimo galimybėmis,

| K. | kadangi, nors vykdant įvairią paramos jauniesiems ūkininkams politiką, pamažu atnaujinamas ES ūkininkavimo sektorius, ūkių savininkų kartų kaita ir toliau lieka ES problema, |
| --- | --- |

K.

kadangi, nors vykdant įvairią paramos jauniesiems ūkininkams politiką, pamažu atnaujinamas ES ūkininkavimo sektorius, ūkių savininkų kartų kaita ir toliau lieka ES problema,

| L. | kadangi žemės ūkio sektoriuje jaunieji ūkininkai patiria papildomų sunkumų, pvz., didelių įsisteigimo išlaidų, tarp jų aukštas įsiskolinimo lygis, esama pernelyg mažai jiems prieinamų ūkių ir rengiama per mažai specialių mokymų; be to, kadangi vykdant žemės ūkio politiką verslininkams užkraunama vis didesnė atsakomybė, ypač kompleksinių reikalavimų, susijusių su aplinkosaugos, gyvūnų sveikatos ir gerovės, maisto saugos ir gamtovaizdžio priežiūros klausimais, klausimais, |
| --- | --- |

L.

kadangi žemės ūkio sektoriuje jaunieji ūkininkai patiria papildomų sunkumų, pvz., didelių įsisteigimo išlaidų, tarp jų aukštas įsiskolinimo lygis, esama pernelyg mažai jiems prieinamų ūkių ir rengiama per mažai specialių mokymų; be to, kadangi vykdant žemės ūkio politiką verslininkams užkraunama vis didesnė atsakomybė, ypač kompleksinių reikalavimų, susijusių su aplinkosaugos, gyvūnų sveikatos ir gerovės, maisto saugos ir gamtovaizdžio priežiūros klausimais, klausimais,

| M. | kadangi būtina skatinti jauno ir dinamiško ūkininkavimo sektoriaus plėtrą, nes šis sektorius itin svarbus siekiant nustatytų Lisabonos strategijos tikslų, |
| --- | --- |

M.

kadangi būtina skatinti jauno ir dinamiško ūkininkavimo sektoriaus plėtrą, nes šis sektorius itin svarbus siekiant nustatytų Lisabonos strategijos tikslų,

| N. | kadangi naujajame reglamente dėl kaimo plėtros rėmimo numatyta galimybė parengti veiklos planą laikotarpiui iki 2013 m. gruodžio 31 d., |
| --- | --- |

N.

kadangi naujajame reglamente dėl kaimo plėtros rėmimo numatyta galimybė parengti veiklos planą laikotarpiui iki 2013 m. gruodžio 31 d.,

| O. | kadangi kaimo vietovės sudaro 92 proc. ES teritorijos; kadangi 50 proc. gyventojų gyvena miestuose, o kiti 50 proc. – kaimo vietovėse, |
| --- | --- |

O.

kadangi kaimo vietovės sudaro 92 proc. ES teritorijos; kadangi 50 proc. gyventojų gyvena miestuose, o kiti 50 proc. – kaimo vietovėse,

| P. | kadangi, norint ateityje išsaugoti aukštą ES maisto kokybės bei saugos lygį ir ES užtikrinti savarankišką apsirūpinimą maistu, būtina užtikrinti kartų kaitą, |
| --- | --- |

P.

kadangi, norint ateityje išsaugoti aukštą ES maisto kokybės bei saugos lygį ir ES užtikrinti savarankišką apsirūpinimą maistu, būtina užtikrinti kartų kaitą,

| 1. | mano, kad vienas iš reformuotos BŽŪP tikslų turėtų būti užtikrinti nuoseklią ūkininkų kartų kaitą ir kad siekiant šio tikslo ypač pravartu taikyti papildomas pagal pirmąjį ir antrąjį ramstį numatytas priemones, skirtas atitinkamai remti tvarų ūkininkavimą ir išsivysčiusias kaimo bendruomenes; |
| --- | --- |

1.

mano, kad vienas iš reformuotos BŽŪP tikslų turėtų būti užtikrinti nuoseklią ūkininkų kartų kaitą ir kad siekiant šio tikslo ypač pravartu taikyti papildomas pagal pirmąjį ir antrąjį ramstį numatytas priemones, skirtas atitinkamai remti tvarų ūkininkavimą ir išsivysčiusias kaimo bendruomenes;

| 2. | pabrėžia, kad ūkininkų kartų kaitos skatinimas itin svarbus sprendžiant maisto, energetikos ir teritorines problemas, su kuriomis yra ir dar bus susiduriama ES ūkininkavimo sektoriuje; mano, kad norint patenkinti visuomenės lūkesčius visos šios problemos galėtų būti sprendžiamos tik su stipraus ūkininkavimo sektoriaus ir su didelio skaičius ES ūkininkų pagalba; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad ūkininkų kartų kaitos skatinimas itin svarbus sprendžiant maisto, energetikos ir teritorines problemas, su kuriomis yra ir dar bus susiduriama ES ūkininkavimo sektoriuje; mano, kad norint patenkinti visuomenės lūkesčius visos šios problemos galėtų būti sprendžiamos tik su stipraus ūkininkavimo sektoriaus ir su didelio skaičius ES ūkininkų pagalba;

| 3. | nurodo, kad po ES plėtros ir naujų valstybių narių prisijungimo kultūra ir produkcija tapo įvairesnė, taigi suteikta puiki galimybė skatinti ES žemės ūkio konkurencingumą, ypač stengiantis nenutrūkstamai diegti naujoves ir daug dėmesio skiriant Bendrijos produktų kokybei bei gamintojų pasiekimams svarbioje maisto saugos srityje; |
| --- | --- |

3.

nurodo, kad po ES plėtros ir naujų valstybių narių prisijungimo kultūra ir produkcija tapo įvairesnė, taigi suteikta puiki galimybė skatinti ES žemės ūkio konkurencingumą, ypač stengiantis nenutrūkstamai diegti naujoves ir daug dėmesio skiriant Bendrijos produktų kokybei bei gamintojų pasiekimams svarbioje maisto saugos srityje;

| 4. | laikosi nuomonės, kad planuojant ir įgyvendinant jaunųjų ūkininkų rėmimo priemones ypatingas dėmesys turėtų būti kreipiamas į jaunųjų ūkininkų padėtį naujosiose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

4.

laikosi nuomonės, kad planuojant ir įgyvendinant jaunųjų ūkininkų rėmimo priemones ypatingas dėmesys turėtų būti kreipiamas į jaunųjų ūkininkų padėtį naujosiose valstybėse narėse;

| 5. | todėl ragina Komisiją rengti pasiūlymus dėl ES kokybės ženklo, kuriuo remdamiesi vartotojai lengvai atpažintų produktus, pagamintus vadovaujantis griežtais ES aplinkosaugos, gyvūnų gerovės ir maisto saugos reikalavimais; |
| --- | --- |

5.

todėl ragina Komisiją rengti pasiūlymus dėl ES kokybės ženklo, kuriuo remdamiesi vartotojai lengvai atpažintų produktus, pagamintus vadovaujantis griežtais ES aplinkosaugos, gyvūnų gerovės ir maisto saugos reikalavimais;

| 6. | pažymi, kad turėtų būti siekiama užtikrinti gamybos ir produktų kokybę bei įvairovę; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad turėtų būti siekiama užtikrinti gamybos ir produktų kokybę bei įvairovę;

| 7. | pažymi, kad, atsižvelgiant į dideles žemės kainas, prieigos prie žemės užtikrinimas yra svarbiausia jaunų žmonių dalyvavimo ūkininkavimo sektoriuje sąlyga; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad, atsižvelgiant į dideles žemės kainas, prieigos prie žemės užtikrinimas yra svarbiausia jaunų žmonių dalyvavimo ūkininkavimo sektoriuje sąlyga;

| 8. | mano, kad ateityje BŽŪP turėtų būti keliamas tikslas panaikinti kliūtis, su kuriomis šiuo metu susiduria jauni žmonės, pageidaujantys steigti ūkį, o kartų kaita turėtų būti paskelbta vienu iš BŽŪP prioritetų; |
| --- | --- |

8.

mano, kad ateityje BŽŪP turėtų būti keliamas tikslas panaikinti kliūtis, su kuriomis šiuo metu susiduria jauni žmonės, pageidaujantys steigti ūkį, o kartų kaita turėtų būti paskelbta vienu iš BŽŪP prioritetų;

| 9. | be to, ragina dėti daugiau pastangų siekiant visuomenei paaiškinti Europos žemės ūkio modelį ir jam taikomus griežtus aplinkosaugos, gyvūnų gerovės ir maisto saugos standartus; |
| --- | --- |

9.

be to, ragina dėti daugiau pastangų siekiant visuomenei paaiškinti Europos žemės ūkio modelį ir jam taikomus griežtus aplinkosaugos, gyvūnų gerovės ir maisto saugos standartus;

| 10. | mano, kad jaunųjų ūkininkų steigiami ar perimami ūkiai yra didžiausias išsiplėtusios ES privalumas; |
| --- | --- |

10.

mano, kad jaunųjų ūkininkų steigiami ar perimami ūkiai yra didžiausias išsiplėtusios ES privalumas;

| 11. | atkreipia dėmesį į tai, kad vis dar labai sunku įsteigti ūkį dėl didelių išlaidų, įskaitant žemės ūkio nuosavybės pardavimo ir nuomos kainas, ir dėl būtinybės nuolat investuoti į materialųjį turtą ir į žmones siekiant technologinių ir logistikos patobulinimų; atkreipia dėmesį į tai, kad technologiniai ir logistikos patobulinimai aprėpia daugiau nei įrangos ir mašinų pirkimą ir kad siekiant šių patobulinimų labai svarbu atlikti mokslinius tyrimus ir galėti susipažinti su šių tyrimų išvadomis; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į tai, kad vis dar labai sunku įsteigti ūkį dėl didelių išlaidų, įskaitant žemės ūkio nuosavybės pardavimo ir nuomos kainas, ir dėl būtinybės nuolat investuoti į materialųjį turtą ir į žmones siekiant technologinių ir logistikos patobulinimų; atkreipia dėmesį į tai, kad technologiniai ir logistikos patobulinimai aprėpia daugiau nei įrangos ir mašinų pirkimą ir kad siekiant šių patobulinimų labai svarbu atlikti mokslinius tyrimus ir galėti susipažinti su šių tyrimų išvadomis;

| 12. | ragina Komisiją remti valstybes nares, kuriančias žemės banką, kurio pagrindas – dėl ankstyvo išėjimo į pensiją atlaisvintos žemės; laikosi nuomonės, kad turi būti teikiama parama brangioms mašinoms ir įrangai, kurią atskirai kiekvienas ūkininkas naudoja retai, bendrai įsigyti; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją remti valstybes nares, kuriančias žemės banką, kurio pagrindas – dėl ankstyvo išėjimo į pensiją atlaisvintos žemės; laikosi nuomonės, kad turi būti teikiama parama brangioms mašinoms ir įrangai, kurią atskirai kiekvienas ūkininkas naudoja retai, bendrai įsigyti;

| 13. | ragina persvarstyti skiriamą įsisteigimo paramą, kuri nedidėjo nuo tada, kai buvo nuspręsta ją teikti ir kuri nebeatitinka ūkininkų reikmių; |
| --- | --- |

13.

ragina persvarstyti skiriamą įsisteigimo paramą, kuri nedidėjo nuo tada, kai buvo nuspręsta ją teikti ir kuri nebeatitinka ūkininkų reikmių;

| 14. | pabrėžia, kad dėl žemės kainų padaugėjo problemų, su kuriomis susiduria ūkį steigiantys jauni žmonės, ir ragina Komisiją ištirti didžiulio žemės kainų augimo tendenciją, kurią, be kita ko, paskatino miesto spaudimas ir spekuliacija; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad dėl žemės kainų padaugėjo problemų, su kuriomis susiduria ūkį steigiantys jauni žmonės, ir ragina Komisiją ištirti didžiulio žemės kainų augimo tendenciją, kurią, be kita ko, paskatino miesto spaudimas ir spekuliacija;

| 15. | rekomenduoja taikyti priemones, pagal kurias pirmenybė perduodant ūkinės paskirties žemę būtų teikiama verslą steigiantiems jauniesiems ūkininkams, o ne ūkį plečiantiems įsisteigusiems ūkininkams, tarp jų ankstyvo išėjimo į pensiją priemonę, paramą atidėtam įsigijimui, laipsniškas įsisteigimo procedūras ir žemės dalies nuomą; |
| --- | --- |

15.

rekomenduoja taikyti priemones, pagal kurias pirmenybė perduodant ūkinės paskirties žemę būtų teikiama verslą steigiantiems jauniesiems ūkininkams, o ne ūkį plečiantiems įsisteigusiems ūkininkams, tarp jų ankstyvo išėjimo į pensiją priemonę, paramą atidėtam įsigijimui, laipsniškas įsisteigimo procedūras ir žemės dalies nuomą;

| 16. | pažymi būtinybę skatinti jaunų ūkininkų įsisteigimo rėmimo politikos veiksmingumą ir tolesnių paramos gavėjų klasifikavimo kriterijų nustatymo pagal prioritetinę tvarką, atsižvelgiant į objektyvius veiksnius, svarbą; |
| --- | --- |

16.

pažymi būtinybę skatinti jaunų ūkininkų įsisteigimo rėmimo politikos veiksmingumą ir tolesnių paramos gavėjų klasifikavimo kriterijų nustatymo pagal prioritetinę tvarką, atsižvelgiant į objektyvius veiksnius, svarbą;

| 17. | ragina Komisiją savo teisėkūros pasiūlyme dėl BŽŪP būklės patikros siūlyti, kad pagalba jauniesiems ūkininkams, numatyta teisės aktuose dėl kaimo plėtros, būtų priskirta prie privalomųjų priemonių, įtrauktų į valstybių narių parengtus planus, be to, turėtų būti didinamos įsisteigimo paramos lėšos; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją savo teisėkūros pasiūlyme dėl BŽŪP būklės patikros siūlyti, kad pagalba jauniesiems ūkininkams, numatyta teisės aktuose dėl kaimo plėtros, būtų priskirta prie privalomųjų priemonių, įtrauktų į valstybių narių parengtus planus, be to, turėtų būti didinamos įsisteigimo paramos lėšos;

| 18. | mano, kad jaunųjų ūkininkų rėmimo priemonės turėtų būti prieinamos ir naujokams, kadangi gali būti vertingas jų indėlis į ES ūkininkavimo sektorių ir taip skatinamas šio sektorius atsinaujinimas; todėl pažymi, kad parama visų pirma turėtų būti skiriama jauniems, o ne veiklą nutraukiantiems ūkininkams; pabrėžia, kad teikiant paramą ūkius perimantiems ūkininkams neturi būti iškraipomos konkurencijos tarp naujokų arba tarp ūkininkų sūnų ir dukterų sąlygos; |
| --- | --- |

18.

mano, kad jaunųjų ūkininkų rėmimo priemonės turėtų būti prieinamos ir naujokams, kadangi gali būti vertingas jų indėlis į ES ūkininkavimo sektorių ir taip skatinamas šio sektorius atsinaujinimas; todėl pažymi, kad parama visų pirma turėtų būti skiriama jauniems, o ne veiklą nutraukiantiems ūkininkams; pabrėžia, kad teikiant paramą ūkius perimantiems ūkininkams neturi būti iškraipomos konkurencijos tarp naujokų arba tarp ūkininkų sūnų ir dukterų sąlygos;

| 19. | pažymi, kad, siekiant ES teritorinės sanglaudos tikslo, ypač svarbu užkirsti kelią ne tokių patrauklių ūkinių zonų dykumėjimui, kad jaunieji ūkininkai galėtų steigti verslą vietovėse, kuriose nuolat susiduriama su gamtiniais nepatogumais, pvz., salose ir kalnuotose vietovėse, kur plėtra, statybos darbai ir prieiga pareikalauja daugiau išlaidų ir kur dažnai būtina užtikrinti įvairovę siekiant, kad vykdoma veikla pasiteisintų; |
| --- | --- |

19.

pažymi, kad, siekiant ES teritorinės sanglaudos tikslo, ypač svarbu užkirsti kelią ne tokių patrauklių ūkinių zonų dykumėjimui, kad jaunieji ūkininkai galėtų steigti verslą vietovėse, kuriose nuolat susiduriama su gamtiniais nepatogumais, pvz., salose ir kalnuotose vietovėse, kur plėtra, statybos darbai ir prieiga pareikalauja daugiau išlaidų ir kur dažnai būtina užtikrinti įvairovę siekiant, kad vykdoma veikla pasiteisintų;

| 20. | ragina Komisiją ištirti įvairių jauniesiems ūkininkams numatytų nacionalinių ir ES priemonių veiksmingumą ir pridėtinę vertę ir informuoti apie šio tyrimo rezultatus iki 2009 m. liepos 1 d.; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją ištirti įvairių jauniesiems ūkininkams numatytų nacionalinių ir ES priemonių veiksmingumą ir pridėtinę vertę ir informuoti apie šio tyrimo rezultatus iki 2009 m. liepos 1 d.;

| 21. | pažymi, kad daug jaunųjų ūkininkų mano, jog investicijų parama ir palūkanų subsidijos yra veiksmingiausios jų veiklos skatinimo ir konkurencinės padėties gerinimo priemonės; ragina Komisiją ir valstybes nares skirti pakankamai dėmesio paramai ir subsidijoms; |
| --- | --- |

21.

pažymi, kad daug jaunųjų ūkininkų mano, jog investicijų parama ir palūkanų subsidijos yra veiksmingiausios jų veiklos skatinimo ir konkurencinės padėties gerinimo priemonės; ragina Komisiją ir valstybes nares skirti pakankamai dėmesio paramai ir subsidijoms;

| 22. | ragina Komisiją atlikti gamybos teisių, teisių į vienkartinę išmoką ar teisių į draudimą poveikio jaunųjų ūkininkų steigimuisi tyrimą, kadangi visos šios priemonės dažnai tampa kartų konflikto priežastimi ir todėl jauniems žmonėms, pageidaujantiems steigti ūkį, vis sunkiau pretenduoti į šias teises; laikosi nuomonės, kad Komisija turėtų padaryti atitinkamas išvadas dėl BŽŪP valdymo ir užtikrinti geresnę jaunų žmonių, kurie norėtų steigti ūkį, padėtį; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją atlikti gamybos teisių, teisių į vienkartinę išmoką ar teisių į draudimą poveikio jaunųjų ūkininkų steigimuisi tyrimą, kadangi visos šios priemonės dažnai tampa kartų konflikto priežastimi ir todėl jauniems žmonėms, pageidaujantiems steigti ūkį, vis sunkiau pretenduoti į šias teises; laikosi nuomonės, kad Komisija turėtų padaryti atitinkamas išvadas dėl BŽŪP valdymo ir užtikrinti geresnę jaunų žmonių, kurie norėtų steigti ūkį, padėtį;

| 23. | pažymi, kad, norint labiau atsižvelgti į ūkių perėmimo išlaidų didėjimą ir į sunkumus steigiantis problemiškose ūkininkavimo vietovėse, Bendrijos paramos riba turėtų būti didesnė negu 55 000 EUR, o laikas, per kurį prisiderinama prie nustatytų taisyklių, turėtų būti pratęstas nuo trejų metų po įsisteigimo iki penkerių metų; |
| --- | --- |

23.

pažymi, kad, norint labiau atsižvelgti į ūkių perėmimo išlaidų didėjimą ir į sunkumus steigiantis problemiškose ūkininkavimo vietovėse, Bendrijos paramos riba turėtų būti didesnė negu 55 000 EUR, o laikas, per kurį prisiderinama prie nustatytų taisyklių, turėtų būti pratęstas nuo trejų metų po įsisteigimo iki penkerių metų;

| 24. | pažymi, kad ūkininkavimas labai dažnai yra paskutinis būdas išgyventi kaimo vietovėse ir todėl turėtų būti imamasi iniciatyvų, pagal kurias jauni žmonės būtų skatinami steigti ūkius; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad būtina ne tik užtikrinti sklandžią ūkių veiklą, bet ir stengtis, kad kaimo aplinka būtų vieta, kur žmonės norėtų gyventi, t. y. kad būtų patogu naudotis viešosiomis paslaugomis (pašto, mokyklų, viešojo transporto, sveikatos priežiūros ir t. t.), kad būtų teikiamos įprastos paslaugos (parduotuvės, amatininkų dirbtuvės, vaikų darželiai, vyresnio amžiaus žmonių priežiūros įstaigos, kad būtų prieinamas socialinis būstas ir galimybė nuomotis būstą ir t. t.), kad būtų užtikrinti socialinio gyvenimo patogumai (kavinės, kultūros ir sporto centrai ir t. t.) ir žmonės nesijaustų izoliuoti; |
| --- | --- |

24.

pažymi, kad ūkininkavimas labai dažnai yra paskutinis būdas išgyventi kaimo vietovėse ir todėl turėtų būti imamasi iniciatyvų, pagal kurias jauni žmonės būtų skatinami steigti ūkius; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad būtina ne tik užtikrinti sklandžią ūkių veiklą, bet ir stengtis, kad kaimo aplinka būtų vieta, kur žmonės norėtų gyventi, t. y. kad būtų patogu naudotis viešosiomis paslaugomis (pašto, mokyklų, viešojo transporto, sveikatos priežiūros ir t. t.), kad būtų teikiamos įprastos paslaugos (parduotuvės, amatininkų dirbtuvės, vaikų darželiai, vyresnio amžiaus žmonių priežiūros įstaigos, kad būtų prieinamas socialinis būstas ir galimybė nuomotis būstą ir t. t.), kad būtų užtikrinti socialinio gyvenimo patogumai (kavinės, kultūros ir sporto centrai ir t. t.) ir žmonės nesijaustų izoliuoti;

| 25. | pabrėžia, kad būtinos priemonės, kurias taikant jaunieji ūkininkai galėtų palikti ūkius ir vykti mokytis, atostogauti, susilaukti vaikų ir t. t.; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad būtinos priemonės, kurias taikant jaunieji ūkininkai galėtų palikti ūkius ir vykti mokytis, atostogauti, susilaukti vaikų ir t. t.;

| 26. | palankiai vertina nuostatą dėl to, kad įsisteigimo (taip pat ir dalinio įsisteigimo) išmoka jauniesiems ūkininkams būtų skiriama savanoriškai parengus verslo planą ir kad naudodamiesi šia priemone tam tikru metu jie galės savo naujuosiuose ūkiuose plėtoti ūkininkavimo ir kitokią su kaimo vietovėmis susijusią veiklą; |
| --- | --- |

26.

palankiai vertina nuostatą dėl to, kad įsisteigimo (taip pat ir dalinio įsisteigimo) išmoka jauniesiems ūkininkams būtų skiriama savanoriškai parengus verslo planą ir kad naudodamiesi šia priemone tam tikru metu jie galės savo naujuosiuose ūkiuose plėtoti ūkininkavimo ir kitokią su kaimo vietovėmis susijusią veiklą;

| 27. | rekomenduoja į pradinio įsisteigimo išmokų skyrimo iniciatyvos programą įtraukti nuostatą dėl savininkų, nuomojančių ūkius jauniesiems ūkininkams, skatinimo priemonių ir (arba) dėl paramos nuomojantis, kuri būtų teikiama pirmus dešimt metų po įsisteigimo; |
| --- | --- |

27.

rekomenduoja į pradinio įsisteigimo išmokų skyrimo iniciatyvos programą įtraukti nuostatą dėl savininkų, nuomojančių ūkius jauniesiems ūkininkams, skatinimo priemonių ir (arba) dėl paramos nuomojantis, kuri būtų teikiama pirmus dešimt metų po įsisteigimo;

| 28. | atkreipia dėmesį tai, kad įsisteigti ketinančiam jaunajam ūkininkui sunku gauti finansavimą ir kad naudingą vaidmenį atliktų subsidijuojamų paskolų procedūros, nes taip jaunieji ūkininkai galėtų sėkmingai įsisteigti ir ūkininkauti išvengdami pernelyg didelių skolų; |
| --- | --- |

28.

atkreipia dėmesį tai, kad įsisteigti ketinančiam jaunajam ūkininkui sunku gauti finansavimą ir kad naudingą vaidmenį atliktų subsidijuojamų paskolų procedūros, nes taip jaunieji ūkininkai galėtų sėkmingai įsisteigti ir ūkininkauti išvengdami pernelyg didelių skolų;

| 29. | pažymi, kad dėl didelių įsiskolinimų ir dėl didelių įsisteigimo išlaidų jauniesiems ūkininkams labai sunku išsikovoti gerą konkurencinę padėtį; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares ieškoti naujų šios problemos sprendimo būdų; |
| --- | --- |

29.

pažymi, kad dėl didelių įsiskolinimų ir dėl didelių įsisteigimo išlaidų jauniesiems ūkininkams labai sunku išsikovoti gerą konkurencinę padėtį; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares ieškoti naujų šios problemos sprendimo būdų;

| 30. | mano, kad jaunųjų ūkininkų veikla turėtų būti remiama taikant skaidrias, paprastesnes ir ne tokias painias taisykles bei mažinant su tuo susijusias išlaidas; |
| --- | --- |

30.

mano, kad jaunųjų ūkininkų veikla turėtų būti remiama taikant skaidrias, paprastesnes ir ne tokias painias taisykles bei mažinant su tuo susijusias išlaidas;

| 31. | todėl yra įsitikinęs, kad valstybės narės ir regioninės valdžios institucijos turėtų įvertinti galimybes taikyti ar tobulinti pradinio kapitalo užtikrinimo jauniesiems ūkininkams taikant lengvatines palūkanas programas; |
| --- | --- |

31.

todėl yra įsitikinęs, kad valstybės narės ir regioninės valdžios institucijos turėtų įvertinti galimybes taikyti ar tobulinti pradinio kapitalo užtikrinimo jauniesiems ūkininkams taikant lengvatines palūkanas programas;

| 32. | kartu apgailestauja dėl spekuliatyvių ar struktūrinių veiksnių, dėl kurių negaunamas atitinkamas pelnas iš žemės, darbo ir kapitalo, pvz., dėl garantijos, kurios reikalaujama norint gauti kreditą, dėl aukštų palūkanų normų, dėl teisinių ar mokestinių kliūčių, dėl socialinio draudimo įmokų ir administracinių mokesčių, ir mano, kad, siekiant mažinti naštą ir užkirsti kelią konkurencijos iškraipymams, būtinos tinkamos politinės priemonės; |
| --- | --- |

32.

kartu apgailestauja dėl spekuliatyvių ar struktūrinių veiksnių, dėl kurių negaunamas atitinkamas pelnas iš žemės, darbo ir kapitalo, pvz., dėl garantijos, kurios reikalaujama norint gauti kreditą, dėl aukštų palūkanų normų, dėl teisinių ar mokestinių kliūčių, dėl socialinio draudimo įmokų ir administracinių mokesčių, ir mano, kad, siekiant mažinti naštą ir užkirsti kelią konkurencijos iškraipymams, būtinos tinkamos politinės priemonės;

| 33. | ragina Komisiją ir valstybes nares rengti naujas (fiskalines) priemones ir palengvinti jauniesiems ūkininkams už įsigytą ūkį mokamų palūkanų naštą; ragina Komisiją pateikti konkrečių šios srities pasiūlymų vadovaujantis BŽŪP būklės patikros principais; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją ir valstybes nares rengti naujas (fiskalines) priemones ir palengvinti jauniesiems ūkininkams už įsigytą ūkį mokamų palūkanų naštą; ragina Komisiją pateikti konkrečių šios srities pasiūlymų vadovaujantis BŽŪP būklės patikros principais;

| 34. | siekdamas remti jaunuosius ūkininkus, ragina nustatyti privalomas priemones remiantis Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 pirmąja kryptimi, pagal kurią numatoma gerinti ūkininkavimo sektoriaus konkurencingumą; |
| --- | --- |

34.

siekdamas remti jaunuosius ūkininkus, ragina nustatyti privalomas priemones remiantis Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 pirmąja kryptimi, pagal kurią numatoma gerinti ūkininkavimo sektoriaus konkurencingumą;

| 35. | dar kartą patvirtina savo nuomonę, kad kaimo plėtros priemonės turėtų būti skiriamos tiesiogiai ūkininkams; |
| --- | --- |

35.

dar kartą patvirtina savo nuomonę, kad kaimo plėtros priemonės turėtų būti skiriamos tiesiogiai ūkininkams;

| 36. | mano, kad Komisija turi išnagrinėti specialų jaunųjų ūkininkų finansavimą, numatytą pagal kaimo plėtros politikos antrąją ir trečiąją kryptis, pvz., susijusią su socialine infrastruktūra ir kaimo vietovėse gyvenančio jaunimo užimtumu; |
| --- | --- |

36.

mano, kad Komisija turi išnagrinėti specialų jaunųjų ūkininkų finansavimą, numatytą pagal kaimo plėtros politikos antrąją ir trečiąją kryptis, pvz., susijusią su socialine infrastruktūra ir kaimo vietovėse gyvenančio jaunimo užimtumu;

| 37. | ragina valstybes nares išplėsti paramą įsisteigimui daugiafunkcinę veiklą, t. y. ūkininkavimo ir kitokią veiklą, vykdantiems ūkininkams, kad parama pradiniam įsisteigimui būtų teikiama tik tiems jauniesiems ūkininkams, kurie verčiasi vien ūkininkavimu arba gauna papildomų pajamų iš kitokios veiklos kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

37.

ragina valstybes nares išplėsti paramą įsisteigimui daugiafunkcinę veiklą, t. y. ūkininkavimo ir kitokią veiklą, vykdantiems ūkininkams, kad parama pradiniam įsisteigimui būtų teikiama tik tiems jauniesiems ūkininkams, kurie verčiasi vien ūkininkavimu arba gauna papildomų pajamų iš kitokios veiklos kaimo vietovėse;

| 38. | ragina valstybes nares sudaryti sąlygas, kad paramą pradiniam įsisteigimui gautų jauni žmonės, vyrai ir moterys, kurių nuosavybės būklė prasta ir kuriems ši parama reikalinga tam, kad jie galėtų pritaikyti savo ūkius tiek vykdydami ūkininkavimo veiklą, tiek ją papildydami pajamomis iš kitokios veiklos ir užsitikrintų pajamų bei darbo požiūriu vidutinį pragyvenimo lygį; |
| --- | --- |

38.

ragina valstybes nares sudaryti sąlygas, kad paramą pradiniam įsisteigimui gautų jauni žmonės, vyrai ir moterys, kurių nuosavybės būklė prasta ir kuriems ši parama reikalinga tam, kad jie galėtų pritaikyti savo ūkius tiek vykdydami ūkininkavimo veiklą, tiek ją papildydami pajamomis iš kitokios veiklos ir užsitikrintų pajamų bei darbo požiūriu vidutinį pragyvenimo lygį;

| 39. | yra įsitikinęs, kad jaunieji ES ūkininkai turėtų turėti galimybę lygiomis teisėmis konkuruoti Europos Sąjungoje; todėl ragina atidžiai persvarstyti dabartinį Tarybos reglamento Nr. (EB) 1782/2003 (3) 69 straipsnį siekiant užkirsti kelią ES vidaus rinkos konkurencijos iškraipymams; |
| --- | --- |

39.

yra įsitikinęs, kad jaunieji ES ūkininkai turėtų turėti galimybę lygiomis teisėmis konkuruoti Europos Sąjungoje; todėl ragina atidžiai persvarstyti dabartinį Tarybos reglamento Nr. (EB) 1782/2003 (3) 69 straipsnį siekiant užkirsti kelią ES vidaus rinkos konkurencijos iškraipymams;

| 40. | ragina derinti visas žemės ūkio ir kaimo plėtros priemones atsižvelgiant į Lisabonos strategijoje nustatytus ES tikslus, kad jaunieji ūkininkai galėtų vykdyti savo veiklą dinamiškoje ekonominėje aplinkoje; |
| --- | --- |

40.

ragina derinti visas žemės ūkio ir kaimo plėtros priemones atsižvelgiant į Lisabonos strategijoje nustatytus ES tikslus, kad jaunieji ūkininkai galėtų vykdyti savo veiklą dinamiškoje ekonominėje aplinkoje;

| 41. | laikosi nuomonės, kad dalį BŽŪP būklės patikros turėtų sudaryti stabilesnių ir saugesnių ūkio pajamų skatinimas, kadangi tai esminė ūkininkų kartų kaitos sąlyga; šiuo tikslu ES lygmeniu turėtų būti diegiamos naujovių rizikos ir krizių valdymo priemonės, kurias taikant būtų sprendžiami rinkos svyravimų klausimai ir siekiama užtikrinti pastovias kainas; |
| --- | --- |

41.

laikosi nuomonės, kad dalį BŽŪP būklės patikros turėtų sudaryti stabilesnių ir saugesnių ūkio pajamų skatinimas, kadangi tai esminė ūkininkų kartų kaitos sąlyga; šiuo tikslu ES lygmeniu turėtų būti diegiamos naujovių rizikos ir krizių valdymo priemonės, kurias taikant būtų sprendžiami rinkos svyravimų klausimai ir siekiama užtikrinti pastovias kainas;

| 42. | yra įsitikinęs, kad pirmenybė turėtų būti teikiama ūkininkavimo veikla besiverčiantiems jauniesiems ūkininkams skirtų priemonių ir metodų paprastinimui ir jų skaidrumo skatinimui, taip pat ir tada, kai ūkininkavimo veiklą papildo kitokia su kaimo vietovėmis susijusi veikla, būtina ūkio perspektyvumui užtikrinti; |
| --- | --- |

42.

yra įsitikinęs, kad pirmenybė turėtų būti teikiama ūkininkavimo veikla besiverčiantiems jauniesiems ūkininkams skirtų priemonių ir metodų paprastinimui ir jų skaidrumo skatinimui, taip pat ir tada, kai ūkininkavimo veiklą papildo kitokia su kaimo vietovėmis susijusi veikla, būtina ūkio perspektyvumui užtikrinti;

| 43. | pažymi, kad neturėtų būti diskriminuojami jaunais nebelaikomi ūkininkai, kurie tebeketina vidutiniškai ilgai ūkininkauti ir kurie taip pat susiduria su naujais uždaviniais; |
| --- | --- |

43.

pažymi, kad neturėtų būti diskriminuojami jaunais nebelaikomi ūkininkai, kurie tebeketina vidutiniškai ilgai ūkininkauti ir kurie taip pat susiduria su naujais uždaviniais;

| 44. | pabrėžia, kad dėl didžiulių reikalavimų vadinamiesiems rytojaus vadovams būtina nuosekliai ir pažangiai užtikrinti autentiškų žinių perdavimą iš agrarinės srities į ūkininkavimo sritį; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad dėl didžiulių reikalavimų vadinamiesiems rytojaus vadovams būtina nuosekliai ir pažangiai užtikrinti autentiškų žinių perdavimą iš agrarinės srities į ūkininkavimo sritį;

| 45. | mano, kad būtina rengti teisės aktus dėl paveldėjimo procedūrų, kuriuose daugiau dėmesio būtų skiriama ūkių vientisumui ir siekiama masto bei apimties ekonomijos; pabrėžia, kad siekiant išsaugoti ūkius ir suteikti jauniems verslininkams, turintiems ūkininkavimo srities išsilavinimą, galimybę tapti ūkininkais, turėtų būti palengvintos paveldėjimo procedūros, kuriose dalyvaujančios šalys nėra šeimos nariai; |
| --- | --- |

45.

mano, kad būtina rengti teisės aktus dėl paveldėjimo procedūrų, kuriuose daugiau dėmesio būtų skiriama ūkių vientisumui ir siekiama masto bei apimties ekonomijos; pabrėžia, kad siekiant išsaugoti ūkius ir suteikti jauniems verslininkams, turintiems ūkininkavimo srities išsilavinimą, galimybę tapti ūkininkais, turėtų būti palengvintos paveldėjimo procedūros, kuriose dalyvaujančios šalys nėra šeimos nariai;

| 46. | mano, kad nacionalinės ankstyvo išėjimo į pensiją procedūros turėtų būti taikomos tik tada, kai išeinančio į pensiją ūkininko ūkį perima jaunasis ūkininkas, arba, kitu atveju, esant tokiai padėčiai į pensiją išeinantis ūkininkas įgytų teisę į geresnę pensiją; |
| --- | --- |

46.

mano, kad nacionalinės ankstyvo išėjimo į pensiją procedūros turėtų būti taikomos tik tada, kai išeinančio į pensiją ūkininko ūkį perima jaunasis ūkininkas, arba, kitu atveju, esant tokiai padėčiai į pensiją išeinantis ūkininkas įgytų teisę į geresnę pensiją;

| 47. | mano, kad bendruosiuose ūkių steigimo ir vystymo planuose, be kita ko, būtina numatyti ypatingas jaunųjų ūkininkių įstatymiško pripažinimo priemones, taip užtikrinant lygias socialines vyrų ir moterų teises; mano, kad šiuo požiūriu ypač svarbu kaimo vietovėse išlaikyti tokias svarbias įstaigas, kaip vaikų lopšeliai, darželiai ir pagalbos motinoms tarnybos; šiuo atžvilgiu ypač pabrėžia, kaip svarbu teikti informaciją apie ūkininkams padedančių partnerių statusą; |
| --- | --- |

47.

mano, kad bendruosiuose ūkių steigimo ir vystymo planuose, be kita ko, būtina numatyti ypatingas jaunųjų ūkininkių įstatymiško pripažinimo priemones, taip užtikrinant lygias socialines vyrų ir moterų teises; mano, kad šiuo požiūriu ypač svarbu kaimo vietovėse išlaikyti tokias svarbias įstaigas, kaip vaikų lopšeliai, darželiai ir pagalbos motinoms tarnybos; šiuo atžvilgiu ypač pabrėžia, kaip svarbu teikti informaciją apie ūkininkams padedančių partnerių statusą;

| 48. | pažymi, kad socialinė ir kultūrinė specifika ir įvairovė, taip pat specifinės geografinės vietovės tapatybės ir geriausių gamybos būdų nustatymas ypač svarbūs vykdant produktų skatinimo politiką ir tai pagrindžia kai kurių žemės ūkio produktų, ant kurių pažymėta saugoma geografinė nuoroda ar nurodytas specialus ženklas, reputacija ir pasisekimas; |
| --- | --- |

48.

pažymi, kad socialinė ir kultūrinė specifika ir įvairovė, taip pat specifinės geografinės vietovės tapatybės ir geriausių gamybos būdų nustatymas ypač svarbūs vykdant produktų skatinimo politiką ir tai pagrindžia kai kurių žemės ūkio produktų, ant kurių pažymėta saugoma geografinė nuoroda ar nurodytas specialus ženklas, reputacija ir pasisekimas;

| 49. | pabrėžia, kad organizuojant mokymus maisto klausimais, kuriems galėtų vadovauti jaunieji ūkininkai, būtų ugdomi taisyklingos mitybos įpročiai ir tai būtų naudinga tiek atskirų asmenų sveikatai, tiek visai visuomenei apskritai; itin palankiai vertina tokias iniciatyvas, kaip, pvz., Europos jaunųjų ūkininkų tarybos (pranc. CEJA) programa „Tellus“ arba tarptautiniai bandomieji projektai, pvz., projektas „Schüler auf dem Bauernhof“ („Moksleiviai ūkininkauja“); |
| --- | --- |

49.

pabrėžia, kad organizuojant mokymus maisto klausimais, kuriems galėtų vadovauti jaunieji ūkininkai, būtų ugdomi taisyklingos mitybos įpročiai ir tai būtų naudinga tiek atskirų asmenų sveikatai, tiek visai visuomenei apskritai; itin palankiai vertina tokias iniciatyvas, kaip, pvz., Europos jaunųjų ūkininkų tarybos (pranc. CEJA) programa „Tellus“ arba tarptautiniai bandomieji projektai, pvz., projektas „Schüler auf dem Bauernhof“ („Moksleiviai ūkininkauja“);

| 50. | pažymi, kad visose švietimo srityse būtina speciali informacija moksliniams mokslo apie maistą ir dietetikos tyrimams atlikti; |
| --- | --- |

50.

pažymi, kad visose švietimo srityse būtina speciali informacija moksliniams mokslo apie maistą ir dietetikos tyrimams atlikti;

| 51. | laikosi nuomonės, kad turėtų būti imamasi priemonių siekiant visuomenę geriau supažindinti su ūkininko amatu, jo teikiamomis paslaugomis visuomenei ir gamybine veikla, siekiant, kad ja domėtųsi daugiau jaunimo, ypač kilusio ne iš ūkininkų šeimų; |
| --- | --- |

51.

laikosi nuomonės, kad turėtų būti imamasi priemonių siekiant visuomenę geriau supažindinti su ūkininko amatu, jo teikiamomis paslaugomis visuomenei ir gamybine veikla, siekiant, kad ja domėtųsi daugiau jaunimo, ypač kilusio ne iš ūkininkų šeimų;

| 52. | yra įsitikinęs, kad visuomenė turėtų būti išsamiau informuojama apie ūkininko profesiją, savo ruožtu vartotojai – apie BŽŪP turinį, t. y. apie sveikatos, aplinkosaugos ir gyvūnų gerovės reikalavimus, apie sąlygas pagalbai gauti, apie daugiafunkciškumą, apie ES produktų kokybę, apie indėlį į kovą su klimato kaita, apie pakankamą apsirūpinimą maistu ir apie pasaulio gyventojams, kurių skaičius 2050 m. turėtų siekti 9 mlrd., gresiančias apsirūpinimo maistu problemas; |
| --- | --- |

52.

yra įsitikinęs, kad visuomenė turėtų būti išsamiau informuojama apie ūkininko profesiją, savo ruožtu vartotojai – apie BŽŪP turinį, t. y. apie sveikatos, aplinkosaugos ir gyvūnų gerovės reikalavimus, apie sąlygas pagalbai gauti, apie daugiafunkciškumą, apie ES produktų kokybę, apie indėlį į kovą su klimato kaita, apie pakankamą apsirūpinimą maistu ir apie pasaulio gyventojams, kurių skaičius 2050 m. turėtų siekti 9 mlrd., gresiančias apsirūpinimo maistu problemas;

| 53. | ragina Bendriją užtikrinti Europos vartotojams jų perkamų produktų sveikatos ir aplinkosaugos standartų garantijas ir numatyti kompensacijas ES ūkininkams, konkuruojantiems su trečiųjų šalių atstovais, kurių produkcija neatitinka tokių pat sveikatos, aplinkosaugos ir socialinių reikalavimų; |
| --- | --- |

53.

ragina Bendriją užtikrinti Europos vartotojams jų perkamų produktų sveikatos ir aplinkosaugos standartų garantijas ir numatyti kompensacijas ES ūkininkams, konkuruojantiems su trečiųjų šalių atstovais, kurių produkcija neatitinka tokių pat sveikatos, aplinkosaugos ir socialinių reikalavimų;

| 54. | mano, kad jauniesiems ūkininkams turėtų būti užtikrinamos kuo geresnės sąlygos pasinaudoti galimybėmis, kurias užtikrina lankstesnė žemės ūkio prekių ir paslaugų paklausa, taip pat besivystančių pasaulio valstybių rinkos, kurios daugiašalių derybų dėka tampa vis atviresnės; todėl mano, kad svarbu, jog Komisija derėtųsi su Pasaulio prekybos organizacija (PPO) dėl susitarimo, pagal kurį ūkininkams būtų užtikrinta pakankamai erdvės konkuruoti su trečiosiomis šalimis ir pagal kurį jauniesiems ūkininkams būtų užtikrinta ateitis; mano, kad šiuo požiūriu itin svarbu svarstyti su prekyba nesusijusius klausimus; |
| --- | --- |

54.

mano, kad jauniesiems ūkininkams turėtų būti užtikrinamos kuo geresnės sąlygos pasinaudoti galimybėmis, kurias užtikrina lankstesnė žemės ūkio prekių ir paslaugų paklausa, taip pat besivystančių pasaulio valstybių rinkos, kurios daugiašalių derybų dėka tampa vis atviresnės; todėl mano, kad svarbu, jog Komisija derėtųsi su Pasaulio prekybos organizacija (PPO) dėl susitarimo, pagal kurį ūkininkams būtų užtikrinta pakankamai erdvės konkuruoti su trečiosiomis šalimis ir pagal kurį jauniesiems ūkininkams būtų užtikrinta ateitis; mano, kad šiuo požiūriu itin svarbu svarstyti su prekyba nesusijusius klausimus;

| 55. | mano, kad jaunieji ūkininkai turėtų pajėgti vienodomis sąlygomis kovoti su užsienio konkurentais; todėl ragina Komisiją daugiašalių ir dvišalių prekybos derybų metu teikti pirmenybę su prekyba nesusijusių klausimų pripažinimui importo kriterijais; |
| --- | --- |

55.

mano, kad jaunieji ūkininkai turėtų pajėgti vienodomis sąlygomis kovoti su užsienio konkurentais; todėl ragina Komisiją daugiašalių ir dvišalių prekybos derybų metu teikti pirmenybę su prekyba nesusijusių klausimų pripažinimui importo kriterijais;

| 56. | pažymi, kad vidutinio laikotarpio ir ilgalaikiuose planuose numatoma, jog jaunoji ūkininkų karta prisiims atsakomybę už kovą su klimato kaita, sieks vykdyti aplinkai nekenksmingą veiklą ir kad užtikrindami alternatyvius aplinkai nekenksmingus energijos šaltinius, ypač gamindami biomasę ir eksploatuodami biodujų gamybos įrenginius, jie aktyviai prisidės prie aplinkos išsaugojimo ir išskiriamo CO2 dujų kiekio mažinimo; |
| --- | --- |

56.

pažymi, kad vidutinio laikotarpio ir ilgalaikiuose planuose numatoma, jog jaunoji ūkininkų karta prisiims atsakomybę už kovą su klimato kaita, sieks vykdyti aplinkai nekenksmingą veiklą ir kad užtikrindami alternatyvius aplinkai nekenksmingus energijos šaltinius, ypač gamindami biomasę ir eksploatuodami biodujų gamybos įrenginius, jie aktyviai prisidės prie aplinkos išsaugojimo ir išskiriamo CO2 dujų kiekio mažinimo;

| 57. | pabrėžia, kad jauniesiems ūkininkams tenka dvigubas uždavinys: įgyvendinti ūkininkavimo veiklos gerinimo priemones ir siekti, kad ši veikla būtų tvaresnė bei perspektyvesnė, taip pat iš naujo skatinti itin svarbų žemės ūkio vaidmenį sprendžiant aplinkosaugos klausimus ir atlikti pagrindinę funkciją kovojant su klimato kaita; pabrėžia, kad šiuo tikslu rengiant politiką ir priemones turi būti numatomos jauniesiems ūkininkams aktualios tvarios ilgalaikės perspektyvos ir užtikrinama finansinė parama, skirta remti jų pastangas saugoti aplinką; |
| --- | --- |

57.

pabrėžia, kad jauniesiems ūkininkams tenka dvigubas uždavinys: įgyvendinti ūkininkavimo veiklos gerinimo priemones ir siekti, kad ši veikla būtų tvaresnė bei perspektyvesnė, taip pat iš naujo skatinti itin svarbų žemės ūkio vaidmenį sprendžiant aplinkosaugos klausimus ir atlikti pagrindinę funkciją kovojant su klimato kaita; pabrėžia, kad šiuo tikslu rengiant politiką ir priemones turi būti numatomos jauniesiems ūkininkams aktualios tvarios ilgalaikės perspektyvos ir užtikrinama finansinė parama, skirta remti jų pastangas saugoti aplinką;

| 58. | atkreipia dėmesį į tai, kad ūkininkavimas ir miškininkystė yra vienintelė ekonominė veikla, kurios metu vyksta fotosintezė ir sugeriamas anglies dioksidas (CO2), taigi turėtų būti siekiama ir toliau vykdyti ūkininkavimo veiklą; |
| --- | --- |

58.

atkreipia dėmesį į tai, kad ūkininkavimas ir miškininkystė yra vienintelė ekonominė veikla, kurios metu vyksta fotosintezė ir sugeriamas anglies dioksidas (CO2), taigi turėtų būti siekiama ir toliau vykdyti ūkininkavimo veiklą;

| 59. | pabrėžia, kad žemės ūkio tyrimai turi atitikti BŽŪP reformos tikslus ir ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama technologijų perdavimui ir ūkininkų prieigos prie tyrimų išvadų bei paskutinių naujovių, susijusių su gamybos metodais ir priemonėmis, gerinimui; mano, kad būtina kuriant tyrimų ir jų koordinavimo nacionaliniu ir ES lygmenimis duomenų mainų tinklus ES ūkininkams užtikrinti geresnę prieigą prie tyrimų rezultatų; |
| --- | --- |

59.

pabrėžia, kad žemės ūkio tyrimai turi atitikti BŽŪP reformos tikslus ir ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama technologijų perdavimui ir ūkininkų prieigos prie tyrimų išvadų bei paskutinių naujovių, susijusių su gamybos metodais ir priemonėmis, gerinimui; mano, kad būtina kuriant tyrimų ir jų koordinavimo nacionaliniu ir ES lygmenimis duomenų mainų tinklus ES ūkininkams užtikrinti geresnę prieigą prie tyrimų rezultatų;

| 60. | pažymi, kad mokslininkų ir jų atradimais besinaudojančių vartotojų bendradarbiavimas absoliučiai būtinas norint, kad mokslinių tyrimų rezultatai būtų praktiškai panaudojami, o tyrimų kryptys atitiktų žemės ūkio sektoriaus poreikius; |
| --- | --- |

60.

pažymi, kad mokslininkų ir jų atradimais besinaudojančių vartotojų bendradarbiavimas absoliučiai būtinas norint, kad mokslinių tyrimų rezultatai būtų praktiškai panaudojami, o tyrimų kryptys atitiktų žemės ūkio sektoriaus poreikius;

| 61. | pabrėžia, kad ES, atsižvelgdama į savo ekonominius (produktyvumo gerinimas) ir aplinkosaugos (žinių apie ekologinę veiklą atnaujinimas) interesus, turėtų didinti mokymosi visą gyvenimą paramą ūkininkams; ypač remia programas, pagal kurias ES skatinamas jaunųjų ūkininkų judumas (įskaitant programą „Leonardo da Vinci“); primygtinai pabrėžia būtinybę rengti priemones, kurias taikant mokymų metu jaunieji ūkininkai galėtų išvykti iš savo ūkių; |
| --- | --- |

61.

pabrėžia, kad ES, atsižvelgdama į savo ekonominius (produktyvumo gerinimas) ir aplinkosaugos (žinių apie ekologinę veiklą atnaujinimas) interesus, turėtų didinti mokymosi visą gyvenimą paramą ūkininkams; ypač remia programas, pagal kurias ES skatinamas jaunųjų ūkininkų judumas (įskaitant programą „Leonardo da Vinci“); primygtinai pabrėžia būtinybę rengti priemones, kurias taikant mokymų metu jaunieji ūkininkai galėtų išvykti iš savo ūkių;

| 62. | siūlo parengti jauniesiems ūkininkams skirtą keitimosi pažangiąja žemės ūkio patirtimi skirtą programą; |
| --- | --- |

62.

siūlo parengti jauniesiems ūkininkams skirtą keitimosi pažangiąja žemės ūkio patirtimi skirtą programą;

| 63. | mano, kad būtina parengti jaunųjų ūkininkų mainų programą, pagal kurią būtų skatinama pažangiosios patirties sklaida, ir mokymo tinklą, kurio pagrindinės temos būtų tvarumas, bioenergetika, klimato kaita ir konkurencingumas; mano, kad šios iniciatyvos padėtų jauniesiems ūkininkams pasirengti įveikti naujus žemės ūkio ir maisto sektorių sunkumus; |
| --- | --- |

63.

mano, kad būtina parengti jaunųjų ūkininkų mainų programą, pagal kurią būtų skatinama pažangiosios patirties sklaida, ir mokymo tinklą, kurio pagrindinės temos būtų tvarumas, bioenergetika, klimato kaita ir konkurencingumas; mano, kad šios iniciatyvos padėtų jauniesiems ūkininkams pasirengti įveikti naujus žemės ūkio ir maisto sektorių sunkumus;

| 64. | ragina parengti bandomąjį projektą, kuris padėtų lengviau įgyvendinti besivystančių šalių jaunųjų ūkininkų ir ES jaunųjų ūkininkų mainų programą, kad šie ūkininkai iš pirmųjų šaltinių gautų žinių apie tai, kaip veikia jų šalių rinkos, kaip jų šalyse taikomos technologijos ir prisitaikymo prie vyraujančių klimato sąlygų metodai; |
| --- | --- |

64.

ragina parengti bandomąjį projektą, kuris padėtų lengviau įgyvendinti besivystančių šalių jaunųjų ūkininkų ir ES jaunųjų ūkininkų mainų programą, kad šie ūkininkai iš pirmųjų šaltinių gautų žinių apie tai, kaip veikia jų šalių rinkos, kaip jų šalyse taikomos technologijos ir prisitaikymo prie vyraujančių klimato sąlygų metodai;

| 65. | mano, kad ES būtina išsaugoti, tobulinti ir skatinti specifinėse geografinėse vietovėse ir pagal įvairių kultūrų tradicijas taikomus ūkininkavimo metodus; |
| --- | --- |

65.

mano, kad ES būtina išsaugoti, tobulinti ir skatinti specifinėse geografinėse vietovėse ir pagal įvairių kultūrų tradicijas taikomus ūkininkavimo metodus;

| 66. | mano, kad žemės nuosavybės išsaugojimo klausimas glaudžiai susijęs su jaunųjų ūkininkų steigimosi procedūromis ir kad būtina tokia politika, kurią vykdant būtų užtikrinta, kad skirstant žemę pirmenybė būtų teikiama besisteigiantiems jauniesiems ūkininkams; ragina Komisiją parengti pranešimą žemės ūkio nuosavybės problemų, kurių kyla jauniems žmonėms perimant ūkius, tema; |
| --- | --- |

66.

mano, kad žemės nuosavybės išsaugojimo klausimas glaudžiai susijęs su jaunųjų ūkininkų steigimosi procedūromis ir kad būtina tokia politika, kurią vykdant būtų užtikrinta, kad skirstant žemę pirmenybė būtų teikiama besisteigiantiems jauniesiems ūkininkams; ragina Komisiją parengti pranešimą žemės ūkio nuosavybės problemų, kurių kyla jauniems žmonėms perimant ūkius, tema;

| 67. | laikosi nuomonės, kad būtina veiksmingiau remti steigiamas įmones ir numatyti specialias, su šio pobūdžio steigimosi procedūromis susijusias priemones, kurias taikant būtų ne tik mažinamos susijusių jaunų žmonių steigimosi išlaidos, bet, siekiant skatinti ūkių perspektyvumą, dar ir teikiama darbo organizavimo pagalba; |
| --- | --- |

67.

laikosi nuomonės, kad būtina veiksmingiau remti steigiamas įmones ir numatyti specialias, su šio pobūdžio steigimosi procedūromis susijusias priemones, kurias taikant būtų ne tik mažinamos susijusių jaunų žmonių steigimosi išlaidos, bet, siekiant skatinti ūkių perspektyvumą, dar ir teikiama darbo organizavimo pagalba;

| 68. | rekomenduoja lanksčiau taikyti ūkio steigimo ir perdavimo procedūras, t. y. numatyti galimybę laipsniškai steigti ūkį, atsižvelgti į ankstesnę asmens, pageidaujančio steigti ūkį, bet neįgijusio reikalingos kvalifikacijos, profesinę patirtį ir ją pripažinti, taip pat išimtiniais atvejais neatsižvelgti į amžiaus ribą, jeigu pareiškėjas pateikia perspektyvų ūkio steigimo, ypač ne tokioje patrauklioje žemės ūkio vietovėje, projektą ir t. t.; |
| --- | --- |

68.

rekomenduoja lanksčiau taikyti ūkio steigimo ir perdavimo procedūras, t. y. numatyti galimybę laipsniškai steigti ūkį, atsižvelgti į ankstesnę asmens, pageidaujančio steigti ūkį, bet neįgijusio reikalingos kvalifikacijos, profesinę patirtį ir ją pripažinti, taip pat išimtiniais atvejais neatsižvelgti į amžiaus ribą, jeigu pareiškėjas pateikia perspektyvų ūkio steigimo, ypač ne tokioje patrauklioje žemės ūkio vietovėje, projektą ir t. t.;

| 69. | mano, kad būtina nustatyti priemones jauniesiems ūkininkams remti, jiems padėti ir juos konsultuoti pagal pradinę įsisteigimo programą, siekiant užtikrinti kuo didesnę jų sėkmę ir kartu mažinti atvejų, kai ūkininkai atsisako savo veiklos ar net bankrutuoja, skaičių arba siekti užkirsti kelią šiems atvejams; |
| --- | --- |

69.

mano, kad būtina nustatyti priemones jauniesiems ūkininkams remti, jiems padėti ir juos konsultuoti pagal pradinę įsisteigimo programą, siekiant užtikrinti kuo didesnę jų sėkmę ir kartu mažinti atvejų, kai ūkininkai atsisako savo veiklos ar net bankrutuoja, skaičių arba siekti užkirsti kelią šiems atvejams;

| 70. | siūlo paskelbti Europos miesto ir kaimo dialogo metus; |
| --- | --- |

70.

siūlo paskelbti Europos miesto ir kaimo dialogo metus;

| 71. | ragina Komisiją vykdant patikimą politiką, taikant tikrovę atitinkančias administracines procedūras ir didinant valdymo paramą teikti visapusišką paramą norintiems pradėti ūkininkauti jauniems žmonėms; |
| --- | --- |

71.

ragina Komisiją vykdant patikimą politiką, taikant tikrovę atitinkančias administracines procedūras ir didinant valdymo paramą teikti visapusišką paramą norintiems pradėti ūkininkauti jauniems žmonėms;

| 72. | ragina Komisiją tinkamu metu pateikti tarpinį pranešimą apie jaunųjų ūkininkų padėtį ir konsultuoti susijusias jaunųjų ūkininkų organizacijas; |
| --- | --- |

72.

ragina Komisiją tinkamu metu pateikti tarpinį pranešimą apie jaunųjų ūkininkų padėtį ir konsultuoti susijusias jaunųjų ūkininkų organizacijas;

| 73. | pabrėžia, kad jaunieji ūkininkai turėtų būti remiami visą laiką nuo pat jų įsisteigimo ir kad turėtų būti įsteigtas specialus rezervinis fondas, kad įsisteigimo metu jie galėtų susidoroti su nenumatytomis aplinkybėmis, pvz., tuo atveju, jeigu derlių nuniokotų gamtos stichijos ar labai išaugtų sąnaudos; |
| --- | --- |

73.

pabrėžia, kad jaunieji ūkininkai turėtų būti remiami visą laiką nuo pat jų įsisteigimo ir kad turėtų būti įsteigtas specialus rezervinis fondas, kad įsisteigimo metu jie galėtų susidoroti su nenumatytomis aplinkybėmis, pvz., tuo atveju, jeigu derlių nuniokotų gamtos stichijos ar labai išaugtų sąnaudos;

| 74. | ragina Komisiją svarstyti ES jaunųjų ūkininkų keitimosi pažangiausia naujoviškų ūkininkavimo technologijų ir ūkių valdymo patirtimi būdus; |
| --- | --- |

74.

ragina Komisiją svarstyti ES jaunųjų ūkininkų keitimosi pažangiausia naujoviškų ūkininkavimo technologijų ir ūkių valdymo patirtimi būdus;

| 75. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

75.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 262, 2001 9 18, p. 153.

(2)  OL L 277, 2005 10 21, p. 1.

(3)  OL L 270, 2003 10 21, p. 1.

---

| 26.11.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 285/51 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 285/51

---

2008 m. birželio 5 d., ketvirtadienisAKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos darbas 2007 m.

P6_TA(2008)0259

2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos darbo 2007 m. (2007/2180(INI))

2009/C 285 E/08

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Afrikos, Karibų jūros baseino ir Ramiojo vandenyno (AKR) valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą, pasirašytą 2000 m. birželio 23 d. Kotonu (Kotonu susitarimas) (1),

atsižvelgdamas į AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos (JPA) darbo tvarkos taisykles, priimtas 2003 m. balandžio 3 d. (2), paskutinį kartą keistas Vysbadene (Vokietija) 2007 m. birželio 28 d. (3),

atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos 2006 m. gruodžio 18 d. reglamentą Nr. 1905/2006/EB, nustatantį vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (4),

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 22 d. Kigalyje priimtą Jungtinės parlamentinės asamblėjos deklaraciją siekiant vystymuisi palankių ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) (5) (Kigali deklaracija),

atsižvelgdamas į 2007 m. Jungtinės parlamentinės asamblėjos priimtas rezoliucijas:

| — | dėl tinkamo valdymo, skaidrumo ir atsakomybės eksploatuojant gamtos išteklius AKR šalyse (6), |
| --- | --- |

—

dėl tinkamo valdymo, skaidrumo ir atsakomybės eksploatuojant gamtos išteklius AKR šalyse (6),

| — | dėl mažų ūkių skurdo mažinimo AKR šalyse, ypač vaisių, daržovių ir gėlių sektoriuose (7), |
| --- | --- |

—

dėl mažų ūkių skurdo mažinimo AKR šalyse, ypač vaisių, daržovių ir gėlių sektoriuose (7),

| — | dėl kvalifikuotų darbuotojų migracijos ir jos pasekmių nacionaliniam vystymuisi (8), |
| --- | --- |

—

dėl kvalifikuotų darbuotojų migracijos ir jos pasekmių nacionaliniam vystymuisi (8),

| — | dėl padėties Darfūre (9), |
| --- | --- |

—

dėl padėties Darfūre (9),

| — | dėl rinkimų ir rinkimų procesų AKR ir ES šalyse (10), |
| --- | --- |

—

dėl rinkimų ir rinkimų procesų AKR ir ES šalyse (10),

| — | dėl tiesioginių užsienio investicijų (TUI) poveikio Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybėms (11), |
| --- | --- |

—

dėl tiesioginių užsienio investicijų (TUI) poveikio Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybėms (11),

| — | dėl galimybės gauti sveikatos priežiūros paslaugas ir vaistus, ypatingą dėmesį skiriant negydomoms ligoms (12), |
| --- | --- |

—

dėl galimybės gauti sveikatos priežiūros paslaugas ir vaistus, ypatingą dėmesį skiriant negydomoms ligoms (12),

| — | dėl stichinių nelaimių AKR valstybėse: pasirengimui (EPF lėšos) ir padarinių šalinimui (ECHO lėšos) skirto ES finansavimo (13), |
| --- | --- |

—

dėl stichinių nelaimių AKR valstybėse: pasirengimui (EPF lėšos) ir padarinių šalinimui (ECHO lėšos) skirto ES finansavimo (13),

| — | dėl padėties Kongo Demokratinėje Respublikoje (KDR), ypač šalies rytuose, ir jos poveikio regionui (14), |
| --- | --- |

—

dėl padėties Kongo Demokratinėje Respublikoje (KDR), ypač šalies rytuose, ir jos poveikio regionui (14),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą (A6-0175/2008),

| A. | kadangi 2007 m. birželio mėn. Vysbadene ir 2007 m. lapkričio mėn. Kigalyje vyko diskusijos dėl ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) ir buvo priimta minėtoji Kigali deklaracija dėl ekonominės partnerystės susitarimų, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2007 m. birželio mėn. Vysbadene ir 2007 m. lapkričio mėn. Kigalyje vyko diskusijos dėl ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) ir buvo priimta minėtoji Kigali deklaracija dėl ekonominės partnerystės susitarimų,

| B. | kadangi Parlamentas ir Taryba priėmė pirmiau minėtą reglamentą (EB) Nr. 1905/2006, kuriame numatomos teminės programos, taikytinos ir AKR šalims, bei pagalbos priemonių programa šalims, kurios yra AKR Cukraus protokolo dalyvės, |
| --- | --- |

B.

kadangi Parlamentas ir Taryba priėmė pirmiau minėtą reglamentą (EB) Nr. 1905/2006, kuriame numatomos teminės programos, taikytinos ir AKR šalims, bei pagalbos priemonių programa šalims, kurios yra AKR Cukraus protokolo dalyvės,

| C. | kadangi už vystymąsi ir humanitarinę pagalbą atsakingas Komisijos narys JPA Vysbadeno sesijoje įsipareigojo pateikti AKR šalių nacionalinius bei regioninius strategijų dokumentus (susijusius su 2008–2013 m. laikotarpiu) parlamentams demokratiniam patikrinimui ir džiugu konstatuoti, kad šis įsipareigojimas pradedamas vykdyti, |
| --- | --- |

C.

kadangi už vystymąsi ir humanitarinę pagalbą atsakingas Komisijos narys JPA Vysbadeno sesijoje įsipareigojo pateikti AKR šalių nacionalinius bei regioninius strategijų dokumentus (susijusius su 2008–2013 m. laikotarpiu) parlamentams demokratiniam patikrinimui ir džiugu konstatuoti, kad šis įsipareigojimas pradedamas vykdyti,

| D. | kadangi peržiūrėtas Kotonu susitarimas tapo intensyvesnio ir veiksmingesnio Europos Sąjungos ir AKR šalių bendradarbiavimo pagrindu, tačiau šio susitarimo ratifikavimo procedūra dar nebaigta, |
| --- | --- |

D.

kadangi peržiūrėtas Kotonu susitarimas tapo intensyvesnio ir veiksmingesnio Europos Sąjungos ir AKR šalių bendradarbiavimo pagrindu, tačiau šio susitarimo ratifikavimo procedūra dar nebaigta,

| E. | kadangi JPA vis dažniau tenka spręsti visuotinės svarbos klausimus, susijusius su žmogaus teisėmis, demokratija, pažeidžiamumu, politine sanglauda ir pagalbos veiksmingumu, |
| --- | --- |

E.

kadangi JPA vis dažniau tenka spręsti visuotinės svarbos klausimus, susijusius su žmogaus teisėmis, demokratija, pažeidžiamumu, politine sanglauda ir pagalbos veiksmingumu,

| F. | kadangi padėtis Zimbabvėje per 2007 m. dar pablogėjo, ir tenka apgailestauti, kad pirmiau minėtos JPA Vysbadeno sesijos metu po labai konstruktyvių diskusijų nepavyko priimti rezoliucijos šiuo klausimu; kadangi tenka labai apgailestauti dėl Zimbabvės delegacijos nedalyvavimo šioje sesijoje, |
| --- | --- |

F.

kadangi padėtis Zimbabvėje per 2007 m. dar pablogėjo, ir tenka apgailestauti, kad pirmiau minėtos JPA Vysbadeno sesijos metu po labai konstruktyvių diskusijų nepavyko priimti rezoliucijos šiuo klausimu; kadangi tenka labai apgailestauti dėl Zimbabvės delegacijos nedalyvavimo šioje sesijoje,

| G. | kadangi vis dar vyksta konfliktas Darfūre (Sudanas), ten nuolat šiurkščiai pažeidžiamos žmogaus teisės, ypač moterys ir mergaitės nuolat susiduria su seksualinio smurto ir prievartavimų pavojumi, ir būtina veiksminga humanitarinė pagalba bei pagalba seksualinės prievartos aukoms, |
| --- | --- |

G.

kadangi vis dar vyksta konfliktas Darfūre (Sudanas), ten nuolat šiurkščiai pažeidžiamos žmogaus teisės, ypač moterys ir mergaitės nuolat susiduria su seksualinio smurto ir prievartavimų pavojumi, ir būtina veiksminga humanitarinė pagalba bei pagalba seksualinės prievartos aukoms,

| H. | kadangi veikia Panafrikos Parlamentas (PAP) ir formalizuoti Europos Parlamento ir Panafrikos Parlamento santykiai; kadangi prieš ES ir Afrikos šalių aukščiausio lygio susitarimą Lisabonoje 2007 m. gruodžio mėn. PAP ir EP priėmė bendrą deklaraciją, |
| --- | --- |

H.

kadangi veikia Panafrikos Parlamentas (PAP) ir formalizuoti Europos Parlamento ir Panafrikos Parlamento santykiai; kadangi prieš ES ir Afrikos šalių aukščiausio lygio susitarimą Lisabonoje 2007 m. gruodžio mėn. PAP ir EP priėmė bendrą deklaraciją,

| I. | kadangi JPA sesijose dalyvauja vis daugiau neetatinių dalyvių ir norinčių susitikimuose dalyvauti AKR šalių pilietinė visuomenė susiduria su finansiniais sunkumais, |
| --- | --- |

I.

kadangi JPA sesijose dalyvauja vis daugiau neetatinių dalyvių ir norinčių susitikimuose dalyvauti AKR šalių pilietinė visuomenė susiduria su finansiniais sunkumais,

| J. | kadangi ES pirmininkavusi Vokietija ir Ruandos vyriausybė labai prisidėjo prie pirmiau minėtų JPA Vysbadeno ir Kigalio sesijų darbo, |
| --- | --- |

J.

kadangi ES pirmininkavusi Vokietija ir Ruandos vyriausybė labai prisidėjo prie pirmiau minėtų JPA Vysbadeno ir Kigalio sesijų darbo,

| K. | kadangi 2007 m. JPA biuras atliko šias informacijos ir tyrimų misijas:






  — | Senegale, Dramblio Kaulo Krante ir Ganoje, |
| --- | --- | --- |

K.

kadangi 2007 m. JPA biuras atliko šias informacijos ir tyrimų misijas:

—

Senegale, Dramblio Kaulo Krante ir Ganoje,

| — | Madagaskare, |
| --- | --- |

—

Madagaskare,

| 1. | džiaugiasi, kad JPA 2007 m. suteikė atviro, demokratinio ir nuodugnesnio derybų dialogo dėl ES ir AKR šalių ekonominio bendradarbiavimo susitarimų galimybę: tai rodo minėtoji Kigalyje priimta deklaracija; |
| --- | --- |

1.

džiaugiasi, kad JPA 2007 m. suteikė atviro, demokratinio ir nuodugnesnio derybų dialogo dėl ES ir AKR šalių ekonominio bendradarbiavimo susitarimų galimybę: tai rodo minėtoji Kigalyje priimta deklaracija;

| 2. | pabrėžia, kad JPA išreiškė susirūpinimą dėl daugelio derybų punktų – tiek formalių, tiek esminių; primena, kad patvirtinus EPS su Karibų jūros baseino šalimis ir laikinuosius susitarimus su tam tikromis šalimis ar regionais diskusijos tęsėsi; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad JPA išreiškė susirūpinimą dėl daugelio derybų punktų – tiek formalių, tiek esminių; primena, kad patvirtinus EPS su Karibų jūros baseino šalimis ir laikinuosius susitarimus su tam tikromis šalimis ar regionais diskusijos tęsėsi;

| 3. | nuogąstauja dėl naujo organo, t. y. parlamentinio komiteto EPS klausimais, steigimo, kol nenustatytas šio organo ir JPA ryšys; prašo, kad šioje srityje būtų išvengta bet kokių konfliktų dėl kompetencijos ir nereikalingos trinties; taip pat džiaugiasi dėl šio parlamentinio EPS aspekto ir yra tvirtai įsitikinęs, jog JPA pradės nedelsiant įgyvendinti šį dialogą parlamentiniu lygmeniu rengdama regioninius susitikimus; |
| --- | --- |

3.

nuogąstauja dėl naujo organo, t. y. parlamentinio komiteto EPS klausimais, steigimo, kol nenustatytas šio organo ir JPA ryšys; prašo, kad šioje srityje būtų išvengta bet kokių konfliktų dėl kompetencijos ir nereikalingos trinties; taip pat džiaugiasi dėl šio parlamentinio EPS aspekto ir yra tvirtai įsitikinęs, jog JPA pradės nedelsiant įgyvendinti šį dialogą parlamentiniu lygmeniu rengdama regioninius susitikimus;

| 4. | su pasitenkinimu priima už vystymąsi ir humanitarinę pagalbą atsakingo Komisijos nario įsipareigojimą JPA Kigalio sesijoje pateikti AKR šalių nacionalinius bei regioninius strategijų dokumentus (susijusius su 2008–2013 m. laikotarpiu) parlamentams demokratiniam patikrinimui ir džiaugiasi kai kurių AKR šalių parlamentų atliktu darbu nagrinėjant šiuos dokumentus; |
| --- | --- |

4.

su pasitenkinimu priima už vystymąsi ir humanitarinę pagalbą atsakingo Komisijos nario įsipareigojimą JPA Kigalio sesijoje pateikti AKR šalių nacionalinius bei regioninius strategijų dokumentus (susijusius su 2008–2013 m. laikotarpiu) parlamentams demokratiniam patikrinimui ir džiaugiasi kai kurių AKR šalių parlamentų atliktu darbu nagrinėjant šiuos dokumentus;

| 5. | naudodamasis proga primena, kad būtina glaudžiai įtraukti parlamentus į demokratijos procesą ir nacionalines vystymo strategijas; pabrėžia, kad jie atlieka pagrindinį vaidmenį įgyvendinant, stebint ir kontroliuojant vystymosi politiką; |
| --- | --- |

5.

naudodamasis proga primena, kad būtina glaudžiai įtraukti parlamentus į demokratijos procesą ir nacionalines vystymo strategijas; pabrėžia, kad jie atlieka pagrindinį vaidmenį įgyvendinant, stebint ir kontroliuojant vystymosi politiką;

| 6. | ragina AKR šalių parlamentus reikalauti iš savo vyriausybių bei Komisijos, kad su jais būtų konsultuojamasi dėl nacionalinių strategijos dokumentų (susijusių su 2008–2013 m. laikotarpiu), kurie yra susiję su ES ir jų valstybių bendradarbiavimu, rengimo ir įgyvendinimo; |
| --- | --- |

6.

ragina AKR šalių parlamentus reikalauti iš savo vyriausybių bei Komisijos, kad su jais būtų konsultuojamasi dėl nacionalinių strategijos dokumentų (susijusių su 2008–2013 m. laikotarpiu), kurie yra susiję su ES ir jų valstybių bendradarbiavimu, rengimo ir įgyvendinimo;

| 7. | ragina Komisiją suteikti AKR šalių parlamentams visą turimą informaciją ir pagalbą, susijusią su šiuo demokratinės kontrolės procesu, visų pirma remiant jų pajėgumus; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją suteikti AKR šalių parlamentams visą turimą informaciją ir pagalbą, susijusią su šiuo demokratinės kontrolės procesu, visų pirma remiant jų pajėgumus;

| 8. | ragina AKR šalių parlamentus vykdyti griežtą Europos vystymosi fondo (EVF) parlamentinę kontrolę; pabrėžia, kad šiose diskusijose JPA turi privilegijuotą statusą ir kviečia ją toliau primygtinai raginti parlamentus, kurie dar to nepadarė, ratifikuoti persvarstytą Kotonu susitarimą, kad jos galėtų pasinaudoti 10-ojo EVF lėšomis; |
| --- | --- |

8.

ragina AKR šalių parlamentus vykdyti griežtą Europos vystymosi fondo (EVF) parlamentinę kontrolę; pabrėžia, kad šiose diskusijose JPA turi privilegijuotą statusą ir kviečia ją toliau primygtinai raginti parlamentus, kurie dar to nepadarė, ratifikuoti persvarstytą Kotonu susitarimą, kad jos galėtų pasinaudoti 10-ojo EVF lėšomis;

| 9. | ragina Komisiją numatyti priemones, kuriomis būtų užpildyta finansavimo tuštuma tarp 9-ojo ir 10-ojo EVF laikotarpių; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją numatyti priemones, kuriomis būtų užpildyta finansavimo tuštuma tarp 9-ojo ir 10-ojo EVF laikotarpių;

| 10. | dar kartą teigia, kad JPA prašymas 2005 m. balandžio mėn. vykusioje 9-ojoje sesijoje, kad derama EPF asignavimų dalis būtų skiriama parlamentarų ir politikos, ekonomikos ir socialinės srities vadovų švietimui ir politiniam mokymui siekiant sustiprinti tvarų tinkamą valdymą, teisinę valstybę, demokratines struktūras ir vyriausybės bei opozicijos sąveiką laisvais rinkimais grindžiamos pliuralistinės demokratijos sąlygomis; |
| --- | --- |

10.

dar kartą teigia, kad JPA prašymas 2005 m. balandžio mėn. vykusioje 9-ojoje sesijoje, kad derama EPF asignavimų dalis būtų skiriama parlamentarų ir politikos, ekonomikos ir socialinės srities vadovų švietimui ir politiniam mokymui siekiant sustiprinti tvarų tinkamą valdymą, teisinę valstybę, demokratines struktūras ir vyriausybės bei opozicijos sąveiką laisvais rinkimais grindžiamos pliuralistinės demokratijos sąlygomis;

| 11. | su pasitenkinimu pažymi, kad JPA vis labiau įgauna parlamentinį, taigi ir politinį, pobūdį, kad jos narių dalyvavimas diskusijoje suintensyvėjo, jis tapo kokybiškesnis, ir tai turi lemiamą reikšmę AKR ir ES partnerystei; |
| --- | --- |

11.

su pasitenkinimu pažymi, kad JPA vis labiau įgauna parlamentinį, taigi ir politinį, pobūdį, kad jos narių dalyvavimas diskusijoje suintensyvėjo, jis tapo kokybiškesnis, ir tai turi lemiamą reikšmę AKR ir ES partnerystei;

| 12. | mano, kad pirmiau minėtos JPA rezoliucijos dėl padėties Darfūre ir dėl padėties KDR yra reikšmingi šio sustiprinto dialogo pavyzdžiai; |
| --- | --- |

12.

mano, kad pirmiau minėtos JPA rezoliucijos dėl padėties Darfūre ir dėl padėties KDR yra reikšmingi šio sustiprinto dialogo pavyzdžiai;

| 13. | mano, kad JPA, kuri yra ES ir AKR šalių parlamentų narių diskusijų vieta, atlieka teigiamą vaidmenį politiniame dialoge ir siekiant bendro visa apimančio susitarimo dėl taikos ir vystymosi Darfūro žmonėms; |
| --- | --- |

13.

mano, kad JPA, kuri yra ES ir AKR šalių parlamentų narių diskusijų vieta, atlieka teigiamą vaidmenį politiniame dialoge ir siekiant bendro visa apimančio susitarimo dėl taikos ir vystymosi Darfūro žmonėms;

| 14. | ragina JPA padėti informuoti tarptautinę bendruomenę apie konfliktus Šiaurės Kivu ir daugelyje KDR rytinių regionų, skatinti derybomis siekti krizės politinio sprendimo ir palaikyti bet kokius veiksmus, dėl kurių būtų susitarta derybų metu; |
| --- | --- |

14.

ragina JPA padėti informuoti tarptautinę bendruomenę apie konfliktus Šiaurės Kivu ir daugelyje KDR rytinių regionų, skatinti derybomis siekti krizės politinio sprendimo ir palaikyti bet kokius veiksmus, dėl kurių būtų susitarta derybų metu;

| 15. | ragina JPA tęsti ir gilinti dialogą su Visos Afrikos Parlamentu ir regioninių organizacijų parlamentais, kadangi regionų integracija labai svarbi siekiant taikos AKR šalyse ir jų vystymosi; |
| --- | --- |

15.

ragina JPA tęsti ir gilinti dialogą su Visos Afrikos Parlamentu ir regioninių organizacijų parlamentais, kadangi regionų integracija labai svarbi siekiant taikos AKR šalyse ir jų vystymosi;

| 16. | pritaria pirmiau minėtos JPA sesijos Kigalyje metu vykusioms diskusijoms dėl padėties Somalyje, kai paaiškėjo, kad JPA gali būti tokių sudėtingų klausimų sprendimo forumas; tačiau apgailestauja, kad padėtis Somalyje nepagerėjo ir toliau išlieka vadinamoji „užmiršta“ krizė; |
| --- | --- |

16.

pritaria pirmiau minėtos JPA sesijos Kigalyje metu vykusioms diskusijoms dėl padėties Somalyje, kai paaiškėjo, kad JPA gali būti tokių sudėtingų klausimų sprendimo forumas; tačiau apgailestauja, kad padėtis Somalyje nepagerėjo ir toliau išlieka vadinamoji „užmiršta“ krizė;

| 17. | apgailestauja, kad su JPA buvo nepakankamai konsultuojamasi rengiant bendrą ES ir Afrikos strategiją, ir tikisi, jog JPA bus aktyviai įtraukta į strategijos įgyvendinimo procesą; |
| --- | --- |

17.

apgailestauja, kad su JPA buvo nepakankamai konsultuojamasi rengiant bendrą ES ir Afrikos strategiją, ir tikisi, jog JPA bus aktyviai įtraukta į strategijos įgyvendinimo procesą;

| 18. | džiaugiasi, kad nuo 2008 m. jau gali būti rengiami regionų bei vietos lygmens posėdžiai, numatyti Kotonu susitarime ir JPA darbo tvarkos taisyklėse; tikisi, kad tokiuose posėdžiuose iš tiesų bus galima keistis nuomonėmis apie regioninius tikslus, įskaitant konfliktų prevencijos ir sprendimo, ir kad ES politika padės suintensyvinti regionų sanglaudą; pabrėžia, kad šie posėdžiai rengiami itin tinkamu metu atsižvelgiant į derybas dėl ekonominio bendradarbiavimo susitarimų, jų sudarymą ir įgyvendinimą ir kad tam turėtų būti skiriamas pagrindinis dėmesys; sveikina pirmo regioninio posėdžio organizavimą 2008 m. balandžio mėn. Vindhuke (Namibija); |
| --- | --- |

18.

džiaugiasi, kad nuo 2008 m. jau gali būti rengiami regionų bei vietos lygmens posėdžiai, numatyti Kotonu susitarime ir JPA darbo tvarkos taisyklėse; tikisi, kad tokiuose posėdžiuose iš tiesų bus galima keistis nuomonėmis apie regioninius tikslus, įskaitant konfliktų prevencijos ir sprendimo, ir kad ES politika padės suintensyvinti regionų sanglaudą; pabrėžia, kad šie posėdžiai rengiami itin tinkamu metu atsižvelgiant į derybas dėl ekonominio bendradarbiavimo susitarimų, jų sudarymą ir įgyvendinimą ir kad tam turėtų būti skiriamas pagrindinis dėmesys; sveikina pirmo regioninio posėdžio organizavimą 2008 m. balandžio mėn. Vindhuke (Namibija);

| 19. | ragina JPA stiprinti savo Politinių reikalų komiteto vaidmenį siekiant jį paversti tikru konfliktų prevencijos ir sprendimo forumu AKR ir ES partnerystės sąlygomis ir pradėti plačias diskusijas dėl sudėtingos padėties konkrečiose valstybėse; džiaugiasi darbu, atliktu tinkamo valdymo srityje, bei AKR bei ES šalyse surengtais rinkimais ir rinkimų procesais; skatina glaudžiai bendradarbiauti vykdant AKR ir ES parlamento narių rinkimų stebėjimo veiklą laikantis ES rinkimų stebėjimo misijos sąlygų; |
| --- | --- |

19.

ragina JPA stiprinti savo Politinių reikalų komiteto vaidmenį siekiant jį paversti tikru konfliktų prevencijos ir sprendimo forumu AKR ir ES partnerystės sąlygomis ir pradėti plačias diskusijas dėl sudėtingos padėties konkrečiose valstybėse; džiaugiasi darbu, atliktu tinkamo valdymo srityje, bei AKR bei ES šalyse surengtais rinkimais ir rinkimų procesais; skatina glaudžiai bendradarbiauti vykdant AKR ir ES parlamento narių rinkimų stebėjimo veiklą laikantis ES rinkimų stebėjimo misijos sąlygų;

| 20. | su pasitenkinimu priima Ekonominio vystymosi, finansų ir prekybos komiteto išreikštą norą spręsti maisto saugos klausimus, ypač tada, kai Pasaulio maisto programa skelbia pavojų dėl kainų kilimo, klimato kaitos padarinių ir pasaulio maisto atsargų mažėjimo; |
| --- | --- |

20.

su pasitenkinimu priima Ekonominio vystymosi, finansų ir prekybos komiteto išreikštą norą spręsti maisto saugos klausimus, ypač tada, kai Pasaulio maisto programa skelbia pavojų dėl kainų kilimo, klimato kaitos padarinių ir pasaulio maisto atsargų mažėjimo;

| 21. | pabrėžia pirmiau minėtoje JPA Kigalio sesijoje patvirtinto pranešimo dėl pagalbos veiksmingumo svarbą ir ragina JPA surengti išsamias diskusijas oficialios vystymosi pagalbos sąvokos, biudžeto sudarymo ir alternatyvių vystomojo bendradarbiavimo finansavimo formų klausimais; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia pirmiau minėtoje JPA Kigalio sesijoje patvirtinto pranešimo dėl pagalbos veiksmingumo svarbą ir ragina JPA surengti išsamias diskusijas oficialios vystymosi pagalbos sąvokos, biudžeto sudarymo ir alternatyvių vystomojo bendradarbiavimo finansavimo formų klausimais;

| 22. | pabrėžia Socialinių reikalų ir aplinkos komiteto vaidmenį kvalifikuotų darbuotojų migracijos ir negydomų ligų srityse ir remia jo sprendimą ištirti struktūrinio prisitaikymo programų poveikį; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia Socialinių reikalų ir aplinkos komiteto vaidmenį kvalifikuotų darbuotojų migracijos ir negydomų ligų srityse ir remia jo sprendimą ištirti struktūrinio prisitaikymo programų poveikį;

| 23. | su pasitenkinimu pažymi, kad JPA sesijose vis aktyviau dalyvauja neetatiniai veikėjai ir kad su šiomis sesijomis nesusiję įvykiai jau yra teigiamas indėlis; prašo JPA, ES ir AKR šalis finansinėmis ir techninėmis priemonėmis remti AKR šalių pilietinės visuomenės dalyvavimą šiuose darbuose; mano, kad atitinkamas prašymas ir pasiūlymai šia linkme, kurie JPA biurui bus pateikti 2008 m. rugsėjo mėn., yra konstruktyvūs žingsniai; |
| --- | --- |

23.

su pasitenkinimu pažymi, kad JPA sesijose vis aktyviau dalyvauja neetatiniai veikėjai ir kad su šiomis sesijomis nesusiję įvykiai jau yra teigiamas indėlis; prašo JPA, ES ir AKR šalis finansinėmis ir techninėmis priemonėmis remti AKR šalių pilietinės visuomenės dalyvavimą šiuose darbuose; mano, kad atitinkamas prašymas ir pasiūlymai šia linkme, kurie JPA biurui bus pateikti 2008 m. rugsėjo mėn., yra konstruktyvūs žingsniai;

| 24. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, AKR Tarybai, JPA, AKR šalių parlamentams bei Vokietijos Federacinės Respublikos ir Ruandos Respublikos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

24.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, AKR Tarybai, JPA, AKR šalių parlamentams bei Vokietijos Federacinės Respublikos ir Ruandos Respublikos vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3. Susitarimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais AKR ir EB Ministrų Tarybos sprendimu Nr. 1/2006 (OL L 247, 2006 9 9, p. 22).

(2)  OL C 231, 2003 9 26, p. 68.

(3)  OL C 254, 2007 10 26, p. 42.

(4)  OL L 378, 2006 12 27, p. 41. Klaidų ištaisymas OL L 163, 2007 6 23, p. 24.

(5)  OL C 58, 2008 3 1, p. 44.

(6)  OL C 254, 2007 10 26, p. 17.

(7)  OL C 254, 2007 10 26, p. 25.

(8)  OL C 254, 2007 10 26, p. 31.

(9)  OL C 254, 2007 10 26, p. 39.

(10)  OL C 58, 2008 3 1, p. 18.

(11)  OL C 58, 2008 3 1, p. 26.

(12)  OL C 58, 2008 3 1, p. 29.

(13)  OL C 58, 2008 3 1, p. 35.

(14)  OL C 58, 2008 3 1, p. 40.

---

| 26.11.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 285/55 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 285/55

---

2008 m. birželio 5 d., ketvirtadienisKonkurencija. Mažmeninės bankininkystės sektoriaus tyrimas

P6_TA(2008)0260

2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl konkurencijos. Mažmeninės bankininkystės sektoriaus tyrimas (2007/2201(INI))

2009/C 285 E/09

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Sektoriaus tyrimas pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 dėl mažmeninės bankininkystės 17 straipsnį (galutinė ataskaita)“ (COM(2007)0033),

atsižvelgdamas į 2006 m. balandžio 12 d. Komisijos pirmąją tarpinę ataskaitą dėl mokėjimo kortelių ir 2006 m. liepos 17 d. Komisijos antrąją tarpinę ataskaitą dėl einamųjų sąskaitų ir su tuo susijusių paslaugų,

atsižvelgdamas į Žaliąją knygą „Mažmeninės finansinės paslaugos bendrojoje rinkoje“ (COM(2007)0226),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Bendroji rinka XXI a. Europai“ (COM(2007)0724),

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 19 d. Komisijos sprendimą COMP/34 579 Europay („Eurocard — MasterCard“) dėl EEE viduje taikomų „Mastercard“ daugiašalių tarpbankinių mokesčių,

atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/48/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (nauja redakcija) (1). (Kapitalo reikalavimų direktyvą) ir 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/49/EB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo (nauja redakcija) (2) (Kapitalo pakankamumo direktyvą),

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/64/EB dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje (3). (Mokėjimo paslaugų direktyvą),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. sausio 16 d. poziciją, pateiktą antrojo svarstymo metu, dėl Tarybos bendrosios pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl vartojimo kredito sutarčių, panaikinančią Tarybos direktyvą 87/102/EEB (4) (Vartojimo kredito direktyvos projektas),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 11 d. rezoliuciją dėl finansinių paslaugų politikos (2005–2010 m.) — Baltoji knyga (5),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl tolesnio finansinių paslaugų pramonės konsolidavimo (6),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Ekonominės ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A6-0185/2008),

| A. | kadangi gerai veikianti integruota finansų rinka yra būtina sąlyga Lisabonos darbotvarkei įgyvendinti, kad žiniomis pagrįsta Europos Sąjungos ekonomika taptų konkurencingiausia ir dinamiškiausia pasaulyje, būtų užtikrintas tvarus ekonomikos augimas ir būtų sukurta daugiau ir geresnių darbo vietų, |
| --- | --- |

A.

kadangi gerai veikianti integruota finansų rinka yra būtina sąlyga Lisabonos darbotvarkei įgyvendinti, kad žiniomis pagrįsta Europos Sąjungos ekonomika taptų konkurencingiausia ir dinamiškiausia pasaulyje, būtų užtikrintas tvarus ekonomikos augimas ir būtų sukurta daugiau ir geresnių darbo vietų,

| B. | kadangi esminį vaidmenį atlieka mažmeniniai bankai diegdami, kai tikslinga, pinigų politikos sąlygas rinkoje, ypač mažosiose ir vidutinėse įmonėse (MVĮ) ir tarp vartotojų, |
| --- | --- |

B.

kadangi esminį vaidmenį atlieka mažmeniniai bankai diegdami, kai tikslinga, pinigų politikos sąlygas rinkoje, ypač mažosiose ir vidutinėse įmonėse (MVĮ) ir tarp vartotojų,

| C. | kadangi norint įgyvendinti finansinių paslaugų veiksmų planą ir užtikrinti, kad vartotojai ir mažmenininkai galėtų pasinaudoti visa jo teikiama nauda, reikia gerinti mažmenines finansines paslaugas, |
| --- | --- |

C.

kadangi norint įgyvendinti finansinių paslaugų veiksmų planą ir užtikrinti, kad vartotojai ir mažmenininkai galėtų pasinaudoti visa jo teikiama nauda, reikia gerinti mažmenines finansines paslaugas,

| D. | kadangi galimybė naudotis pagrindinėmis bankų paslaugomis, pvz., atidaryti banko sąskaitą, yra kiekvieno piliečio teisė; |
| --- | --- |

D.

kadangi galimybė naudotis pagrindinėmis bankų paslaugomis, pvz., atidaryti banko sąskaitą, yra kiekvieno piliečio teisė;

| E. | kadangi mažmeninės bankininkystės sektorius yra svarbus ES ekonomikos augimui ir užimtumui, taip pat vartotojams ir MVĮ, |
| --- | --- |

E.

kadangi mažmeninės bankininkystės sektorius yra svarbus ES ekonomikos augimui ir užimtumui, taip pat vartotojams ir MVĮ,

| F. | kadangi vartotojų politiką sudėtinga suderinti Europos Sąjungoje ir finansiniai produktai iš prigimties yra sudėtingi, |
| --- | --- |

F.

kadangi vartotojų politiką sudėtinga suderinti Europos Sąjungoje ir finansiniai produktai iš prigimties yra sudėtingi,

| G. | kadangi Bendrijos konkurencijos politika yra svarbi vidaus rinkos sukūrimui ir geram tikrai vienodų sąlygų visiems veikėjams veikimui, |
| --- | --- |

G.

kadangi Bendrijos konkurencijos politika yra svarbi vidaus rinkos sukūrimui ir geram tikrai vienodų sąlygų visiems veikėjams veikimui,

| H. | kadangi teisinių modelių įvairovė ir finansų sektoriaus komerciniai tikslai mažmeninės bankininkystės sektoriuje (bankų, taupomųjų bankų, kooperatyvinių bankų ir t. t.) daugiausia reikšmės turi ES ekonomikai, nes praturtina šį sektorių, atitinka pliuralistinę rinkos struktūrą ir skatina konkurenciją vidaus rinkoje, |
| --- | --- |

H.

kadangi teisinių modelių įvairovė ir finansų sektoriaus komerciniai tikslai mažmeninės bankininkystės sektoriuje (bankų, taupomųjų bankų, kooperatyvinių bankų ir t. t.) daugiausia reikšmės turi ES ekonomikai, nes praturtina šį sektorių, atitinka pliuralistinę rinkos struktūrą ir skatina konkurenciją vidaus rinkoje,

| I. | kadangi reikia užtikrinti aukšto lygio vartotojų apsaugos ir tinkamo vidaus rinkos veikimo pusiausvyrą, |
| --- | --- |

I.

kadangi reikia užtikrinti aukšto lygio vartotojų apsaugos ir tinkamo vidaus rinkos veikimo pusiausvyrą,

Bendrosios aplinkybės

| 1. | pritaria Komisijos siūlomam kompleksiniam metodui, pagal kurį siūloma remti vidaus rinkos politiką su tiksliai orientuotais sektorių tyrimais; tačiau apgailestauja dėl netinkamo šio sektoriaus tyrimo laiko ir dėl to, kad nebuvo atlikta tyrimų dėl pinigų politikos sąlygų taikymo mažmeninėje rinkoje; ragina Komisiją tęsti šį darbą, kai tik pradės matytis Kapitalo pakankamumo direktyvos, Bendros mokėjimo eurais erdvės (BMEE, angl. SEPA), Mokėjimo paslaugų direktyvos ir Vartojimo kreditų direktyvos poveikis; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos siūlomam kompleksiniam metodui, pagal kurį siūloma remti vidaus rinkos politiką su tiksliai orientuotais sektorių tyrimais; tačiau apgailestauja dėl netinkamo šio sektoriaus tyrimo laiko ir dėl to, kad nebuvo atlikta tyrimų dėl pinigų politikos sąlygų taikymo mažmeninėje rinkoje; ragina Komisiją tęsti šį darbą, kai tik pradės matytis Kapitalo pakankamumo direktyvos, Bendros mokėjimo eurais erdvės (BMEE, angl. SEPA), Mokėjimo paslaugų direktyvos ir Vartojimo kreditų direktyvos poveikis;

| 2. | apgailestauja, kad mažmeninės bankininkystės sektoriaus tyrime nepakankamai atsižvelgta į griežtai reguliuojamo bankininkystės sektoriaus specifiką ir į kultūros, įpročių ir kalbos svarbą vartotojams renkantis finansinius produktus, taip pat į finansinių produktų apsaugą; mano, kad vartotojų judumo trūkumas Europos Sąjungoje dažnai atsiranda dėl ilgalaikių pasitikėjimo ryšių, kurie dažnai užsimezga tarp banko ir kliento; nerimauja, kad Komisijos atliekamas rinkos integracijos vertinimas grindžiamas nedaugeliu ekonominių rodiklių, todėl gali netinkamai atspindėti to mažmeninės bankininkystės sektoriaus savybes; |
| --- | --- |

2.

apgailestauja, kad mažmeninės bankininkystės sektoriaus tyrime nepakankamai atsižvelgta į griežtai reguliuojamo bankininkystės sektoriaus specifiką ir į kultūros, įpročių ir kalbos svarbą vartotojams renkantis finansinius produktus, taip pat į finansinių produktų apsaugą; mano, kad vartotojų judumo trūkumas Europos Sąjungoje dažnai atsiranda dėl ilgalaikių pasitikėjimo ryšių, kurie dažnai užsimezga tarp banko ir kliento; nerimauja, kad Komisijos atliekamas rinkos integracijos vertinimas grindžiamas nedaugeliu ekonominių rodiklių, todėl gali netinkamai atspindėti to mažmeninės bankininkystės sektoriaus savybes;

| 3. | primena, kad konkurencijos politika yra galingas įrankis baigiant kurti vidaus rinką, tačiau reikėtų užtikrinti, kad didinant konkurenciją nesusilpnėtų rizikos valdymas bankininkystės sektoriuje ir nesumažėtų šio ypač svarbaus ir strateginio pasaulio ekonomikos sektoriaus stabilumas; pabrėžia, kad tolesniam finansinių paslaugų plėtojimui labai svarbi rinka bei vartotojų pasitikėjimas ir kad būtina skatinti vartotojų informavimą apie finansines paslaugas, stiprinant vartotojų kaip rinkos dalyvių vaidmenį; |
| --- | --- |

3.

primena, kad konkurencijos politika yra galingas įrankis baigiant kurti vidaus rinką, tačiau reikėtų užtikrinti, kad didinant konkurenciją nesusilpnėtų rizikos valdymas bankininkystės sektoriuje ir nesumažėtų šio ypač svarbaus ir strateginio pasaulio ekonomikos sektoriaus stabilumas; pabrėžia, kad tolesniam finansinių paslaugų plėtojimui labai svarbi rinka bei vartotojų pasitikėjimas ir kad būtina skatinti vartotojų informavimą apie finansines paslaugas, stiprinant vartotojų kaip rinkos dalyvių vaidmenį;

| 4. | pažymi, kad labai suskaidyta reguliavimo sistema trukdo plėtoti bankų tarpvalstybinių paslaugų teikimą; taigi pritaria Komisijos iniciatyvai atnaujinti svarstymą dėl 2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/65/EB dėl nuotolinės prekybos vartotojams skirtomis finansinėmis paslaugomis (7) ir kartu persvarstyti iš naujo direktyvas dėl elektroninės komercijos (8) ir elektroninių parašų (9), siekiant veiksmingai įgyvendinti jose skelbiamus tikslus; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad labai suskaidyta reguliavimo sistema trukdo plėtoti bankų tarpvalstybinių paslaugų teikimą; taigi pritaria Komisijos iniciatyvai atnaujinti svarstymą dėl 2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/65/EB dėl nuotolinės prekybos vartotojams skirtomis finansinėmis paslaugomis (7) ir kartu persvarstyti iš naujo direktyvas dėl elektroninės komercijos (8) ir elektroninių parašų (9), siekiant veiksmingai įgyvendinti jose skelbiamus tikslus;

| 5. | mano, kad netgi kovos su pinigų plovimu teisės aktų įgyvendinimas gali būti kliūtis vartotojų judumui, pvz., atidarant tarpvalstybines einamąsias sąskaitas, esant skirtingiems reikalavimams dėl identifikavimo ir tikrinimo, kuriuos bankai privalo taikyti; ragina Komisiją įvertinti kovos su pinigų plovimu teisės aktuose nustatytų taisyklių poveikį vartotojų judumui; |
| --- | --- |

5.

mano, kad netgi kovos su pinigų plovimu teisės aktų įgyvendinimas gali būti kliūtis vartotojų judumui, pvz., atidarant tarpvalstybines einamąsias sąskaitas, esant skirtingiems reikalavimams dėl identifikavimo ir tikrinimo, kuriuos bankai privalo taikyti; ragina Komisiją įvertinti kovos su pinigų plovimu teisės aktuose nustatytų taisyklių poveikį vartotojų judumui;

Vartotojų judumas

| 6. | prašo Komisijos sudaryti sąlygas vartotojų judumui ir stebėti valstybių narių pažangą, kad vartotojai galėtų lengviau keisti paslaugų teikėjus, nes tai sustiprintų sveiką konkurenciją tarp paslaugų teikėjų; nori, kad uždarant einamąją sąskaitą ar pakeitus paslaugų teikėją būtų kiek įmanoma labiau užtikrintas sklandus paslaugų teikimas ir kad būtų išvengta bet kokio brangaus paslaugų dubliavimosi; |
| --- | --- |

6.

prašo Komisijos sudaryti sąlygas vartotojų judumui ir stebėti valstybių narių pažangą, kad vartotojai galėtų lengviau keisti paslaugų teikėjus, nes tai sustiprintų sveiką konkurenciją tarp paslaugų teikėjų; nori, kad uždarant einamąją sąskaitą ar pakeitus paslaugų teikėją būtų kiek įmanoma labiau užtikrintas sklandus paslaugų teikimas ir kad būtų išvengta bet kokio brangaus paslaugų dubliavimosi;

| 7. | ragina, kad dėl finansinių paslaugų taisyklių supaprastinimo ir kliūčių vartotojų judumui panaikinimo nesumažėtų vartotojų apsaugos standartai valstybėse narėse; |
| --- | --- |

7.

ragina, kad dėl finansinių paslaugų taisyklių supaprastinimo ir kliūčių vartotojų judumui panaikinimo nesumažėtų vartotojų apsaugos standartai valstybėse narėse;

| 8. | rekomenduoja, kad būtų leista nustatyti tik visiškai pateisinamus sąskaitos uždarymo mokesčius, taip siekiant paskatinti judumą ir konkurenciją; ragina bankininkystės sektoriaus atstovus sukurti geriausią praktiką operatyvių ir veiksmingų paslaugos teikėjo pakeitimo procedūrų srityje, atsižvelgiant ir į procedūros trukmę, ir į su tuo susijusias išlaidas; mano, kad dėl einamosios sąskaitos teikėjo pakeitimo vartotojai neturėtų nukentėti; nepritaria jokioms nebūtinoms sutartinėms sąsajoms, trukdančioms vartotojo judumui; |
| --- | --- |

8.

rekomenduoja, kad būtų leista nustatyti tik visiškai pateisinamus sąskaitos uždarymo mokesčius, taip siekiant paskatinti judumą ir konkurenciją; ragina bankininkystės sektoriaus atstovus sukurti geriausią praktiką operatyvių ir veiksmingų paslaugos teikėjo pakeitimo procedūrų srityje, atsižvelgiant ir į procedūros trukmę, ir į su tuo susijusias išlaidas; mano, kad dėl einamosios sąskaitos teikėjo pakeitimo vartotojai neturėtų nukentėti; nepritaria jokioms nebūtinoms sutartinėms sąsajoms, trukdančioms vartotojo judumui;

| 9. | pabrėžia, kad dėl produktų siejimo būtina aiškiai atskirti produktų derinį, tinkamą, viena vertus, vartotojui ir bankui ir bendrą visoms ekonomikos šakoms, ir, kita vertus, praktiką, nulemtą nesąžiningos konkurencijos; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad dėl produktų siejimo būtina aiškiai atskirti produktų derinį, tinkamą, viena vertus, vartotojui ir bankui ir bendrą visoms ekonomikos šakoms, ir, kita vertus, praktiką, nulemtą nesąžiningos konkurencijos;

| 10. | mano, kad galimybė naudotis pagrindinėmis finansinėmis paslaugomis, pvz., atsidaryti banko sąskaitą, yra teisė ir ragina Komisiją nustatyti, kokios kliūtys iškyla naudojantis šia teise, bei nustatyti geriausią operatorių praktiką šioje srityje mažmeninės bankininkystės sektoriuje; |
| --- | --- |

10.

mano, kad galimybė naudotis pagrindinėmis finansinėmis paslaugomis, pvz., atsidaryti banko sąskaitą, yra teisė ir ragina Komisiją nustatyti, kokios kliūtys iškyla naudojantis šia teise, bei nustatyti geriausią operatorių praktiką šioje srityje mažmeninės bankininkystės sektoriuje;

Informavimas ir skaidrumas

| 11. | mano, kad vartotojų informavimas yra esminis bankų konkurencijai užtikrinti; prašo užtikrinti kokybiškesnės, suprantamesnės ir todėl tikrai prieinamos vartotojams informacijos teikimą; mano, kad kol kas vartotojams gauti tokią informaciją užtrunka pernelyg daug laiko ir yra pernelyg sudėtinga; |
| --- | --- |

11.

mano, kad vartotojų informavimas yra esminis bankų konkurencijai užtikrinti; prašo užtikrinti kokybiškesnės, suprantamesnės ir todėl tikrai prieinamos vartotojams informacijos teikimą; mano, kad kol kas vartotojams gauti tokią informaciją užtrunka pernelyg daug laiko ir yra pernelyg sudėtinga;

| 12. | pripažįsta, kad nėra pusiausvyros tarp pastangų sustabdyti informacijos perteklių ir pateikti pakankamą informacijos kiekį vartotojams; pritaria informacijos kokybei, o ne kiekybei; todėl ragina Komisiją kviesti vartotojų organizacijas pateikti informaciją, kuri, jų nuomone, yra esminė vartotojams, kad šie galėtų priimti teisingą sprendimą; |
| --- | --- |

12.

pripažįsta, kad nėra pusiausvyros tarp pastangų sustabdyti informacijos perteklių ir pateikti pakankamą informacijos kiekį vartotojams; pritaria informacijos kokybei, o ne kiekybei; todėl ragina Komisiją kviesti vartotojų organizacijas pateikti informaciją, kuri, jų nuomone, yra esminė vartotojams, kad šie galėtų priimti teisingą sprendimą;

| 13. | prašo Komisijos užtikrinti, kad pramonės atstovai (kaip esamų nacionalinių nuostatų papildymą) sąskaitą atidarantiems vartotojams pateiktų dokumentą su visų sąnaudų, įskaitant sąskaitos uždarymo mokestį (jei jis yra), suvestine visoje Europos Sąjungoje palyginamu būdu; ragina Komisiją pateikti pasiūlymus dėl tam tikrų teisės aktų dėl atvejų, kai pramonė nesilaiko šio įsipareigojimo; |
| --- | --- |

13.

prašo Komisijos užtikrinti, kad pramonės atstovai (kaip esamų nacionalinių nuostatų papildymą) sąskaitą atidarantiems vartotojams pateiktų dokumentą su visų sąnaudų, įskaitant sąskaitos uždarymo mokestį (jei jis yra), suvestine visoje Europos Sąjungoje palyginamu būdu; ragina Komisiją pateikti pasiūlymus dėl tam tikrų teisės aktų dėl atvejų, kai pramonė nesilaiko šio įsipareigojimo;

| 14. | pritaria Komisijos tyrimui dėl mažmeninių investicinių produktų reguliavimo sistemos ir tiki, kad tai leis geriau atskleisti sąnaudas, riziką ir sąlygas, kad būtų galima naudingai palyginti skirtingų valstybių paslaugų teikėjus; |
| --- | --- |

14.

pritaria Komisijos tyrimui dėl mažmeninių investicinių produktų reguliavimo sistemos ir tiki, kad tai leis geriau atskleisti sąnaudas, riziką ir sąlygas, kad būtų galima naudingai palyginti skirtingų valstybių paslaugų teikėjus;

| 15. | rekomenduoja parengti bendrus ES standartus, kaip paslaugų teikėjai vartotojui turėtų teikti informaciją apie savo pagrindinius produktus, jų kainas ir sąlygas, kad būtų galima lengvai ir skaidriai juos palyginti, nes dabar, kai produktai susieti, to padaryti neįmanoma; ragina paprašius atskleisti mažmeninių finansinių produktų vertės grandinės sąnaudas, siekiant užtikrinti vienodas sąlygas konkurencijai; siūlo pramonei stengtis sukurti visą ES apimančią internetinę paieškos sistemą, kad būtų galima lengvai ir laisvai palyginti skirtingų valstybių paslaugų teikėjus; |
| --- | --- |

15.

rekomenduoja parengti bendrus ES standartus, kaip paslaugų teikėjai vartotojui turėtų teikti informaciją apie savo pagrindinius produktus, jų kainas ir sąlygas, kad būtų galima lengvai ir skaidriai juos palyginti, nes dabar, kai produktai susieti, to padaryti neįmanoma; ragina paprašius atskleisti mažmeninių finansinių produktų vertės grandinės sąnaudas, siekiant užtikrinti vienodas sąlygas konkurencijai; siūlo pramonei stengtis sukurti visą ES apimančią internetinę paieškos sistemą, kad būtų galima lengvai ir laisvai palyginti skirtingų valstybių paslaugų teikėjus;

Su mažmenine bankininkyste susijęs vartotojų švietimas

| 16. | ragina vystyti finansų švietimo programas siekiant kelti vartotojų suvokimą apie pinigų valdymo būdus; |
| --- | --- |

16.

ragina vystyti finansų švietimo programas siekiant kelti vartotojų suvokimą apie pinigų valdymo būdus;

| 17. | remia Komisijos ir finansinių paslaugų sektoriaus pastangas kelti vartotojų suvokimo lygį apie finansinių paslaugų produktus ir vykdyti šviečiamąsias programas šioje srityje, kadangi vartotojai taip pat turi suprasti ir naudoti informaciją, teikiamą finansinių paslaugų produktų teikėjų; |
| --- | --- |

17.

remia Komisijos ir finansinių paslaugų sektoriaus pastangas kelti vartotojų suvokimo lygį apie finansinių paslaugų produktus ir vykdyti šviečiamąsias programas šioje srityje, kadangi vartotojai taip pat turi suprasti ir naudoti informaciją, teikiamą finansinių paslaugų produktų teikėjų;

| 18. | primena apie besivystančio finansinio švietimo, kaip tinkamos vartotojų apsaugos papildo, ypač mažmeninės bankininkystės srityje (pvz., paskolos, nekilnojamojo turto įkeitimas, įvairūs saugūs taupymo būdai, investicijos), svarbą; ragina valstybes nares ir bankininkystės sektorių imtis priemonių ir jas koordinuoti keliant finansinį piliečių (įskaitant vaikus, jaunimą, darbuotojus ir pensininkus) raštingumą, siekiant ugdyti vartotojus ir stiprinti jų teises, leidžiančias jiems siekti geresnių, pigesnių ir tinkamesnių produktų bei paslaugų ir skatinti konkurenciją, kokybę ir naujoves bankininkystės sektoriuje; primena, kad pasitikintys investuotojai gali suteikti papildomo likvidumo kapitalo rinkoms; |
| --- | --- |

18.

primena apie besivystančio finansinio švietimo, kaip tinkamos vartotojų apsaugos papildo, ypač mažmeninės bankininkystės srityje (pvz., paskolos, nekilnojamojo turto įkeitimas, įvairūs saugūs taupymo būdai, investicijos), svarbą; ragina valstybes nares ir bankininkystės sektorių imtis priemonių ir jas koordinuoti keliant finansinį piliečių (įskaitant vaikus, jaunimą, darbuotojus ir pensininkus) raštingumą, siekiant ugdyti vartotojus ir stiprinti jų teises, leidžiančias jiems siekti geresnių, pigesnių ir tinkamesnių produktų bei paslaugų ir skatinti konkurenciją, kokybę ir naujoves bankininkystės sektoriuje; primena, kad pasitikintys investuotojai gali suteikti papildomo likvidumo kapitalo rinkoms;

| 19. | prašo valstybių narių apsvarstyti galimybę įsteigti nepriklausomo nacionalinio ombudsmeno, atsakingo už finansines paslaugas, instituciją; |
| --- | --- |

19.

prašo valstybių narių apsvarstyti galimybę įsteigti nepriklausomo nacionalinio ombudsmeno, atsakingo už finansines paslaugas, instituciją;

Kredito registrai ir tarpininkai

| 20. | pabrėžia patikimų duomenų apie kreditus ir sukčiavimą svarbą bankams ir kitiems kreditų teikėjams ir mano, kad šie duomenys turėtų būti gaunami sąžiningai ir skaidriai; nepaisant to, primygtinai reikalauja užtikrinti vartotojų asmens duomenų apsaugą; prašo Komisijos nustatyti kliūtis dalinantis duomenimis ir pateikti pasiūlymų dėl duomenų registrų tarpusavio suderinamumo, kartu užtikrinant pagarbą vartotojų privatumui ir jų prieigos teisei bei teisei į atitaisymą; mano, kad vartotojai turėtų būti informuoti apie tarptautinius, su jais susijusius kreditų duomenų tyrimus; pritaria Komisijos ketinimui įsteigti Informacijos apie kreditus ekspertų grupę, kuri padėtų Komisijai rengti priemones šiuo klausimu; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia patikimų duomenų apie kreditus ir sukčiavimą svarbą bankams ir kitiems kreditų teikėjams ir mano, kad šie duomenys turėtų būti gaunami sąžiningai ir skaidriai; nepaisant to, primygtinai reikalauja užtikrinti vartotojų asmens duomenų apsaugą; prašo Komisijos nustatyti kliūtis dalinantis duomenimis ir pateikti pasiūlymų dėl duomenų registrų tarpusavio suderinamumo, kartu užtikrinant pagarbą vartotojų privatumui ir jų prieigos teisei bei teisei į atitaisymą; mano, kad vartotojai turėtų būti informuoti apie tarptautinius, su jais susijusius kreditų duomenų tyrimus; pritaria Komisijos ketinimui įsteigti Informacijos apie kreditus ekspertų grupę, kuri padėtų Komisijai rengti priemones šiuo klausimu;

| 21. | ragina Komisiją intensyviau spręsti kredito tarpininkų (agentų ar brokerių) klausimą siekiant užtikrinti vartotojų apsaugą ir užkirsti kelią nesąžiningai pardavimo praktikai, dėl kurios daugiausia nukenčia labiausiai pažeidžiami vartotojai; pritaria Komisijos įsipareigojimui paskelbti tyrimą, siekiant išanalizuoti ES kredito tarpininkų rinką, persvarstyti jos teisinį pagrindą ir išanalizuoti, ar yra vartotojams nenaudingų nuostatų; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją intensyviau spręsti kredito tarpininkų (agentų ar brokerių) klausimą siekiant užtikrinti vartotojų apsaugą ir užkirsti kelią nesąžiningai pardavimo praktikai, dėl kurios daugiausia nukenčia labiausiai pažeidžiami vartotojai; pritaria Komisijos įsipareigojimui paskelbti tyrimą, siekiant išanalizuoti ES kredito tarpininkų rinką, persvarstyti jos teisinį pagrindą ir išanalizuoti, ar yra vartotojams nenaudingų nuostatų;

| 22. | prašo Komisijos išaiškinti ir suderinti kredito tarpininkų teises ir pareigas remiantis principu „tas pats verslas, ta pati rizika, tos pačios taisyklės“, nes dažnai kyla problemų sudarant, tvarkant ir įgyvendinant susitarimus dėl finansinių paslaugų; nurodo, kad vieno sprendimo taikymas visiems turėtų neigiamos įtakos produktų įvairovei; atkreipia Komisijos dėmesį į skirtumą tarp informacijos, kuri turi būti, viena vertus, aiški, lakoniška, suprantama ir nemokama, ir, kita vertus, specialiai pritaikyta konsultacinių paslaugų gavėjams; |
| --- | --- |

22.

prašo Komisijos išaiškinti ir suderinti kredito tarpininkų teises ir pareigas remiantis principu „tas pats verslas, ta pati rizika, tos pačios taisyklės“, nes dažnai kyla problemų sudarant, tvarkant ir įgyvendinant susitarimus dėl finansinių paslaugų; nurodo, kad vieno sprendimo taikymas visiems turėtų neigiamos įtakos produktų įvairovei; atkreipia Komisijos dėmesį į skirtumą tarp informacijos, kuri turi būti, viena vertus, aiški, lakoniška, suprantama ir nemokama, ir, kita vertus, specialiai pritaikyta konsultacinių paslaugų gavėjams;

Bankų bendradarbiavimas

| 23. | pritaria Komisijos tolesniam bankų bendradarbiavimo tyrimui, siekiant įvertinti, kada šis bendradarbiavimas duotų ekonominės naudos ir naudos vartotojams, o kada dėl jo susidarytų sąlygos konkurencijos apribojimams; tačiau pažymi, kad bankų, pvz., decentralizuotuose tinkluose veikiančių kredito įstaigų, bendradarbiavimas gali būti naudingas ekonomikai ir vartotojams ir kad dėl to būtina atlikti nuodugnų tyrimą ir laikytis nešališko požiūrio; |
| --- | --- |

23.

pritaria Komisijos tolesniam bankų bendradarbiavimo tyrimui, siekiant įvertinti, kada šis bendradarbiavimas duotų ekonominės naudos ir naudos vartotojams, o kada dėl jo susidarytų sąlygos konkurencijos apribojimams; tačiau pažymi, kad bankų, pvz., decentralizuotuose tinkluose veikiančių kredito įstaigų, bendradarbiavimas gali būti naudingas ekonomikai ir vartotojams ir kad dėl to būtina atlikti nuodugnų tyrimą ir laikytis nešališko požiūrio;

| 24. | mano, kad taupomieji ir kooperatyviniai bankai, taip pat kitos kredito įstaigos labai prisideda prie vietos ekonomikos finansavimo ir regionų vidinio potencialo vystymo bei sudaro sąlygas visiems vartotojams naudotis finansinėmis paslaugomis; pabrėžia, kad pliuralistinės bankų rinkos ir paslaugų teikėjų įvairovė sudaro išankstines sąlygas konkurencijai visoje ES bankų rinkoje, jei nėra konkurencijos iškreipimo ir visiems rinkos dalyviams užtikrinamos vienodos sąlygos pagal principą „tas pats verslas, tos pačios taisyklės“; |
| --- | --- |

24.

mano, kad taupomieji ir kooperatyviniai bankai, taip pat kitos kredito įstaigos labai prisideda prie vietos ekonomikos finansavimo ir regionų vidinio potencialo vystymo bei sudaro sąlygas visiems vartotojams naudotis finansinėmis paslaugomis; pabrėžia, kad pliuralistinės bankų rinkos ir paslaugų teikėjų įvairovė sudaro išankstines sąlygas konkurencijai visoje ES bankų rinkoje, jei nėra konkurencijos iškreipimo ir visiems rinkos dalyviams užtikrinamos vienodos sąlygos pagal principą „tas pats verslas, tos pačios taisyklės“;

| 25. | teigia, kad nediskriminuojantis bendradarbiavimas tarp nepriklausomų kredito įstaigų, kurios nors ir konkuruoja tarpusavyje, yra veiksmingesnės ir užtikrina didesnį suderinamumą ir paslaugų įvairovę galutiniams vartotojams, gali padėti sektoriui funkcionuoti ir prisidėti įgyvendinant pirmiau minėtus tikslus; |
| --- | --- |

25.

teigia, kad nediskriminuojantis bendradarbiavimas tarp nepriklausomų kredito įstaigų, kurios nors ir konkuruoja tarpusavyje, yra veiksmingesnės ir užtikrina didesnį suderinamumą ir paslaugų įvairovę galutiniams vartotojams, gali padėti sektoriui funkcionuoti ir prisidėti įgyvendinant pirmiau minėtus tikslus;

Mokėjimo sistemos

| 26. | įsitikinęs, kad BMEE ir Mokėjimo paslaugų direktyva turėtų padėti išspręsti susiskaidymo ir nepakankamos konkurencijos problemą, kurią atskleidė mokėjimų infrastruktūros sektoriaus tyrimas; primena, kad 2008 m. sausio 28 d. prasidėjo pirmasis BMEE etapas, ir reikalauja integruotų kliringo ir atsiskaitymų sistemų, kurios veiktų pagal tokias pačias taisykles ir techninius standartus; pabrėžia, kad BMEE prieigos kriterijai turėtų būti sąžiningi ir atviri; taip pat primena, kad Mokėjimo paslaugų direktyvoje nustatyta, jog negali būti jokios prieigos prie mokėjimo sistemų diskriminacijos, išskyrus kai tai būtina norint apsisaugoti nuo rizikos ir išsaugoti finansinį ir veiklos stabilumą; pažymi, kad pagal Bendrijos politikos neutralumo principą nė vienas mokėjimo būdas neturėtų būti laikomas geresniu už kitus, o sąnaudos, naudojant įvairias mokėjimų sistemas, turėtų būti skaidrios, kad vartotojai galėtų pasirinkti mokėjimo būdą turėdami visą reikiamą informaciją apie faktus; |
| --- | --- |

26.

įsitikinęs, kad BMEE ir Mokėjimo paslaugų direktyva turėtų padėti išspręsti susiskaidymo ir nepakankamos konkurencijos problemą, kurią atskleidė mokėjimų infrastruktūros sektoriaus tyrimas; primena, kad 2008 m. sausio 28 d. prasidėjo pirmasis BMEE etapas, ir reikalauja integruotų kliringo ir atsiskaitymų sistemų, kurios veiktų pagal tokias pačias taisykles ir techninius standartus; pabrėžia, kad BMEE prieigos kriterijai turėtų būti sąžiningi ir atviri; taip pat primena, kad Mokėjimo paslaugų direktyvoje nustatyta, jog negali būti jokios prieigos prie mokėjimo sistemų diskriminacijos, išskyrus kai tai būtina norint apsisaugoti nuo rizikos ir išsaugoti finansinį ir veiklos stabilumą; pažymi, kad pagal Bendrijos politikos neutralumo principą nė vienas mokėjimo būdas neturėtų būti laikomas geresniu už kitus, o sąnaudos, naudojant įvairias mokėjimų sistemas, turėtų būti skaidrios, kad vartotojai galėtų pasirinkti mokėjimo būdą turėdami visą reikiamą informaciją apie faktus;

| 27. | ragina Komisiją ištirti, ar Mokėjimo paslaugų direktyvos perkėlimas mažina atsiskaitymų už apmokėjimą paslaugų teikėjų skaičių, ir nedelsiant imtis priemonių, jei didieji paslaugų teikėjai užima konkurenciją stabdančią monopolinę padėtį; |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją ištirti, ar Mokėjimo paslaugų direktyvos perkėlimas mažina atsiskaitymų už apmokėjimą paslaugų teikėjų skaičių, ir nedelsiant imtis priemonių, jei didieji paslaugų teikėjai užima konkurenciją stabdančią monopolinę padėtį;

| 28. | pažymi, kad Komisija ir daugelis nacionalinių konkurencijos institucijų ne kartą pareiškė, jog daugiašaliai tarpbankiniai mokesčiai (DTM) savaime nedraudžiami pagal ES sutarties 81 straipsnį; tačiau pažymi, kad Komisija neseniai skyrė daugiau dėmesio DTM sistemos suderinimui su Bendrijos konkurencijos teise; rekomenduoja Komisijai siūlyti aiškias gaires ir nurodymus, pagal kuriuos turi būti pakoreguoti rinkos netobulumai; primena Komisijai, kad svarbu užtikrinti teisinį aiškumą rinkos dalyviams ir naujiems rinkos dalyviams, siekiantiems vystyti ir atnaujinti paslaugas; |
| --- | --- |

28.

pažymi, kad Komisija ir daugelis nacionalinių konkurencijos institucijų ne kartą pareiškė, jog daugiašaliai tarpbankiniai mokesčiai (DTM) savaime nedraudžiami pagal ES sutarties 81 straipsnį; tačiau pažymi, kad Komisija neseniai skyrė daugiau dėmesio DTM sistemos suderinimui su Bendrijos konkurencijos teise; rekomenduoja Komisijai siūlyti aiškias gaires ir nurodymus, pagal kuriuos turi būti pakoreguoti rinkos netobulumai; primena Komisijai, kad svarbu užtikrinti teisinį aiškumą rinkos dalyviams ir naujiems rinkos dalyviams, siekiantiems vystyti ir atnaujinti paslaugas;

| 29. | įsitikinęs, kad būtina geriau išaiškinti DTM valdymo, atsiskaitymų mokėjimo kortelėmis, tarpbankinių mokesčių vykdant bankomatų operacijas apskaičiavimo sistemos ir atsiskaitymų ne mokėjimo kortelėmis metodologiją ir taisykles; primena, kad tiesioginio debeto ir kredito pervedimo sistemos, pvz., taikant BMEE, remia paslaugas, kurias bendrai siūlo du mokėjimo paslaugų teikėjai ir kurių kartu prašo du vartotojai, kurios dėl vadinamojo tinklo poveikio duoda ekonominės naudos; siūlo Komisijai apibrėžti ir visiems suinteresuotiems subjektams išplatinti rinkos paslaugų teikėjų apibrėžties kriterijus, taikomus visų DTM, kuriais Komisija turėtų susidomėti, apskaičiavimo metodikai, siekiant užtikrinti tikrai vienodas sąlygas ir visų konkurencijos taisyklių laikymąsi; |
| --- | --- |

29.

įsitikinęs, kad būtina geriau išaiškinti DTM valdymo, atsiskaitymų mokėjimo kortelėmis, tarpbankinių mokesčių vykdant bankomatų operacijas apskaičiavimo sistemos ir atsiskaitymų ne mokėjimo kortelėmis metodologiją ir taisykles; primena, kad tiesioginio debeto ir kredito pervedimo sistemos, pvz., taikant BMEE, remia paslaugas, kurias bendrai siūlo du mokėjimo paslaugų teikėjai ir kurių kartu prašo du vartotojai, kurios dėl vadinamojo tinklo poveikio duoda ekonominės naudos; siūlo Komisijai apibrėžti ir visiems suinteresuotiems subjektams išplatinti rinkos paslaugų teikėjų apibrėžties kriterijus, taikomus visų DTM, kuriais Komisija turėtų susidomėti, apskaičiavimo metodikai, siekiant užtikrinti tikrai vienodas sąlygas ir visų konkurencijos taisyklių laikymąsi;

| 30. | primena Komisijai, kad svarbu sutelkti dėmesį į mokesčius ir kainas, bet taip pat svarbu tęsti darbą siekiant užtikrinti pramonės sektoriaus skaidrumą išplatinant informaciją vartotojams apie mokėjimo produktų ir paslaugų savybes ir jų pačių, kaip vartotojų, teises ir pareigas, taip skatinant konkurenciją rinkoje; |
| --- | --- |

30.

primena Komisijai, kad svarbu sutelkti dėmesį į mokesčius ir kainas, bet taip pat svarbu tęsti darbą siekiant užtikrinti pramonės sektoriaus skaidrumą išplatinant informaciją vartotojams apie mokėjimo produktų ir paslaugų savybes ir jų pačių, kaip vartotojų, teises ir pareigas, taip skatinant konkurenciją rinkoje;

*

* *

| 31. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos centriniam bankui ir Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetui. |
| --- | --- |

31.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos centriniam bankui ir Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetui.

---

(1)  OL L 177, 2006 6 30, p. 1

(2)  OL L 177, 2006 6 30, p. 201.

(3)  OL L 319, 2007 12 5, p. 1

(4)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0011.

(5)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0338.

(6)  OL C 303 E, 2006 12 13, p. 110.

(7)  OL L 271, 2002 10 9, p. 16.

(8)  2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (Elektroninės komercijos direktyva) (OL L 178, 2000 7 17, p. 1).

(9)  1999 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/93/EB dėl Bendrijos elektroninių parašų reguliavimo sistemos (OL L 13, 2000 1 19, p. 12).

---

| 26.11.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 285/61 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 285/61

---

2008 m. birželio 5 d., ketvirtadienisMažmeninės finansinės paslaugos bendrojoje rinkoje

P6_TA(2008)0261

2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Žaliosios knygos dėl mažmeninių finansinių paslaugų bendrojoje rinkoje (2007/2287(INI))

2009/C 285 E/10

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos Žaliąją knygą dėl mažmeninių finansinių paslaugų bendrojoje rinkoje (COM(2007)0226),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl sektoriaus tyrimo pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 dėl mažmeninės bankininkystės 17 straipsnį (galutinė ataskaita) (COM(2007)0033),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl verslo draudimo sektoriaus tyrimo pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 17 straipsnį (galutinė ataskaita) (СOM(2007)0556),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl bendrosios rinkos XXI a. Europai (COM(2007)0724), ypač į su juo susijusį Komisijos tarnybų darbo dokumentą dėl iniciatyvų mažmeninių finansinių paslaugų bendrojoje rinkoje srityje (SEC(2007)1520),

atsižvelgdamas į 2003 m. vasario 27 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 358/2003 dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo tam tikroms susitarimų, sprendimų ir suderintų veiksmų rūšims draudimo sektoriuje (1),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. sausio 16 d. antrajame svarstyme išsakytą poziciją siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl vartojimo kredito sutarčių ir panaikinančią Tarybos direktyvą 87/102/EEB (2),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl Europos sutarčių teisės (3),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 11 d. rezoliuciją dėl finansinių paslaugų 2005–2010 m.: baltoji knyga (4),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl tolesnio finansinių paslaugų pramonės konsolidavimo (5),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą bei Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos ir Teisės reikalų komitetų nuomonę (A6-0187/2008),

| A. | kadangi piliečių pritarimas Europos integracijai priklauso nuo konkrečios naudos, kurią jie gauna dėl integracijos; kadangi dėl to vidaus rinkos teikiamais pranašumais teisinga dalimi turi naudotis visi piliečiai, |
| --- | --- |

A.

kadangi piliečių pritarimas Europos integracijai priklauso nuo konkrečios naudos, kurią jie gauna dėl integracijos; kadangi dėl to vidaus rinkos teikiamais pranašumais teisinga dalimi turi naudotis visi piliečiai,

| B. | kadangi mažmeninei bankininkystei tenka pagrindinis vaidmuo užtikrinant tinkamą pinigų politikos sąlygų perdavimą rinkai, ypač vartotojams ir mažoms bei vidutinėms įmonėms (MVĮ), |
| --- | --- |

B.

kadangi mažmeninei bankininkystei tenka pagrindinis vaidmuo užtikrinant tinkamą pinigų politikos sąlygų perdavimą rinkai, ypač vartotojams ir mažoms bei vidutinėms įmonėms (MVĮ),

| C. | kadangi pagal Lisabonos sutartį ES pagrįsta tvaria socialine rinkos ekonomika, |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal Lisabonos sutartį ES pagrįsta tvaria socialine rinkos ekonomika,

| D. | kadangi didelėms įmonėms teikiamų finansinių paslaugų vidaus rinkos integracija pastaraisiais metais padarė pagirtinai didelę pažangą, tačiau vartotojams ir mažoms bei vidutinėms įmonėms (MVĮ) teikiamų finansinių paslaugų bendroji rinka dar gali plėstis, |
| --- | --- |

D.

kadangi didelėms įmonėms teikiamų finansinių paslaugų vidaus rinkos integracija pastaraisiais metais padarė pagirtinai didelę pažangą, tačiau vartotojams ir mažoms bei vidutinėms įmonėms (MVĮ) teikiamų finansinių paslaugų bendroji rinka dar gali plėstis,

Bendrosios nuostatos

| 1. | pritaria Žaliajai knygai, aptariančiai bankininkystę, draudimą ir pensijų produktus bei jos tikslus, suteikti konkrečios naudos vartotojams užtikrinant didesnį pasirinkimą ir mažesnes kainas, stiprinti vartotojų pasitikėjimą ir suteikti vartotojams didesnes galias; |
| --- | --- |

1.

pritaria Žaliajai knygai, aptariančiai bankininkystę, draudimą ir pensijų produktus bei jos tikslus, suteikti konkrečios naudos vartotojams užtikrinant didesnį pasirinkimą ir mažesnes kainas, stiprinti vartotojų pasitikėjimą ir suteikti vartotojams didesnes galias;

| 2. | pažymi, kad ne tik vartotojai, bet ir MVĮ mažiau naudojasi tarpvalstybinėmis finansinėmis paslaugomis; pabrėžia, kad būtina sudaryti sąlygas, kad ir MVĮ naudotųsi vidaus finansų rinkos paslaugomis; tačiau pažymi, kad tai nereiškia, kad vartotojų apsaugos teisės aktai turėtų būti pradėti taikomi MVĮ; be to, pabrėžia, kad bendroji mažmeninė strategija apima nemažai priemonių, o vartotojų apsaugos teisės aktai sudaro tik reikšmingą tų priemonių dalį; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad ne tik vartotojai, bet ir MVĮ mažiau naudojasi tarpvalstybinėmis finansinėmis paslaugomis; pabrėžia, kad būtina sudaryti sąlygas, kad ir MVĮ naudotųsi vidaus finansų rinkos paslaugomis; tačiau pažymi, kad tai nereiškia, kad vartotojų apsaugos teisės aktai turėtų būti pradėti taikomi MVĮ; be to, pabrėžia, kad bendroji mažmeninė strategija apima nemažai priemonių, o vartotojų apsaugos teisės aktai sudaro tik reikšmingą tų priemonių dalį;

| 3. | mano, kad, ypač kalbant apie paklausą, finansinių paslaugų teikimas vartotojams ir MVĮ – tai daugiausia vietos veikla, kuriai poveikį daro kalbos bei kultūrinai veiksniai ir asmeninių kontaktų svarba; tuo pat metu pripažįsta galimybes, kurias teikia priemonės, palengvinančios patekimą į mažmenines rinkas pasiūlos aspektu; todėl skatina vartotojus ir MVĮ pasinaudoti tarpvalstybinių finansinių paslaugų teikiama nauda konkurencijos ir pasiūlos srityse; |
| --- | --- |

3.

mano, kad, ypač kalbant apie paklausą, finansinių paslaugų teikimas vartotojams ir MVĮ – tai daugiausia vietos veikla, kuriai poveikį daro kalbos bei kultūrinai veiksniai ir asmeninių kontaktų svarba; tuo pat metu pripažįsta galimybes, kurias teikia priemonės, palengvinančios patekimą į mažmenines rinkas pasiūlos aspektu; todėl skatina vartotojus ir MVĮ pasinaudoti tarpvalstybinių finansinių paslaugų teikiama nauda konkurencijos ir pasiūlos srityse;

| 4. | pabrėžia, kad mažmeninė finansinių paslaugų vidaus rinka gali būti sukurta tik priemonėmis, kurios užtikrina saugią aplinką paklausai ir pasiūlai, įskaitant teisių gynimo sąlygas; mano, jog itin svarbu, kad šios priemonės būtų parengtos taip, kad būtų sudarytos galimybės atsirasti naujiems produktams, paslaugoms ir rinkos dalyviams; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad mažmeninė finansinių paslaugų vidaus rinka gali būti sukurta tik priemonėmis, kurios užtikrina saugią aplinką paklausai ir pasiūlai, įskaitant teisių gynimo sąlygas; mano, jog itin svarbu, kad šios priemonės būtų parengtos taip, kad būtų sudarytos galimybės atsirasti naujiems produktams, paslaugoms ir rinkos dalyviams;

| 5. | pabrėžia, kad būtina svarstyti ir apibrėžti nacionalinių priežiūros institucijų bendradarbiavimo sistemą ir nacionalinius įgaliojimus siekiant per trumpą laikotarpį pateikti praktinius sprendimus dėl tarpvalstybinių mažmeninių finansinių grupių kontrolės; pritaria priežiūros pareigūnų kolegijoms, dirbančioms su įvairiose jurisdikcijose veikiančiais finansiniais konglomeratais; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad būtina svarstyti ir apibrėžti nacionalinių priežiūros institucijų bendradarbiavimo sistemą ir nacionalinius įgaliojimus siekiant per trumpą laikotarpį pateikti praktinius sprendimus dėl tarpvalstybinių mažmeninių finansinių grupių kontrolės; pritaria priežiūros pareigūnų kolegijoms, dirbančioms su įvairiose jurisdikcijose veikiančiais finansiniais konglomeratais;

Geresnis reguliavimas

| 6. | remia Komisiją, kuri siekia vykdyti tik tokias iniciatyvas, kurios aiškiai siūlo konkrečią naudą piliečiams, yra rimtai pagrįstos ekonominės naudos analize ir dėl jų buvo tinkamai atlikti poveikio vertinimo tyrimai; pritaria nuomonei, kad tarpvalstybinė veikla yra itin svarbi siekiant didinti konkurenciją, kuri paprastai sukuria daugiau pasirinkimo galimybių, mažesnes kainas ir dinamiškesnį vystymąsi; |
| --- | --- |

6.

remia Komisiją, kuri siekia vykdyti tik tokias iniciatyvas, kurios aiškiai siūlo konkrečią naudą piliečiams, yra rimtai pagrįstos ekonominės naudos analize ir dėl jų buvo tinkamai atlikti poveikio vertinimo tyrimai; pritaria nuomonei, kad tarpvalstybinė veikla yra itin svarbi siekiant didinti konkurenciją, kuri paprastai sukuria daugiau pasirinkimo galimybių, mažesnes kainas ir dinamiškesnį vystymąsi;

| 7. | primena, kad tinkamai atliktame poveikio vertinimo tyrime visada turi būti konkrečiai nurodytos pradinės rinkos sąlygos; pažymi, kad rinkos integracija ir konkurencingumas bei iniciatyvos poveikis turi būti vertinami remiantis ne tik vienu rodikliu, bet kuo didesniu rodiklių skaičiumi; ragina Komisiją greta kainos ir rinkos pasiūlos masto taip pat atsižvelgti į paslaugų kokybę bei socialines ir kultūrines sąlygas; |
| --- | --- |

7.

primena, kad tinkamai atliktame poveikio vertinimo tyrime visada turi būti konkrečiai nurodytos pradinės rinkos sąlygos; pažymi, kad rinkos integracija ir konkurencingumas bei iniciatyvos poveikis turi būti vertinami remiantis ne tik vienu rodikliu, bet kuo didesniu rodiklių skaičiumi; ragina Komisiją greta kainos ir rinkos pasiūlos masto taip pat atsižvelgti į paslaugų kokybę bei socialines ir kultūrines sąlygas;

| 8. | pažymi, kad iš šiuo metu esamų teisėkūros strategijų visiškas derinimas, kuris reiškia visų šių esminių elementų derinimą, yra tinkamiausia priemonė tarpvalstybinei veiklai plėtoti, vartotojų apsaugai ir mažmeninei rinkai užtikrinti; mano, kad tiems aspektams, kuriems toks derinimas nėra įmanomas, turėtų būti taikomas abipusis skirtingų nacionalinių taisyklių pripažinimas; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad iš šiuo metu esamų teisėkūros strategijų visiškas derinimas, kuris reiškia visų šių esminių elementų derinimą, yra tinkamiausia priemonė tarpvalstybinei veiklai plėtoti, vartotojų apsaugai ir mažmeninei rinkai užtikrinti; mano, kad tiems aspektams, kuriems toks derinimas nėra įmanomas, turėtų būti taikomas abipusis skirtingų nacionalinių taisyklių pripažinimas;

| 9. | žino, kad vadinamoji 28-oji taisyklė, kaip bendra pagrindų sistema, buvo paminėta kaip galimas naujas ES reglamentavimo principas, siekiant užtikrinti, kad vartotojai kitose valstybėse galėtų naudotis paneuropiniais finansiniais produktais ir visoje ES būtų užtikrinta vienoda aukšto lygio vartotojų apsauga; ragina Komisiją pateikti tvarkaraštį, kad būtų galima atlikti išsamų tyrimą, norint sužinoti, ar vadinama 28 taisyklė yra įmanoma, ar yra tokios taisyklės paklausa vartotojų ir finansinių paslaugų sektoriuje ir ar tai galėtų duoti teigiamų rezultatų; pabrėžia, kad 28 taisyklė jokiais būdais nebūtų kliūtis naujoms paslaugoms ir naujiems produktams; |
| --- | --- |

9.

žino, kad vadinamoji 28-oji taisyklė, kaip bendra pagrindų sistema, buvo paminėta kaip galimas naujas ES reglamentavimo principas, siekiant užtikrinti, kad vartotojai kitose valstybėse galėtų naudotis paneuropiniais finansiniais produktais ir visoje ES būtų užtikrinta vienoda aukšto lygio vartotojų apsauga; ragina Komisiją pateikti tvarkaraštį, kad būtų galima atlikti išsamų tyrimą, norint sužinoti, ar vadinama 28 taisyklė yra įmanoma, ar yra tokios taisyklės paklausa vartotojų ir finansinių paslaugų sektoriuje ir ar tai galėtų duoti teigiamų rezultatų; pabrėžia, kad 28 taisyklė jokiais būdais nebūtų kliūtis naujoms paslaugoms ir naujiems produktams;

| 10. | kritiškai vertina mintį standartizuoti produktus teisės aktais, jei tai neleis siekti didesnės produktų įvairovės; mano, kad norint padidinti galimybę palyginti konkurencingus finansinius produktus geriausias būdas yra teisės aktų derinimas, pvz., dėl informavimo arba rizikos mažinimo reikalavimų; |
| --- | --- |

10.

kritiškai vertina mintį standartizuoti produktus teisės aktais, jei tai neleis siekti didesnės produktų įvairovės; mano, kad norint padidinti galimybę palyginti konkurencingus finansinius produktus geriausias būdas yra teisės aktų derinimas, pvz., dėl informavimo arba rizikos mažinimo reikalavimų;

| 11. | mano, kad tam tikrais atvejais finansinių paslaugų pramonės savireguliavimas gali būti veiksmingas; pabrėžia, kad, ypač šiais konkrečiais atvejais, savireguliavimas turi būti skatinamas ir jo įgyvendinimas atidžiai stebimas; ragina finansinių paslaugų pramonę, pasitelkus savireguliaciją, nuolatos dirbti siekiant Žaliojoje knygoje išdėstytų tikslų tokiu būdu sumažinant teisės aktų poreikį; |
| --- | --- |

11.

mano, kad tam tikrais atvejais finansinių paslaugų pramonės savireguliavimas gali būti veiksmingas; pabrėžia, kad, ypač šiais konkrečiais atvejais, savireguliavimas turi būti skatinamas ir jo įgyvendinimas atidžiai stebimas; ragina finansinių paslaugų pramonę, pasitelkus savireguliaciją, nuolatos dirbti siekiant Žaliojoje knygoje išdėstytų tikslų tokiu būdu sumažinant teisės aktų poreikį;

| 12. | pabrėžia, kad ypač būtina laikytis atsargumo principo, kai reklamuojami su santaupomis ir senatvės pensija susiję produktai, nes vartotojų priimami šios srities sprendimai jiems paprastai labai svarbūs; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad ypač būtina laikytis atsargumo principo, kai reklamuojami su santaupomis ir senatvės pensija susiję produktai, nes vartotojų priimami šios srities sprendimai jiems paprastai labai svarbūs;

Didesnė pasiūla ir mažesnės kainos vartotojams ir MVĮ

| 13. | pabrėžia, kad pagrindinės sąlygos kuriant vartotojams ir MVĮ teikiamų finansinių paslaugų vidaus rinką yra tarpvalstybinių finansinių paslaugų pasiūlos ir konkurencijos Bendrijoje kūrimas; primena, kad žemesnės kainos, didesnis pasirinkimas ir aukštesnė kokybė – tai pagrindiniai sveikos finansinių paslaugų teikėjų konkurencijos rezultatai; pabrėžia, kad finansinių paslaugų direktyvos, palankios MVĮ, gali būti naudingos tik tada, kai yra tikra mažmeninių finansinių paslaugų teikėjų konkurencija; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad pagrindinės sąlygos kuriant vartotojams ir MVĮ teikiamų finansinių paslaugų vidaus rinką yra tarpvalstybinių finansinių paslaugų pasiūlos ir konkurencijos Bendrijoje kūrimas; primena, kad žemesnės kainos, didesnis pasirinkimas ir aukštesnė kokybė – tai pagrindiniai sveikos finansinių paslaugų teikėjų konkurencijos rezultatai; pabrėžia, kad finansinių paslaugų direktyvos, palankios MVĮ, gali būti naudingos tik tada, kai yra tikra mažmeninių finansinių paslaugų teikėjų konkurencija;

| 14. | džiaugiasi mokėjimų sektoriaus iniciatyva, kuria siekiama sukurti Bendrąją euro mokėjimo zoną, tačiau pabrėžia, kad ši sistema turėtų didinti skaidrumą, ypač dėl tarpbankinio atsiskaitymo mokesčių; |
| --- | --- |

14.

džiaugiasi mokėjimų sektoriaus iniciatyva, kuria siekiama sukurti Bendrąją euro mokėjimo zoną, tačiau pabrėžia, kad ši sistema turėtų didinti skaidrumą, ypač dėl tarpbankinio atsiskaitymo mokesčių;

| 15. | primena Komisijai, kad tikrą konkurenciją tarp finansinių paslaugų teikėjų užtikrina didelis rinkos dalyvių, konkuruojančių vienodomis sąlygomis, skaičius ir nuolatinė vartotojams skirta informacija; primena savo rezoliuciją dėl tolesnio finansinių paslaugų pramonės konsolidavimo, kurioje teigiama, kad pliuralistinė ES bankinės rinkos struktūra, kurioje finansinės institucijos, atsižvelgiant į jų atitinkamai skirtingus verslo tikslus, gali būti įvairių teisinių formų, yra svarbi Europos socialinės rinkos ekonomikos, vartotojo ir finansų rinkos stabilumo vertybė; |
| --- | --- |

15.

primena Komisijai, kad tikrą konkurenciją tarp finansinių paslaugų teikėjų užtikrina didelis rinkos dalyvių, konkuruojančių vienodomis sąlygomis, skaičius ir nuolatinė vartotojams skirta informacija; primena savo rezoliuciją dėl tolesnio finansinių paslaugų pramonės konsolidavimo, kurioje teigiama, kad pliuralistinė ES bankinės rinkos struktūra, kurioje finansinės institucijos, atsižvelgiant į jų atitinkamai skirtingus verslo tikslus, gali būti įvairių teisinių formų, yra svarbi Europos socialinės rinkos ekonomikos, vartotojo ir finansų rinkos stabilumo vertybė;

| 16. | nurodo svarbų vaidmenį, ES draudimo rinkoje tenkantį savidraudos įmonėms, kurios sudaro 68 proc. draudimo bendrovių su 25 proc. rinka, aptarnauja daugiau kaip 230 mln. Europos piliečių; pabrėžia, kad dabartinės priemonės plėsti verslą vidaus rinkoje nesuderinamos su savidraudos įmonių struktūra; |
| --- | --- |

16.

nurodo svarbų vaidmenį, ES draudimo rinkoje tenkantį savidraudos įmonėms, kurios sudaro 68 proc. draudimo bendrovių su 25 proc. rinka, aptarnauja daugiau kaip 230 mln. Europos piliečių; pabrėžia, kad dabartinės priemonės plėsti verslą vidaus rinkoje nesuderinamos su savidraudos įmonių struktūra;

| 17. | nurodo, kad Europos savidraudos draugijų statutas leistų savidraudos įmonėms veikti tame pačiame lygmenyje kaip ir kitoms draudimo bendrovėms, ypač jei šios įmonės yra tarpvalstybinės, šitaip didinant draudimo produktų pasiūlą; pabrėžia, kad savidraudos organizacijos savo valdymu, kuriame tiesiogiai dalyvauja jų klientus, prisideda prie vartotojų pasitikėjimo ES finansų rinkomis didinimo; yra tvirtai įsitikinęs, kad dalyvavimu paremtas valdymo būdas savidraudos organizacijose gali didinti vartotojų informavimą ir dalyvavimą finansų rinkose; |
| --- | --- |

17.

nurodo, kad Europos savidraudos draugijų statutas leistų savidraudos įmonėms veikti tame pačiame lygmenyje kaip ir kitoms draudimo bendrovėms, ypač jei šios įmonės yra tarpvalstybinės, šitaip didinant draudimo produktų pasiūlą; pabrėžia, kad savidraudos organizacijos savo valdymu, kuriame tiesiogiai dalyvauja jų klientus, prisideda prie vartotojų pasitikėjimo ES finansų rinkomis didinimo; yra tvirtai įsitikinęs, kad dalyvavimu paremtas valdymo būdas savidraudos organizacijose gali didinti vartotojų informavimą ir dalyvavimą finansų rinkose;

| 18. | pažymi, kad tikra ir sąžininga konkurencija gali atsirasti tik esant vienodoms sąlygoms; daro išvadą, kad bet kokia priemonė turi būti grindžiama principu „toks pats verslas – tokia pati rizika – tokios pačios taisyklės“; tačiau primena, kad finansinių paslaugų sektoriuje produktų formai poveikį ypač daro reguliavimo aplinka, o požiūris „viena taisyklė visiems atvejams“ trukdytų produktų įvairovei; pabrėžia diferencijavimo svarbą atsižvelgiant į produkto tipą; vis dėlto yra įsitikinęs, kad reikalingi panašūs skaidrumo ir informacijos apie konkuruojančius investicinius produktus teikimo reikalavimai, ypač pardavimo vietose; apgailestauja, kad sudėtingų finansinių produktų klausimas iki šiol nebuvo tinkamai sprendžiamas; todėl ragina Komisiją skirti daugiau dėmesio nepagrįstiems nenuoseklumams ir kitiems atitinkamų teisės aktų trūkumams; |
| --- | --- |

18.

pažymi, kad tikra ir sąžininga konkurencija gali atsirasti tik esant vienodoms sąlygoms; daro išvadą, kad bet kokia priemonė turi būti grindžiama principu „toks pats verslas – tokia pati rizika – tokios pačios taisyklės“; tačiau primena, kad finansinių paslaugų sektoriuje produktų formai poveikį ypač daro reguliavimo aplinka, o požiūris „viena taisyklė visiems atvejams“ trukdytų produktų įvairovei; pabrėžia diferencijavimo svarbą atsižvelgiant į produkto tipą; vis dėlto yra įsitikinęs, kad reikalingi panašūs skaidrumo ir informacijos apie konkuruojančius investicinius produktus teikimo reikalavimai, ypač pardavimo vietose; apgailestauja, kad sudėtingų finansinių produktų klausimas iki šiol nebuvo tinkamai sprendžiamas; todėl ragina Komisiją skirti daugiau dėmesio nepagrįstiems nenuoseklumams ir kitiems atitinkamų teisės aktų trūkumams;

| 19. | ragina Komisiją teikti pasiūlymus racionalizuoti norminius reikalavimus dėl panašių mažmeninių produktų ir su jais susijusios informacijos platinimo ir organizavimo; taip pat laikosi nuomonės, kad teikiant šiuos pasiūlymus reikėtų vadovautis 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų (6) nustatytais principais, pavyzdžiui, geriausių patarimų ir kliento pažinimo principais; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją teikti pasiūlymus racionalizuoti norminius reikalavimus dėl panašių mažmeninių produktų ir su jais susijusios informacijos platinimo ir organizavimo; taip pat laikosi nuomonės, kad teikiant šiuos pasiūlymus reikėtų vadovautis 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų (6) nustatytais principais, pavyzdžiui, geriausių patarimų ir kliento pažinimo principais;

| 20. | apgailestauja, kad dėl skirtingų taisyklių ir skirtingos nacionalinių priežiūros institucijų vykdomos praktikos tarpvalstybinių finansinių paslaugų teikėjai patiria dideles išlaidas ir kenčia dėl teisinio netikrumo; ragina Lamfalussy proceso komitetus intensyviau dirbti kuriant vienodus ES standartus; ypač pritaria susitarimui dėl paprastų ir praktiškų formų atsiskaitymo ir leidimų procedūroms; |
| --- | --- |

20.

apgailestauja, kad dėl skirtingų taisyklių ir skirtingos nacionalinių priežiūros institucijų vykdomos praktikos tarpvalstybinių finansinių paslaugų teikėjai patiria dideles išlaidas ir kenčia dėl teisinio netikrumo; ragina Lamfalussy proceso komitetus intensyviau dirbti kuriant vienodus ES standartus; ypač pritaria susitarimui dėl paprastų ir praktiškų formų atsiskaitymo ir leidimų procedūroms;

| 21. | mano, kad interneto paslaugų plėtra keičia ES finansų rinkos perspektyvas ir sudaro sąlygas pirmauti mažmeninių paslaugų plėtros srityje; ragina Komisiją ir valstybes nares toliau skatinti elektroninę prekybą ir elektroninio parašo naudojimą; taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares įvertinti, ar pinigų plovimo direktyvos (7) nuostatos netrukdo nuotoliniu būdu teikiamoms paslaugoms ir kaip šiuo atveju galima būtų padėti; |
| --- | --- |

21.

mano, kad interneto paslaugų plėtra keičia ES finansų rinkos perspektyvas ir sudaro sąlygas pirmauti mažmeninių paslaugų plėtros srityje; ragina Komisiją ir valstybes nares toliau skatinti elektroninę prekybą ir elektroninio parašo naudojimą; taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares įvertinti, ar pinigų plovimo direktyvos (7) nuostatos netrukdo nuotoliniu būdu teikiamoms paslaugoms ir kaip šiuo atveju galima būtų padėti;

| 22. | pripažįsta, kad labai svarbų vaidmenį atlieka finansinių paslaugų tarpininkai (agentai ir brokeriai), kai vartotojams ir MVĮ teikiamos finansinės paslaugos iš kitų valstybių narių; ragina Komisiją užtikrinti sistemą, sustiprinsiančią šį ekonomikos sektorių; primena, kad bet kuri šiam sektoriui taikoma sistema turėtų būti grindžiama principu „toks pats verslas, tokia pati rizika, tokios pačios taisyklės“, vengiant netikslaus vienodų taisyklių taikymo principo; pabrėžia, kad bet kokios nuostatos dėl tarpininkų turi užtikrinti teisinį tikrumą agentams ir brokeriams ir vartotojų apsaugą, pvz., nuo įtartinos pardavimo praktikos; taip pat pabrėžia, kad turėtų būti nustatytos taisyklės dėl finansinių paslaugų tarpininkų rengimo, reklamos ir konsultavimo pardavimo klausimais; |
| --- | --- |

22.

pripažįsta, kad labai svarbų vaidmenį atlieka finansinių paslaugų tarpininkai (agentai ir brokeriai), kai vartotojams ir MVĮ teikiamos finansinės paslaugos iš kitų valstybių narių; ragina Komisiją užtikrinti sistemą, sustiprinsiančią šį ekonomikos sektorių; primena, kad bet kuri šiam sektoriui taikoma sistema turėtų būti grindžiama principu „toks pats verslas, tokia pati rizika, tokios pačios taisyklės“, vengiant netikslaus vienodų taisyklių taikymo principo; pabrėžia, kad bet kokios nuostatos dėl tarpininkų turi užtikrinti teisinį tikrumą agentams ir brokeriams ir vartotojų apsaugą, pvz., nuo įtartinos pardavimo praktikos; taip pat pabrėžia, kad turėtų būti nustatytos taisyklės dėl finansinių paslaugų tarpininkų rengimo, reklamos ir konsultavimo pardavimo klausimais;

| 23. | primena finansinio švietimo vystymo svarbą, papildančią vartotojų apsaugą; ragina valstybes nares ir visus suinteresuotus dalyvius imtis priemones ir koordinuoti jas didinant finansinį piliečių – tarp jų vaikų, jaunuolių, darbuotojų ir pensininkų – raštingumą siekiant informuoti ir mokyti vartotojus ieškoti geresnių, pigesnių ir labiau tinkamų produktų ir paslaugų, skatinti konkurenciją, kokybę ir šio sektoriaus naujoves, kurti vartotojų finansinio raštingumo organizacijas, kurios turėtų atsvarą verslui rengiant teisės aktus; primena, kad piliečiai, kurie nebijo investuoti, gali suteikti papildomų lėšų kapitalo rinkoms; |
| --- | --- |

23.

primena finansinio švietimo vystymo svarbą, papildančią vartotojų apsaugą; ragina valstybes nares ir visus suinteresuotus dalyvius imtis priemones ir koordinuoti jas didinant finansinį piliečių – tarp jų vaikų, jaunuolių, darbuotojų ir pensininkų – raštingumą siekiant informuoti ir mokyti vartotojus ieškoti geresnių, pigesnių ir labiau tinkamų produktų ir paslaugų, skatinti konkurenciją, kokybę ir šio sektoriaus naujoves, kurti vartotojų finansinio raštingumo organizacijas, kurios turėtų atsvarą verslui rengiant teisės aktus; primena, kad piliečiai, kurie nebijo investuoti, gali suteikti papildomų lėšų kapitalo rinkoms;

| 24. | primena, kad mokesčių teisės skirtumai yra viena didžiausių kliūčių finansinių paslaugų vidaus rinkai; primena valstybėms narėms jų ypač didelę atsakomybę šioje srityje; |
| --- | --- |

24.

primena, kad mokesčių teisės skirtumai yra viena didžiausių kliūčių finansinių paslaugų vidaus rinkai; primena valstybėms narėms jų ypač didelę atsakomybę šioje srityje;

| 25. | pasimokydamas iš sunkumų, kuriuos šiuo metu patiria mažmeninės bankininkystės sektorius, pvz., Northern Rock, IKB, Sachsen LB, Société Générale atvejais, pripažįsta, kad turėtų būti keičiamos bankų darbuotojų atlyginimų sistemos, remiantis priežiūros institucijų nustatytais ilgalaikiais tikslais ir gairėmis, siekiant veiksmingiau spręsti moralinės atsakomybės nebuvimo klausimą ir didinti riziką ribojančio valdymo sistemų vaidmenį; |
| --- | --- |

25.

pasimokydamas iš sunkumų, kuriuos šiuo metu patiria mažmeninės bankininkystės sektorius, pvz., Northern Rock, IKB, Sachsen LB, Société Générale atvejais, pripažįsta, kad turėtų būti keičiamos bankų darbuotojų atlyginimų sistemos, remiantis priežiūros institucijų nustatytais ilgalaikiais tikslais ir gairėmis, siekiant veiksmingiau spręsti moralinės atsakomybės nebuvimo klausimą ir didinti riziką ribojančio valdymo sistemų vaidmenį;

Bankai

| 26. | ypač pabrėžia, kad svarbu, jog kredito institucijoms bei kreditų duomenų tarpininkams būtų užtikrinta nediskriminacinė tarpvalstybinė prieiga prie kreditų duomenų ir sukčiavimo duomenų registrų; skatina bankus naudoti informaciją apie turimus kredito duomenis, ypač siekiant palengvinti klientų judumą, nes tai padėtų skatinti sveiką konkurenciją; tačiau pabrėžia, kad būtina taip pat užtikrinti optimalią vartotojų duomenų apsaugą ir vartotojų teisę pasitikrinti savo asmens duomenis ir, jei reikia, juos pataisyti; |
| --- | --- |

26.

ypač pabrėžia, kad svarbu, jog kredito institucijoms bei kreditų duomenų tarpininkams būtų užtikrinta nediskriminacinė tarpvalstybinė prieiga prie kreditų duomenų ir sukčiavimo duomenų registrų; skatina bankus naudoti informaciją apie turimus kredito duomenis, ypač siekiant palengvinti klientų judumą, nes tai padėtų skatinti sveiką konkurenciją; tačiau pabrėžia, kad būtina taip pat užtikrinti optimalią vartotojų duomenų apsaugą ir vartotojų teisę pasitikrinti savo asmens duomenis ir, jei reikia, juos pataisyti;

| 27. | ragina Komisiją patikslinti nebankinių paslaugų teikėjų, pvz., teikiančių vartojimo paskolas tik internetu ir (arba) teksto pranešimais, teisinį statusą ir kontrolės sistemą; |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją patikslinti nebankinių paslaugų teikėjų, pvz., teikiančių vartojimo paskolas tik internetu ir (arba) teksto pranešimais, teisinį statusą ir kontrolės sistemą;

| 28. | pabrėžia patikimų duomenų svarbą teikiant bankų paskolas, kurios turėtų būti išduodamos remiantis nešališkais ir skaidriais kriterijais; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia patikimų duomenų svarbą teikiant bankų paskolas, kurios turėtų būti išduodamos remiantis nešališkais ir skaidriais kriterijais;

Draudimas

| 29. | ragina Komisiją remti draudimo verslo bendradarbiavimą, kuris skatintų patekimą į rinką; ragina Komisiją pratęsti Reglamento (EB) Nr. 358/2003 galiojimą po 2010 m.; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją remti draudimo verslo bendradarbiavimą, kuris skatintų patekimą į rinką; ragina Komisiją pratęsti Reglamento (EB) Nr. 358/2003 galiojimą po 2010 m.;

| 30. | mano, kad panaikinti reikalavimą paskirti atstovą mokesčių klausimais kitoje valstybėje narėje, kurioje vykdoma veikla, galima tik tuomet, kai yra įdiegta teisinė sistema, apibrėžianti tarpvalstybinių operacijų kontrolės kompetenciją ir atsakomybę; |
| --- | --- |

30.

mano, kad panaikinti reikalavimą paskirti atstovą mokesčių klausimais kitoje valstybėje narėje, kurioje vykdoma veikla, galima tik tuomet, kai yra įdiegta teisinė sistema, apibrėžianti tarpvalstybinių operacijų kontrolės kompetenciją ir atsakomybę;

| 31. | pritaria Komisijos siekiui ištirti visų privalomų nacionalinių taisyklių, susijusių su visuotina svarba, atitiktį Bendrijos teisei; |
| --- | --- |

31.

pritaria Komisijos siekiui ištirti visų privalomų nacionalinių taisyklių, susijusių su visuotina svarba, atitiktį Bendrijos teisei;

| 32. | ragina Komisiją atnaujinti savo darbą dėl Europos savidraudos draugijų statuto inicijuojant šio teisinio projekto pagrįstumo vertinimo studiją; |
| --- | --- |

32.

ragina Komisiją atnaujinti savo darbą dėl Europos savidraudos draugijų statuto inicijuojant šio teisinio projekto pagrįstumo vertinimo studiją;

Vartotojų pasitikėjimo didinimas ir didesnių galių vartotojams suteikimas

| 33. | pabrėžia, kad, nors ir ragina, jog mažmenines finansines paslaugas reglamentuojanti Bendrijos teisė visuomet siektų aukščiausių vartotojų apsaugos standartų, visi rinkos veikėjai, įskaitant vartotojus (investuotojus), turi visiškai suvokti pagrindinį finansinių rinkų principą, kad galimybė gauti didesnes pajamas susijusi su didesne rizika ir kad ši rizika yra būtina bet kokios veikiančios finansinės rinkos dalis; toliau pabrėžia, kad reikėtų siekti tinkamo kompromiso tarp aukšto vartotojų apsaugos lygio ir nepriekaištingai veikiančių vidaus rinkos mechanizmų; laikosi nuomonės, kad Komisija turėtų skatinti vietos iniciatyvas perteikti finansinės veiklos supratimą, siekiant užtikrinti tikslų suvokimą apie rizikos ir grąžos principą ir finansinių priemonių specifines charakteristikas; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad, nors ir ragina, jog mažmenines finansines paslaugas reglamentuojanti Bendrijos teisė visuomet siektų aukščiausių vartotojų apsaugos standartų, visi rinkos veikėjai, įskaitant vartotojus (investuotojus), turi visiškai suvokti pagrindinį finansinių rinkų principą, kad galimybė gauti didesnes pajamas susijusi su didesne rizika ir kad ši rizika yra būtina bet kokios veikiančios finansinės rinkos dalis; toliau pabrėžia, kad reikėtų siekti tinkamo kompromiso tarp aukšto vartotojų apsaugos lygio ir nepriekaištingai veikiančių vidaus rinkos mechanizmų; laikosi nuomonės, kad Komisija turėtų skatinti vietos iniciatyvas perteikti finansinės veiklos supratimą, siekiant užtikrinti tikslų suvokimą apie rizikos ir grąžos principą ir finansinių priemonių specifines charakteristikas;

| 34. | pripažįsta, kad, nors šiandien mažmeninė finansinių paslaugų paklausą visų pirma yra vidaus pobūdžio, internetas ir elektroninė bankininkystė yra tapę svarbiomis tarpvalstybine mažmenine finansine veikla užsiimti pageidaujančių vartotojų priemonėmis; taigi ragina visas suinteresuotas šalis skatinti tokių paslaugų plėtojimą, tuo pat metu užtikrinant elektroninės korespondencijos, ypač susijusios su vartotojais, saugumą; |
| --- | --- |

34.

pripažįsta, kad, nors šiandien mažmeninė finansinių paslaugų paklausą visų pirma yra vidaus pobūdžio, internetas ir elektroninė bankininkystė yra tapę svarbiomis tarpvalstybine mažmenine finansine veikla užsiimti pageidaujančių vartotojų priemonėmis; taigi ragina visas suinteresuotas šalis skatinti tokių paslaugų plėtojimą, tuo pat metu užtikrinant elektroninės korespondencijos, ypač susijusios su vartotojais, saugumą;

| 35. | tačiau pabrėžia, kad negalima pamiršti vartotojų, kuriems negali pasinaudoti tokiomis technologijomis arba kuriems sunku jomis naudotis, pvz., dėl jų amžiaus; |
| --- | --- |

35.

tačiau pabrėžia, kad negalima pamiršti vartotojų, kuriems negali pasinaudoti tokiomis technologijomis arba kuriems sunku jomis naudotis, pvz., dėl jų amžiaus;

| 36. | mano, kad finansinių paslaugų teisės aktų supaprastinimas ir kliūčių vartotojų judumui pašalinimas nelemtų žemesnių vartotojų apsaugos normų valstybėse narėse; |
| --- | --- |

36.

mano, kad finansinių paslaugų teisės aktų supaprastinimas ir kliūčių vartotojų judumui pašalinimas nelemtų žemesnių vartotojų apsaugos normų valstybėse narėse;

| 37. | atkreipia dėmesį į savo 2007 m. liepos 11 d. rezoliuciją, ypač į jos rekomendaciją sukurti europinę biudžeto eilutę, kad būtų galima finansuoti finansų rinkos tyrimą vartotojų ir MVĮ organizacijose; |
| --- | --- |

37.

atkreipia dėmesį į savo 2007 m. liepos 11 d. rezoliuciją, ypač į jos rekomendaciją sukurti europinę biudžeto eilutę, kad būtų galima finansuoti finansų rinkos tyrimą vartotojų ir MVĮ organizacijose;

| 38. | sutinka, kad norintys pakeisti finansinių paslaugų teikėjus vartotojai turi turėti galimybę tai padaryti bet kuriuo metu, kad siekiant tai padaryti būtų kuo mažiau teisinių kliūčių ir išlaidų ir kad teikėjų keitimą reglamentuojantys sutarčių straipsniai turėtų būti parengti aiškia ir lengvai suprantama kalba ir jie aiškiai būtų teikti vartotojams susipažinti; |
| --- | --- |

38.

sutinka, kad norintys pakeisti finansinių paslaugų teikėjus vartotojai turi turėti galimybę tai padaryti bet kuriuo metu, kad siekiant tai padaryti būtų kuo mažiau teisinių kliūčių ir išlaidų ir kad teikėjų keitimą reglamentuojantys sutarčių straipsniai turėtų būti parengti aiškia ir lengvai suprantama kalba ir jie aiškiai būtų teikti vartotojams susipažinti;

| 39. | remia Komisijos iniciatyvą kelti finansinio išprusimo lygį ir supranta, kad to siekiant reikalinga informacija, tačiau taip pat pripažįsta, kad egzistuoja įtampa tarp apsauginės informacijos pertekliaus ir pakankamos informacijos kiekio klientams pateikimo; teikia pirmenybę informacijos kokybei, o ne kiekybei; taigi ragina Komisiją kreiptis į vartotojų organizacijas, kad jos pateiktų informaciją, kuri, jų nuomone, yra esminė klientams, kad šie galėtų tinkamai pasirinkti; pabrėžia būtinybę nustatyti aiškias ribas tarp informacijos pateikimo ir konsultavimo; |
| --- | --- |

39.

remia Komisijos iniciatyvą kelti finansinio išprusimo lygį ir supranta, kad to siekiant reikalinga informacija, tačiau taip pat pripažįsta, kad egzistuoja įtampa tarp apsauginės informacijos pertekliaus ir pakankamos informacijos kiekio klientams pateikimo; teikia pirmenybę informacijos kokybei, o ne kiekybei; taigi ragina Komisiją kreiptis į vartotojų organizacijas, kad jos pateiktų informaciją, kuri, jų nuomone, yra esminė klientams, kad šie galėtų tinkamai pasirinkti; pabrėžia būtinybę nustatyti aiškias ribas tarp informacijos pateikimo ir konsultavimo;

| 40. | pabrėžia, kad vartotojai turi pasitikėti finansiniais produktais ir turėti gerai juos žinoti, kad galėtų tinkamai rinktis; todėl pabrėžia, kad reikia derinti pastangas nacionaliniu ir Europos lygmenimis, siekiant padidinti finansinio išprusimo lygį visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad vartotojai turi pasitikėti finansiniais produktais ir turėti gerai juos žinoti, kad galėtų tinkamai rinktis; todėl pabrėžia, kad reikia derinti pastangas nacionaliniu ir Europos lygmenimis, siekiant padidinti finansinio išprusimo lygį visose valstybėse narėse;

| 41. | prašo sudaryti vartotojams galimybę naudotis alternatyvaus ginčų sprendimo ne teismo būdu sistemomis sprendžiant ginčus dėl mažmeninių finansinių paslaugų klausimų nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmeniu; ragina Komisiją skatinti pažangiausią patirtį alternatyvaus ginčų sprendimo sistemų srityje; |
| --- | --- |

41.

prašo sudaryti vartotojams galimybę naudotis alternatyvaus ginčų sprendimo ne teismo būdu sistemomis sprendžiant ginčus dėl mažmeninių finansinių paslaugų klausimų nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmeniu; ragina Komisiją skatinti pažangiausią patirtį alternatyvaus ginčų sprendimo sistemų srityje;

| 42. | ragina valstybes nares skatinti vartotojų informuotumą ir žinias apie Neteisminio nacionalinių finansinių ginčų sprendimo Europos ekonominės bendrijos šalyse tinklą (FIN-NET); pabrėžia, kad FIN-NET vaidmuo turėtų būti vienas svarbiausių visose valstybėse narėse koordinuojant viešą informaciją apie galimybę pasinaudoti teisių gynimo būdais ir alternatyvaus ginčų sprendimo sistemomis, ypač kalbant apie tarpvalstybines finansines paslaugas; |
| --- | --- |

42.

ragina valstybes nares skatinti vartotojų informuotumą ir žinias apie Neteisminio nacionalinių finansinių ginčų sprendimo Europos ekonominės bendrijos šalyse tinklą (FIN-NET); pabrėžia, kad FIN-NET vaidmuo turėtų būti vienas svarbiausių visose valstybėse narėse koordinuojant viešą informaciją apie galimybę pasinaudoti teisių gynimo būdais ir alternatyvaus ginčų sprendimo sistemomis, ypač kalbant apie tarpvalstybines finansines paslaugas;

| 43. | primena, kad tradicinis teismo bylos nagrinėjimas išliks svarbus ginčų sprendimo būdas; todėl ragina Komisiją išnagrinėti Tarybos 2000 m. gruodžio 22 d. reglamento (EB) Nr. 44/2001 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo poveikį mažmeninėms finansinėms paslaugoms tarpvalstybiniu lygiu (8); |
| --- | --- |

43.

primena, kad tradicinis teismo bylos nagrinėjimas išliks svarbus ginčų sprendimo būdas; todėl ragina Komisiją išnagrinėti Tarybos 2000 m. gruodžio 22 d. reglamento (EB) Nr. 44/2001 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo poveikį mažmeninėms finansinėms paslaugoms tarpvalstybiniu lygiu (8);

| 44. | pritaria tam, kad būtų ieškoma nuoseklaus europinio sprendimo, pagal kurį vartotojams būtų suteikiama galimybė gauti suderintų naujų formų kolektyvinės žalos atlyginimą tenkinant su mažmeniniais finansiniais produktais susijusius tarpvalstybinius ieškinius; siūlo įvertinti naujai įsteigtų sistemų poveikį valstybių narių lygmeniu; |
| --- | --- |

44.

pritaria tam, kad būtų ieškoma nuoseklaus europinio sprendimo, pagal kurį vartotojams būtų suteikiama galimybė gauti suderintų naujų formų kolektyvinės žalos atlyginimą tenkinant su mažmeniniais finansiniais produktais susijusius tarpvalstybinius ieškinius; siūlo įvertinti naujai įsteigtų sistemų poveikį valstybių narių lygmeniu;

| 45. | pabrėžia, kad būtina užtikrinti galimybę visoms suinteresuotoms šalims naudotis finansinėmis paslaugomis; todėl ragina finansų rinkos paslaugų teikėjus pasiūlyti bent jau kredito suteikimu pagrįstą žiro sąskaitą susidomėjimą išreiškusiems vartotojams. |
| --- | --- |

45.

pabrėžia, kad būtina užtikrinti galimybę visoms suinteresuotoms šalims naudotis finansinėmis paslaugomis; todėl ragina finansų rinkos paslaugų teikėjus pasiūlyti bent jau kredito suteikimu pagrįstą žiro sąskaitą susidomėjimą išreiškusiems vartotojams.

*

* *

| 46. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos centriniam bankui, Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetui, Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komitetui ir Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetui. |
| --- | --- |

46.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos centriniam bankui, Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetui, Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komitetui ir Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetui.

---

(1)  OL L 53, 2003 2 28, p. 8.

(2)  Priimti tekstai: P6_TA(2008)0011.

(3)  Priimti tekstai: P6_TA(2007)0615.

(4)  Priimti tekstai: P6_TA(2007)0338.

(5)  OL C 303 E, 2006 12 13, p. 110.

(6)  OL L 145, 2004 4 30, p. 1.

(7)  2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui (Tekstas svarbus EEE) (OL L 309, 2005 11 25, p. 15).

(8)  OL L 12, 2001 1 16, p. 1.

---

| 26.11.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 285/67 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 285/67

---

2008 m. birželio 5 d., ketvirtadienisReumatinės ligos

P6_TA(2008)0262

Europos Parlamento pareiškimas dėl reumatinių ligų

2009/C 285 E/11

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 116 straipsnį,

| A. | kadangi reumatinės ligos sukelia sunkiai toleruojamą lėtinį skausmą, kančias ir negalią, |
| --- | --- |

A.

kadangi reumatinės ligos sukelia sunkiai toleruojamą lėtinį skausmą, kančias ir negalią,

| B. | kadangi raumenų ir kaulų ligų požymius jaučia 30–40 proc. žmonių ir kadangi dėl šių ligų kenčia per 100 mln. Europos gyventojų, |
| --- | --- |

B.

kadangi raumenų ir kaulų ligų požymius jaučia 30–40 proc. žmonių ir kadangi dėl šių ligų kenčia per 100 mln. Europos gyventojų,

| C. | kadangi reumatinės ligos yra pagrindinė darbuotojų neįgalumo ir ankstesnio išėjimo į pensiją priežastis, |
| --- | --- |

C.

kadangi reumatinės ligos yra pagrindinė darbuotojų neįgalumo ir ankstesnio išėjimo į pensiją priežastis,

| D. | kadangi apskaičiuota, kad iki 2030 m. vyresni negu 65 metų amžiaus asmenys sudarys vieną ketvirtadalį Europos gyventojų ir kadangi didžioji dalis vyresnių kaip 70 metų asmenų kenčia nuo lėtinių reumatinių ligų arba jaučia grįžtamuosius šių ligų požymius, |
| --- | --- |

D.

kadangi apskaičiuota, kad iki 2030 m. vyresni negu 65 metų amžiaus asmenys sudarys vieną ketvirtadalį Europos gyventojų ir kadangi didžioji dalis vyresnių kaip 70 metų asmenų kenčia nuo lėtinių reumatinių ligų arba jaučia grįžtamuosius šių ligų požymius,

| E. | kadangi patvirtinus socialinę ir sveikatos apsaugos politiką, kurioje būtų atsižvelgiama į nuo reumatinių ligų kenčiančių asmenų poreikius, sumažėtų su šiomis ligomis siejamų ekonominių ir socialinių išlaidų, sudarančių 1-1,5 proc. išsivysčiusių šalių bendrų nacionalinių pajamų, |
| --- | --- |

E.

kadangi patvirtinus socialinę ir sveikatos apsaugos politiką, kurioje būtų atsižvelgiama į nuo reumatinių ligų kenčiančių asmenų poreikius, sumažėtų su šiomis ligomis siejamų ekonominių ir socialinių išlaidų, sudarančių 1-1,5 proc. išsivysčiusių šalių bendrų nacionalinių pajamų,

| 1. | ragina Komisiją ir Tarybą:






  — | skirti daugiau dėmesio reumatinėms ligoms naujojoje Bendrijos sveikatos apsaugos strategijoje ir atsižvelgti į dideles su šiomis ligomis susijusias socialines ir ekonomines išlaidas; |
| --- | --- | --- |

1.

ragina Komisiją ir Tarybą:

—

skirti daugiau dėmesio reumatinėms ligoms naujojoje Bendrijos sveikatos apsaugos strategijoje ir atsižvelgti į dideles su šiomis ligomis susijusias socialines ir ekonomines išlaidas;

| — | ragina valstybes nares rengti nacionalinius kovos su reumatinėmis ligomis planus ir skatinti jų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

—

ragina valstybes nares rengti nacionalinius kovos su reumatinėmis ligomis planus ir skatinti jų įgyvendinimą;

| — | parengti Bendrijos kovos su reumatinėmis ligomis strategiją ir Tarybos rekomendaciją dėl ankstyvos reumatinių ligų diagnostikos ir jų gydymo; |
| --- | --- |

—

parengti Bendrijos kovos su reumatinėmis ligomis strategiją ir Tarybos rekomendaciją dėl ankstyvos reumatinių ligų diagnostikos ir jų gydymo;

| — | parengti prieigos prie informacijos ir medicininio gydymo strategiją; |
| --- | --- |

—

parengti prieigos prie informacijos ir medicininio gydymo strategiją;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį pareiškimą kartu su jį pasirašiusiųjų pavardėmis Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams.
  Pasirašiusieji asmenys
  Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Gabriele Albertini, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Alfonso Andria, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Francisco Assis, Robert Atkins, John Attard-Montalto, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Maria Badia i Cutchet, Enrique Barón Crespo, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Zsolt László Becsey, Ivo Belet, Irena Belohorská, Monika Beňová, Sergio Berlato, Giovanni Berlinguer, Slavi Binev, Šarūnas Birutis, Jana Bobošíková, Herbert Bösch, Vito Bonsignore, Josep Borrell Fontelles, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, John Bowis, Emine Bozkurt, Iles Braghetto, Frieda Brepoels, Elmar Brok, Danutė Budreikaitė, Udo Bullmann, Nicodim Bulzesc, Ieke van den Burg, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Jerzy Buzek, Milan Cabrnoch, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Carlos Carnero González, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Françoise Castex, Pilar del Castillo Vera, Giusto Catania, Alejandro Cercas, Giulietto Chiesa, Ole Christensen, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Titus Corlățean, Thierry Cornillet, Jean Louis Cottigny, Jan Cremers, Corina Crețu, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marie-Hélène Descamps, Harlem Désir, Nirj Deva, Mia De Vits, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Koenraad Dillen, Giorgos Dimitrakopoulos, Alexandra Dobolyi, Brigitte Douay, Mojca Drčar Murko, Bárbara Dührkop Dührkop, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Göran Färm, Carlo Fatuzzo, Claudio Fava, Szabolcs Fazakas, Emanuel Jardim Fernandes, Fernando Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Věra Flasarová, Karl-Heinz Florenz, Alessandro Foglietta, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Juan Fraile Cantón, Armando França, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Ingo Friedrich, Sorin Frunzăverde, Milan Gaľa, Gerardo Galeote, Vicente Miguel Garcés Ramón, Iratxe García Pérez, Jean-Paul Gauzès, Evelyne Gebhardt, Bronisław Geremek, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Roland Gewalt, Claire Gibault, Neena Gill, Robert Goebbels, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Vasco Graça Moura, Martí Grau i Segú, Louis Grech, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Françoise Grossetête, Lilli Gruber, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Cristina Gutiérrez-Cortines, Catherine Guy-Quint, David Hammerstein, Małgorzata Handzlik, Marian Harkin, Joel Hasse Ferreira, Gyula Hegyi, Jeanine Hennis-Plasschaert, Edit Herczog, Mary Honeyball, Richard Howitt, Alain Hutchinson, Iliana Malinova Iotova, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Carlos José Iturgaiz Angulo, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Lívia Járóka, Rumiana Jeleva, Karin Jöns, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Ioannis Kasoulides, Piia-Noora Kauppi, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Dieter-Lebrecht Koch, Eija-Riitta Korhola, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Helmut Kuhne, Sepp Kusstatscher, Stavros Lambrinidis, Vytautas Landsbergis, Romano Maria La Russa, Henrik Lax, Johannes Lebech, Roselyne Lefrançois, Lasse Lehtinen, Bogusław Liberadzki, Marie-Noëlle Lienemann, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Toine Manders, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Erika Mann, Diamanto Manolakou, Marian-Jean Marinescu, Sérgio Marques, David Martin, Jean-Claude Martinez, Miguel Ángel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Antonio Masip Hidalgo, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Mario Mauro, Manolis Mavrommatis, Manuel Medina Ortega, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Francisco José Millán Mon, Gay Mitchell, Nickolay Mladenov, Claude Moraes, Javier Moreno Sánchez, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Elisabeth Morin, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Joseph Muscat, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Juan Andrés Naranjo Escobar, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, James Nicholson, Angelika Niebler, Raimon Obiols i Germà, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Athanasios Pafilis, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Aldo Patriciello, Béatrice Patrie, Vincent Peillon, Alojz Peterle, Tobias Pflüger, Willi Piecyk, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, Adriana Poli Bortone, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Miguel Portas, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Luís Queiró, Bilyana Ilieva Raeva, Miloslav Ransdorf, Poul Nyrup Rasmussen, Vladimír Remek, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Frédérique Ries, Giovanni Rivera, Michel Rocard, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dagmar Roth-Behrendt, Mechtild Rothe, Libor Rouček, Martine Roure, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Tokia Saïfi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Jacek Saryusz-Wolski, Luciana Sbarbati, Christel Schaldemose, Pál Schmitt, Inger Segelström, Adrian Severin, José Albino Silva Peneda, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Peter Skinner, Nina Škottová, Csaba Sógor, Søren Bo Søndergaard, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Sérgio Sousa Pinto, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Dirk Sterckx, Catherine Stihler, Ulrich Stockmann, Theodor Dumitru Stolojan, Daniel Strož, Margie Sudre, László Surján, Eva-Britt Svensson, Hannes Swoboda, József Szájer, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Antonio Tajani, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Georgios Toussas, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Evangelia Tzampazi, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Yannick Vaugrenard, Bernadette Vergnaud, Alejo Vidal-Quadras, Kristian Vigenin, Oldřich Vlasák, Dominique Vlasto, Sahra Wagenknecht, Graham Watson, Henri Weber, Renate Weber, Åsa Westlund, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Bernard Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Luis Yáñez-Barnuevo García, Anna Záborská, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Gabriele Zimmer, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šį pareiškimą kartu su jį pasirašiusiųjų pavardėmis Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams.

Pasirašiusieji asmenys

Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Gabriele Albertini, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Alfonso Andria, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Francisco Assis, Robert Atkins, John Attard-Montalto, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Maria Badia i Cutchet, Enrique Barón Crespo, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Zsolt László Becsey, Ivo Belet, Irena Belohorská, Monika Beňová, Sergio Berlato, Giovanni Berlinguer, Slavi Binev, Šarūnas Birutis, Jana Bobošíková, Herbert Bösch, Vito Bonsignore, Josep Borrell Fontelles, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, John Bowis, Emine Bozkurt, Iles Braghetto, Frieda Brepoels, Elmar Brok, Danutė Budreikaitė, Udo Bullmann, Nicodim Bulzesc, Ieke van den Burg, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Jerzy Buzek, Milan Cabrnoch, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Carlos Carnero González, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Françoise Castex, Pilar del Castillo Vera, Giusto Catania, Alejandro Cercas, Giulietto Chiesa, Ole Christensen, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Titus Corlățean, Thierry Cornillet, Jean Louis Cottigny, Jan Cremers, Corina Crețu, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marie-Hélène Descamps, Harlem Désir, Nirj Deva, Mia De Vits, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Koenraad Dillen, Giorgos Dimitrakopoulos, Alexandra Dobolyi, Brigitte Douay, Mojca Drčar Murko, Bárbara Dührkop Dührkop, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Göran Färm, Carlo Fatuzzo, Claudio Fava, Szabolcs Fazakas, Emanuel Jardim Fernandes, Fernando Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Věra Flasarová, Karl-Heinz Florenz, Alessandro Foglietta, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Juan Fraile Cantón, Armando França, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Ingo Friedrich, Sorin Frunzăverde, Milan Gaľa, Gerardo Galeote, Vicente Miguel Garcés Ramón, Iratxe García Pérez, Jean-Paul Gauzès, Evelyne Gebhardt, Bronisław Geremek, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Roland Gewalt, Claire Gibault, Neena Gill, Robert Goebbels, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Vasco Graça Moura, Martí Grau i Segú, Louis Grech, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Françoise Grossetête, Lilli Gruber, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Cristina Gutiérrez-Cortines, Catherine Guy-Quint, David Hammerstein, Małgorzata Handzlik, Marian Harkin, Joel Hasse Ferreira, Gyula Hegyi, Jeanine Hennis-Plasschaert, Edit Herczog, Mary Honeyball, Richard Howitt, Alain Hutchinson, Iliana Malinova Iotova, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Carlos José Iturgaiz Angulo, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Lívia Járóka, Rumiana Jeleva, Karin Jöns, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Ioannis Kasoulides, Piia-Noora Kauppi, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Dieter-Lebrecht Koch, Eija-Riitta Korhola, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Helmut Kuhne, Sepp Kusstatscher, Stavros Lambrinidis, Vytautas Landsbergis, Romano Maria La Russa, Henrik Lax, Johannes Lebech, Roselyne Lefrançois, Lasse Lehtinen, Bogusław Liberadzki, Marie-Noëlle Lienemann, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Toine Manders, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Erika Mann, Diamanto Manolakou, Marian-Jean Marinescu, Sérgio Marques, David Martin, Jean-Claude Martinez, Miguel Ángel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Antonio Masip Hidalgo, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Mario Mauro, Manolis Mavrommatis, Manuel Medina Ortega, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Francisco José Millán Mon, Gay Mitchell, Nickolay Mladenov, Claude Moraes, Javier Moreno Sánchez, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Elisabeth Morin, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Joseph Muscat, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Juan Andrés Naranjo Escobar, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, James Nicholson, Angelika Niebler, Raimon Obiols i Germà, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Athanasios Pafilis, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Aldo Patriciello, Béatrice Patrie, Vincent Peillon, Alojz Peterle, Tobias Pflüger, Willi Piecyk, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, Adriana Poli Bortone, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Miguel Portas, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Luís Queiró, Bilyana Ilieva Raeva, Miloslav Ransdorf, Poul Nyrup Rasmussen, Vladimír Remek, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Frédérique Ries, Giovanni Rivera, Michel Rocard, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dagmar Roth-Behrendt, Mechtild Rothe, Libor Rouček, Martine Roure, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Tokia Saïfi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Jacek Saryusz-Wolski, Luciana Sbarbati, Christel Schaldemose, Pál Schmitt, Inger Segelström, Adrian Severin, José Albino Silva Peneda, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Peter Skinner, Nina Škottová, Csaba Sógor, Søren Bo Søndergaard, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Sérgio Sousa Pinto, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Dirk Sterckx, Catherine Stihler, Ulrich Stockmann, Theodor Dumitru Stolojan, Daniel Strož, Margie Sudre, László Surján, Eva-Britt Svensson, Hannes Swoboda, József Szájer, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Antonio Tajani, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Georgios Toussas, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Evangelia Tzampazi, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Yannick Vaugrenard, Bernadette Vergnaud, Alejo Vidal-Quadras, Kristian Vigenin, Oldřich Vlasák, Dominique Vlasto, Sahra Wagenknecht, Graham Watson, Henri Weber, Renate Weber, Åsa Westlund, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Bernard Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Luis Yáñez-Barnuevo García, Anna Záborská, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Gabriele Zimmer, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka.

---

Europos Parlamentas

2008 m. birželio 5 d., ketvirtadienis

| 26.11.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 285/69 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 285/69

---

2008 m. birželio 5 d., ketvirtadienisKonkrečios žemės ūkio priemonės mažosioms Egėjo jūros saloms *

P6_TA(2008)0241

2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1405/2006, nustatantį konkrečias žemės ūkio priemones mažosioms Egėjo jūros saloms, ir pataisančio Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 (COM(2008)0168 – C6-0175/2008 – 2008/0065(CNS))

2009/C 285 E/12

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0168),

atsižvelgdamas į EB sutarties 37 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0175/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį ir 43 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą (A6-0170/2008),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui;

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

| 26.11.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 285/70 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 285/70

---

2008 m. birželio 5 d., ketvirtadienisTaisomojo biudžeto projektas Nr. 3/2008

P6_TA(2008)0242

2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2008 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto projekto Nr. 3/2008, III skirsnis – Komisija ir VI skirsnis – Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (9903/2008 – C6-0206/2008 – 2008/2095(BUD))

2009/C 285 E/13

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į EB sutarties 272 straipsnį ir Euratomo sutarties 177 straipsnį,

atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (1), ypač į jo 37 ir 38 straipsnius,

atsižvelgdamas į 2008 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą, galutinai patvirtintą 2007 m. gruodžio 13 d. (2),

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3),

atsižvelgdamas į 2008 finansinių metų Europos Sąjungos preliminarų taisomojo biudžeto projektą Nr. 3/2008, kurį Komisija pateikė 2008 m. balandžio 14 d. (COM(2008)0201),

atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto projektą Nr. 3/2008, kurį Taryba parengė 2008 m. gegužės 26 d. (9903/2008 – C6-0206/2008)

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 69 straipsnį ir į IV priedą,

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A6-0204/2008),

| A. | kadangi 2008 m. taisomojo biudžeto projekte Nr. 3 aptariami šie klausimai:






  — | įplaukų, gautų iš kompanijos „Microsoft“ bylos (bendra baudos ir palūkanų suma yra 849 200 000 EUR), įtraukimas į biudžetą, |
| --- | --- | --- |

A.

kadangi 2008 m. taisomojo biudžeto projekte Nr. 3 aptariami šie klausimai:

—

įplaukų, gautų iš kompanijos „Microsoft“ bylos (bendra baudos ir palūkanų suma yra 849 200 000 EUR), įtraukimas į biudžetą,

| — | santaupų, susidariusių dėl mažesnio nei numatyta pareigūnų darbo užmokesčio ir pensijų padidinimo 2007 m., įtraukimas į biudžetą, |
| --- | --- |

—

santaupų, susidariusių dėl mažesnio nei numatyta pareigūnų darbo užmokesčio ir pensijų padidinimo 2007 m., įtraukimas į biudžetą,

| — | eterinarinėms priemonėms skiriamos neatidėliotinos pagalbos fondo dalies padidinimas atsižvelgiant į mėlynojo liežuvio ligos protrūkį, papildomai skiriant 130 000 000 EUR įsipareigojimų asignavimų ir 63 950 000 EUR mokėjimų asignavimų, |
| --- | --- |

—

eterinarinėms priemonėms skiriamos neatidėliotinos pagalbos fondo dalies padidinimas atsižvelgiant į mėlynojo liežuvio ligos protrūkį, papildomai skiriant 130 000 000 EUR įsipareigojimų asignavimų ir 63 950 000 EUR mokėjimų asignavimų,

| — | naujų biudžeto punktų įrašymas siekiant numatyti lėšų keturioms bendrosioms įmonėms subsidijuoti pagal šias iniciatyvas: Naujoviškų vaistų iniciatyva (NVI), „Švarus dangus“, ARTEMIS (įterptųjų kompiuterinių sistemų jungtinė technologijų iniciatyva) ir ENIAC (Europos technologijų platforma nanoelektronikos srityje), |
| --- | --- |

—

naujų biudžeto punktų įrašymas siekiant numatyti lėšų keturioms bendrosioms įmonėms subsidijuoti pagal šias iniciatyvas: Naujoviškų vaistų iniciatyva (NVI), „Švarus dangus“, ARTEMIS (įterptųjų kompiuterinių sistemų jungtinė technologijų iniciatyva) ir ENIAC (Europos technologijų platforma nanoelektronikos srityje),

| — | 98 000 000 EUR panaudojimas iš ES solidarumo fondo siekiant padengti įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimus, susijusius su 2007 m. rugpjūčio mėn. miškų gaisrais Graikijoje ir 2007 m. rugsėjo mėn. potvyniais Slovėnijoje, |
| --- | --- |

—

98 000 000 EUR panaudojimas iš ES solidarumo fondo siekiant padengti įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimus, susijusius su 2007 m. rugpjūčio mėn. miškų gaisrais Graikijoje ir 2007 m. rugsėjo mėn. potvyniais Slovėnijoje,

| — | Europos lyčių lygybės instituto personalo plano pakeitimai, pagal kuriuos AD 13 kategorija paaukštinama į AD 14 kategoriją, |
| --- | --- |

—

Europos lyčių lygybės instituto personalo plano pakeitimai, pagal kuriuos AD 13 kategorija paaukštinama į AD 14 kategoriją,

| — | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto personalo plano pakeitimai, |
| --- | --- |

—

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto personalo plano pakeitimai,

| B. | kadangi pagal Taisomojo biudžeto projektą Nr. 3/2008 siekiama oficialiai įtraukti šiuos biudžeto pakeitimus į 2008 m. biudžetą, |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal Taisomojo biudžeto projektą Nr. 3/2008 siekiama oficialiai įtraukti šiuos biudžeto pakeitimus į 2008 m. biudžetą,

| C. | kadangi Taryba į Taisomojo biudžeto projektą Nr. 3/2008 įtraukė sumą, sutaupytą iš atlyginimų ir pensijų, ir sumą vadinamajam kompanijos „Microsoft“ stebėsenos mechanizmui finansuoti, |
| --- | --- |

C.

kadangi Taryba į Taisomojo biudžeto projektą Nr. 3/2008 įtraukė sumą, sutaupytą iš atlyginimų ir pensijų, ir sumą vadinamajam kompanijos „Microsoft“ stebėsenos mechanizmui finansuoti,

| 1. | primena, kad bendrosios įmonės finansuojamos iš atitinkamos programos einamosios veiklos biudžeto lėšų; |
| --- | --- |

1.

primena, kad bendrosios įmonės finansuojamos iš atitinkamos programos einamosios veiklos biudžeto lėšų;

| 2. | atkreipia dėmesį į tai, kad kompanijos „Microsoft“ stebėsenos mechanizmas finansuojamas vien tik panaudojant iš atlyginimų ir pensijų sutaupytą sumą pagal 5 išlaidų kategoriją; |
| --- | --- |

2.

atkreipia dėmesį į tai, kad kompanijos „Microsoft“ stebėsenos mechanizmas finansuojamas vien tik panaudojant iš atlyginimų ir pensijų sutaupytą sumą pagal 5 išlaidų kategoriją;

| 3. | apgailestauja, kad Taryba netikėtai sumažino biudžeto eilutės 26 02 01 lėšas ir taip, nepasitarusi su Parlamentu, įtraukė naują elementą; tikisi, kad šios sutaupytos lėšos bus panaudotos prioritetinei Parlamento veiklai finansuoti pagal 1a išlaidų kategoriją; |
| --- | --- |

3.

apgailestauja, kad Taryba netikėtai sumažino biudžeto eilutės 26 02 01 lėšas ir taip, nepasitarusi su Parlamentu, įtraukė naują elementą; tikisi, kad šios sutaupytos lėšos bus panaudotos prioritetinei Parlamento veiklai finansuoti pagal 1a išlaidų kategoriją;

| 4. | ragina Komisiją stengtis ateityje į taisomuosius biudžeto projektus neįrašyti lėšų tokioms priemonėms, kaip ES solidarumo fondas arba Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas, finansuoti, siekiant, kad būtų išvengta bet kokio vėlavimo priimant sprendimus ir juos įgyvendinant; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją stengtis ateityje į taisomuosius biudžeto projektus neįrašyti lėšų tokioms priemonėms, kaip ES solidarumo fondas arba Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas, finansuoti, siekiant, kad būtų išvengta bet kokio vėlavimo priimant sprendimus ir juos įgyvendinant;

| 5. | patvirtina Taisomojo biudžeto projektą Nr. 3/2008 be pakeitimų; |
| --- | --- |

5.

patvirtina Taisomojo biudžeto projektą Nr. 3/2008 be pakeitimų;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1525/2007 (OL L 343, 2007 12 27, p. 9).

(2)  OL L 71, 2008 3 14.

(3)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1. Susitarimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 2008/371/EB (OL L 128, 2008 5 16, p. 8).

---

| 26.11.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 285/71 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 285/71

---

2008 m. birželio 5 d., ketvirtadienisTaisomojo biudžeto projektas Nr. 4/2008

P6_TA(2008)0243

2008 m. birželio 5d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2008 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto projekto Nr. 4/2008, III skirsnis — Komisija (9904/2008 – C6-0207/2008 – 2008/2094(BUD))

2009/C 285 E/14

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į EB steigimo sutarties 272 straipsnį ir į Euratomo sutarties 177 straipsnį,

atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (1), ypač į jo 15 straipsnio 3 dalį bei 37 ir 38 straipsnius,

atsižvelgdamas į 2008 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą, galutinai patvirtintą 2007 m. gruodžio mėn. 13 d. (2),

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3),

atsižvelgdamas į 2008 finansinių metų Europos Sąjungos preliminarų taisomojo biudžeto projektą Nr. 4/2008, kurį Komisija pateikė 2008 m. balandžio mėn. 15 d. COM(2008)0203),

atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto projektą Nr. 4/2008, kurį Taryba sudarė 2008 m. gegužės 26 d. (9904/2008 – C6-0207/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 69 straipsnį ir į IV priedą,

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A6-0203/2008),

| A. | kadangi 2008 m. bendrojo biudžeto Taisomojo biudžeto projektu Nr. 4 siekiama į 2008 m. biudžetą įtraukti 2007 finansinių metų perteklių, kuris sudaro 1 528 833 290 EUR, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2008 m. bendrojo biudžeto Taisomojo biudžeto projektu Nr. 4 siekiama į 2008 m. biudžetą įtraukti 2007 finansinių metų perteklių, kuris sudaro 1 528 833 290 EUR,

| B. | kadangi perteklius daugiausia susidarė dėl per didelių įplaukų (72 957 868,80 EUR) bei dėl nepanaudotų išlaidų (1 579 386 212,59 EUR) ir dėl neigiamo valiutų kursų balanso (- 123 510 791,35 EUR), |
| --- | --- |

B.

kadangi perteklius daugiausia susidarė dėl per didelių įplaukų (72 957 868,80 EUR) bei dėl nepanaudotų išlaidų (1 579 386 212,59 EUR) ir dėl neigiamo valiutų kursų balanso (- 123 510 791,35 EUR),

| C. | kadangi nepanaudoti mokėjimų asignavimai, palyginti su ankstesniais metais, dar sumažėjo, |
| --- | --- |

C.

kadangi nepanaudoti mokėjimų asignavimai, palyginti su ankstesniais metais, dar sumažėjo,

| D. | kadangi 1 išlaidų kategorijoje nepanaudoti mokėjimų asignavimai 2007 m. (4) sudarė 648 mln. EUR, 2 išlaidų kategorijoje – 361 mln. EUR, 3 išlaidų kategorijoje – 241 mln. EUR, 4 išlaidų kategorijoje – 362 mln. EUR ir 5 išlaidų kategorijoje – 903 mln. EUR, |
| --- | --- |

D.

kadangi 1 išlaidų kategorijoje nepanaudoti mokėjimų asignavimai 2007 m. (4) sudarė 648 mln. EUR, 2 išlaidų kategorijoje – 361 mln. EUR, 3 išlaidų kategorijoje – 241 mln. EUR, 4 išlaidų kategorijoje – 362 mln. EUR ir 5 išlaidų kategorijoje – 903 mln. EUR,

| 1. | atkreipia dėmesį, kad preliminarus taisomojo biudžeto projektas Nr. 4/2008 skirtas tik 2007 finansinių metų sąskaitoms pristatyti; |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį, kad preliminarus taisomojo biudžeto projektas Nr. 4/2008 skirtas tik 2007 finansinių metų sąskaitoms pristatyti;

| 2. | priima Taisomojo biudžeto projektą Nr. 4/2008 be pakeitimų; |
| --- | --- |

2.

priima Taisomojo biudžeto projektą Nr. 4/2008 be pakeitimų;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1525/2007 (OL L 343, 2007 12 27, p. 9).

(2)  OL L 71, 2008 3 14.

(3)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1. Susitarimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 2008/371/EB (OL L 128, 2008 5 16, p. 8).

(4)  Remiamasi 2007 finansinių metų mokėjimų asignavimų ir išlaidų skirtumu, neįskaitant pajamų ir įgyvendinimo išlaidų sumų ir perkėlimų iš asignuotųjų pajamų.

---

| 26.11.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 285/72 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 285/72

---

2008 m. birželio 5 d., ketvirtadienisKovos su korupcija kontaktinių punktų tinklas *

P6_TA(2008)0244

2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Vokietijos Federacinės Respublikos iniciatyvos, siekiant priimti Tarybos sprendimą dėl kovos su korupcija kontaktinių punktų tinklo (11231/2007 – C6-0240/2007 – 2007/0809(CNS))

2009/C 285 E/15

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Vokietijos Federacinės Respublikos iniciatyvą (11231/2007),

atsižvelgdamas į ES sutarties 34 straipsnio 2 dalies c punktą,

atsižvelgdamas į ES sutarties 39 straipsnio 1 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0240/2007),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 93 ir 51 straipsnius,

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A6-0174/2008),

| 1. | pritaria Vokietijos Federacinės Respublikos iniciatyvai su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Vokietijos Federacinės Respublikos iniciatyvai su pakeitimais;

| 2. | ragina Tarybą atitinkamai pakeisti dokumento tekstą; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą atitinkamai pakeisti dokumento tekstą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Vokietijos Federacinės Respublikos iniciatyvą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Vokietijos Federacinės Respublikos iniciatyvą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei Vokietijos Federacinės Respublikos vyriausybei. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei Vokietijos Federacinės Respublikos vyriausybei.

| VOKIETIJOS FEDERACINĖS RESPUBLIKOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PARLAMENTO PAKEITIMAI |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| 1 straipsnis |
| Siekiant pagerinti valdžios institucijų ir agentūrų bendradarbiavimą tam, kad būtų užkirstas kelias korupcijai Europoje ir su ja kovojama, įkuriamas Europos Sąjungos valstybių narių kontaktinių punktų tinklas (toliau – tinklas). Europos Komisija, Europolas ir Eurojustas visapusiškai dalyvauja Tinklo veikloje. | Siekiant pagerinti valdžios institucijų ir agentūrų bendradarbiavimą tam, kad būtų užkirstas kelias korupcijai Europoje ir su ja kovojama, įkuriamas valstybių narių kontaktinių punktų tinklas (toliau – tinklas). Komisija
  ir ypač OLAF,
  Europolas ir Eurojustas isapusiškai dalyvauja tinklo veikloje. |
| Pakeitimas 2 |
| Pakeitimas 22 straipsnis |
| Tinklą sudaro Europos Sąjungos valstybių narių valdžios institucijos ir agentūros, kurioms pavesta užduotis užkirsti kelią korupcijai ar kovoti su ja. Narius skiria valstybės narės. Kiekviena valstybė narė skiria bent vieną, tačiau ne daugiau kaip tris organizacijas. Europos Komisija paskiria savo atstovus. Europolas ir Eurojustas pagal atitinkamą savo kompetenciją
  gali dalyvauti

  Tinklo veikloje. | Tinklą sudaro valstybių narių valdžios institucijos ir agentūros, kurioms pavesta užduotis užkirsti kelią korupcijai ar kovoti su ja. Narius skiria valstybės narės. Kiekviena valstybė narė skiria bent vieną, tačiau ne daugiau kaip tris organizacijas. Komisija
  dalyvaujant OLAF
  paskiria savo atstovus.
  OLAF,
  Europolas ir Eurojustas pagal atitinkamą savo kompetenciją
  dalyvauja

  tinklo veikloje. |
| Pakeitimas 3 |
| 3 straipsnio 1 dalies 1 a punktas (naujas) |
| | 1a) | tinklas kiekvienais metais teikia Komisijai ir Europos Parlamentui pranešimą apie rezultatus pagal 1 punktą, įskaitant (jei tikslinga) konkrečius pasiūlymus dėl kelio užkirtimo korupcijai ir kovos su ja; |

VOKIETIJOS FEDERACINĖS RESPUBLIKOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PARLAMENTO PAKEITIMAI

Pakeitimas 1

1 straipsnis

Siekiant pagerinti valdžios institucijų ir agentūrų bendradarbiavimą tam, kad būtų užkirstas kelias korupcijai Europoje ir su ja kovojama, įkuriamas Europos Sąjungos valstybių narių kontaktinių punktų tinklas (toliau – tinklas). Europos Komisija, Europolas ir Eurojustas visapusiškai dalyvauja Tinklo veikloje.

Siekiant pagerinti valdžios institucijų ir agentūrų bendradarbiavimą tam, kad būtų užkirstas kelias korupcijai Europoje ir su ja kovojama, įkuriamas valstybių narių kontaktinių punktų tinklas (toliau – tinklas). Komisija
  ir ypač OLAF,
  Europolas ir Eurojustas isapusiškai dalyvauja tinklo veikloje.

Pakeitimas 2

Pakeitimas 22 straipsnis

Tinklą sudaro Europos Sąjungos valstybių narių valdžios institucijos ir agentūros, kurioms pavesta užduotis užkirsti kelią korupcijai ar kovoti su ja. Narius skiria valstybės narės. Kiekviena valstybė narė skiria bent vieną, tačiau ne daugiau kaip tris organizacijas. Europos Komisija paskiria savo atstovus. Europolas ir Eurojustas pagal atitinkamą savo kompetenciją
  gali dalyvauti

  Tinklo veikloje.

Tinklą sudaro valstybių narių valdžios institucijos ir agentūros, kurioms pavesta užduotis užkirsti kelią korupcijai ar kovoti su ja. Narius skiria valstybės narės. Kiekviena valstybė narė skiria bent vieną, tačiau ne daugiau kaip tris organizacijas. Komisija
  dalyvaujant OLAF
  paskiria savo atstovus.
  OLAF,
  Europolas ir Eurojustas pagal atitinkamą savo kompetenciją
  dalyvauja

  tinklo veikloje.

Pakeitimas 3

3 straipsnio 1 dalies 1 a punktas (naujas)

1a)

Pakeitimas 4

3 straipsnio 2 dalis

2.   Tinklo nariai, siekdami įvykdyti savo užduotis, susirenka
  taip dažnai kiek reikia, tačiau
  ne rečiau kaip kartą per metus.

2.   Tinklo nariai, siekdami įvykdyti savo užduotis, susirenka ne rečiau kaip kartą per metus.

Pakeitimas 5

5 straipsnio 1 dalis

1.   Tinklas savarankiškai organizuoja savo veiklą,
  remdamasis
  esamu neoficialiu EPAC bendradarbiavimu.

1.   Tinklas savarankiškai organizuoja savo veiklą
  pirmininkaujant atitinkamai Tarybai pirmininkaujančiai valstybei ir remiasi
  esamu neoficialiu EPAC bendradarbiavimu.

Pakeitimas 6

5 straipsnio 2 dalis

2.   
  Valstybės narės ir

  Europos Komisija padengia visas
  jų paskirtų narių ar
  atstovų
  išlaidas
  . Ta pati taisyklė taikoma Europolui ir Eurojustui.

2.   Komisija padengia visas
  savo
  atstovų
  ir valstybių narių paskirtų narių išlaidas
  . Ta pati taisyklė taikoma Europolui ir Eurojustui.

---

| 26.11.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 285/74 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 285/74

---

2008 m. birželio 5 d., ketvirtadienisBendrijos kovos su nelegalia, neatskaitinga ir nereglamentuota žvejyba sistema *

P6_TA(2008)0245

2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, nustatančio Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruotai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (COM(2007)0602 – C6-0454/2007 – 2007/0223(CNS))

2009/C 285 E/16

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2007)0602),

atsižvelgdamas į EB sutarties 37 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0454/2007),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto nuomonę (A6-0193/2008),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Pasiūlymas dėl reglamento


  2 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (2a) | Siekiant, kad būtų laikomasi Pasaulio prekybos organizacijos nustatytų nediskriminavimo ir nacionalinės sistemos taisyklių, nė viena šio reglamento nuostata neturėtų būti formuluojama taip, kad būtų skatinama diskriminuojant taikyti kovos su neteisėta, nedeklaruota ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba priemones. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

(2a)

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

3 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (3a) | Europos Sąjungos atokiausiems regionams, nurodytiems Europos bendrijos steigimo sutarties 299 straipsnyje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje, turi būti skiriamas ypatingas dėmesys kovojant su NNN žvejyba, nes tų regionų ekosistemos yra itin jautrios. |
| --- | --- |

(3a)

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| (5) | Pagal 2001 m. Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) priimtą tarptautinių veiksmų planą, skirtą neteisėtos, nedeklaruotos ir nereglamentuojamos žvejybos prevencijos, atgrasymo nuo jos ir jos panaikinimo veiksmams, NNN žvejyba reiškia žvejybos veiklą, kuri laikoma neteisėta, nedeklaruota arba nereglamentuojama,
  jei:










  1. | Neteisėta žvejyba yra susijusi su veikla:








  — | kurią nacionaliniai arba užsienio laivai valstybės jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse vykdo neturėdami tos valstybės leidimo arba pažeisdami jos įstatymus ir reglamentus; |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

Pagal 2001 m. Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) priimtą tarptautinių veiksmų planą, skirtą neteisėtos, nedeklaruotos ir nereglamentuojamos žvejybos prevencijos, atgrasymo nuo jos ir jos panaikinimo veiksmams, NNN žvejyba reiškia žvejybos veiklą, kuri laikoma neteisėta, nedeklaruota arba nereglamentuojama,
  jei:

1.

Neteisėta žvejyba yra susijusi su veikla:

—

kurią nacionaliniai arba užsienio laivai valstybės jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse vykdo neturėdami tos valstybės leidimo arba pažeisdami jos įstatymus ir reglamentus;

| — | kurią vykdo laivai, plaukiojantys su valstybių, kurios yra atitinkamos regioninės žvejybos organizacijos narės, vėliavomis, bet tai daro pažeisdami apsaugos ir valdymo priemones, kurias minėtos organizacijos priėmė arba kurių laikytis valstybės yra įsipareigojusios, arba atitinkamas galiojančių tarptautinių teisės aktų nuostatas; arba |
| --- | --- |

—

kurią vykdo laivai, plaukiojantys su valstybių, kurios yra atitinkamos regioninės žvejybos organizacijos narės, vėliavomis, bet tai daro pažeisdami apsaugos ir valdymo priemones, kurias minėtos organizacijos priėmė arba kurių laikytis valstybės yra įsipareigojusios, arba atitinkamas galiojančių tarptautinių teisės aktų nuostatas; arba

| — | kuri pažeidžia nacionalinius įstatymus arba tarptautinius įsipareigojimus, įskaitant bendradarbiaujančių valstybių įsipareigojimus atitinkamai regioninei žvejybos valdymo organizacijai. |
| --- | --- |

—

kuri pažeidžia nacionalinius įstatymus arba tarptautinius įsipareigojimus, įskaitant bendradarbiaujančių valstybių įsipareigojimus atitinkamai regioninei žvejybos valdymo organizacijai.

| 2. | Nedeklaruota žvejyba yra susijusi su veikla:








  — | apie kurią atitinkamai nacionalinei institucijai nepranešta arba pranešta neteisingai, pažeidžiant nacionalinius įstatymus ir reglamentus; arba |
| --- | --- | --- |

2.

Nedeklaruota žvejyba yra susijusi su veikla:

—

apie kurią atitinkamai nacionalinei institucijai nepranešta arba pranešta neteisingai, pažeidžiant nacionalinius įstatymus ir reglamentus; arba

| — | vykdoma atitinkamai regioninei žvejybos organizacijai pagal kompetenciją priklausančiame plote ir apie ją nepranešta ar pranešta neteisingai, pažeidžiant tos organizacijos informavimo tvarką. |
| --- | --- |

—

vykdoma atitinkamai regioninei žvejybos organizacijai pagal kompetenciją priklausančiame plote ir apie ją nepranešta ar pranešta neteisingai, pažeidžiant tos organizacijos informavimo tvarką.

| 3. | Nereglamentuojama žvejyba yra susijusi su veikla:








  — | kurią atitinkamai regioninei žvejybos valdymo organizacijai pagal kompetenciją priklausančiame plote jokioje valstybėje neregistruoti laivai arba laivai, plaukiojantys su valstybės, kuri nėra tos organizacijos narė, vėliava, arba žvejybos subjektas vykdo nesilaikydami tos organizacijos apsaugos ir valdymo priemonių arba jas pažeisdami; arba |
| --- | --- | --- |

3.

Nereglamentuojama žvejyba yra susijusi su veikla:

—

kurią atitinkamai regioninei žvejybos valdymo organizacijai pagal kompetenciją priklausančiame plote jokioje valstybėje neregistruoti laivai arba laivai, plaukiojantys su valstybės, kuri nėra tos organizacijos narė, vėliava, arba žvejybos subjektas vykdo nesilaikydami tos organizacijos apsaugos ir valdymo priemonių arba jas pažeisdami; arba

| — | vykdoma plotuose arba gaudant žuvis, kuriems netaikomos apsaugos ir valdymo priemonės ir kai tokia žvejybos veikla vykdoma prieštaraujant valstybės įsipareigojimams saugoti gyvuosius jūrų išteklius, numatytiems tarptautiniuose teisės aktuose. |
| --- | --- |

—

vykdoma plotuose arba gaudant žuvis, kuriems netaikomos apsaugos ir valdymo priemonės ir kai tokia žvejybos veikla vykdoma prieštaraujant valstybės įsipareigojimams saugoti gyvuosius jūrų išteklius, numatytiems tarptautiniuose teisės aktuose.

| (5) | Pagal 2001 m. Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) priimtą tarptautinių veiksmų planą, skirtą neteisėtos, nedeklaruotos ir nereglamentuojamos žvejybos prevencijos, atgrasymo nuo jos ir jos panaikinimo veiksmams, NNN žvejyba reiškia žvejybos veiklą, kuri laikoma neteisėta, nedeklaruota arba nereglamentuojama. |
| --- | --- |

(5)

Pagal 2001 m. Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) priimtą tarptautinių veiksmų planą, skirtą neteisėtos, nedeklaruotos ir nereglamentuojamos žvejybos prevencijos, atgrasymo nuo jos ir jos panaikinimo veiksmams, NNN žvejyba reiškia žvejybos veiklą, kuri laikoma neteisėta, nedeklaruota arba nereglamentuojama.

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

13 konstatuojamoji dalis

| (13) | Draudžiama importuoti į Bendriją NNN žvejybos produktus; kad šis draudimas būtų veiksmingas ir siekiant užtikrinti, kad visi importuojami produktai būtų sužvejoti laikantis tarptautinių apsaugos ir valdymo priemonių, o kartais ir kitų tiesiogiai susijusių tokiems laivams taikytinų taisyklių, diegiama sertifikavimo schema, skirta visiems į Bendriją importuojamiems žuvininkystės produktams. |
| --- | --- |

(13)

Draudžiama importuoti į Bendriją NNN žvejybos produktus; kad šis draudimas būtų veiksmingas ir siekiant užtikrinti, kad visi importuojami produktai būtų sužvejoti laikantis tarptautinių apsaugos ir valdymo priemonių, o kartais ir kitų tiesiogiai susijusių tokiems laivams taikytinų taisyklių, diegiama sertifikavimo schema, skirta visiems į Bendriją importuojamiems žuvininkystės produktams.

| (13) | Draudžiama importuoti į Bendriją NNN žvejybos produktus; kad šis draudimas būtų veiksmingas,
  kad būtų užtikrintas atsekamumas ir tai
  , kad visi importuojami produktai būtų sužvejoti laikantis tarptautinių apsaugos ir valdymo priemonių, o kartais ir kitų tiesiogiai susijusių tokiems laivams taikytinų taisyklių, diegiama sertifikavimo schema, skirta visiems į Bendriją importuojamiems žuvininkystės produktams. |
| --- | --- |

(13)

Draudžiama importuoti į Bendriją NNN žvejybos produktus; kad šis draudimas būtų veiksmingas,
  kad būtų užtikrintas atsekamumas ir tai
  , kad visi importuojami produktai būtų sužvejoti laikantis tarptautinių apsaugos ir valdymo priemonių, o kartais ir kitų tiesiogiai susijusių tokiems laivams taikytinų taisyklių, diegiama sertifikavimo schema, skirta visiems į Bendriją importuojamiems žuvininkystės produktams.

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

14 konstatuojamoji dalis

| (14) | Įgyvendindama sertifikavimo schemą Bendrija atsižvelgia į besivystančių šalių pajėgumų apribojimus. |
| --- | --- |

(14)

Įgyvendindama sertifikavimo schemą Bendrija atsižvelgia į besivystančių šalių pajėgumų apribojimus.

| (14) | Įgyvendindama sertifikavimo schemą Bendrija atsižvelgia į
  visus
  besivystančių šalių pajėgumų apribojimus
  ir padeda joms išvengti galimų netarifinių prekybos kliūčių
  . |
| --- | --- |

(14)

Įgyvendindama sertifikavimo schemą Bendrija atsižvelgia į
  visus
  besivystančių šalių pajėgumų apribojimus
  ir padeda joms išvengti galimų netarifinių prekybos kliūčių
  .

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

14 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (14a) | Turėtų būti teikiama pagalba, kurią galėtų sudaryti, inter alia, finansinė parama, techninė pagalba ir mokymo programos. |
| --- | --- |

(14a)

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

34 konstatuojamoji dalis

| (34) | Valstybių narių, Komisijos ir trečiųjų valstybių bendradarbiavimas yra būtina sąlyga, norint užtikrinti, kad NNN žvejyba būtų tinkamai ištirta ir kad būtų galima taikyti šiame reglamente nustatytas priemones; šiam bendradarbiavimui paskatinti būtina sukurti tarpusavio bendradarbiavimo tvarką. |
| --- | --- |

(34)

Valstybių narių, Komisijos ir trečiųjų valstybių bendradarbiavimas yra būtina sąlyga, norint užtikrinti, kad NNN žvejyba būtų tinkamai ištirta ir kad būtų galima taikyti šiame reglamente nustatytas priemones; šiam bendradarbiavimui paskatinti būtina sukurti tarpusavio bendradarbiavimo tvarką.

| (34) | Valstybių narių, Komisijos ir trečiųjų valstybių bendradarbiavimas,
  veiksmų derinimas ir keitimasis pažangiąja patirtimi
  yra būtina sąlyga, norint užtikrinti, kad NNN žvejyba būtų tinkamai ištirta ir kad būtų galima taikyti šiame reglamente nustatytas priemones; šiam bendradarbiavimui paskatinti būtina sukurti tarpusavio bendradarbiavimo tvarką. |
| --- | --- |

(34)

Valstybių narių, Komisijos ir trečiųjų valstybių bendradarbiavimas,
  veiksmų derinimas ir keitimasis pažangiąja patirtimi
  yra būtina sąlyga, norint užtikrinti, kad NNN žvejyba būtų tinkamai ištirta ir kad būtų galima taikyti šiame reglamente nustatytas priemones; šiam bendradarbiavimui paskatinti būtina sukurti tarpusavio bendradarbiavimo tvarką.

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

37 konstatuojamoji dalis

| (37) | Šiame reglamente NNN žvejyba pripažįstama ypač sunkiu galiojančių teisės aktų pažeidimu, nes tai labai trukdo siekti pažeistų taisyklių tikslų ir kelia pavojų atitinkamų išteklių tvarumui
  arba
  jūrinės aplinkos apsaugai. Atsižvelgiant į ribotą šio reglamento taikymo sritį, jį įgyvendinant būtina remtis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2847/93, kuriame yra nustatyta pagrindinė žvejybos kontrolės ir stebėsenos sistema, numatyta bendroje žuvininkystės politikoje, įgyvendinimu ir jį papildyti. Todėl šiuo reglamentu pastiprinamos Reglamente (EEB) Nr. 2847/93 nustatytos taisyklės, taikomos trečiųjų šalių laivų patikrinimams uostuose (28e, 28f ir 28g straipsniai), kurios dabar panaikinamos ir pakeičiamos šio reglamento II skyriuje nustatyta uostų tikrinimo tvarka. Be to, šio reglamento X skyriuje yra numatyta specialiai NNN žvejybai skirtų sankcijų taikymo tvarka. Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 nuostatos dėl sankcijų (31 straipsnis) tebetaikomos bendros žuvininkystės politikos taisyklių pažeidimams, išskyrus nurodytus šiame reglamente. |
| --- | --- |

(37)

Šiame reglamente NNN žvejyba pripažįstama ypač sunkiu galiojančių teisės aktų pažeidimu, nes tai labai trukdo siekti pažeistų taisyklių tikslų ir kelia pavojų atitinkamų išteklių tvarumui
  arba
  jūrinės aplinkos apsaugai. Atsižvelgiant į ribotą šio reglamento taikymo sritį, jį įgyvendinant būtina remtis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2847/93, kuriame yra nustatyta pagrindinė žvejybos kontrolės ir stebėsenos sistema, numatyta bendroje žuvininkystės politikoje, įgyvendinimu ir jį papildyti. Todėl šiuo reglamentu pastiprinamos Reglamente (EEB) Nr. 2847/93 nustatytos taisyklės, taikomos trečiųjų šalių laivų patikrinimams uostuose (28e, 28f ir 28g straipsniai), kurios dabar panaikinamos ir pakeičiamos šio reglamento II skyriuje nustatyta uostų tikrinimo tvarka. Be to, šio reglamento X skyriuje yra numatyta specialiai NNN žvejybai skirtų sankcijų taikymo tvarka. Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 nuostatos dėl sankcijų (31 straipsnis) tebetaikomos bendros žuvininkystės politikos taisyklių pažeidimams, išskyrus nurodytus šiame reglamente.

| (37) | Šiame reglamente NNN žvejyba pripažįstama ypač sunkiu galiojančių teisės aktų pažeidimu, nes tai labai trukdo siekti pažeistų taisyklių tikslų ir kelia pavojų
  teisėtai veikiančių žvejų išlikimui, sektoriaus
  tvarumui
  ir
  atitinkamų išteklių
  tausumui bei
  jūrinės aplinkos apsaugai. Atsižvelgiant į ribotą šio reglamento taikymo sritį, jį įgyvendinant būtina remtis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2847/93, kuriame yra nustatyta pagrindinė žvejybos kontrolės ir stebėsenos sistema, numatyta bendroje žuvininkystės politikoje, įgyvendinimu ir jį papildyti. Todėl šiuo reglamentu pastiprinamos Reglamente (EEB) Nr. 2847/93 nustatytos taisyklės, taikomos trečiųjų šalių laivų patikrinimams uostuose (28e, 28f ir 28g straipsniai), kurios dabar panaikinamos ir pakeičiamos šio reglamento II skyriuje nustatyta uostų tikrinimo tvarka. Be to, šio reglamento X skyriuje yra numatyta specialiai NNN žvejybai skirtų sankcijų taikymo tvarka. Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 nuostatos dėl sankcijų (31 straipsnis) tebetaikomos bendros žuvininkystės politikos taisyklių pažeidimams, išskyrus nurodytus šiame reglamente. |
| --- | --- |

(37)

Šiame reglamente NNN žvejyba pripažįstama ypač sunkiu galiojančių teisės aktų pažeidimu, nes tai labai trukdo siekti pažeistų taisyklių tikslų ir kelia pavojų
  teisėtai veikiančių žvejų išlikimui, sektoriaus
  tvarumui
  ir
  atitinkamų išteklių
  tausumui bei
  jūrinės aplinkos apsaugai. Atsižvelgiant į ribotą šio reglamento taikymo sritį, jį įgyvendinant būtina remtis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2847/93, kuriame yra nustatyta pagrindinė žvejybos kontrolės ir stebėsenos sistema, numatyta bendroje žuvininkystės politikoje, įgyvendinimu ir jį papildyti. Todėl šiuo reglamentu pastiprinamos Reglamente (EEB) Nr. 2847/93 nustatytos taisyklės, taikomos trečiųjų šalių laivų patikrinimams uostuose (28e, 28f ir 28g straipsniai), kurios dabar panaikinamos ir pakeičiamos šio reglamento II skyriuje nustatyta uostų tikrinimo tvarka. Be to, šio reglamento X skyriuje yra numatyta specialiai NNN žvejybai skirtų sankcijų taikymo tvarka. Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 nuostatos dėl sankcijų (31 straipsnis) tebetaikomos bendros žuvininkystės politikos taisyklių pažeidimams, išskyrus nurodytus šiame reglamente.

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 dalis

| 2. | Tam tikslui kiekviena valstybė narė, laikydamasi Bendrijos teisės, imasi atitinkamų priemonių sistemos veiksmingumui užtikrinti. Ji suteikia pakankamai priemonių savo kompetentingoms institucijoms, kad jos galėtų atlikti šiame reglamente joms nustatytus uždavinius. |
| --- | --- |

2.

Tam tikslui kiekviena valstybė narė, laikydamasi Bendrijos teisės, imasi atitinkamų priemonių sistemos veiksmingumui užtikrinti. Ji suteikia pakankamai priemonių savo kompetentingoms institucijoms, kad jos galėtų atlikti šiame reglamente joms nustatytus uždavinius.

| 2. | Tam tikslui kiekviena valstybė narė, laikydamasi Bendrijos teisės
  ir daugiašalių bei dvišalių tarptautinių įsipareigojimų
  , imasi atitinkamų priemonių sistemos veiksmingumui užtikrinti. Ji suteikia pakankamai priemonių savo kompetentingoms institucijoms, kad jos galėtų atlikti šiame reglamente joms nustatytus uždavinius. |
| --- | --- |

2.

Tam tikslui kiekviena valstybė narė, laikydamasi Bendrijos teisės
  ir daugiašalių bei dvišalių tarptautinių įsipareigojimų
  , imasi atitinkamų priemonių sistemos veiksmingumui užtikrinti. Ji suteikia pakankamai priemonių savo kompetentingoms institucijoms, kad jos galėtų atlikti šiame reglamente joms nustatytus uždavinius.

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio –a punktas (naujas)

| –a) | NNN žvejyba reiškia žvejybos veiklą, kuri laikoma neteisėta, nedeklaruota arba nereglamentuojama, jei:









  1. | Neteisėta žvejyba yra susijusi su veikla:








  — | kurią nacionaliniai arba užsienio laivai valstybės jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse vykdo neturėdami tos valstybės leidimo arba pažeisdami jos įstatymus ir kitus teisės aktus; |
| --- | --- | --- | --- |

–a)

1.

Neteisėta žvejyba yra susijusi su veikla:

—

kurią nacionaliniai arba užsienio laivai valstybės jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse vykdo neturėdami tos valstybės leidimo arba pažeisdami jos įstatymus ir kitus teisės aktus;

| — | kurią vykdo laivai, plaukiojantys su valstybių, kurios yra atitinkamos regioninės žvejybos valdymo organizacijos (RŽVO) narės, vėliavomis, bet tai daro pažeisdami apsaugos ir valdymo priemones, kurias minėtos organizacijos priėmė arba kurių laikytis valstybės yra įsipareigojusios, arba atitinkamas galiojančių tarptautinių teisės aktų nuostatas; arba |
| --- | --- |

—

kurią vykdo laivai, plaukiojantys su valstybių, kurios yra atitinkamos regioninės žvejybos valdymo organizacijos (RŽVO) narės, vėliavomis, bet tai daro pažeisdami apsaugos ir valdymo priemones, kurias minėtos organizacijos priėmė arba kurių laikytis valstybės yra įsipareigojusios, arba atitinkamas galiojančių tarptautinių teisės aktų nuostatas; arba

| — | kuri pažeidžia nacionalinius įstatymus arba tarptautinius įsipareigojimus, įskaitant bendradarbiaujančių valstybių įsipareigojimus atitinkamai RŽVO |
| --- | --- |

—

kuri pažeidžia nacionalinius įstatymus arba tarptautinius įsipareigojimus, įskaitant bendradarbiaujančių valstybių įsipareigojimus atitinkamai RŽVO

| 2. | Nedeklaruota žvejyba yra susijusi su veikla:








  — | apie kurią atitinkamai nacionalinei institucijai nepranešta arba pranešta neteisingai, pažeidžiant nacionalinius įstatymus ir teisės aktus; arba |
| --- | --- | --- |

2.

Nedeklaruota žvejyba yra susijusi su veikla:

—

apie kurią atitinkamai nacionalinei institucijai nepranešta arba pranešta neteisingai, pažeidžiant nacionalinius įstatymus ir teisės aktus; arba

| — | vykdoma atitinkamai RŽVO pagal kompetenciją priklausančiame plote ir apie ją nepranešta ar pranešta neteisingai, pažeidžiant tos organizacijos informavimo tvarką. |
| --- | --- |

—

vykdoma atitinkamai RŽVO pagal kompetenciją priklausančiame plote ir apie ją nepranešta ar pranešta neteisingai, pažeidžiant tos organizacijos informavimo tvarką.

| 3. | Nereglamentuojama žvejyba yra susijusi su veikla:








  — | kurią atitinkamai RŽVO pagal kompetenciją priklausančiame plote jokioje valstybėje neregistruoti laivai arba laivai, plaukiojantys su valstybės, kuri nėra tos organizacijos narė, vėliava, arba žvejybos subjektas vykdo nesilaikydami tos organizacijos apsaugos ir valdymo priemonių arba jas pažeisdami; arba |
| --- | --- | --- |

3.

Nereglamentuojama žvejyba yra susijusi su veikla:

—

kurią atitinkamai RŽVO pagal kompetenciją priklausančiame plote jokioje valstybėje neregistruoti laivai arba laivai, plaukiojantys su valstybės, kuri nėra tos organizacijos narė, vėliava, arba žvejybos subjektas vykdo nesilaikydami tos organizacijos apsaugos ir valdymo priemonių arba jas pažeisdami; arba

| — | vykdoma plotuose arba gaudant žuvis, kuriems netaikomos apsaugos ir valdymo priemonės ir kai tokia žvejybos veikla vykdoma prieštaraujant valstybės įsipareigojimams saugoti gyvuosius jūrų išteklius, numatytiems tarptautiniuose teisės aktuose. |
| --- | --- |

—

vykdoma plotuose arba gaudant žuvis, kuriems netaikomos apsaugos ir valdymo priemonės ir kai tokia žvejybos veikla vykdoma prieštaraujant valstybės įsipareigojimams saugoti gyvuosius jūrų išteklius, numatytiems tarptautiniuose teisės aktuose.

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio a punktas

| a) | žvejybos laivas – bet kokio dydžio laivas, naudojamas arba skirtas naudoti komerciniam žuvininkystės išteklių naudojimui, įskaitant pagalbinius laivus, transportinius laivus, žuvų apdorojimo laivus ir perkrovimo laivus; |
| --- | --- |

a)

žvejybos laivas – bet kokio dydžio laivas, naudojamas arba skirtas naudoti komerciniam žuvininkystės išteklių naudojimui, įskaitant pagalbinius laivus, transportinius laivus, žuvų apdorojimo laivus ir perkrovimo laivus;

| a) | žvejybos laivas – bet kokio dydžio laivas, naudojamas arba skirtas naudoti komerciniam žuvininkystės išteklių naudojimui,
  jų šaldymui, užšaldymui ar apdorojimui laive arba jų gabenimui
  , įskaitant pagalbinius laivus, transportinius laivus, žuvų apdorojimo laivus ir perkrovimo laivus; |
| --- | --- |

a)

žvejybos laivas – bet kokio dydžio laivas, naudojamas arba skirtas naudoti komerciniam žuvininkystės išteklių naudojimui,
  jų šaldymui, užšaldymui ar apdorojimui laive arba jų gabenimui
  , įskaitant pagalbinius laivus, transportinius laivus, žuvų apdorojimo laivus ir perkrovimo laivus;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio h punktas

| h) | regioninė žvejybos valdymo organizacija – subregioninė arba regioninė organizacija arba darinys, kompetentinga, kaip pripažįstama tarptautinėje teisėje, nustatyti
  vienos valstybės ribas peržengiančių ir toli migruojančių
  žuvų rūšių išteklių, esančių atvirosios jūros teritorijoje, kuri jai buvo priskirta dėl jos pasirašytos konvencijos arba susitarimo, apsaugos bei valdymo priemones; |
| --- | --- |

h)

regioninė žvejybos valdymo organizacija – subregioninė arba regioninė organizacija arba darinys, kompetentinga, kaip pripažįstama tarptautinėje teisėje, nustatyti
  vienos valstybės ribas peržengiančių ir toli migruojančių
  žuvų rūšių išteklių, esančių atvirosios jūros teritorijoje, kuri jai buvo priskirta dėl jos pasirašytos konvencijos arba susitarimo, apsaugos bei valdymo priemones;

| h) | regioninė žvejybos valdymo organizacija – subregioninė arba regioninė organizacija arba darinys, turintys pagal tarptautinę teisę pripažįstamą kompetenciją nustatyti
  žuvų rūšių išteklių
  , esančių atvirosios jūros teritorijoje, kuri jai buvo priskirta dėl jos pasirašytos konvencijos arba susitarimo, apsaugos bei valdymo priemones; |
| --- | --- |

h)

regioninė žvejybos valdymo organizacija – subregioninė arba regioninė organizacija arba darinys, turintys pagal tarptautinę teisę pripažįstamą kompetenciją nustatyti
  žuvų rūšių išteklių
  , esančių atvirosios jūros teritorijoje, kuri jai buvo priskirta dėl jos pasirašytos konvencijos arba susitarimo, apsaugos bei valdymo priemones;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies j punktas

| j) | gaudė arba
  iškrovė neverslinio dydžio žuvis; arba |
| --- | --- |

j)

gaudė arba
  iškrovė neverslinio dydžio žuvis; arba

| j) | iškrovė neverslinio dydžio žuvis; arba |
| --- | --- |

j)

iškrovė neverslinio dydžio žuvis; arba

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies a punktas

| a) | vykdė žvejybą regioninės žvejybos valdymo organizacijos rajone nesilaikydamas tos organizacijos taikomų apsaugos ir valdymo priemonių arba šias priemones pažeisdamas
  ir
  plaukiodamas su valstybės, kuri nėra minėtos organizacijos narė, vėliava; arba |
| --- | --- |

a)

vykdė žvejybą regioninės žvejybos valdymo organizacijos rajone nesilaikydamas tos organizacijos taikomų apsaugos ir valdymo priemonių arba šias priemones pažeisdamas
  ir
  plaukiodamas su valstybės, kuri nėra minėtos organizacijos narė, vėliava; arba

| a) | vykdė žvejybą regioninės žvejybos valdymo organizacijos rajone nesilaikydamas tos organizacijos taikomų apsaugos ir valdymo priemonių arba šias priemones pažeisdamas
  arba
  plaukiodamas su valstybės, kuri nėra minėtos organizacijos narė, vėliava; arba |
| --- | --- |

a)

vykdė žvejybą regioninės žvejybos valdymo organizacijos rajone nesilaikydamas tos organizacijos taikomų apsaugos ir valdymo priemonių arba šias priemones pažeisdamas
  arba
  plaukiodamas su valstybės, kuri nėra minėtos organizacijos narė, vėliava; arba

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| 1a. | Trečiųjų šalių laivams, esantiems Europos bendrijos NNN žvejybą vykdančių laivų sąraše, pagal 26 ir 29 straipsnių nuostatas draudžiama įplaukti į valstybių narių uostus, naudotis uostų paslaugomis, tokiuose uostuose vykdyti iškrovimo, perkrovimo arba apdorojimo laive operacijas
  . |
| --- | --- |

1a.

Trečiųjų šalių laivams, esantiems Europos bendrijos NNN žvejybą vykdančių laivų sąraše, pagal 26 ir 29 straipsnių nuostatas draudžiama įplaukti į valstybių narių uostus, naudotis uostų paslaugomis, tokiuose uostuose vykdyti iškrovimo, perkrovimo arba apdorojimo laive operacijas
  .

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalis

| 2. | Išskyrus force majeure aplinkybes
  , trečiųjų šalių laivams draudžiama įplaukti į valstybių narių uostus, naudotis uostų paslaugomis, tokiuose uostuose vykdyti iškrovimo, perkrovimo arba apdorojimo laive operacijas, jei nesilaikoma šio skyriaus reikalavimų ir kitų panašių šio reglamento nuostatų. |
| --- | --- |

2.

Išskyrus force majeure aplinkybes
  , trečiųjų šalių laivams draudžiama įplaukti į valstybių narių uostus, naudotis uostų paslaugomis, tokiuose uostuose vykdyti iškrovimo, perkrovimo arba apdorojimo laive operacijas, jei nesilaikoma šio skyriaus reikalavimų ir kitų panašių šio reglamento nuostatų.

| 2. | Trečiųjų šalių laivams,
  išskyrus 1a dalyje nurodytus laivus,
  draudžiama įplaukti į valstybių narių uostus, naudotis uostų paslaugomis, tokiuose uostuose vykdyti iškrovimo, perkrovimo arba apdorojimo laive operacijas, jei nesilaikoma šio skyriaus reikalavimų ir kitų panašių šio reglamento nuostatų. |
| --- | --- |

2.

Trečiųjų šalių laivams,
  išskyrus 1a dalyje nurodytus laivus,
  draudžiama įplaukti į valstybių narių uostus, naudotis uostų paslaugomis, tokiuose uostuose vykdyti iškrovimo, perkrovimo arba apdorojimo laive operacijas, jei nesilaikoma šio skyriaus reikalavimų ir kitų panašių šio reglamento nuostatų.

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| 2a. | Force majeure arba nelaimės atvejais 1a ir 2 dalyse nurodytiems žvejybos laivams gali būti leidžiama įplaukti į valstybių narių uostus ir pasinaudoti paslaugoms, kurios būtinos šiai padėčiai ištaisyti. |
| --- | --- |

2a.

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 3 dalis

| 3. | Perkrovimai iš vieno trečiosios šalies laivo į kitą arba iš trečiosios šalies laivo į laivus, plaukiojančius su valstybės narės vėliava, draudžiami
  Bendrijos vandenyse
  ;
  tai leidžiama daryti tik uoste
  , laikantis šio skyriaus nuostatų. |
| --- | --- |

3.

Perkrovimai iš vieno trečiosios šalies laivo į kitą arba iš trečiosios šalies laivo į laivus, plaukiojančius su valstybės narės vėliava, draudžiami
  Bendrijos vandenyse
  ;
  tai leidžiama daryti tik uoste
  , laikantis šio skyriaus nuostatų.

| 3. | Bendrijos vandenyse
  perkrovimai iš vieno trečiosios šalies laivo į kitą arba iš trečiosios šalies laivo į laivus, plaukiojančius su valstybės narės vėliava, draudžiami
  kituose uostuose nei nurodyta
  , laikantis šio skyriaus nuostatų. |
| --- | --- |

3.

Bendrijos vandenyse
  perkrovimai iš vieno trečiosios šalies laivo į kitą arba iš trečiosios šalies laivo į laivus, plaukiojančius su valstybės narės vėliava, draudžiami
  kituose uostuose nei nurodyta
  , laikantis šio skyriaus nuostatų.

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 4 dalis

| 4. | Su
  valstybės narės vėliava
  plaukiojantiems laivams neleidžiama jūroje perkrauti trečiųjų šalių žvejybos laivais ne Bendrijos vandenyse sugautų žuvų. |
| --- | --- |

4.

Su
  valstybės narės vėliava
  plaukiojantiems laivams neleidžiama jūroje perkrauti trečiųjų šalių žvejybos laivais ne Bendrijos vandenyse sugautų žuvų.

| 4. | Ne Bendrijos vandenyse perkrovimai jūroje tarp laivų, plaukiojančių su
  valstybės narės vėliava,
  arba tarp laivų, plaukiojančių su valstybės narės vėliava, ir trečiosios šalies žvejybos laivų yra draudžiami. |
| --- | --- |

4.

Ne Bendrijos vandenyse perkrovimai jūroje tarp laivų, plaukiojančių su
  valstybės narės vėliava,
  arba tarp laivų, plaukiojančių su valstybės narės vėliava, ir trečiosios šalies žvejybos laivų yra draudžiami.

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalis

| 1. | Valstybės narės nurodo
  vietą, kurioje
  turi būti iškraunama žuvis, arba netoli kranto
  esančią vietą
  (nurodytieji uostai), kurioje leidžiama atlikti 2 dalyje nurodytas iškrovimo ir perkrovimo operacijas. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės nurodo
  vietą, kurioje
  turi būti iškraunama žuvis, arba netoli kranto
  esančią vietą
  (nurodytieji uostai), kurioje leidžiama atlikti 2 dalyje nurodytas iškrovimo ir perkrovimo operacijas.

| 1. | Valstybės narės nurodo
  uostus, kuriuose
  turi būti iškraunama žuvis, arba netoli kranto
  esančias vietas
  (nurodytieji uostai), kurioje leidžiama atlikti 2 dalyje nurodytas iškrovimo ir perkrovimo operacijas. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės nurodo
  uostus, kuriuose
  turi būti iškraunama žuvis, arba netoli kranto
  esančias vietas
  (nurodytieji uostai), kurioje leidžiama atlikti 2 dalyje nurodytas iškrovimo ir perkrovimo operacijas.

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| 1. | Trečiosios šalies laivo kapitonai arba jų atstovai valstybės narės, kurios uostu arba iškrovimo įrenginiais jie nori pasinaudoti, kompetentingai institucijai ne mažiau kaip prieš 72 valandas iki numatomo atvykimo į uostą perduoda šią informaciją: |
| --- | --- |

1.

Trečiosios šalies laivo kapitonai arba jų atstovai valstybės narės, kurios uostu arba iškrovimo įrenginiais jie nori pasinaudoti, kompetentingai institucijai ne mažiau kaip prieš 72 valandas iki numatomo atvykimo į uostą perduoda šią informaciją:

| 1. | Išskyrus force majeure atvejus
  , trečiosios šalies laivų kapitonai arba jų atstovai valstybės narės, kurios uostu arba iškrovimo įrenginiais jie nori pasinaudoti, kompetentingai institucijai ne mažiau kaip prieš 72 valandas iki numatomo atvykimo į uostą perduoda šią informaciją: |
| --- | --- |

1.

Išskyrus force majeure atvejus
  , trečiosios šalies laivų kapitonai arba jų atstovai valstybės narės, kurios uostu arba iškrovimo įrenginiais jie nori pasinaudoti, kompetentingai institucijai ne mažiau kaip prieš 72 valandas iki numatomo atvykimo į uostą perduoda šią informaciją:

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies g a punktas (naujas)

| ga) | žuvies kiekiai, kurie bus iškrauti arba perkrauti. |
| --- | --- |

ga)

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 3 dalis

| 3. | Komisija, laikydamasi 52 straipsnyje nustatytos procedūros, gali tam tikrą nustatytą ir pratęsiamą laikotarpį netaikyti tam tikrų kategorijų žvejybos laivams 1 dalyje nustatyto įpareigojimo arba numatyti kitą pranešimo laikotarpį, atsižvelgdama į, inter alia, atstumą tarp žūklės plotų, iškrovimo vietų ir uostų, kuriuose tie laivai yra registruoti arba įtraukti į sąrašus. |
| --- | --- |

3.

Išbraukta.

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 4 dalis

| 4. | Nukrypdama nuo 2 ir 3 dalių nuostatų uosto valstybė narė gali leisti įplaukti į uostą ir iškrauti visą žuvį arba jos dalį tada, kai 1 dalyje nurodyta informacija yra neišsami arba dar nepatikrinta, bet tokiais atvejais žuvis saugoma prižiūrint kompetentingoms institucijoms. Gavus 1 dalyje nurodytą informaciją arba užbaigus tikrinimo procedūrą, ši žuvis atiduodama tik tam, kad būtų parduota, perimta arba vežama. Jei per 14 dienų nuo iškrovimo ši procedūra neužbaigiama, uosto valstybė narė gali konfiskuoti ir sunaikinti šią žuvį laikydamasi nacionalinių taisyklių. |
| --- | --- |

4.

Nukrypdama nuo 2 ir 3 dalių nuostatų uosto valstybė narė gali leisti įplaukti į uostą ir iškrauti visą žuvį arba jos dalį tada, kai 1 dalyje nurodyta informacija yra neišsami arba dar nepatikrinta, bet tokiais atvejais žuvis saugoma prižiūrint kompetentingoms institucijoms. Gavus 1 dalyje nurodytą informaciją arba užbaigus tikrinimo procedūrą, ši žuvis atiduodama tik tam, kad būtų parduota, perimta arba vežama. Jei per 14 dienų nuo iškrovimo ši procedūra neužbaigiama, uosto valstybė narė gali konfiskuoti ir sunaikinti šią žuvį laikydamasi nacionalinių taisyklių.

| 4. | Nukrypdama nuo 2 ir 3 dalių nuostatų uosto valstybė narė gali leisti įplaukti į uostą ir iškrauti visą žuvį arba jos dalį tada, kai 1 dalyje nurodyta informacija yra neišsami arba dar nepatikrinta, bet tokiais atvejais
  užšaldyta
  žuvis saugoma prižiūrint kompetentingoms institucijoms. Gavus 1 dalyje nurodytą informaciją arba užbaigus tikrinimo procedūrą, ši žuvis atiduodama tik tam, kad būtų parduota, perimta arba vežama. Jei per 14 dienų nuo iškrovimo ši procedūra neužbaigiama, uosto valstybė narė gali konfiskuoti ir sunaikinti šią žuvį laikydamasi nacionalinių taisyklių.
  Šio saugojimo išlaidas moka operatoriai. |
| --- | --- |

4.

Nukrypdama nuo 2 ir 3 dalių nuostatų uosto valstybė narė gali leisti įplaukti į uostą ir iškrauti visą žuvį arba jos dalį tada, kai 1 dalyje nurodyta informacija yra neišsami arba dar nepatikrinta, bet tokiais atvejais
  užšaldyta
  žuvis saugoma prižiūrint kompetentingoms institucijoms. Gavus 1 dalyje nurodytą informaciją arba užbaigus tikrinimo procedūrą, ši žuvis atiduodama tik tam, kad būtų parduota, perimta arba vežama. Jei per 14 dienų nuo iškrovimo ši procedūra neužbaigiama, uosto valstybė narė gali konfiskuoti ir sunaikinti šią žuvį laikydamasi nacionalinių taisyklių.
  Šio saugojimo išlaidas moka operatoriai.

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| 4a. | Jei 4 dalyje minima žuvis yra šviežia žuvis, jis parduodama įprastomis priemonėmis. Šio pardavimo produktai saugomi prižiūrint kompetentingoms institucijoms, kol pasibaigia 4 dalyje nurodytas laikotarpis. |
| --- | --- |

4a.

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 dalis

| 1. | Valstybės narės kasmet savo uostuose patikrina ne mažiau kaip
  15 %
  trečiųjų šalių žvejybos laivų iškraunamos, perkraunamos ir laivuose apdorojamos žuvies. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės kasmet savo uostuose patikrina ne mažiau kaip
  15 %
  trečiųjų šalių žvejybos laivų iškraunamos, perkraunamos ir laivuose apdorojamos žuvies.

| 1. | Valstybės narės kasmet savo uostuose patikrina ne mažiau kaip
  50 %
  trečiųjų šalių žvejybos laivų iškraunamos, perkraunamos ir laivuose apdorojamos žuvies. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės kasmet savo uostuose patikrina ne mažiau kaip
  50 %
  trečiųjų šalių žvejybos laivų iškraunamos, perkraunamos ir laivuose apdorojamos žuvies.

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 dalies d punktas

| d) | nurodyti regioninės žvejybos valdymo organizacijos pagal 29 straipsnį patvirtintame laivų, kurie laikomi vykdančiais NNN žvejybą, sąraše. |
| --- | --- |

d)

nurodyti regioninės žvejybos valdymo organizacijos pagal 29 straipsnį patvirtintame laivų, kurie laikomi vykdančiais NNN žvejybą, sąraše.

| d) | nurodyti regioninės žvejybos valdymo organizacijos pagal 29 straipsnį patvirtintame laivų, kurie laikomi vykdančiais NNN žvejybą, sąraše
  ir dar neįrašyti į 26 straipsnyje minimą Europos bendrijos NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą. |
| --- | --- |

d)

nurodyti regioninės žvejybos valdymo organizacijos pagal 29 straipsnį patvirtintame laivų, kurie laikomi vykdančiais NNN žvejybą, sąraše
  ir dar neįrašyti į 26 straipsnyje minimą Europos bendrijos NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą.

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| 3a. | Tokie tikrinimai atitinka taisykles ir tikslus, kuriuos iš anksto nustato Komisija, ir atliekami bei įgyvendinami vienodai skirtingose valstybėse narėse. Kiekviena valstybė narė, vadovaudamasi Komisijos nustatytais kriterijais, sukuria savo duomenų bazę, kurioje registruojami visi jos teritorijoje vykdomi patikrinimai. Valstybės narės, gavusios Komisijos prašymą, leidžia jai naudotis jų duomenų baze. |
| --- | --- |

3a.

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnis

10 straipsnis. Inspektoriai

| 1. | Valstybės narės kiekvienam inspektoriui išduoda tapatybės dokumentą. Inspektoriai turi šį dokumentą su savimi ir pateikia tikrindami žvejybos laivą. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Valstybės narės užtikrina, kad savo darbą inspektoriai atliktų laikydamiesi šiame skirsnyje nustatytų taisyklių. |
| --- | --- |

2.

Išbraukta.

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| 1. | Jei inspektorius turi rimto pagrindo manyti
  , kad žvejybos laivas vykdė NNN veiklą, atitinkančią 3 straipsnyje nustatytus kriterijus, jis: |
| --- | --- |

1.

Jei inspektorius turi rimto pagrindo manyti
  , kad žvejybos laivas vykdė NNN veiklą, atitinkančią 3 straipsnyje nustatytus kriterijus, jis:

| 1. | Jei inspektorius, susipažinęs su tikrinimo metu surinkta informacija, turi pakankamą pagrindą įtarti
  , kad žvejybos laivas vykdė NNN veiklą, atitinkančią 3 straipsnyje nustatytus kriterijus, jis: |
| --- | --- |

1.

Jei inspektorius, susipažinęs su tikrinimo metu surinkta informacija, turi pakankamą pagrindą įtarti
  , kad žvejybos laivas vykdė NNN veiklą, atitinkančią 3 straipsnyje nustatytus kriterijus, jis:

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 dalies a punktas

| a) | nurodo pažeidimą patikrinimo ataskaitoje; |
| --- | --- |

a)

nurodo pažeidimą patikrinimo ataskaitoje;

| a) | nurodo
  preziumuojamą
  pažeidimą patikrinimo ataskaitoje; |
| --- | --- |

a)

nurodo
  preziumuojamą
  pažeidimą patikrinimo ataskaitoje;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 dalies a a punktas (naujas)

| aa) | laikinai sustabdo iškrovimo, perkrovimo arba apdorojimo laive operacijas; |
| --- | --- |

aa)

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalis

| 1. | Draudžiama įvežti į Bendriją neteisėtos, nedeklaruotos ir nereglamentuojamos žvejybos produktus. |
| --- | --- |

1.

Draudžiama įvežti į Bendriją neteisėtos, nedeklaruotos ir nereglamentuojamos žvejybos produktus.

| 1. | Draudžiama įvežti į Bendriją neteisėtos, nedeklaruotos ir nereglamentuojamos žvejybos produktus,
  vadovaujantis 3 straipsnyje numatytais kriterijais
  . |
| --- | --- |

1.

Draudžiama įvežti į Bendriją neteisėtos, nedeklaruotos ir nereglamentuojamos žvejybos produktus,
  vadovaujantis 3 straipsnyje numatytais kriterijais
  .

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 4 dalis

| 4. | Kiekvienas asmuo turi teisę apskųsti kompetentingų institucijų pagal 1 arba 2 dalį priimtus sprendimus, jam skirtus tiesiogiai ir asmeniškai. Teisė apskųsti įgyvendinama pagal atitinkamoje valstybėje narėje galiojančias nuostatas. |
| --- | --- |

4.

Kiekvienas asmuo turi teisę apskųsti kompetentingų institucijų pagal 1 arba 2 dalį priimtus sprendimus, jam skirtus tiesiogiai ir asmeniškai. Teisė apskųsti įgyvendinama pagal atitinkamoje valstybėje narėje galiojančias nuostatas.

| 4. | Kiekvienas
  fizinis arba juridinis
  asmuo turi teisę apskųsti kompetentingų institucijų pagal 1 arba 2 dalį priimtus sprendimus, jam skirtus tiesiogiai ir asmeniškai. Teisė pateikti skundą įgyvendinama pagal atitinkamoje valstybėje narėje galiojančias nuostatas. |
| --- | --- |

4.

Kiekvienas
  fizinis arba juridinis
  asmuo turi teisę apskųsti kompetentingų institucijų pagal 1 arba 2 dalį priimtus sprendimus, jam skirtus tiesiogiai ir asmeniškai. Teisė pateikti skundą įgyvendinama pagal atitinkamoje valstybėje narėje galiojančias nuostatas.

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnis

20 straipsnis. Reeksportas

| 1. | Remiantis šiuo skyriumi, reeksportuoti pagal sugautų žuvų sertifikatą importuotus produktus leidžiama valstybės narės, iš kurios jie bus reeksportuojami, kompetentingoms institucijoms, reeksportuotojo prašymu, patvirtinus reeksporto sertifikatą. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Reeksporto sertifikatuose nurodoma visa informacija, kurią būtina pateikti pagal 2 priede pateiktą formą, ir kartu su jais pateikiama sugautų žuvų sertifikatų, patvirtintų produktų importui, kopija. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Valstybės narės praneša Komisijai apie savo kompetentingas institucijas, tvirtinančias ir tikrinančias reeksporto sertifikatus. |
| --- | --- |

3.

Išbraukta.

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 3 dalies b punktas

| b) | apie šį panaikinimą informuoja vėliavos valstybę,
  o prireikus ir reeksporto valstybę
  ; |
| --- | --- |

b)

apie šį panaikinimą informuoja vėliavos valstybę,
  o prireikus ir reeksporto valstybę
  ;

| b) | apie šį panaikinimą informuoja vėliavos valstybę, |
| --- | --- |

b)

apie šį panaikinimą informuoja vėliavos valstybę,

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 4 dalies b punktas

| b) | informuoja vėliavos valstybę,
  o prireikus ir reeksporto valstybę
  ; |
| --- | --- |

b)

informuoja vėliavos valstybę,
  o prireikus ir reeksporto valstybę
  ;

| b) | informuoja vėliavos valstybę, |
| --- | --- |

b)

informuoja vėliavos valstybę,

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio pavadinimas

24 straipsnis:
  Įtariama
  NNN žvejyba

24 straipsnis: NNN
  veiklą vykdančių laivų nustatymo tvarka

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| 1. | Komisija arba jos paskirta įstaiga kaupia ir tiria visą apie NNN žvejybą turimą informaciją: |
| --- | --- |

1.

Komisija arba jos paskirta įstaiga kaupia ir tiria visą apie NNN žvejybą turimą informaciją:

| 1. | Komisija arba jos paskirta įstaiga kaupia ir tiria visą apie NNN žvejybą turimą informaciją,
  vadovaujantis 3 straipsnyje numatytais kriterijais: |
| --- | --- |

1.

Komisija arba jos paskirta įstaiga kaupia ir tiria visą apie NNN žvejybą turimą informaciją,
  vadovaujantis 3 straipsnyje numatytais kriterijais:

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 1 dalies b a punktas (naujas)

| ba) | informaciją apie NNN žvejybą vykdantiems laivams paskirtas sankcijas ir baudas. |
| --- | --- |

ba)

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio pavadinimas

25 straipsnis:
  Numanoma
  NNN žvejyba

25 straipsnis: NNN žvejybos

  tyrimas

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 2 dalies –a punktas (naujas)

| –a) | pateikiama Komisijos surinkta informacija apie numanomą NNN žvejybą ir nurodomos išsamios įtraukimo į Bendrijos NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą priežastys; |
| --- | --- |

–a)

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 1 dalis

| 1. | Komisija sudaro Europos bendrijos NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą. Į šį sąrašą įtraukiami laivai, apie kuriuos (po to, kai buvo imtasi 24 ir 25 straipsniuose numatytų priemonių) pagal šį reglamentą gauta informacija rodo, kad jie užsiima NNN žvejyba ir kurių vėliavos valstybės nesiėmė efektyvių veiksmų reaguodamos į šią veiklą. |
| --- | --- |

1.

Komisija sudaro Europos bendrijos NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą. Į šį sąrašą įtraukiami laivai, apie kuriuos (po to, kai buvo imtasi 24 ir 25 straipsniuose numatytų priemonių) pagal šį reglamentą gauta informacija rodo, kad jie užsiima NNN žvejyba ir kurių vėliavos valstybės nesiėmė efektyvių veiksmų reaguodamos į šią veiklą.

| 1. | Komisija sudaro Europos bendrijos NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą. Į šį sąrašą įtraukiami laivai, apie kuriuos (po to, kai buvo imtasi 24 ir 25 straipsniuose numatytų priemonių) pagal šį reglamentą gauta informacija rodo, kad jie užsiima NNN žvejyba,
  vadovaujantis 3 straipsnyje numatytais kriterijais,
  ir kurių vėliavos valstybės nesiėmė efektyvių veiksmų reaguodamos į šią veiklą. |
| --- | --- |

1.

Komisija sudaro Europos bendrijos NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą. Į šį sąrašą įtraukiami laivai, apie kuriuos (po to, kai buvo imtasi 24 ir 25 straipsniuose numatytų priemonių) pagal šį reglamentą gauta informacija rodo, kad jie užsiima NNN žvejyba,
  vadovaujantis 3 straipsnyje numatytais kriterijais,
  ir kurių vėliavos valstybės nesiėmė efektyvių veiksmų reaguodamos į šią veiklą.

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| 1a. | Komisija informuoja vėliavos valstybę apie laivo įtraukimą į Bendrijos NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą ir pateikia jai išsamias įtraukimo priežastis. |
| --- | --- |

1a.

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| 4a. | Jei vienas iš savininko turimų laivų įtrauktas į Bendrijos NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą, išsamiai patikrinami visi jam priklausantys laivai
  . |
| --- | --- |

4a.

Jei vienas iš savininko turimų laivų įtrauktas į Bendrijos NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą, išsamiai patikrinami visi jam priklausantys laivai
  .

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 1 dalies h punktas

| h) | pirmojo įtraukimo į NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą data; |
| --- | --- |

h)

pirmojo įtraukimo į NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą data;

| h) | pirmojo įtraukimo į
  Bendrijos
  NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą data
  ir prireikus pirmojo įtraukimo į vienos ar kelių regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų sudarytus NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašus data; |
| --- | --- |

h)

pirmojo įtraukimo į
  Bendrijos
  NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą data
  ir prireikus pirmojo įtraukimo į vienos ar kelių regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų sudarytus NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašus data;

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 1 dalies i a punktas (naujas)

| ia) | laivo techninės specifikacijos. |
| --- | --- |

ia)

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 2 dalis

| 2. | Komisija imasi visų būtinų priemonių, užtikrinančių Europos bendrijos NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašo viešumą, įskaitant jo paskelbimą Žuvininkystės generalinio direktorato tinklalapyje. |
| --- | --- |

2.

Komisija imasi visų būtinų priemonių, užtikrinančių Europos bendrijos NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašo viešumą, įskaitant jo paskelbimą Žuvininkystės generalinio direktorato tinklalapyje.

| 2. | Komisija
  paskelbia Bendrijos NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
  ir imasi visų būtinų priemonių, užtikrinančių Europos bendrijos NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašo viešumą, įskaitant jo paskelbimą Žuvininkystės generalinio direktorato tinklavietėje. |
| --- | --- |

2.

Komisija
  paskelbia Bendrijos NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
  ir imasi visų būtinų priemonių, užtikrinančių Europos bendrijos NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašo viešumą, įskaitant jo paskelbimą Žuvininkystės generalinio direktorato tinklavietėje.

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 1 dalis

| 1. | Komisija 52 straipsnyje nustatyta tvarka identifikuoja trečiąsias valstybes, kurias ji laiko kovojant su NNN žvejyba nebendradarbiaujančiomis valstybėmis. |
| --- | --- |

1.

Komisija 52 straipsnyje nustatyta tvarka identifikuoja trečiąsias valstybes, kurias ji laiko kovojant su NNN žvejyba nebendradarbiaujančiomis valstybėmis.

| 1. | Komisija 52 straipsnyje nustatyta tvarka identifikuoja trečiąsias valstybes, kurias ji laiko kovojant su NNN žvejyba nebendradarbiaujančiomis valstybėmis,
  vadovaudamasi aiškiais, skaidriais ir objektyviais kriterijais
  . |
| --- | --- |

1.

Komisija 52 straipsnyje nustatyta tvarka identifikuoja trečiąsias valstybes, kurias ji laiko kovojant su NNN žvejyba nebendradarbiaujančiomis valstybėmis,
  vadovaudamasi aiškiais, skaidriais ir objektyviais kriterijais
  .

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 6 dalies b a punktas (naujas)

| ba) | į tai, ar kuri nors regioninė žuvininkystės valdymo organizacija taikė atitinkamai valstybei ribojančias prekybines priemones dėl žuvininkystės produktų ar ne; |
| --- | --- |

ba)

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 7 dalis

| 7. | Įgyvendinant šį straipsnį prireikus deramai atsižvelgiama į konkrečius besivystančių šalių ribotumus, visų pirma susijusius su žvejybos veiklos stebėsena, kontrole ir priežiūra. |
| --- | --- |

7.

Įgyvendinant šį straipsnį prireikus deramai atsižvelgiama į konkrečius besivystančių šalių ribotumus, visų pirma susijusius su žvejybos veiklos stebėsena, kontrole ir priežiūra.

| 7. | Įgyvendinant šį straipsnį prireikus deramai atsižvelgiama į konkrečius besivystančių šalių ribotumus, visų pirma susijusius su žvejybos veiklos stebėsena, kontrole ir priežiūra.
  Per tris mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos Komisija paskelbia vertinimą, kuriame aprašoma, koks galėtų būti šio reglamento poveikis besivystančioms šalims, ir pateikia specialiųjų programų, kuriomis siekiama paremti šio reglamento įgyvendinimą ir pašalinti galimus neigiamus padarinius, finansavimo pasiūlymą. |
| --- | --- |

7.

Įgyvendinant šį straipsnį prireikus deramai atsižvelgiama į konkrečius besivystančių šalių ribotumus, visų pirma susijusius su žvejybos veiklos stebėsena, kontrole ir priežiūra.
  Per tris mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos Komisija paskelbia vertinimą, kuriame aprašoma, koks galėtų būti šio reglamento poveikis besivystančioms šalims, ir pateikia specialiųjų programų, kuriomis siekiama paremti šio reglamento įgyvendinimą ir pašalinti galimus neigiamus padarinius, finansavimo pasiūlymą.

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

34 straipsnis

Komisija imasi visų priemonių, užtikrinančių
  nebendradarbiaujančių valstybių
  sąrašo viešumą,
  laikydamasi visų galiojančių konfidencialumo reikalavimų,
  įskaitant jo paskelbimą Žuvininkystės generalinio direktorato tinklavietėje. Šis sąrašas nuolat tikslinamas, ir Komisija yra numačiusi automatinio pranešimo apie pakeitimus sistemą, jei valstybės narės, regioninės žvejybos valdymo organizacijos ir pilietinės visuomenės nariai to pareikalautų. Be to, Komisija nebendradarbiaujančių valstybių sąrašus perduoda Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijai bei regioninėms žvejybos valdymo organizacijoms, kad sustiprintų Europos bendrijos ir tų organizacijų bendradarbiavimą, kurio tikslas – NNN žvejybos prevencija, atgrasymas nuo jos ir jos panaikinimas.

Komisija
  paskelbia nebendradarbiaujančių valstybių sąrašą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
  ir imasi visų būtinų priemonių, užtikrinančių
  šio sąrašo
  viešumą, įskaitant jo paskelbimą Žuvininkystės generalinio direktorato tinklavietėje,
  laikydamasi visų galiojančių konfidencialumo reikalavimų
  . Šis sąrašas nuolat tikslinamas, ir Komisija yra numačiusi automatinio pranešimo apie pakeitimus sistemą, jei valstybės narės, regioninės žvejybos valdymo organizacijos ir pilietinės visuomenės nariai to pareikalautų. Be to, Komisija nebendradarbiaujančių valstybių sąrašus perduoda Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijai bei regioninėms žvejybos valdymo organizacijoms, kad sustiprintų Europos bendrijos ir tų organizacijų bendradarbiavimą, kurio tikslas – NNN žvejybos prevencija, atgrasymas nuo jos ir jos panaikinimas.

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

36 straipsnio h a punktas (naujas)

| ha) | valstybės narės neleidžia eksportuoti su jų vėliava plaukiojančių laivų, įtrauktų į NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą. |
| --- | --- |

ha)

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

36 straipsnio j a punktas (naujas)

| ja) | valstybės narės jokiu atveju negali suteikti paramą ar subsidijų NNN žvejybą vykdantiems laivams. |
| --- | --- |

ja)

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

37 straipsnio h punktas

| h) | valstybės narės praneša
  importuotojams, perkrovėjams, pirkėjams, įrangos tiekėjams, bankininkams ir kitas paslaugas teikiantiems operatoriams apie dalyvavimo versle, susijusiame su žvejyba kartu su tokių valstybių piliečiais, riziką; |
| --- | --- |

h)

valstybės narės praneša
  importuotojams, perkrovėjams, pirkėjams, įrangos tiekėjams, bankininkams ir kitas paslaugas teikiantiems operatoriams apie dalyvavimo versle, susijusiame su žvejyba kartu su tokių valstybių piliečiais, riziką;

| h) | kiekviena valstybė narė
  praneša
  jos teritorijoje įsisteigusiems
  importuotojams, perkrovėjams, pirkėjams, įrangos tiekėjams, bankininkams ir kitas paslaugas teikiantiems operatoriams apie dalyvavimo versle, susijusiame su žvejyba kartu su tokių valstybių piliečiais, riziką; |
| --- | --- |

h)

kiekviena valstybė narė
  praneša
  jos teritorijoje įsisteigusiems
  importuotojams, perkrovėjams, pirkėjams, įrangos tiekėjams, bankininkams ir kitas paslaugas teikiantiems operatoriams apie dalyvavimo versle, susijusiame su žvejyba kartu su tokių valstybių piliečiais, riziką;

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

37 straipsnio i punktas

| i) | Komisija siūlo denonsuoti kiekvieną galiojantį dvišalį susitarimą ar žvejybos partnerystę su tokiomis valstybėmis; |
| --- | --- |

i)

Komisija siūlo denonsuoti kiekvieną galiojantį dvišalį susitarimą ar žvejybos partnerystę su tokiomis valstybėmis;

| i) | Komisija siūlo denonsuoti kiekvieną galiojantį dvišalį susitarimą ar žvejybos partnerystę su tokiomis valstybėmis,
  kai tokiame susitarime numatyti įsipareigojimai kovos su NNN žvejyba klausimu. |
| --- | --- |

i)

Komisija siūlo denonsuoti kiekvieną galiojantį dvišalį susitarimą ar žvejybos partnerystę su tokiomis valstybėmis,
  kai tokiame susitarime numatyti įsipareigojimai kovos su NNN žvejyba klausimu.

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

41 straipsnio a punktas

| a) | veiklą, kuri pagal 3 straipsnyje nustatytus kriterijus laikoma NNN žvejybos veikla; |
| --- | --- |

a)

veiklą, kuri pagal 3 straipsnyje nustatytus kriterijus laikoma NNN žvejybos veikla;

| a) | veiklą, kuri pagal 3 straipsnyje nustatytus kriterijus laikoma NNN žvejyba
  ir kuri įtraukta į šiukščių pažeidimų sąrašą priede
  . |
| --- | --- |

a)

veiklą, kuri pagal 3 straipsnyje nustatytus kriterijus laikoma NNN žvejyba
  ir kuri įtraukta į šiukščių pažeidimų sąrašą priede
  .

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

43 straipsnio 1 dalis

| 1. | Valstybės narės užtikrina, kad fizinis asmuo, padaręs šiurkštų pažeidimą, arba juridinis asmuo, kaip nustatyta, atsakingas už šiurkštų pažeidimą, būtų baudžiami veiksmingomis, proporcingomis ir atgrasomosiomis sankcijomis, kurias sudaro šios baudos: ne mažiau kaip 300 000 EUR fiziniams asmenims ir ne mažiau kaip 500 000 EUR juridiniams asmenims. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės užtikrina, kad fizinis asmuo, padaręs šiurkštų pažeidimą, arba juridinis asmuo, kaip nustatyta, atsakingas už šiurkštų pažeidimą, būtų baudžiami veiksmingomis, proporcingomis ir atgrasomosiomis sankcijomis, kurias sudaro šios baudos: ne mažiau kaip 300 000 EUR fiziniams asmenims ir ne mažiau kaip 500 000 EUR juridiniams asmenims.

| 1. | Valstybės narės užtikrina, kad fizinis asmuo, padaręs šiurkštų pažeidimą, arba juridinis asmuo, kaip nustatyta, atsakingas už šiurkštų pažeidimą, būtų baudžiami veiksmingomis, proporcingomis ir atgrasomosiomis
  administracinėmis
  sankcijomis, kurias sudaro šios baudos: ne mažiau kaip 300 000 EUR fiziniams asmenims ir ne mažiau kaip 500 000 EUR juridiniams asmenims. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės užtikrina, kad fizinis asmuo, padaręs šiurkštų pažeidimą, arba juridinis asmuo, kaip nustatyta, atsakingas už šiurkštų pažeidimą, būtų baudžiami veiksmingomis, proporcingomis ir atgrasomosiomis
  administracinėmis
  sankcijomis, kurias sudaro šios baudos: ne mažiau kaip 300 000 EUR fiziniams asmenims ir ne mažiau kaip 500 000 EUR juridiniams asmenims.

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

43 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| 2a. | Valstybės narės gali taip pat nuspręsti taikyti baudžiamąsias sankcijas, kurios būtų bent jau lygiavertės administracinėms sankcijoms. |
| --- | --- |

2a.

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

45 a straipsnis (naujas)

45a straipsnis

Kitos sankcijos

Kartu su šiame skyriuje numatytomis sankcijomis gali būti taikomos kitos sankcijos arba priemonės, visų pirma:

| a) | laikinas (bent jau programų laikotarpiu) arba nuolatinis draudimas gauti viešą paramą arba subsidijas; |
| --- | --- |

a)

laikinas (bent jau programų laikotarpiu) arba nuolatinis draudimas gauti viešą paramą arba subsidijas;

| b) | prievolė grąžinti NNN žvejybą vykdantiems laivams atitinkamo finansavimo laikotarpiu suteiktą viešą paramą ar subsidijas. |
| --- | --- |

b)

prievolė grąžinti NNN žvejybą vykdantiems laivams atitinkamo finansavimo laikotarpiu suteiktą viešą paramą ar subsidijas.

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

53 straipsnio –1 dalis (nauja)

| –1. | Pirmaisiais metais po šio reglamento įsigaliojimo kas šešis mėnesius tikrinama, ar valstybės narės gali visiškai laikytis šios reglamento nuostatų. Jei nustatoma pažeidimų, valstybių narių gali būti paprašyta padaryti būtinų pritaikymų. |
| --- | --- |

–1.

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedas

Priedas išbrauktas.

---

| 26.11.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 285/90 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 285/90

---

2008 m. birželio 5 d., ketvirtadienisPažeidžiamų jūrų ekosistemų atviroje jūroje apsauga nuo dugniniais žvejybos įrankiais daromo neigiamo poveikio *

P6_TA(2008)0246

2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl pažeidžiamų jūrų ekosistemų atviroje jūroje apsaugos nuo dugniniais žvejybos įrankiais daromo neigiamo poveikio (COM(2007)0605 – C6-0453/2007 – 2007/0224(CNS))

2009/C 285 E/17

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2007)0605),

atsižvelgdamas į EB sutarties 37 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0453/2007),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos politikos komiteto nuomonę (A6-0183/2008),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Pasiūlymas dėl reglamento


  10 konstatuojamoji dalis |
| (10) | Pažeidžiamos jūrų ekosistemos jokios regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos nereguliuojamuose rajonuose tebenustatomos, ir šios srities mokslinės informacijos turima palyginti nedaug.
  Dugninių žvejybos įrankių išdėstymo gylio riba – tai atsargumo principu paremta riba, žemiau kurios esanti vandens storymės dalis, kurioje aptinkami giliavandeniai koralai ir pintys, turi būti apsaugota. 1 000 m gylis yra pakankamas tinkamam apsaugos lygiui užtikrinti ir neužkerta kelio giliavandenių rūšių, kurios paprastai aptinkamos seklesnėse vietose, pvz., paprastųjų jūrinių lydekų ir kalmarų, dugninei žvejybai. Šis gylio apribojimas taip pat neprieštarauja pagal šį reglamentą palaipsniui plėtojamoms atskiriems rajonams skirtoms priemonėms, kuriomis siekiama visapusiškai apsaugoti vietoves, kuriose žinoma, kad yra, arba tikėtina, kad yra, pažeidžiamų ekosistemų. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

(10)

Pažeidžiamos jūrų ekosistemos jokios regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos nereguliuojamuose rajonuose tebenustatomos, ir šios srities mokslinės informacijos turima palyginti nedaug.
  Dugninių žvejybos įrankių išdėstymo gylio riba – tai atsargumo principu paremta riba, žemiau kurios esanti vandens storymės dalis, kurioje aptinkami giliavandeniai koralai ir pintys, turi būti apsaugota. 1 000 m gylis yra pakankamas tinkamam apsaugos lygiui užtikrinti ir neužkerta kelio giliavandenių rūšių, kurios paprastai aptinkamos seklesnėse vietose, pvz., paprastųjų jūrinių lydekų ir kalmarų, dugninei žvejybai. Šis gylio apribojimas taip pat neprieštarauja pagal šį reglamentą palaipsniui plėtojamoms atskiriems rajonams skirtoms priemonėms, kuriomis siekiama visapusiškai apsaugoti vietoves, kuriose žinoma, kad yra, arba tikėtina, kad yra, pažeidžiamų ekosistemų.

| (10) | Pažeidžiamos jūrų ekosistemos jokios regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos nereguliuojamuose rajonuose tebenustatomos, ir šios srities mokslinės informacijos turima palyginti nedaug. |
| --- | --- |

(10)

Pažeidžiamos jūrų ekosistemos jokios regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos nereguliuojamuose rajonuose tebenustatomos, ir šios srities mokslinės informacijos turima palyginti nedaug.

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

12 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (12a) | Šiame reglamente atsižvelgiama į tarptautines Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) gaires, reglamentuojančias giliavandenės žvejybos atvirose jūrose valdymą. Jei kyla abejonių dėl šio reglamento aiškinimo, jis turėtų būti aiškinamas remiantis FAO gairėmis. |
| --- | --- |

(12a)

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalis

| 1. | Šis reglamentas taikomas atviroje jūroje dugniniais žvejybos įrankiais žvejybos veiklą vykdantiems Bendrijos žvejybos laivams. |
| --- | --- |

1.

Šis reglamentas taikomas atviroje jūroje dugniniais žvejybos įrankiais žvejybos veiklą vykdantiems Bendrijos žvejybos laivams.

| 1. | Šis reglamentas taikomas atviroje jūroje dugniniais žvejybos įrankiais žvejybos veiklą vykdantiems Bendrijos žvejybos laivams,
  kai šie įrankiai turi sąlytį su jūros dugnu vykstant įprastoms žvejyboms operacijoms. |
| --- | --- |

1.

Šis reglamentas taikomas atviroje jūroje dugniniais žvejybos įrankiais žvejybos veiklą vykdantiems Bendrijos žvejybos laivams,
  kai šie įrankiai turi sąlytį su jūros dugnu vykstant įprastoms žvejyboms operacijoms.

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 dalies a punktas

| a) | už kuriuos atsakinga regioninė žuvininkystės valdymo organizacija, įgaliota reguliuoti tokią žvejybos veiklą, |
| --- | --- |

a)

už kuriuos atsakinga regioninė žuvininkystės valdymo organizacija, įgaliota reguliuoti tokią žvejybos veiklą,

| a) | už kuriuos atsakinga regioninė žuvininkystės valdymo organizacija,
  teisiškai
  įgaliota reguliuoti tokią žvejybos veiklą, |
| --- | --- |

a)

už kuriuos atsakinga regioninė žuvininkystės valdymo organizacija,
  teisiškai
  įgaliota reguliuoti tokią žvejybos veiklą,

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio b punktas

| b) | pažeidžiama jūrų ekosistema – bet kokia jūrų ekosistema, kurios
  savitai struktūrai ir funkcijai, kaip nustatyta remiantis patikimiausia turima moksline informacija ir atsargumo principu
  , gali
  kelti pavojų įtampa, kylanti dėl fizinio kontakto su dugniniais žvejybos įrankiais, naudojamais per žvejybos operacijas; šioms ekosistemoms priklauso inter alia rifai, povandeniniai kalnai, hidroterminės versmės, šaltųjų vandenų koralai arba šaltųjų vandenų pinčių klodai; |
| --- | --- |

b)

pažeidžiama jūrų ekosistema – bet kokia jūrų ekosistema, kurios
  savitai struktūrai ir funkcijai, kaip nustatyta remiantis patikimiausia turima moksline informacija ir atsargumo principu
  , gali
  kelti pavojų įtampa, kylanti dėl fizinio kontakto su dugniniais žvejybos įrankiais, naudojamais per žvejybos operacijas; šioms ekosistemoms priklauso inter alia rifai, povandeniniai kalnai, hidroterminės versmės, šaltųjų vandenų koralai arba šaltųjų vandenų pinčių klodai;

| b) | pažeidžiama jūrų ekosistema – bet kokia jūrų ekosistema, kurios
  savitą struktūrą ir (arba) funkcijas
  gali
  paveikti koks nors išorės veiksnys; |
| --- | --- |

b)

pažeidžiama jūrų ekosistema – bet kokia jūrų ekosistema, kurios
  savitą struktūrą ir (arba) funkcijas
  gali
  paveikti koks nors išorės veiksnys;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio c punktas

| c) | dugniniai žvejybos įrankiai – dugniniai tralai, dragos, dugniniai žiauniniai tinklaičiai, dugninės ūdos, gaudyklės. |
| --- | --- |

c)

dugniniai žvejybos įrankiai – dugniniai tralai, dragos, dugniniai žiauniniai tinklaičiai, dugninės ūdos, gaudyklės.

| c) | dugniniai žvejybos įrankiai –
  sąlytį su dugnu turintys žvejybos prietaisai, pvz.,
  dugniniai tralai, dragos, dugniniai žiauniniai tinklaičiai, dugninės ūdos, gaudyklės. |
| --- | --- |

c)

dugniniai žvejybos įrankiai –
  sąlytį su dugnu turintys žvejybos prietaisai, pvz.,
  dugniniai tralai, dragos, dugniniai žiauniniai tinklaičiai, dugninės ūdos, gaudyklės.

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies b punktas

| b) | numatytos gaudyti rūšys, |
| --- | --- |

b)

numatytos gaudyti rūšys,

| b) | numatytos gaudyti rūšys
  ir rūšys, kurios gali būti laikomos priegauda; |
| --- | --- |

b)

numatytos gaudyti rūšys
  ir rūšys, kurios gali būti laikomos priegauda;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies c punktas

| c) | įrankių išdėstymo gylis, |
| --- | --- |

c)

| c) | naudojami įrankiai ir jų išdėstymo gylis, |
| --- | --- |

c)

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies d punktas

| (d) | jūros dugno batimetrinis išsidėstymas numatytame žvejybos rajone. |
| --- | --- |

(d)

jūros dugno batimetrinis išsidėstymas numatytame žvejybos rajone.

| d) | jūros dugno batimetrinis išsidėstymas numatytame žvejybos rajone
  , jeigu valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivai, kompetentingos institucijos dar neturi tokios informacijos
  . |
| --- | --- |

d)

jūros dugno batimetrinis išsidėstymas numatytame žvejybos rajone
  , jeigu valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivai, kompetentingos institucijos dar neturi tokios informacijos
  .

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies d a punktas (naujas)

| da) | trukmė. |
| --- | --- |

da)

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalis

| 2. | Kompetentingos institucijos išduoda specialių žvejybos leidimą tik po to, kai atlieka numatytos laivo žvejybos veiklos galimo poveikio įvertinimą ir nustato, kad ši veikla greičiausiai neturės didelio neigiamo poveikio pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms. |
| --- | --- |

2.

Kompetentingos institucijos išduoda specialių žvejybos leidimą tik po to, kai atlieka numatytos laivo žvejybos veiklos galimo poveikio įvertinimą ir nustato, kad ši veikla greičiausiai neturės didelio neigiamo poveikio pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms.

| 2. | Kompetentingos institucijos išduoda specialių žvejybos leidimą tik po to, kai atlieka numatytos laivo žvejybos veiklos galimo poveikio vertinimą ir nustato, kad ši veikla greičiausiai neturės didelio neigiamo poveikio pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms.
  Specialusis žvejybos leidimas turi būti suteikiamas laikotarpiui, ne ilgesniam kaip žvejybos plano galiojimo laikotarpis. |
| --- | --- |

2.

Kompetentingos institucijos išduoda specialių žvejybos leidimą tik po to, kai atlieka numatytos laivo žvejybos veiklos galimo poveikio vertinimą ir nustato, kad ši veikla greičiausiai neturės didelio neigiamo poveikio pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms.
  Specialusis žvejybos leidimas turi būti suteikiamas laikotarpiui, ne ilgesniam kaip žvejybos plano galiojimo laikotarpis.

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 4 dalis

| 4. | Kompetentingos institucijos, atlikdamos 2 dalyje nurodytą vertinimą, taiko atsargumo principą.
  Iškilus abejonėms dėl galimo neigiamo poveikio reikšmingumo, bet kokį neigiamą poveikį, kurio tikimybę įrodo pateikta mokslinė informacija, jos turi laikyti reikšmingu. |
| --- | --- |

4.

Kompetentingos institucijos, atlikdamos 2 dalyje nurodytą vertinimą, taiko atsargumo principą.
  Iškilus abejonėms dėl galimo neigiamo poveikio reikšmingumo, bet kokį neigiamą poveikį, kurio tikimybę įrodo pateikta mokslinė informacija, jos turi laikyti reikšmingu.

| 4. | Kompetentingos institucijos, atlikdamos 2 dalyje nurodytą vertinimą, taiko atsargumo principą. |
| --- | --- |

4.

Kompetentingos institucijos, atlikdamos 2 dalyje nurodytą vertinimą, taiko atsargumo principą.

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnis

6 straipsnis

Gylio apribojimai

Draudžiama išdėstyti dugninius žvejybos įrankius didesniame nei 1 000 m gylyje.

Išbraukta.

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 dalis

| 1. | Jei vykdydamas žvejybos operacijas žvejybos laivas
  pastebi pažeidžiamą
  jūrų ekosistemą, jis tuojau pat nutraukia žvejybą arba nepradeda žvejybos toje vietoje. Jis atnaujina operacijas tik atplaukęs į kitą vietą, esančią rajone, numatytame 4 straipsnio 1 dalyje nurodytame jo žvejybos plane, ne arčiau kaip 5 jūrmylės nuo vietos, kurioje pastebėta pažeidžiama ekosistema. |
| --- | --- |

1.

Jei vykdydamas žvejybos operacijas žvejybos laivas
  pastebi pažeidžiamą
  jūrų ekosistemą, jis tuojau pat nutraukia žvejybą arba nepradeda žvejybos toje vietoje. Jis atnaujina operacijas tik atplaukęs į kitą vietą, esančią rajone, numatytame 4 straipsnio 1 dalyje nurodytame jo žvejybos plane, ne arčiau kaip 5 jūrmylės nuo vietos, kurioje pastebėta pažeidžiama ekosistema.

| 1. | Jei
  , nepaisant priemonių
  ,
  priimtų vadovaujantis 4 straipsniu, mokslinis stebėtojas, į laivą paimtas pagal 12 straipsnį
  ,
  turi pakankamų įrodymų, kad
  vykdydamas žvejybos operacijas žvejybos laivas
  galėjo būti pastebėjęs
  jūrų ekosistemą,
  kuri gali būti pažeidžiama,
  jis tuojau pat nutraukia žvejybą arba nepradeda žvejybos toje vietoje. Jis atnaujina operacijas tik atplaukęs į kitą vietą, esančią rajone, numatytame 4 straipsnio 1 dalyje nurodytame jo žvejybos plane, ne arčiau kaip 5 jūrmylės nuo vietos, kurioje pastebėta pažeidžiama ekosistema. |
| --- | --- |

1.

Jei
  , nepaisant priemonių
  ,
  priimtų vadovaujantis 4 straipsniu, mokslinis stebėtojas, į laivą paimtas pagal 12 straipsnį
  ,
  turi pakankamų įrodymų, kad
  vykdydamas žvejybos operacijas žvejybos laivas
  galėjo būti pastebėjęs
  jūrų ekosistemą,
  kuri gali būti pažeidžiama,
  jis tuojau pat nutraukia žvejybą arba nepradeda žvejybos toje vietoje. Jis atnaujina operacijas tik atplaukęs į kitą vietą, esančią rajone, numatytame 4 straipsnio 1 dalyje nurodytame jo žvejybos plane, ne arčiau kaip 5 jūrmylės nuo vietos, kurioje pastebėta pažeidžiama ekosistema.

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| 2a. | Jei labai sunku nustatyti, ar iš tiesų aptikta pažeidžiama jūrų ekosistema, rajonas laikomas pažeidžiama jūrų ekosistema tol, kol bus sukaupta pakankamai tai paneigiančių įrodymų. |
| --- | --- |

2a.

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 3 dalis

| 3. | Žvejybos laivas apie visas pastebėtas ekosistemas
  nedelsdamas
  praneša kompetentingoms institucijoms, tiksliai nurodydamas jų pobūdį, vietą, laiką ir bet kokią kitą susijusią informaciją. |
| --- | --- |

3.

Žvejybos laivas apie visas pastebėtas ekosistemas
  nedelsdamas
  praneša kompetentingoms institucijoms, tiksliai nurodydamas jų pobūdį, vietą, laiką ir bet kokią kitą susijusią informaciją.

| 3. | Žvejybos laivas apie visas
  tokias
  pastebėtas ekosistemas nedelsdamas praneša kompetentingoms institucijoms,
  kurios savo ruožtu kuo greičiau praneša Komisijai ir valstybėms narėms,
  pateikdamas tikslią informaciją apie jos pobūdį, vietą, laiką ir visas kitas svarbias aptikimo aplinkybes. |
| --- | --- |

3.

Žvejybos laivas apie visas
  tokias
  pastebėtas ekosistemas nedelsdamas praneša kompetentingoms institucijoms,
  kurios savo ruožtu kuo greičiau praneša Komisijai ir valstybėms narėms,
  pateikdamas tikslią informaciją apie jos pobūdį, vietą, laiką ir visas kitas svarbias aptikimo aplinkybes.

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| 3a. | Netikėtai aptiktos pažeidžiamos jūrų ekosistemos turi būti registruojamos elektroniniame scheminiame žemėlapyje siekiant sudaryti nuolatinę pažeidžiamų jūrų ekosistemų duomenų bazę. |
| --- | --- |

3a.

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 dalis

| 1. | Valstybės narės, remdamosi patikimiausia turima moksline informacija apie regionuose, kuriuose jų žvejybos laivai vykdo žvejybos veiklą, esančias pažeidžiamas jūrų ekosistemas arba jų buvimo tikimybę, nustato rajonus, kuriuose uždraudžia žvejybą dugniniais žvejybos įrankiais. Valstybės narės nedelsdamos pradeda taikyti šį draudimą savo laivams ir
  pateikia
  Komisijai
  13 straipsnyje nurodytą ataskaitą
  . |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės, remdamosi patikimiausia turima moksline informacija apie regionuose, kuriuose jų žvejybos laivai vykdo žvejybos veiklą, esančias pažeidžiamas jūrų ekosistemas arba jų buvimo tikimybę, nustato rajonus, kuriuose uždraudžia žvejybą dugniniais žvejybos įrankiais. Valstybės narės nedelsdamos pradeda taikyti šį draudimą savo laivams ir
  pateikia
  Komisijai
  13 straipsnyje nurodytą ataskaitą
  .

| 1. | Valstybės narės, remdamosi patikimiausia turima moksline informacija apie regionuose, kuriuose jų žvejybos laivai vykdo žvejybos veiklą, esančias pažeidžiamas jūrų ekosistemas arba jų buvimo tikimybę, nustato rajonus, kuriuose uždraudžia žvejybą dugniniais žvejybos įrankiais. Valstybės narės nedelsdamos pradeda taikyti šį draudimą savo laivams ir
  kuo skubiau praneša apie jį
  Komisijai.
  Komisija nedelsdama perduoda šią informaciją kitoms valstybėms narėms. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės, remdamosi patikimiausia turima moksline informacija apie regionuose, kuriuose jų žvejybos laivai vykdo žvejybos veiklą, esančias pažeidžiamas jūrų ekosistemas arba jų buvimo tikimybę, nustato rajonus, kuriuose uždraudžia žvejybą dugniniais žvejybos įrankiais. Valstybės narės nedelsdamos pradeda taikyti šį draudimą savo laivams ir
  kuo skubiau praneša apie jį
  Komisijai.
  Komisija nedelsdama perduoda šią informaciją kitoms valstybėms narėms.

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnis

1 straipsnio 1 dalyje nurodytiems Bendrijos žvejybos laivams, kurie gaudo giliavandenių išteklių žuvis, taikomi ir 2002 m. gruodžio 16 d.
  Reglamente
  (EB) Nr. 2347/2002 nustatyti reikalavimai.

1 straipsnio 1 dalyje nurodytiems Bendrijos žvejybos laivams, kurie gaudo giliavandenių išteklių žuvis, taikomi ir 2002 m. gruodžio 16 d.
  Reglamento
  (EB) Nr. 2347/2002
  3, 5, 7 ir 9 straipsniuose
  nustatyti reikalavimai.

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio pavadinimas

Stebėtojai

Moksliniai
  stebėtojai

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 dalis

| 1. | Visos
  valstybės narės
  laivams,
  kuriems
  išduotas
  3 straipsnio 1 dalyje
  numatytas žvejybos leidimas, paskiria mokslinius stebėtojus. Stebėtojai
  visą 4 straipsnio 1 dalyje numatyto žvejybos plano vykdymo laiką
  stebi
  laivo žvejybos veiklą. |
| --- | --- |

1.

Visos
  valstybės narės
  laivams,
  kuriems
  išduotas
  3 straipsnio 1 dalyje
  numatytas žvejybos leidimas, paskiria mokslinius stebėtojus. Stebėtojai
  visą 4 straipsnio 1 dalyje numatyto žvejybos plano vykdymo laiką
  stebi
  laivo žvejybos veiklą.

| 1. | Atrinkti laivai iš tų, kuriems valstybės narės išdavė
  3 straipsnio 1 dalyje
  numatytą specialųjį žvejybos leidimą, paima į laivą po vieną mokslinį stebėtoją. Bendrą mokslinių stebėtojų skaičių Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto teikimu nustato Komisija atsižvelgdama į žvejybos rajoną ir rūšį. Į laivus paimamų mokslinių stebėtojų skaičius proporcingas kiekvienos valstybės narės laivų, kuriems išduotas specialusis žvejybos leidimas, skaičiui. Komisija užtikrina atitinkamą mokslinių stebėtojų rotaciją skirtinguose laivuose po kiekvieno žvejybos reiso. Moksliniai stebėtojai
  visą 4 straipsnio 1 dalyje numatyto žvejybos plano vykdymo laiką
  prižiūri
  laivo žvejybos veiklą,
  ypač vykdo šio straipsnio 2 dalyje numatytas funkcijas. |
| --- | --- |

1.

Atrinkti laivai iš tų, kuriems valstybės narės išdavė
  3 straipsnio 1 dalyje
  numatytą specialųjį žvejybos leidimą, paima į laivą po vieną mokslinį stebėtoją. Bendrą mokslinių stebėtojų skaičių Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto teikimu nustato Komisija atsižvelgdama į žvejybos rajoną ir rūšį. Į laivus paimamų mokslinių stebėtojų skaičius proporcingas kiekvienos valstybės narės laivų, kuriems išduotas specialusis žvejybos leidimas, skaičiui. Komisija užtikrina atitinkamą mokslinių stebėtojų rotaciją skirtinguose laivuose po kiekvieno žvejybos reiso. Moksliniai stebėtojai
  visą 4 straipsnio 1 dalyje numatyto žvejybos plano vykdymo laiką
  prižiūri
  laivo žvejybos veiklą,
  ypač vykdo šio straipsnio 2 dalyje numatytas funkcijas.

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| 3a. | Moksliniai stebėtojai yra nepriklausomi nuo laivų arba bendrovių, kurias jie stebi. Jie privalo neturėti jokių finansinių ar kitokių interesų tuose laivuose ar bendrovėse. Jie turi būti nepadarę jokių sunkių baudžiamųjų nusikaltimų ir privalo turėti pakankamų žinių apie giluminės žvejybos metodus, numatytų žvejoti rūšių žuvis ir atitinkamas ekosistemas. |
| --- | --- |

3a.

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalies a a punktas (naujas)

| aa) | žvejybos veiklos padarinius pagal 4 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

aa)

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 2 dalis

| 2. | Komisija nedelsdama atitinkamoms mokslinėms įstaigoms persiunčia 1 dalyje nurodytoje atskaitoje pateiktą informaciją. |
| --- | --- |

2.

Komisija nedelsdama atitinkamoms mokslinėms įstaigoms persiunčia 1 dalyje nurodytoje atskaitoje pateiktą informaciją.

| 2. | Komisija nedelsdama persiunčia 1 dalyje nurodytoje atskaitoje pateiktą informaciją atitinkamoms mokslinėms įstaigoms

  ir šios informacijos pageidaujančioms valstybėms narėms
  . |
| --- | --- |

2.

Komisija nedelsdama persiunčia 1 dalyje nurodytoje atskaitoje pateiktą informaciją atitinkamoms mokslinėms įstaigoms

  ir šios informacijos pageidaujančioms valstybėms narėms
  .

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio pavadinimas

Tolesni veiksmai

Peržiūra

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnis

Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai iki
  2010 m. birželio 30 d.
  pateikia šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą. Prie ataskaitos prireikus pateikiami šio reglamento pakeitimų pasiūlymai.

Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai iki
  2009 m. birželio 30 d.
  pateikia šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą. Prie ataskaitos prireikus pateikiami šio reglamento pakeitimų pasiūlymai.

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 1 pastraipa

Šis reglamentas įsigalioja
  septintą dieną

  po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas įsigalioja
  trisdešimtą dieną

  nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

---

| 26.11.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 285/96 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 285/96

---

2008 m. birželio 5 d., ketvirtadienisES solidarumo fondo lėšų mobilizavimas

P6_TA(2008)0248

2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl ES solidarumo fondo mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 26 punktą (COM(2008)0200 – C6-0164/2008 – 2008/2091(ACI))

2009/C 285 E/18

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0200 – C6-0164/2008),

atsižvelgdami į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 26 punktą,

atsižvelgdamas į 2008 m. balandžio 16 d. trišalio Komisijos ir dviejų biudžeto valdymo institucijų dialogo rezultatus,

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A6-0205/2008),

| 1. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

1.

pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui;

| 2. | kalbant apie ES solidarumo fondo lėšas, primygtinai siūlo Komisijai teikti pasiūlymus dėl taisomųjų biudžetų, kurių vienintelis tikslas būtų šio fondo lėšų panaudojimas, kad būtų galima išvengti atvejų, kai įvykus nelaimėms vėluojama suteikti finansinę paramą; |
| --- | --- |

2.

kalbant apie ES solidarumo fondo lėšas, primygtinai siūlo Komisijai teikti pasiūlymus dėl taisomųjų biudžetų, kurių vienintelis tikslas būtų šio fondo lėšų panaudojimas, kad būtų galima išvengti atvejų, kai įvykus nelaimėms vėluojama suteikti finansinę paramą;

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos Pirmininku ir pasirūpinti, kad šis sprendimas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos Pirmininku ir pasirūpinti, kad šis sprendimas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1. Susitarimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 2008/371/EB (OL L 128, 2008 5 16, p. 8).

---

2008 m. birželio 5 d., ketvirtadienisPRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

2008 m. birželio 5 d.

dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl ES solidarumo fondo mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 26 punktą

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 26 punktą,

atsižvelgdami į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (2),

,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| 1. | Europos Sąjunga įsteigė Europos Sąjungos solidarumo fondą (toliau – Fondas), parodydama solidarumą su stichinių nelaimių ištiktų regionų gyventojais. |
| --- | --- |

1.

Europos Sąjunga įsteigė Europos Sąjungos solidarumo fondą (toliau – Fondas), parodydama solidarumą su stichinių nelaimių ištiktų regionų gyventojais.

| 2. | 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė mobilizuoti Fondo lėšas neviršijant viršutinės metinės 1 mlrd. EUR ribos. |
| --- | --- |

2.

2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė mobilizuoti Fondo lėšas neviršijant viršutinės metinės 1 mlrd. EUR ribos.

| 3. | Reglamente (EB) Nr. 2012/2002 numatytos nuostatos, kuriomis remiantis galima mobilizuoti Fondo lėšas. |
| --- | --- |

3.

Reglamente (EB) Nr. 2012/2002 numatytos nuostatos, kuriomis remiantis galima mobilizuoti Fondo lėšas.

| 4. | Graikija pateikė paraišką mobilizuoti Fondo lėšas dėl 2007 m. rugpjūčio mėn. miško gaisrų sukeltos nelaimės. |
| --- | --- |

4.

Graikija pateikė paraišką mobilizuoti Fondo lėšas dėl 2007 m. rugpjūčio mėn. miško gaisrų sukeltos nelaimės.

| 5. | Slovėnija pateikė paraišką mobilizuoti Fondo lėšas dėl 2007 m. rugsėjo mėn. potvynių sukeltos nelaimės, |
| --- | --- |

5.

Slovėnija pateikė paraišką mobilizuoti Fondo lėšas dėl 2007 m. rugsėjo mėn. potvynių sukeltos nelaimės,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos 2008 finansinių metų bendrajame biudžete iš Europos Sąjungos solidarumo fondo skiriama 98 023 212 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų suma.

2 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2008 m. birželio 5 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1. Susitarimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 2008/371/EB (OL L 128, 2008 5 16, p. 8).

1

(2)  OL L 311, 2002 11 14, p. 3.

2

---

| 26.11.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 285/98 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 285/98

---

2008 m. birželio 5 d., ketvirtadienisPatekimas į keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką (nauja redakcija) ***I

P6_TA(2008)0249

2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrųjų patekimo į keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių (nauja redakcija) (COM(2007)0264 – C6-0147/2007 – 2007/0097(COD))

2009/C 285 E/19

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0264),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir į 71 straipsnį, pagal kurias Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0147/2007),

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo (1),

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 20 d. Teisės reikalų komiteto laišką, pateiktą pagal Darbo tvarkos taisyklių 80a straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 80 straipsnio a dalį ir 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A6-0037/2008),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais, pateikiamais toliau, ir su pakeitimais pagal Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos Teisinių tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais, pateikiamais toliau, ir su pakeitimais pagal Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos Teisinių tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 77, 2002 3 28, p. 1.

---

2008 m. birželio 5 d., ketvirtadienisP6_TC1-COD(2007)0097

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. birželio 5 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008 dėl bendrųjų patekimo į keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių ir iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 561/2006 (nauja redakcija)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA

atsižvelgdami į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį ir ypač į jos 71 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą ║,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | 1992 m. kovo 16 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 684/92 dėl bendrųjų tarptautinio keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais taisyklių (4) ir 1997 m. gruodžio 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 12/98, nustatantis sąlygas, kuriomis vežėjai nerezidentai gali valstybėje narėje teikti vidaus keleivinio kelių transporto paslaugas (5) turi būti iš esmės pakeisti. Siekiant aiškumo, tie reglamentai turėtų būti išdėstyti nauja redakcija. |
| --- | --- |

(1)

1992 m. kovo 16 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 684/92 dėl bendrųjų tarptautinio keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais taisyklių (4) ir 1997 m. gruodžio 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 12/98, nustatantis sąlygas, kuriomis vežėjai nerezidentai gali valstybėje narėje teikti vidaus keleivinio kelių transporto paslaugas (5) turi būti iš esmės pakeisti. Siekiant aiškumo, tie reglamentai turėtų būti išdėstyti nauja redakcija.

| (2) | Įgyvendinant bendrą transporto politiką numatyta, inter alia, nustatyti tarptautiniam keleivių vežimui kelių transportu taikomas bendrąsias taisykles ir sąlygas, kuriomis vežėjai nerezidentai gali valstybėje narėje teikti transporto paslaugas. |
| --- | --- |

(2)

Įgyvendinant bendrą transporto politiką numatyta, inter alia, nustatyti tarptautiniam keleivių vežimui kelių transportu taikomas bendrąsias taisykles ir sąlygas, kuriomis vežėjai nerezidentai gali valstybėje narėje teikti transporto paslaugas.

| (3) | Siekiant sukurti nuoseklią tarptautinio keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais visoje Bendrijos teritorijoje sistemą, šis reglamentas turėtų būti taikomas bet kokiam tarptautiniam vežimui Bendrijos teritorijoje. Vežant iš valstybių narių į trečiąsias šalis, dažniausiai taikomi valstybių narių ir trečiųjų šalių dvišaliai susitarimai. Dėl to šis reglamentas neturėtų būti taikomas reiso daliai, vykdomai valstybės narės, kurioje keleiviai įlaipinami ar išlaipinami, teritorijoje tol, kol Bendrija su trečiosiomis šalimis nesudarys atitinkamų susitarimų. Tačiau reglamentas turėtų būti taikomas valstybės narės, per kurią vykstama tranzitu, teritorijoje. |
| --- | --- |

(3)

Siekiant sukurti nuoseklią tarptautinio keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais visoje Bendrijos teritorijoje sistemą, šis reglamentas turėtų būti taikomas bet kokiam tarptautiniam vežimui Bendrijos teritorijoje. Vežant iš valstybių narių į trečiąsias šalis, dažniausiai taikomi valstybių narių ir trečiųjų šalių dvišaliai susitarimai. Dėl to šis reglamentas neturėtų būti taikomas reiso daliai, vykdomai valstybės narės, kurioje keleiviai įlaipinami ar išlaipinami, teritorijoje tol, kol Bendrija su trečiosiomis šalimis nesudarys atitinkamų susitarimų. Tačiau reglamentas turėtų būti taikomas valstybės narės, per kurią vykstama tranzitu, teritorijoje.

| (4) | Laisvė teikti paslaugas – tai pagrindinis bendros transporto politikos principas, kurio laikantis turi būti suteikiama prieiga į tarptautines transporto rinkas visų valstybių narių vežėjams jų nediskriminuojant nacionalinės priklausomybės arba įsisteigimo vietos atžvilgiu. |
| --- | --- |

(4)

Laisvė teikti paslaugas – tai pagrindinis bendros transporto politikos principas, kurio laikantis turi būti suteikiama prieiga į tarptautines transporto rinkas visų valstybių narių vežėjams jų nediskriminuojant nacionalinės priklausomybės arba įsisteigimo vietos atžvilgiu.

| (5) | Vežti keleivius tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais tarptautiniais maršrutais turėtų būti leidžiama tik tada, jeigu vežėjas yra gavęs Bendrijos licenciją. Siekiant, kad vykdymą užtikrinančioms institucijoms būtų lengviau vykdyti veiksmingą kontrolę, ypač kai ji vykdoma ne vežėjo įsisteigimo valstybėje narėje, turėtų būti reikalaujama, kad vežėjai kiekvienoje savo transporto priemonėje turėtų patvirtintą Bendrijos licencijos kopiją. Turėtų būti nustatytos išsamios Bendrijos licencijų išdavimo, jų galiojimo trukmės nustatymo ir naudojimo taisyklės. Taip pat būtina nustatyti išsamius Bendrijos licencijos ir jos patvirtintų kopijų sudedamųjų dalių išdėstymo ir kitas jų ypatybes apibūdinančius reikalavimus. |
| --- | --- |

(5)

Vežti keleivius tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais tarptautiniais maršrutais turėtų būti leidžiama tik tada, jeigu vežėjas yra gavęs Bendrijos licenciją. Siekiant, kad vykdymą užtikrinančioms institucijoms būtų lengviau vykdyti veiksmingą kontrolę, ypač kai ji vykdoma ne vežėjo įsisteigimo valstybėje narėje, turėtų būti reikalaujama, kad vežėjai kiekvienoje savo transporto priemonėje turėtų patvirtintą Bendrijos licencijos kopiją. Turėtų būti nustatytos išsamios Bendrijos licencijų išdavimo, jų galiojimo trukmės nustatymo ir naudojimo taisyklės. Taip pat būtina nustatyti išsamius Bendrijos licencijos ir jos patvirtintų kopijų sudedamųjų dalių išdėstymo ir kitas jų ypatybes apibūdinančius reikalavimus.

| (6) | Siekiant patenkinti rinkos paklausą, reikėtų, atsižvelgiant į tam tikras sąlygas, nustatyti lanksčią tvarką specialioms reguliarioms vežimo paslaugoms ir tam tikroms vienkartinėms užsakomųjų vežimų paslaugoms teikti. |
| --- | --- |

(6)

Siekiant patenkinti rinkos paklausą, reikėtų, atsižvelgiant į tam tikras sąlygas, nustatyti lanksčią tvarką specialioms reguliarioms vežimo paslaugoms ir tam tikroms vienkartinėms užsakomųjų vežimų paslaugoms teikti.

| (7) | Šis reglamentas neturėtų būti taikomas vežėjams, turintiems galimybę patekti tik į nacionalinę keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką, ir šių vežėjų įsisteigimo valstybės narės išduotoms licencijoms. |
| --- | --- |

(7)

Šis reglamentas neturėtų būti taikomas vežėjams, turintiems galimybę patekti tik į nacionalinę keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką, ir šių vežėjų įsisteigimo valstybės narės išduotoms licencijoms.

| (8) | Toliau taikant leidimų reguliarioms paslaugoms suteikimo tvarką reikia pakeisti ir papildyti tam tikras taisykles, ypač dėl leidimų išdavimo tvarkos. |
| --- | --- |

(8)

Toliau taikant leidimų reguliarioms paslaugoms suteikimo tvarką reikia pakeisti ir papildyti tam tikras taisykles, ypač dėl leidimų išdavimo tvarkos.

| (9) | Nuo šiol leidimai teikti reguliarias paslaugas turėtų būti išduodami, jeigu nėra nustatytų aiškiai apibrėžtų priežasčių, dėl kurių būtų galima atsisakyti pareiškėjui išduoti leidimą. Paraiška išduoti su atitinkama rinka susijusį leidimą gali būti būti atmesta tuo atveju, jeigu paslauga, dėl kurios buvo pateikta paraiška, turėtų didelio poveikio tam tikruose ruožuose pagal įsipareigojimą teikti viešąsias paslaugas teikiamoms paslaugoms. |
| --- | --- |

(9)

Nuo šiol leidimai teikti reguliarias paslaugas turėtų būti išduodami, jeigu nėra nustatytų aiškiai apibrėžtų priežasčių, dėl kurių būtų galima atsisakyti pareiškėjui išduoti leidimą. Paraiška išduoti su atitinkama rinka susijusį leidimą gali būti būti atmesta tuo atveju, jeigu paslauga, dėl kurios buvo pateikta paraiška, turėtų didelio poveikio tam tikruose ruožuose pagal įsipareigojimą teikti viešąsias paslaugas teikiamoms paslaugoms.

| (10) | Vežėjams nerezidentams turėtų būti leista teikti tam tikras vidaus keleivių vidaus vežimo paslaugas atsižvelgiant į tų paslaugų ypatybes. |
| --- | --- |

(10)

Vežėjams nerezidentams turėtų būti leista teikti tam tikras vidaus keleivių vidaus vežimo paslaugas atsižvelgiant į tų paslaugų ypatybes.

| (11) | 1996 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje (6) nuostatos taikomos ir atvejams, kai specialioms reguliarioms paslaugoms teikti vežėjai savo darbuotojus komandiruoja iš valstybės narės, kurioje jie paprastai dirba. |
| --- | --- |

(11)

1996 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje (6) nuostatos taikomos ir atvejams, kai specialioms reguliarioms paslaugoms teikti vežėjai savo darbuotojus komandiruoja iš valstybės narės, kurioje jie paprastai dirba.

| (12) | Reglamentuojant reguliarias paslaugas, vežėjams nerezidentams turėtų būti leidžiama teikti tik reguliarias paslaugas, teikiamas kaip reguliarios tarptautinės paslaugos sudedamoji dalis, išskyrus susiekimo miesto ir priemiestčio maršrutais paslaugas, laikantis tam tikrų sąlygų, visų pirma priimančiojoje valstybėje narėje galiojančių teisės aktų. |
| --- | --- |

(12)

Reglamentuojant reguliarias paslaugas, vežėjams nerezidentams turėtų būti leidžiama teikti tik reguliarias paslaugas, teikiamas kaip reguliarios tarptautinės paslaugos sudedamoji dalis, išskyrus susiekimo miesto ir priemiestčio maršrutais paslaugas, laikantis tam tikrų sąlygų, visų pirma priimančiojoje valstybėje narėje galiojančių teisės aktų.

| (13) | Pageidautina, kad valstybės narės vienos kitoms teiktų tarpusavio pagalbą, užtikrinančią šio reglamento taikymą. |
| --- | --- |

(13)

Pageidautina, kad valstybės narės vienos kitoms teiktų tarpusavio pagalbą, užtikrinančią šio reglamento taikymą.

| (14) | Reikia kiek įmanoma sumažinti administracinių formalumų taikymą neatsisakant kontrolės priemonių ir sankcijų, laiduojančių tinkamą šio reglamento taikymą ir veiksmingą jo įgyvendinimą. Todėl galiojančios taisyklės, reglamentuojančios Bendrijos licencijų panaikinimą, turėtų būti suformuluotos aiškiau ir sugriežtintos. Dabartinės taisyklės turėtų būti pakeistos, kad būtų įmanoma veiksmingai taikyti sankcijas už
  kitose valstybėse, o ne
  įsisteigimo valstybėje narėje padarytus sunkius ▐ pažeidimus. Sankcijos turėtų būti nediskriminuojančios ir atitikti pažeidimo sunkumą. Turėtų būti numatyta galimybė pateikti apeliaciją dėl pritaikytų sankcijų. |
| --- | --- |

(14)

Reikia kiek įmanoma sumažinti administracinių formalumų taikymą neatsisakant kontrolės priemonių ir sankcijų, laiduojančių tinkamą šio reglamento taikymą ir veiksmingą jo įgyvendinimą. Todėl galiojančios taisyklės, reglamentuojančios Bendrijos licencijų panaikinimą, turėtų būti suformuluotos aiškiau ir sugriežtintos. Dabartinės taisyklės turėtų būti pakeistos, kad būtų įmanoma veiksmingai taikyti sankcijas už
  kitose valstybėse, o ne
  įsisteigimo valstybėje narėje padarytus sunkius ▐ pažeidimus. Sankcijos turėtų būti nediskriminuojančios ir atitikti pažeidimo sunkumą. Turėtų būti numatyta galimybė pateikti apeliaciją dėl pritaikytų sankcijų.

| (15) | Valstybės narės į nacionalinį vežimo kelių transportu įmonių registrą turėtų įrašyti visus jų vežėjų padarytus sunkius ▐ pažeidimus, dėl kurių vežėjams buvo taikytos sankcijos. |
| --- | --- |

(15)

Valstybės narės į nacionalinį vežimo kelių transportu įmonių registrą turėtų įrašyti visus jų vežėjų padarytus sunkius ▐ pažeidimus, dėl kurių vežėjams buvo taikytos sankcijos.

| (16) | Siekiant, kad nacionalinės valdžios institucijos galėtų tinkamiau ir lengviau keistis informacija, valstybės narės reikiama informacija turėtų keistis pasitelkdamos nacionalines kontaktines institucijas, paskirtas pagal .... Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008 [nustatantį profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų bendrąsias taisykles] (7). |
| --- | --- |

(16)

Siekiant, kad nacionalinės valdžios institucijos galėtų tinkamiau ir lengviau keistis informacija, valstybės narės reikiama informacija turėtų keistis pasitelkdamos nacionalines kontaktines institucijas, paskirtas pagal .... Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008 [nustatantį profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų bendrąsias taisykles] (7).

| (17) | Turėtų būti patvirtintos priemonės šiam reglamentui įgyvendinti laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (8). |
| --- | --- |

(17)

Turėtų būti patvirtintos priemonės šiam reglamentui įgyvendinti laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (8).

| (18) | Visų pirma Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus nustatyti tam tikrų dokumentų, kurie bus naudojami taikant šį reglamentą, formą ir I priedą derinti su technikos pažanga. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir yra skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, inter alia, jį papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos taikant Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. |
| --- | --- |

(18)

Visų pirma Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus nustatyti tam tikrų dokumentų, kurie bus naudojami taikant šį reglamentą, formą ir I priedą derinti su technikos pažanga. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir yra skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, inter alia, jį papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos taikant Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

| (19) | Įprastai reguliavimo procedūrai su tikrinimu taikomas laikotarpis šioms priemonėms priimti dėl veiksmingumo turėtų būti sutrumpintas. |
| --- | --- |

(19)

Įprastai reguliavimo procedūrai su tikrinimu taikomas laikotarpis šioms priemonėms priimti dėl veiksmingumo turėtų būti sutrumpintas.

| (20) | Valstybės narės turėtų imtis būtinų priemonių, reikalingų šiam reglamentui įgyvendinti ypač tų, kurios užtikrintų veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas. |
| --- | --- |

(20)

Valstybės narės turėtų imtis būtinų priemonių, reikalingų šiam reglamentui įgyvendinti ypač tų, kurios užtikrintų veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas.

| (21) | Kadangi siūlomų veiksmų tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti ir todėl minėtų tikslų atsižvelgiant į tų veiksmų mastą ir poveikį būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, |
| --- | --- |

(21)

Kadangi siūlomų veiksmų tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti ir todėl minėtų tikslų atsižvelgiant į tų veiksmų mastą ir poveikį būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,

| (22) | Siekiant skatinti būtent mažas pajamas turinčių asmenų keliones autobusu ir turizmą regionuose, būtina vėl nustatyti 12 dienų taisyklės kelionėms maršrutu pirmyn atgal tolimojo susisiekimo autobusais, kaip nurodyta 2007 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rezoliucijos dėl atnaujintos ES turizmo politikos: siekiant glaudesnės Europos turizmo partnerystės (9) 78 dalyje. Dėl šios priežasties reikėtų atitinkamai išplėsti 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 561/2006 dėl tam tikrų su kelių transportu susijusių socialinių teisės aktų suderinimo (10). |
| --- | --- |

(22)

Siekiant skatinti būtent mažas pajamas turinčių asmenų keliones autobusu ir turizmą regionuose, būtina vėl nustatyti 12 dienų taisyklės kelionėms maršrutu pirmyn atgal tolimojo susisiekimo autobusais, kaip nurodyta 2007 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rezoliucijos dėl atnaujintos ES turizmo politikos: siekiant glaudesnės Europos turizmo partnerystės (9) 78 dalyje. Dėl šios priežasties reikėtų atitinkamai išplėsti 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 561/2006 dėl tam tikrų su kelių transportu susijusių socialinių teisės aktų suderinimo (10).

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I skyrius

Bendrosios nuostatos

1 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šis reglamentas taikomas tarptautiniam keleivių vežimui tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais Bendrijos teritorijoje, kuriuo verčiasi samdos pagrindais ar už atlygį dirbantys vežėjai arba vežėjai savo sąskaita, įsisteigę valstybėje narėje pagal jos įstatymus ir naudojantys toje valstybėje narėje registruotas transporto priemones, kurios pagal savo konstrukciją ir įrangą yra tinkamos vežti daugiau kaip devynis asmenis, įskaitant vairuotoją, bei yra tam skirtos, ir tokių transporto priemonių važiavimui be keleivių.

Transporto priemonės keitimas arba kelionės nutraukimas, kad dalį jos būtų galima tęsti kita transporto rūšimi, neturi įtakos šio reglamento taikymui.

2.   eigu vežama iš valstybės narės į trečiąją šalį ir atvirkščiai, šis reglamentas taikomas kelionės per valstybės narės teritorijos, per kurią vykstama tranzitu, daliai... Jis netaikomas kelionės daliai tos valstybės narės, kurioje keleiviai įlaipinami ar išlaipinami, teritorijoje, tol, kol Bendrija ir atitinkama trečioji šalis nesudaro reikiamo susitarimo.

3.   Kol nesudaryti 2 dalyje nurodyti Bendrijos ir atitinkamų trečiųjų šalių susitarimai, šis reglamentas neturi poveikio valstybių narių su tomis trečiosiomis šalimis sudarytų dvišalių susitarimų nuostatoms, susijusioms su vežimu iš valstybės narės į trečiąją šalį ir atvirkščiai. Tačiau valstybės narės pritaiko tuos susitarimus, kad užtikrintų Bendrijos vežėjų nediskriminavimo principo laikymąsi.

4.   Šis reglamentas taikomas vidaus keleivinio kelių transporto paslaugoms, kurias samdos pagrindais arba už atlygį laikinai teikia vežėjas nerezidentas, kaip nustatyta V skyriuje.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente taikomos šios apibrėžtys:

| a) | „reguliarios paslaugos“ – tai paslaugos, kai keleiviai vežami nustatytais laiko tarpais nustatytais maršrutais, įlaipinant ir išlaipinant keleivius iš anksto numatytose sustojimo vietose. |
| --- | --- |

a)

„reguliarios paslaugos“ – tai paslaugos, kai keleiviai vežami nustatytais laiko tarpais nustatytais maršrutais, įlaipinant ir išlaipinant keleivius iš anksto numatytose sustojimo vietose.

| b) | „specialios reguliarios paslaugos“ – tai, kad ir kas jas organizuotų, paslaugos, kai vežami konkrečių kategorijų keleiviai, atsisakant kitų keleivių. |
| --- | --- |

b)

„specialios reguliarios paslaugos“ – tai, kad ir kas jas organizuotų, paslaugos, kai vežami konkrečių kategorijų keleiviai, atsisakant kitų keleivių.

| c) | „vienkartinės paslaugos“ – tai paslaugos, kurioms netaikoma reguliarių paslaugų, įskaitant specialias reguliarias paslaugas, apibrėžtis, ir kurių pagrindinė savybė yra ta, kad jas teikiant yra vežamos vartotojo ar paties vežėjo iniciatyva sudarytos keleivių grupės; |
| --- | --- |

c)

„vienkartinės paslaugos“ – tai paslaugos, kurioms netaikoma reguliarių paslaugų, įskaitant specialias reguliarias paslaugas, apibrėžtis, ir kurių pagrindinė savybė yra ta, kad jas teikiant yra vežamos vartotojo ar paties vežėjo iniciatyva sudarytos keleivių grupės;

| d) | „vežimo savo sąskaita veikla“ – tai, operacijos, kurias nekomerciniais ir pelno nesiekiančiais tikslais vykdo fizinis ar juridinis asmuo, jeigu






  — | ransporto veikla tam fiziniam ar juridiniam asmeniui tėra pagalbinė veikla, |
| --- | --- | --- |

d)

„vežimo savo sąskaita veikla“ – tai, operacijos, kurias nekomerciniais ir pelno nesiekiančiais tikslais vykdo fizinis ar juridinis asmuo, jeigu

—

ransporto veikla tam fiziniam ar juridiniam asmeniui tėra pagalbinė veikla,

| — | naudojamos transporto priemonės yra to fizinio ar juridinio asmens nuosavybė, arba jis jas įgijo atidėto apmokėjimo sąlygomis ar pagal ilgalaikės išperkamosios nuomos sutartį ir vairuojamos fizinio ar juridinio asmens darbuotojo arba paties fizinio asmens. |
| --- | --- |

—

naudojamos transporto priemonės yra to fizinio ar juridinio asmens nuosavybė, arba jis jas įgijo atidėto apmokėjimo sąlygomis ar pagal ilgalaikės išperkamosios nuomos sutartį ir vairuojamos fizinio ar juridinio asmens darbuotojo arba paties fizinio asmens.

| e) | „kabotažinio transporto operacijos“ – tai vidaus keleivinio kelių transporto paslaugos, kurias samdos pagrindais ir už atlygį vežėjas laikinai teikia priimančiojoje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

e)

„kabotažinio transporto operacijos“ – tai vidaus keleivinio kelių transporto paslaugos, kurias samdos pagrindais ir už atlygį vežėjas laikinai teikia priimančiojoje valstybėje narėje.

| f) | „priimančioji valstybė narė“ – tai kita nei vežėjo įsisteigimo valstybė narė. |
| --- | --- |

f)

„priimančioji valstybė narė“ – tai kita nei vežėjo įsisteigimo valstybė narė.

| g) | „sunkūs ▐ Bendrijos kelių transporto teisės aktų pažeidimai“ – tai pažeidimai, dėl kurių,
  jei dėl jų buvo pradėtas teismo procesas, galėtų būti
  prarandama gera reputacija, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. .../2008 [nustatančio profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų bendrąsias taisykles] 6 straipsnio 1 ir 2 dalyse. |
| --- | --- |

g)

„sunkūs ▐ Bendrijos kelių transporto teisės aktų pažeidimai“ – tai pažeidimai, dėl kurių,
  jei dėl jų buvo pradėtas teismo procesas, galėtų būti
  prarandama gera reputacija, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. .../2008 [nustatančio profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų bendrąsias taisykles] 6 straipsnio 1 ir 2 dalyse.

3 straipsnis

Laisvė teikti paslaugas

1.   Visiems 1 straipsnyje nurodytiems samdos pagrindais ar už atlygį dirbantiems vežėjams leidžiama pagal šį reglamentą tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais teikti reguliarias paslaugas, įskaitant reguliarias specialias ir vienkartines paslaugas, nediskriminuojant jų dėl nacionalinės priklausomybės ar įsisteigimo vietos, jei jie:

| a) | valstybėje narėje, kurioje vežėjas yra įsisteigęs, turi leidimą verstis vežimu teikiant reguliarias paslaugas, įskaitant specialias reguliarias paslaugas ar vienkartines paslaugas, tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais, laikydamasis nacionaliniuose teisės aktuose nustatytų patekimo į rinką taisyklių; |
| --- | --- |

a)

valstybėje narėje, kurioje vežėjas yra įsisteigęs, turi leidimą verstis vežimu teikiant reguliarias paslaugas, įskaitant specialias reguliarias paslaugas ar vienkartines paslaugas, tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais, laikydamasis nacionaliniuose teisės aktuose nustatytų patekimo į rinką taisyklių;

| b) | atitinka sąlygas, nustatytas pagal Bendrijos taisykles, taikomas siekiant imtis keleivių vežimo kelių transportu profesinės veiklos, nacionalinio ir tarptautinio transporto operacijose; |
| --- | --- |

b)

atitinka sąlygas, nustatytas pagal Bendrijos taisykles, taikomas siekiant imtis keleivių vežimo kelių transportu profesinės veiklos, nacionalinio ir tarptautinio transporto operacijose;

| c) | atitinka teisinius reikalavimus dėl vairuotojų kvalifikacijos ir transporto priemonių standartų, visų pirma nustatytus 1992 m. vasario 10 d. Tarybos direktyvoje 92/6/EEB dėl greičio ribotuvų įrengimo ir naudojimo kai kurių kategorijų transporto priemonėse Bendrijoje
   (11), 1996 m. liepos 25 d. Tarybos direktyvoje 96/53/EB nustatančioje tam tikrų Bendrijoje nacionaliniam ir tarptautiniam vežimui naudojamų kelių transporto priemonių didžiausius leistinus matmenis ir tarptautiniam vežimui naudojamų kelių transporto priemonių didžiausią leistiną masę
   (12), bei 2003 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2003/59/EB dėl tam tikrų kelių transporto priemonių kroviniams ir keleiviams vežti vairuotojų pradinės kvalifikacijos ir periodinio mokymo
   (13). |
| --- | --- |

c)

atitinka teisinius reikalavimus dėl vairuotojų kvalifikacijos ir transporto priemonių standartų, visų pirma nustatytus 1992 m. vasario 10 d. Tarybos direktyvoje 92/6/EEB dėl greičio ribotuvų įrengimo ir naudojimo kai kurių kategorijų transporto priemonėse Bendrijoje
   (11), 1996 m. liepos 25 d. Tarybos direktyvoje 96/53/EB nustatančioje tam tikrų Bendrijoje nacionaliniam ir tarptautiniam vežimui naudojamų kelių transporto priemonių didžiausius leistinus matmenis ir tarptautiniam vežimui naudojamų kelių transporto priemonių didžiausią leistiną masę
   (12), bei 2003 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2003/59/EB dėl tam tikrų kelių transporto priemonių kroviniams ir keleiviams vežti vairuotojų pradinės kvalifikacijos ir periodinio mokymo
   (13).

2.   Visiems 1 straipsnyje nurodytiems vežėjams savo sąskaita leidžiama teikti 5 straipsnio 5 dalyje apibrėžtas vežimo paslaugas nediskriminuojant jų dėl nacionalinės priklausomybės ar įsisteigimo vietos, jei jie:

| a) | valstybėje narėje, kurioje vežėjas yra įsisteigęs, turi leidimą vežti tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais pagal nacionaliniuose teisės aktuose nustatytas patekimo į rinką sąlygas; |
| --- | --- |

a)

valstybėje narėje, kurioje vežėjas yra įsisteigęs, turi leidimą vežti tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais pagal nacionaliniuose teisės aktuose nustatytas patekimo į rinką sąlygas;

| b) | atitinka teisinius reikalavimus dėl vairuotojų kvalifikacijos ir transporto priemonių standartų, visų pirma nustatytus Direktyvose 92/6/EEB, 96/53/EB ir 2003/59/EB. |
| --- | --- |

b)

atitinka teisinius reikalavimus dėl vairuotojų kvalifikacijos ir transporto priemonių standartų, visų pirma nustatytus Direktyvose 92/6/EEB, 96/53/EB ir 2003/59/EB.

II skyrius

Bendrijos licencija ir patekimas į rinką

4 straipsnis

Bendrijos licencija

1.   Keleivių vežimas tarptautiniais maršrutais tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais atliekamas turint valstybės narės, kurioje vežėjas yra įsisteigęs, kompetentingų institucijų išduotą Bendrijos licenciją.

2.   Įsisteigimo valstybės narės kompetentingos institucijos pareiškėjui išduoda Bendrijos licencijos originalą, kurį vežėjas turi saugoti, ir taip pat išduoda transporto priemonių, kuriomis Bendrijos licencijos turėtojas naudojasi tarptautiniam keleivių vežimui ir kurios yra tik jo nuosavybė arba jam priklauso kita forma, būtent, yra pirktos išsimokėtinai, pagal nuomos ar lizingo sutartį, skaičių atitinkantį patvirtintų licencijos kopijų skaičių.

Bendrijos licencijos ir patvirtintų jos kopijų forma yra tokia, kokia nustatyta I priede.

Jos turi būti pažymėtos šiuos dokumentus išduodančios institucijos antspaudu arba spaudu arba bei parašu ir turėti serijos numerį. Bendrijos licencijos ir patvirtintų jos kopijų serijos numeriai įtraukiami į nacionalinio elektroninio kelių transportu įmonių registro, numatyto Reglamento (EB) Nr. .../2008 [nustatančio profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų bendrąsias taisykles] 15 straipsnyje, dalį skirtą įmonių duomenims.

Komisija derina I priedo nuostatas su technikos pažanga. Kadangi šiomis priemonėmis siekiama iš dalies pakeisti šio reglamento neesmines nuostatas, susijusias su I priedo derinimu su technikos pažanga, jos patvirtinamos taikant 27 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

3.   Bendrijos licencija išduodama vežėjo vardu ir negali būti perduota kitam asmeniui. Patvirtinta Bendrijos licencijos originalo kopija laikoma transporto priemonėje ir yra pateikiama bet kuriam įgaliotam tikrinančiam pareigūnui pareikalavus.

4.   Bendrijos licencija išduodama penkerių metų laikotarpiui, kurį galima pratęsti.

Bendrijos licencijos ir patvirtintos jų kopijos, išduotos iki šio reglamento taikymo pradžios, galioja tol, kol baigiasi jų galiojimas.

5.   Pateikus paraišką licencijai gauti ir nuo jos išdavimo bent jau kas penkerius metus, valstybės narės, kurioje yra įsisteigęs vežėjas, kompetentingos institucijos tikrina, ar vežėjas laikosi arba vis dar tebesilaiko 3 straipsnio 1 dalyje išdėstytų reikalavimų.

6.   Jei 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų reikalavimų nesilaikoma, valstybės narės, kurioje yra įsisteigęs vežėjas, kompetentingos institucijos, priimdamos pagrįstą sprendimą, atsisako išduoti Bendrijos licenciją, pratęsti jos galiojimą ar ją panaikina.

7.   Valstybės narės užtikrina paraiškos Bendrijos licencijai gauti arba jos turėtojo teisę apskųsti valstybės narės, kurioje vežėjas yra įsisteigęs, kompetentingų institucijų sprendimą atsisakyti jam tokią licenciją išduoti arba ją panaikinti.

8.   Valstybės narės gali nuspręsti, kad Bendrijos licencija taip pat galioja atliekant nacionalines transporto operacijas.

5 straipsnis

Patekimas į rinką

1.   Reguliarios paslaugos yra teikiamos visiems, atitinkamais atvejais jas privalomai užsisakant iš anksto.

Reguliarioms paslaugoms teikti būtina gauti leidimą pagal III skyriaus nuostatas.

Paslaugų teikimo reguliarumui negali turėti įtakos joks derinimasis prie paslaugos teikimo sąlygų.

Analogiškų ar laikinų paslaugų organizavimą, aptarnaujant tuos pačius asmenis, besinaudojančius esamomis reguliariomis paslaugomis tam tikrų sustojimo vietų atsisakymą ir papildomų sustojimo vietų įvedimą esamose reguliariose paslaugose reglamentuoja tos pačios taisyklės kaip ir esamoms reguliarioms paslaugoms.

2.   Specialios reguliarios paslaugos teikiamos laikantis 1 dalyje nustatytų sąlygų. Specialios reguliarios paslaugos – tai:

| a) | darbuotojų vežimas iš namų į darbovietę ir atgal; |
| --- | --- |

a)

darbuotojų vežimas iš namų į darbovietę ir atgal;

| b) | moksleivių ir studentų vežimas į mokymo įstaigą ir atgal. |
| --- | --- |

b)

moksleivių ir studentų vežimas į mokymo įstaigą ir atgal.

Tai, kad speciali paslauga gali kisti pagal naudotojų poreikius, neturi įtakos ją priskirti reguliarių paslaugų kategorijai.

Specialioms reguliarioms paslaugoms leidimo nereikia, jei jos teikiamos pagal organizatoriaus ir vežėjo sudarytą sutartį.

3.   Vienkartinėms paslaugoms leidimo nereikia.

Tačiau norint organizuoti analogiškas ar laikinas paslaugas, kurias galima palyginti su jau teikiamomis reguliariomis paslaugomis ir kuriomis aptarnaujami jomis besinaudojantys žmonės, reikia gauti leidimą pagal III skyriuje nustatytą tvarką.

Vienkartinės paslaugos nenustoja būti vienkartinėmis paslaugomis vien dėl to, kad jos yra teikiamos tam tikrais laiko tarpais.

Vienkartines paslaugas gali teikti vežėjų grupės, veikiančios to paties sutarties vykdytojo vardu, o keleiviai gali persėsti kelyje pas kitą tos pačios grupės vežėją vienos iš valstybių narių teritorijoje.

Komisija nustato tvarką, kurios laikantis atitinkamų valstybių narių kompetentingoms institucijoms pranešami tų vežėjų pavadinimai ir informuojma apie persėdimo punktus kelyje. Kadangi šiomis priemonėmis siekiama iš dalies pakeisti šio reglamento neesmines nuostatas jas papildant, jos patvirtinamos taikant 27 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

4.   Reisams be keleivių, kurie yra susiję su 2 dalies trečios pastraipoje ir 3 dalyje nurodyta vežimo veikla, leidimo taip pat nereikia.

5.   Vežimo savo sąskaita veiklai jokia leidimų sistema netaikoma, bet taikoma sertifikatų sistema.

Sertifikatus išduoda valstybės narės, kurioje ta transporto priemonė yra įregistruota, kompetentingos institucijos, ir jie galioja visai kelionei, įskaitant tranzitą.

Komisija nustato sertifikatų formą reglamentuojančias nuostatas. Kadangi šiomis priemonėmis siekiama iš dalies pakeisti šio reglamento neesmines nuostatas jas papildant, jos patvirtinamos taikant 27 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

III skyrius

Reguliarios paslaugos, kurioms reikia leidimo

6 straipsnis

Leidimo pobūdis

1.   Leidimai išduodami vežėjo vardu. Jų negalima perduoti trečiosioms šalims. Tačiau leidimą gavęs vežėjas gali, 7 straipsnio 1 dalyje nurodytai institucijai sutinkant, tą paslaugą teikti per subrangovą. Šiuo atveju pastarosios įmonės pavadinimas ir jos – subrangovo – funkcijos nurodomos leidime. Subrangovas turi atitikti 3 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas.

Jei įmonės susivienija teikti reguliarias paslaugas, leidimas išduodamas visų įmonių vardu. Jis įteikiamas įmonei, kuri tvarko paslaugą, o kitos įmonės gauna kopijas. Leidime nurodomi visų operatorių pavadinimai.

2.   Leidimas išduodamas ne ilgesniam kaip penkerių metų laikotarpiui. Pareiškėjo prašymu arba valstybių narių, kurių teritorijoje keleiviai įlaipinami ar išlaipinami, savitarpio susitarimu gali būti nustatytas trumpesnis terminas.

3.   Leidime nurodoma:

| a) | paslaugos tipas; |
| --- | --- |

a)

paslaugos tipas;

| b) | paslaugos maršrutas, konkrečiai nurodant išvykimo vietą ir paskirties vietą; |
| --- | --- |

b)

paslaugos maršrutas, konkrečiai nurodant išvykimo vietą ir paskirties vietą;

| c) | leidimo galiojimo terminas; |
| --- | --- |

c)

leidimo galiojimo terminas;

| d) | sustojimo vietos ir tvarkaraštis. |
| --- | --- |

d)

sustojimo vietos ir tvarkaraštis.

4.   Komisija nustato leidimų formą reglamentuojančias nuostatas. Kadangi šiomis priemonėmis siekiama iš dalies pakeisti šio reglamento neesmines nuostatas jas papildant, jos patvirtinamos taikant 27 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

5.   Leidimai jų turėtojui (-ams) suteikia teisę teikti reguliarias paslaugas visų valstybių narių teritorijose, kurias kerta teikiamų paslaugų maršrutai.

6.   Reguliarių paslaugų teikėjas, susiklosčius laikinoms ir nepaprastoms aplinkybėms, gali naudotis papildomomis transporto priemonėmis.
  Jis nurodo valstybei narei, kurios teritorijoje yra išvykimo vieta, tokios susiklosčiusios laikinos ir nepaprastos padėties priežastis.

Šiuo atveju vežėjas užtikrina, kad transporto priemonėje būtų šie dokumentai:

| a) | leidimo, išduoto teikti reguliarias paslaugas, kopija; |
| --- | --- |

a)

leidimo, išduoto teikti reguliarias paslaugas, kopija;

| b) | reguliarių paslaugų teikėjo su papildomas transporto priemones tiekiančia įmone sudarytos sutarties kopija arba jai lygiavertis dokumentas; |
| --- | --- |

b)

reguliarių paslaugų teikėjo su papildomas transporto priemones tiekiančia įmone sudarytos sutarties kopija arba jai lygiavertis dokumentas;

| c) | Bendrijos licencijos, išduotos reguliarių paslaugų teikėjui, patvirtinta kopija. |
| --- | --- |

c)

Bendrijos licencijos, išduotos reguliarių paslaugų teikėjui, patvirtinta kopija.

7.
     
  Valstybės narės gali netaikyti reguliarių tarpvalstybinių paslaugų leidimo išdavimo procedūros toms paslaugoms, kurios teikiamos tik 50 km atstumu nuo sienos. Jos apie tai informuoja Komisiją ir kaimynines šalis.

7 straipsnis

Paraiškų leidimui pateikimas

1.   Paraiškos leidimui reguliarioms paslaugoms teikti pateikiamos valstybės narės, kurios teritorijoje yra išvykimo vieta, kompetentingoms institucijoms.

2.   Komisija nustato paraiškų formą reglamentuojančias nuostatas. Kadangi šiomis priemonėmis siekiama iš dalies pakeisti šio reglamento neesmines nuostatas jas papildant, jos patvirtinamos taikant 27 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

3.   Asmenys, pateikę paraišką leidimui, pateikia bet kokią informaciją, kurią jie laiko esant svarbia arba kurios reikalauja leidimą išduodanti institucija, ypač vairavimo tvarkaraštį, leidžiantį kontroliuoti, ar laikomasi Bendrijos teisės aktų dėl vairavimo ir poilsio laiko, ir Bendrijos licencijos, išduotos keleivius vežti tarptautiniais maršrutais samdos pagrindais ar už atlygį, kaip numatyta 4 straipsnyje, kopiją.

8 straipsnis

Leidimų išdavimo tvarka

1.   Leidimai išduodami gavus visų valstybių narių, kurių teritorijose keleiviai įlaipinami arba išlaipinami, institucijų sutikimą. Leidimą išduodanti institucija persiunčia tokioms institucijoms – ir valstybių narių, kurių teritorijos kertamos neįlaipinant ir neišlaipinant keleivių, kompetentingoms institucijoms – paraiškos kopiją kartu su kitų reikiamų dokumentų kopijas ir jos įvertinimą.

2.   Valstybių narių kompetentingos institucijos, kurių sutikimo buvo paprašyta, per du mėnesius praneša leidimą išduodančiai institucijai apie savo sprendimą dėl paraiškos. Šis laikas skaičiuojamas nuo prašymo pareikšti sutikimą gavimo dienos, kuri nurodyta patvirtinant pirmiau nurodytą prašymą. Jei leidimą išduodanti institucija atsakymo negauna per du mėnesius, laikoma, kad institucijos, į kurias buvo kreiptasi, davė savo sutikimą ir leidimą išduodanti institucija gali išduoti leidimą.

3.   Leidimą išduodanti institucija sprendimą dėl paraiškos priima per
  tris
  mėnesius nuo paraiškos pateikimo dienos.

4.   Leidimas neišduodamas, jei:

| a) | pareiškėjas jam tiesiogiai prieinamomis priemonėmis negali teikti paraiškoje nurodytos paslaugos; |
| --- | --- |

a)

pareiškėjas jam tiesiogiai prieinamomis priemonėmis negali teikti paraiškoje nurodytos paslaugos;

| b) | pareiškėjas anksčiau nesilaikė nacionalinių arba tarptautinių kelių transporto teisės normų, ypač sąlygų ir reikalavimų dėl leidimų tarptautinėms keleivių vežimo kelių transportu paslaugoms, arba padarė sunkų saugos keliuose teisės normų pažeidimą ▐, ypač taisyklių, taikomų transporto priemonėms ir vairuotojų vairavimo ir poilsio laikui pažeidimus,

  dėl kurių prarandama gera reputacija, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. ....../2008 [nustatančiame profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų bendrąsias taisykles]
  ; |
| --- | --- |

b)

pareiškėjas anksčiau nesilaikė nacionalinių arba tarptautinių kelių transporto teisės normų, ypač sąlygų ir reikalavimų dėl leidimų tarptautinėms keleivių vežimo kelių transportu paslaugoms, arba padarė sunkų saugos keliuose teisės normų pažeidimą ▐, ypač taisyklių, taikomų transporto priemonėms ir vairuotojų vairavimo ir poilsio laikui pažeidimus,

  dėl kurių prarandama gera reputacija, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. ....../2008 [nustatančiame profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų bendrąsias taisykles]
  ;

| c) | jei paraiškos leidimo galiojimo laikui pratęsti pateikimo atveju nebuvo laikytasi leidimui nustatytų sąlygų; |
| --- | --- |

c)

jei paraiškos leidimo galiojimo laikui pratęsti pateikimo atveju nebuvo laikytasi leidimui nustatytų sąlygų;

| d) | valstybė narė, remdamasi išsamia analize, nustato, kad atitinkamos paslaugos, teikiamos pagal viešosios paslaugos sutartį, kurioje yra nustatytas įpareigojimas teikti viešąją paslaugą, kaip apibrėžta 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivių vežimo viešuoju geležinkelių ir kelių transportu ║ (14) atitinkamuose tiesioginiuose ruožuose užtikrinimas darytų didelę įtaką panašių paslaugų perspektyvumui. |
| --- | --- |

d)

valstybė narė, remdamasi išsamia analize, nustato, kad atitinkamos paslaugos, teikiamos pagal viešosios paslaugos sutartį, kurioje yra nustatytas įpareigojimas teikti viešąją paslaugą, kaip apibrėžta 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivių vežimo viešuoju geležinkelių ir kelių transportu ║ (14) atitinkamuose tiesioginiuose ruožuose užtikrinimas darytų didelę įtaką panašių paslaugų perspektyvumui.

▐

Tai, kad vežėjas siūlo mažesnes kainas negu kiti vežėjai, arba tai, kad toje susisiekimo linijoje paslaugas jau teikia kiti vežėjai, savaime nėra pagrindas atmesti paraišką.

5.   Leidimą išduodanti institucija ir visų valstybių narių kompetentingos institucijos, kurios, siekdamos šio straipsnio 1 dalyje numatyto susitarimo, laikosi tam tikros tvarkos, gali atmesti paraiškas tiktai dėl šiame reglamente nustatytų priežasčių.

6.   Leidimą išduodanti institucija, užbaigusi šio straipsnio 1–5 dalyse nustatytą procedūrą, suteikia leidimą arba nustatyta tvarka atmeta paraišką.

Sprendime dėl paraiškos atmetimo turi būti nurodytos tokio atmetimo priežastys. Valstybės narės užtikrina, kad paraiškos nepatenkinus transporto įmonėms būtų suteikta galimybė pareikšti protestą.

Leidimą išduodanti institucija apie savo sprendimą informuoja visas 1 dalyje nurodytas institucijas nusiųsdama joms leidimo kopijas.

7.   Jei tvarka, kuria siekiama 1 dalyje numatyto susitarimo, neduoda leidimą išduodančiai institucijai galimybės priimti sprendimą dėl paraiškos, klausimą galima perduoti Komisijai per vieną mėnesį, skaičiuojant nuo dienos, kada viena arba daugiau valstybių narių, kurių buvo atsiklausta pagal 1 dalies nuostatas, pateikė neigiamą atsakymą.

8.   Pasikonsultavusi su suinteresuotomis valstybėmis narėmis, Komisija per
  10 savaičių
  nuo pranešimo iš leidimus išduodančios institucijos gavimo datos priima sprendimą, kuris įsigalioja po trisdešimt dienų nuo pranešimo apie jį atitinkamoms valstybėms narėms.

9.   Komisijos sprendimas taikomas tol, kol atitinkamos valstybės narės susitaria.

9 straipsnis

Leidimų pratęsimas ir pakeitimas

Paraiškoms leidimų galiojimo terminui pratęsti ar sąlygoms, pagal kurias leidime nurodytos paslaugos turi būti teikiamos, pakeisti mutatis mutandis taikomas 8 straipsnis.

Nelabai ženkliai keičiant paslaugos teikimo sąlygas, ypač patikslinant vežimo kainų ir tvarkaraščių 1 intervalus sureguliuojant vežimo kainas ir tvarkaraščius, leidimą išduodančiai institucijai atitinkamoms valstybėms narėms tereikia pranešti su keitimu susijusią informaciją.

Atitinkamos valstybės narės gali susitarti, kad dėl paslaugos teikimo sąlygų pakeitimų sprendžia vien tik leidimą išduodanti institucija.

10 straipsnis

Leidimo galiojimo pasibaigimas

1.   Nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 leidimas teikti reguliarią paslaugą baigia galioti galiojimo terminui pasibaigus arba praėjus trims mėnesiams po to, kai leidimą išduodanti institucija gauna pranešimą iš jo turėtojo apie ketinimą neteikti tos paslaugos. Tokiame pranešime pateikiami atitinkami motyvai.

2.   Išnykus kokios nors paslaugos paklausai, 1 dalyje nustatoma, kad pranešimo perdavimo terminas yra vienas mėnesis.

3.   Leidimą išduodanti institucija informuoja kitų atitinkamų valstybių narių kompetentingas institucijas apie tai, kad leidimo galiojimo terminas yra pasibaigęs.

4.   Leidimo turėtojas apie paslaugos panaikinimą jos naudotojams praneša prieš mėnesį atitinkamu viešu skelbimu.

11 straipsnis

Vežėjų įsipareigojimai

1.   Išskyrus force majeure aplinkybes, kol nesibaigia leidimo galiojimo terminas, reguliarios paslaugos teikėjas imasi visų priemonių, kad garantuotų vežimo paslaugą, atitinkančią tęstinumo, reguliarumo ir pajėgumo reikalavimus, ir laikosi kitų kompetentingos institucijos pagal 6 straipsnio 3 dalį nustatytų sąlygų.

2.   Vežėjas viešai pateikia informaciją apie paslaugos maršrutą, autobusų sustojimo vietas, tvarkaraštį, važiavimo kainas ir vežimo sąlygas taip, kad užtikrintų, jog tokia informacija yra lengvai prieinama visiems naudotojams.

3.   Nepažeisdamos Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 atitinkamos valstybės narės, bendru susitarimu ir susitarusios su leidimo turėtoju, gali keisti reguliarios paslaugos teikimo sąlygas.

IV skyrius

Vienkartinės ir kitos paslaugos, kurioms leidimas nereikalingas

12 straipsnis

Kontrolės dokumentai

1.   Vienkartinės paslaugos teikiamos turint kelionės dokumentą, išskyrus 5 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje nurodytas paslaugas.

2.   Vežėjas, teikiantis vienkartines paslaugas, kelionės lapą užpildo prieš kiekvieną kelionę.

3.   Kelionės lape nurodoma bent jau ši informacija:

| a) | paslaugos tipas; |
| --- | --- |

a)

paslaugos tipas;

| b) | pagrindinis maršrutas; |
| --- | --- |

b)

pagrindinis maršrutas;

| c) | paslaugą teikiantis vežėjas (-ai). |
| --- | --- |

c)

paslaugą teikiantis vežėjas (-ai).

4.   Komisija nustato kelionės lapo formą ir jos naudojimo būdą reglamentuojančias nuostatas. Kadangi šiomis priemonėmis siekiama iš dalies pakeisti šio reglamento neesmines nuostatas jas papildant, jos patvirtinamos taikant 27 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

Komisija ir valstybės narės pasirūpina tuo, kad būtų priimtos priemonės siekiant užtikrinti, kad kitų susitarimų su trečiosiomis šalimis nuostatos, susijusios su kelionės lapu, ne vėliau kaip iki 2010 m. sausio 1 d. būtų suderintos su šio reglamento nuostatomis.

5.   Kelionės lapų knygomis
  veiksmingai ir naudotojams palankiu būdu
  aprūpina valstybės narės, kurioje transporto įmonė yra įsisteigusi, kompetentingos institucijos arba tų institucijų paskirtos organizacijos.

6.   Komisija nustato kelionės lapų formą ir jos naudojimo būdą reglamentuojančias nuostatas. Kadangi šiomis priemonėmis siekiama iš dalies pakeisti šio reglamento neesmines nuostatas jas papildant, jos patvirtinamos taikant 27 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

7.   Jei teikiamos specialios reguliarios paslaugos, nurodytos 5 straipsnio 2 dalies trečioje pastraipoje, kaip kontrolės dokumentas naudojama sutartis arba patvirtinta jos kopija.

13 straipsnis

Vietinio pobūdžio ekskursijos

Tarptautinių vienkartinių paslaugų kontekste vežėjas gali teikti vienkartines paslaugas (vietinio pobūdžio ekskursijas) kitoje valstybėje narėje negu ta, kurioje jis yra įsisteigęs.

Tokios paslaugos skiriamos ▐ keleiviams, kuriuos anksčiau vežė tas pats vežėjas, teikdamas pirmoje pastraipoje minėtąsias tarptautines paslaugas, ir jos turi būti teikiamos ta pačia arba kita to paties vežėjo arba tos pačios vežėjų grupės transporto priemone.

V skyrius

Kabotažinio transporto operacijos

14 straipsnis

Principas

1.   Visiems vežėjams, teikiantiems keleivinio kelių transporto paslaugas samdos pagrindais arba už atlygį ir turintiems Bendrijos licenciją, leidžiama pagal šiame skyriuje nustatytas sąlygas ir nediskriminuojant vežėjų dėl nacionalinės priklausomybės arba įsisteigimo vietos vykdyti kabotažinio transporto operacijas, kaip nurodyta 15 straipsnyje.

2.   Patvirtinta Bendrijos licencijos kopija turi būti transporto priemonėje ir pateikiama įgaliotų tikrinančių pareigūnų prašymu.

15 straipsnis

Leidžiamos kabotažinio transporto operacijos

Kabotažinio transporto operacijos yra leidžiamos šioms paslaugoms:

| a) | specialioms reguliarioms paslaugoms su sąlyga, kad jos teikiamos pagal organizatoriaus ir vežėjo sudarytą sutartį; |
| --- | --- |

a)

specialioms reguliarioms paslaugoms su sąlyga, kad jos teikiamos pagal organizatoriaus ir vežėjo sudarytą sutartį;

| b) | vienkartinėms paslaugoms; |
| --- | --- |

b)

vienkartinėms paslaugoms;

| c) | reguliarioms paslaugoms, kurias priimančiojoje valstybėje narėje teikia vežėjas nerezidentas, teikiantis reguliarią tarptautinę paslaugą pagal šį Reglamentą, išskyrus transporto paslaugas, kuriomis patenkinami miesto centro ar aglomeracijos poreikiai arba susisiekimo tarp aglomeracijos ir aplinkinių rajonų poreikiai. Kabotažinio transporto operacijos negali būti atliekamos atskirai nuo tokios tarptautinės paslaugos. |
| --- | --- |

c)

reguliarioms paslaugoms, kurias priimančiojoje valstybėje narėje teikia vežėjas nerezidentas, teikiantis reguliarią tarptautinę paslaugą pagal šį Reglamentą, išskyrus transporto paslaugas, kuriomis patenkinami miesto centro ar aglomeracijos poreikiai arba susisiekimo tarp aglomeracijos ir aplinkinių rajonų poreikiai. Kabotažinio transporto operacijos negali būti atliekamos atskirai nuo tokios tarptautinės paslaugos.

16 straipsnis

Kabotažinio transporto operacijoms taikomos taisyklės

1.   Jeigu Bendrijos teisės aktuose nenumatyta kitaip, 15 straipsnyje nurodytoms kabotažinio transporto operacijoms taikomi priimančiojoje valstybėje narėje galiojantys įstatymai ir kiti teisės aktai, reglamentuojantys:

| a) | transporto sutarčių sąlygas; |
| --- | --- |

a)

transporto sutarčių sąlygas;

| b) | kelių transporto priemonių masę ir matmenis; |
| --- | --- |

b)

kelių transporto priemonių masę ir matmenis;

| c) | tam tikroms keleivių kategorijoms, t. y. moksleiviams, vaikams ir riboto judrumo asmenims, vežti keliamus reikalavimus; |
| --- | --- |

c)

tam tikroms keleivių kategorijoms, t. y. moksleiviams, vaikams ir riboto judrumo asmenims, vežti keliamus reikalavimus;

| d) | ▐ vairavimo laiko ir poilsio laiko trukmę; |
| --- | --- |

d)

▐ vairavimo laiko ir poilsio laiko trukmę;

| e) | PVM (pridėtinės vertės mokestį) už transporto paslaugas; |
| --- | --- |

e)

PVM (pridėtinės vertės mokestį) už transporto paslaugas;

| d) | specialioms reguliarioms paslaugoms teikti taikoma Direktyva 96/71/EB
  . |
| --- | --- |

d)

specialioms reguliarioms paslaugoms teikti taikoma Direktyva 96/71/EB
  .

Masė ir matmenys, nurodyti b punkte, tam tikrais atvejais gali viršyti vežėjo įsisteigimo valstybėje narėje taikomus apribojimus, bet jie jokiu būdu negali viršyti priimančiosios valstybės narės nacionaliniam kelių eismui nustatytų ribų arba Direktyvos 96/53/EB 6 straipsnio 1 dalyje nurodytuose įrodymuose nustatytų techninių charakteristikų.

2.   Jeigu Bendrijos teisės aktuose nenumatyta kitaip, kabotažinio transporto operacijoms, sudarančioms 15 straipsnio c punkte numatytų transporto paslaugų dalį, taikomi priimančiojoje valstybėje narėje galiojantys įstatymai ir kiti teisės aktai dėl leidimų, konkursų tvarkos, aptarnaujamų maršrutų bei paslaugų reguliarumo, tęstinumo ir dažnumo, taip pat dėl maršrutų trasų.

3.   Kabotažinio transporto operacijas atliekančioms transporto priemonėms taikomi tie patys techniniai konstrukcijos ir įrangos standartai, kaip tarptautiniam transportui naudojamoms transporto priemonėms.

4.   1 ir 2 dalyje nurodytų nacionalinių įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatas valstybė narė taiko vežėjams nerezidentams tomis pačiomis sąlygomis kaip ir savo nacionaliniams subjektams, kad būtų užkirstas kelias bet kokiam diskriminavimui dėl nacionalinės priklausomybės ar įsisteigimo vietos.

17 straipsnis

Kabotažinių transporto operacijų kontrolės dokumentai

1.   Vienkartinių paslaugų kabotažinio transporto operacijos teikiamos turint 12 straipsnyje nurodytą kelionės lapą, kuris turi būti laikomas transporto priemonėje ir pateikiamas įgaliotų tikrinančių pareigūnų prašymu.

2.   Kelionės lape pateikiama ši informacija:

| a) | pradinis ir galutinis vežimo punktai; |
| --- | --- |

a)

pradinis ir galutinis vežimo punktai;

| b) | išvykimo data ir vežimo pabaigos data. |
| --- | --- |

b)

išvykimo data ir vežimo pabaigos data.

3.   Kelionės lapus knygų pavidalu, kaip nurodyta 12 straipsnyje, išduoda įsisteigimo valstybės narės kompetentingos institucijos ar įstaigos.

4.   Specialių reguliarių paslaugų kontrolės dokumentą atstoja vežėjo ir transporto organizatoriaus sudaryta sutartis arba patvirtinta sutarties kopija.

Tačiau kelionės lapas užpildomas kaip mėnesinė suvestinė.

5.   Panaudoti kelionės lapai grąžinami kompetentingai institucijai ar įstaigai įsisteigimo valstybėje narėje tos institucijos ar įstaigos nustatyta tvarka.

18 straipsnis

Apsaugos priemonės

1.
     
  Dėl kabotažo atsiradus rimtų nacionalinės transporto rinkos sutrikimų tam tikrame geografiniame regione, kiekviena valstybė narė gali kreiptis šiuo klausimu į Komisiją prašydama, kad būtų galima imtis apsaugos priemonių, ir ji turi pateikti Komisijai reikiamą informaciją bei pranešti jai apie priemones, kurių ji ketina imtis vežėjų rezidentų atžvilgiu.

2.
     
  1 dalyje:

| — | „rimtas vidaus transporto rinkos sutrikimas tam tikroje geografinėje srityje“ – tai rinkai būdingos problemos, kai pasiūla gerokai ir galimai ilgam laikui viršija paklausą ir dėl to gali kilti grėsmė finansiniam stabilumui ir daugelio keleivinio kelių transporto įmonių išlikimui; |
| --- | --- |

—

„rimtas vidaus transporto rinkos sutrikimas tam tikroje geografinėje srityje“ – tai rinkai būdingos problemos, kai pasiūla gerokai ir galimai ilgam laikui viršija paklausą ir dėl to gali kilti grėsmė finansiniam stabilumui ir daugelio keleivinio kelių transporto įmonių išlikimui;

| — | „geografinis regionas“ – tai regionas, apimantis visą valstybės narės teritoriją arba jos dalį, taip pat ir visą kitų valstybių narių teritoriją arba jos dalį. |
| --- | --- |

—

„geografinis regionas“ – tai regionas, apimantis visą valstybės narės teritoriją arba jos dalį, taip pat ir visą kitų valstybių narių teritoriją arba jos dalį.

3.
     
  Komisija išnagrinėja padėtį ir, pasikonsultavusi su 27 straipsnyje nurodytu komitetu, per vieną mėnesį nuo atitinkamos valstybės narės prašymo gavimo dienos nusprendžia, ar apsaugos priemonės yra būtinos ir jei būtinos, jas patvirtina. Pagal šį straipsnį naudojamos priemonės galioja ne ilgiau kaip šešis mėnesius, o jų galiojimas gali būti pratęstas dar vieną laikotarpį. Apie bet kurį pagal šią dalį priimtą sprendimą Komisija nedelsdama praneša valstybėms narėms ir Tarybai.

4.
     
  Jei Komisija nusprendžia imtis apsaugos priemonių, susijusių su viena arba keliomis valstybėmis narėmis, kompetentingos įstaigos privalo imtis lygiaverčių priemonių vežėjų rezidentų atžvilgiu ir apie jas pranešti Komisijai. Šios priemonės pradedamos taikyti ne vėliau už apsaugos priemones, dėl kurių Komisija yra priėmusi sprendimą.

5.
     
  Kiekviena valstybė narė, gavusi pranešimą apie 3 dalyje nurodytą Komisijos sprendimą, gali per 30 dienų perduoti šį sprendimą svarstyti Tarybai. Taryba per 30 dienų nuo valstybės narės kreipimosi arba, jei kreipiasi kelios valstybės narės, nuo pirmojo kreipimosi kvalifikuota balsų dauguma gali priimti kitokį sprendimą.

Tarybos sprendimui taikomas 3 dalyje numatytas terminas. Atitinkamų valstybių narių kompetentingos įstaigos privalo imtis lygiaverčių priemonių vežėjų rezidentų atžvilgiu ir apie jas pranešti Komisijai. Jei Taryba per antroje pastraipoje nurodytą laikotarpį nepriima sprendimo, Komisijos sprendimas yra galutinis.

6.
     
  Kai Komisija mano, jog 3 dalyje nurodytų priemonių galiojimą reikia pratęsti, ji pateikia pasiūlymą Tarybai, kuri priima sprendimą kvalifikuota balsų dauguma.

VI skyrius

Kontrolės priemonės ir sankcijos

19 straipsnis

Važiavimo bilietai

1.   Vežėjai, teikiantys reguliarią paslaugą, išskyrus specialias reguliarias paslaugas išduoda individualius arba kolektyvinius važiavimo bilietus, kuriuose nurodoma:

| a) | išvykimo ir paskirties vietos, o prireikus ir atgalinė kelionė; |
| --- | --- |

a)

išvykimo ir paskirties vietos, o prireikus ir atgalinė kelionė;

| b) | bilieto galiojimo trukmė; |
| --- | --- |

b)

bilieto galiojimo trukmė;

| c) | vežimo kaina. |
| --- | --- |

c)

vežimo kaina.

2.   1 dalyje numatytas važiavimo bilietas pateikiamas visų įgaliotų tikrinančių pareigūnų prašymu.

20 straipsnis

Tikrinimas kelyje ir įmonėse

1.   Leidimas arba kontrolės dokumentas laikomas transporto priemonėje ir pateikiamas įgalioto tikrinančio pareigūno prašymu.

2.   Tarptautiniam keleivių vežimui tolimojo susisiekimo ir miesto autobusus naudojantys vežėjai leidžia atlikti tikrinimus, kurie užtikrintų, kad veikla vykdoma be pažeidimų, ypač susijusių su vairavimo ir poilsio trukmės reikalavimais. Įgyvendinant šį reglamentą, įgalioti tikrinantys pareigūnai turi teisę

| a) | tikrinti apskaitos knygas ir kitus dokumentus, susijusius su transporto įmonės veikla; |
| --- | --- |

a)

tikrinti apskaitos knygas ir kitus dokumentus, susijusius su transporto įmonės veikla;

| b) | vietoje (patalpose) daryti apskaitos knygų ir dokumentų kopijas ar išrašus; |
| --- | --- |

b)

vietoje (patalpose) daryti apskaitos knygų ir dokumentų kopijas ar išrašus;

| c) | patekti į visas transporto įmonės patalpas, teritorijos vietas ir transporto priemones; |
| --- | --- |

c)

patekti į visas transporto įmonės patalpas, teritorijos vietas ir transporto priemones;

| d) | reikalauti, kad jiems būtų pateikiama visa apskaitos knygose, dokumentuose ar duomenų bazėse esanti informacija. |
| --- | --- |

d)

reikalauti, kad jiems būtų pateikiama visa apskaitos knygose, dokumentuose ar duomenų bazėse esanti informacija.

21 straipsnis

Tarpusavio pagalba

Valstybės narės teikia viena kitai tarpusavio pagalbą taikydamos šį reglamentą. Jos keičiasi informacija pasitelkdamos nacionalines kontaktines institucijas, paskirtas pagal Reglamento (EB) Nr. .../2008 [nustatančio profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų bendrąsias taisykles] 17 straipsnį.

22 straipsnis

Bendrijos licencijų ir leidimų paskelbimas netekusiais galios

1.   Kompetentingos valstybės narės, kurioje vežėjas yra įsisteigęs, institucijos 4 straipsnyje numatytą Bendrijos licenciją panaikina, jeigu jos turėtojas:

| a) | nebesilaiko 3 straipsnio 1 dalyje išdėstytų reikalavimų; |
| --- | --- |

a)

nebesilaiko 3 straipsnio 1 dalyje išdėstytų reikalavimų;

| b) | nurodė netikslią informaciją dėl duomenų, kuriuos reikalaujama pateikti išduodant Bendrijos licenciją. |
| --- | --- |

b)

nurodė netikslią informaciją dėl duomenų, kuriuos reikalaujama pateikti išduodant Bendrijos licenciją.

2.   Leidimą išduodanti institucija panaikina leidimą, jei jo turėtojas nebesilaiko sąlygų, kuriomis remiantis buvo išduotas tas leidimas pagal šio reglamento nuostatas, ypač jei to prašo valstybė narė, kurioje vežėjas yra įsisteigęs. Ši institucija apie tai nedelsdama informuoja atitinkamų valstybių narių kompetentingas institucijas.

23 straipsnis

Įsisteigimo valstybės narės už pažeidimus taikomos sankcijos

1.   Bet kurioje valstybėje narėje padarius arba nustačius sunkų Bendrijos kelių transporto teisės aktų pažeidimą ▐, ypač kai pažeidžiamos taisyklės, taikomos transporto priemonėms, vairuotojų vairavimo ir poilsio laikui ir be leidimo teikiamos analogiškos ar laikinos paslaugos, kaip nurodyta 5 straipsnio 1 dalies ketvirtoje pastraipoje, tuos pažeidimus padariusio vežėjo įsisteigimo valstybės narės kompetentingos institucijos pateikia įspėjimą ir gali inter alia taikyti šias administracines sankcijas:

| a) | laikinai sustabdyti kelių arba visų patvirtintų Bendrijos licencijos kopijų galiojimą arba jas panaikinti; |
| --- | --- |

a)

laikinai sustabdyti kelių arba visų patvirtintų Bendrijos licencijos kopijų galiojimą arba jas panaikinti;

| b) | laikinai sustabdyti Bendrijos licencijos galiojimą arba ją panaikinti; |
| --- | --- |

b)

laikinai sustabdyti Bendrijos licencijos galiojimą arba ją panaikinti;

| c) | baudas
  . |
| --- | --- |

c)

baudas
  .

Šios sankcijos taikomos atsižvelgiant į pažeidimo sunkumą, kurį padarė Bendrijos licencijos turėtojas, ir į bendrą patvirtintų licencijos kopijų, jam išduotų teikti tarptautines transporto paslaugas, skaičių.

2.   Valstybių narių kompetentingos institucijos uždraudžia vežėjui pagal šio reglamento nuostatas teikti tarptautines keleivių vežimo paslaugas jų teritorijoje, jei jis ▐ šiurkščiai
  pažeidė
  Bendrijos kelių transporto teisės aktus, ypač tuos, kurie taikomi transporto priemonėms bei vairuotojų vairavimo ir poilsio laikui,

  ir paskelbtas galutinis teismo sprendimas, o visos teisinės galimybės dėl peržiūros pareiškėjo išnaudotos
  . Apie tai jos nedelsdamos praneša atitinkamų valstybių narių kompetentingoms institucijoms.

3.   
  Tada, kai sunkus pažeidimas buvo nustatytas remiantis

  24 straipsnio 1 dalyje

  nurodytu atveju,

  kompetentingos įsisteigimo valstybės narės institucijos
  sprendžia, kokią sankciją reikia skirti
  atitinkamam vežėjui ▐. Kompetentingos vežėjo įsisteigimo valstybės narės institucijos valstybės narės, kurioje pažeidimai buvo nustatyti, kompetentingoms institucijoms kiek įmanoma greičiau ir ne vėliau nei per tris mėnesius nuo pranešimo apie pažeidimą praneša, kuri iš šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytų sankcijų buvo paskirta. Jeigu tų sankcijų paskirti nebuvo įmanoma, minėtosios institucijos nurodo priežastis.

4.   Kompetentingos institucijos atsižvelgia į valstybėje narėje, buvo nustatytas pažeidimas, paskirtas sankcijas ir užtikrina, kad tam vežėjui paskirtų sankcijų visuma būtų proporcinga pažeidimui ar pažeidimams, už kuriuos jos buvo paskirtos.

Įsisteigimo valstybės narės kompetentingos institucijos paskirtą sankciją, jei tai toliau 24 straipsnio 1 dalyje nurodytas atvejis, pasitarus su priimančiosios valstybės narės kompetentingomis institucijomis, galima sugriežtinti: leidimą verstis vežėjo kelių transportu panaikinti.

5.   Vežėjo įsisteigimo valstybės narės kompetentinga institucija, atsižvelgdama į nacionalinius įstatymus, atitinkamam vežėjui kompetentingame nacionaliniame arba specializuotame teisme taip pat gali iškelti bylą. Įsisteigimo valstybės narės kompetentinga institucija priimančiosios valstybės narės kompetentingoms institucijoms praneša apie šiuo tikslu priimtą sprendimą.

6.   Valstybės narės užtikrina, kad vežėjai galėtų paduoti apeliaciją dėl administracinio sankcijų, kurios jiems buvo paskirtos pagal šį straipsnį.

24 straipsnis

Priimančiosios valstybės narės už pažeidimus taikomos sankcijos

1.   Jeigu valstybės narės kompetentingos institucijos sužino apie šio reglamento arba Bendrijos kelių transporto teisės aktų sunkius ▐ pažeidimus, kuriuos padaro vežėjas nerezidentas, valstybė narė, kurioje tie pažeidimai buvo nustatyti, kiek įmanoma greičiau, tačiau ne vėliau nei per mėnesį nuo pranešimo apie pažeidimą gavimo dienos, įsisteigimo valstybės narės kompetentingoms institucijoms perduoda šią informaciją:

| a) | pažeidimo aprašymą ir nurodo pažeidimo padarymo dieną bei laiką; |
| --- | --- |

a)

pažeidimo aprašymą ir nurodo pažeidimo padarymo dieną bei laiką;

| b) | pažeidimo kategoriją, tipą ir pažeidimo sunkumą; |
| --- | --- |

b)

pažeidimo kategoriją, tipą ir pažeidimo sunkumą;

| c) | paskirtas ir pritaikytas sankcijas. |
| --- | --- |

c)

paskirtas ir pritaikytas sankcijas.

Priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos įsisteigimo valstybės narės kompetentingų institucijų gali prašyti skirti administracines sankcijas pagal 23 straipsnį.

2.   Nepažeidžiant baudžiamojo persekiojimo galimybės, priimančioji valstybė narė gali taikyti sankcijas vežėjams nerezidentams, kurie, atlikdami jos teritorijoje kabotažinio transporto operaciją, pažeidė šį reglamentą arba Bendrijos reglamentus, arba nacionalinius transporto teisės aktus. Sankcijos skiriamos nediskriminuojant vežėjų ir jos gali, inter alia, būti įspėjimas ir (arba), padarius sunkius ▐ pažeidimus, laikinas uždraudimas atlikti kabotažinio transporto operacijas priimančiosios valstybės narės, kurioje tas pažeidimas buvo padarytas, teritorijoje
  , ir (arba) baudos skyrimas
  .

3.   Valstybės narės užtikrina, kad vežėjai turėtų teisę apskųsti taikant šį straipsnį jiems paskirtas administracines sankcijas.

25 straipsnis

Įrašymas į nacionalinį registrą

Valstybės narės užtikrina, kad jų teritorijoje įsisteigusių vežėjų padaryti sunkūs ▐ Bendrijos kelių transporto teisės aktų pažeidimai, už kuriuos vežėjo įsisteigimo valstybė narė arba kita valstybė narė paskiria sankciją, ir paskirtos sankcijos, būtų įrašomi į nacionalinį vežimo kelių transporto įmonių registrą kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. ..../2008 [nustatančiame profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų bendrąsias taisykles]. Registro įrašai, kuriais nurodomas laikinas Bendrijos licencijos galiojimo sustabdymas arba galutinis panaikinimas duomenų bazėje laikomi ne trumpiau nei dvejus metus.

VII skyrius

Įgyvendinimas

26 straipsnis

Valstybių narių susitarimai

1.   Valstybės narės gali sudaryti dvišalius ir daugiašalius susitarimus dėl papildomo šio reglamento reglamentuojamų paslaugų liberalizavimo, ypač dėl leidimų sistemos ir dėl kontrolės dokumentų paprastinimo ar panaikinimo.

2.   Apie visus susitarimus, sudarytus pagal 1 dalį, valstybės narės informuoja Komisiją.

27 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda pagal 1985 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3821/85 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų
   (15) 18 straipsnio 1 dalį įsteigtas komitetas.

2.   Jeigu daroma nuoroda į šią straipsnio dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys, 5 dalies b punktas ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 3 dalies c punkte, 4 dalies b ║ ir ║ e punktuose numatytas laikotarpis – vienas mėnuo.

28 straipsnis

Sankcijos

Valstybės narės nustato taisykles, reglamentuojančias sankcijas už šio reglamento nuostatų pažeidimus ir imasi visų priemonių, užtikrinančių, kad tos jos būtų taikomos. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. Valstybės narės ne vėliau kaip iki .... (16) praneša Komisijai apie minėtas nuostatas bei nedelsdamos informuoja apie bet kuriuos vėliau padarytus pakeitimus.

Jos užtikrina, kad visos tokios priemonės būtų taikomos nediskriminuojant vežėjų dėl nacionalinės priklausomybės ar įsisteigimo vietos.

29 straipsnis

Ataskaitos

1.   Iki kiekvienų metų sausio 31 d. valstybės narės praneša Komisijai per ankstesnius metus išduotų leidimų teikti reguliariąs paslaugas ir visą leidimų teikti reguliarias paslaugas, galiojančių šio ataskaitinio laikotarpio pabaigoje, skaičių. Ši informacija pateikiama atskirai apie kiekvieną paskirties šalį, kurioje teikiamos reguliarios paslaugos. Valstybės narės Komisijai taip pat praneša duomenis apie kabotažinio transporto operacijas, kurias kaip reguliarias arba vienkartines paslaugas ataskaitiniu laikotarpiu atliko valstybėse narėse nuolat gyvenantys vežėjai.

2.   Priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos iki kiekvienų metų sausio 31 d. Komisijai nusiunčia statistinius duomenis apie leidimų, išduotų vykdyti kabotažinio transporto operacijas, kurios atliekamos kaip 15 straipsnio c punkte nurodytos reguliarios paslaugos, skaičių.

3.   Komisija nustato lentelės, kurioje surašomi perduotini statistiniai duomenys, formą reglamentuojančias nuostatas. Kadangi šiomis priemonėmis siekiama iš dalies pakeisti šio reglamento neesmines nuostatas jas papildant, jos patvirtinamos taikant 27 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

4.   Valstybės narės ne vėliau kaip iki kiekvienų metų sausio 31 d. praneša Komisijai vežėjų, kurie praėjusių metų gruodžio 31 d. turėjo Bendrijos licenciją, skaičių ir patvirtintų jos kopijų skaičių, sutampantį su transporto priemonių, kurias tą dieną būtų galima panaudoti, skaičiumi.

30 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 561/2006 pakeitimas

Reglamento (EB) Nr. 561/2006 8 straipsnyje įterpiama ši dalis:

„
  6a.
     
  Nukrypstant nuo 6 dalies šiomis sąlygomis, vairuotojas, dalyvaujantis teikiant tarptautines vienkartines transporto paslaugas, kaip apibrėžta .... Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. ..../2008 [dėl bendrųjų patekimo į keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių] (17), gali atidėti kassavaitinio poilsio laikotarpį ne ilgiau kaip dvylikai 24 valandų trukmės laikotarpių paeiliui po ankstesnio reguliaraus kassavaitinio poilsio laikotarpio, jei:

| — | tarptautinės vienkartinės transporto paslaugos mažiausiai 24 valandas teikiamos kitoje valstybėje narėje ar trečiojoje šalyje, nei ta, kurioje paslauga pradėta teikti, ir |
| --- | --- |

—

tarptautinės vienkartinės transporto paslaugos mažiausiai 24 valandas teikiamos kitoje valstybėje narėje ar trečiojoje šalyje, nei ta, kurioje paslauga pradėta teikti, ir

| — | kassavaitinis poilsis pasinaudojus nukrypti leidžiančia nuostata visuomet trunka mažiausiai 45 valandų reguliarų kassavaitinio poilsio laikotarpį; kompensuojamuoju 24 valandų poilsiu naudojamasi vienu metu, prieš pasibaigiant trečiai savaitei po to, kai pasinaudota nukrypti leidžiančia nuostata; tinkamas naudojimosi šiuo kompensuojamuoju poilsiu sąlygas nacionaliniu lygmeniu turi nustatyti susijusios suinteresuotosios šalys, ir |
| --- | --- |

—

kassavaitinis poilsis pasinaudojus nukrypti leidžiančia nuostata visuomet trunka mažiausiai 45 valandų reguliarų kassavaitinio poilsio laikotarpį; kompensuojamuoju 24 valandų poilsiu naudojamasi vienu metu, prieš pasibaigiant trečiai savaitei po to, kai pasinaudota nukrypti leidžiančia nuostata; tinkamas naudojimosi šiuo kompensuojamuoju poilsiu sąlygas nacionaliniu lygmeniu turi nustatyti susijusios suinteresuotosios šalys, ir

| — | jei vairuojama visą laikotarpį nuo 22 val. iki 6 val., transporto priemonėje visą laikotarpį yra du vairuotojai arba 7 straipsnyje nurodytas vairavimo laikotarpis sutrumpinamas iki trijų valandų, |
| --- | --- |

—

jei vairuojama visą laikotarpį nuo 22 val. iki 6 val., transporto priemonėje visą laikotarpį yra du vairuotojai arba 7 straipsnyje nurodytas vairavimo laikotarpis sutrumpinamas iki trijų valandų,

| — | nuo 2014 m. sausio 1 d. naudotis šia nukrypti leidžiančia nuostata bus galima tik naudojant transporto priemones, kuriose bus įdiegti tachografai, atitinkantys Reglamento (EEB) Nr. 3821/85 IB priede išdėstytus reikalavimus. |
| --- | --- |

—

nuo 2014 m. sausio 1 d. naudotis šia nukrypti leidžiančia nuostata bus galima tik naudojant transporto priemones, kuriose bus įdiegti tachografai, atitinkantys Reglamento (EEB) Nr. 3821/85 IB priede išdėstytus reikalavimus.

VIII skyrius

VIII skyrius

Baigiamosios nuostatos

Baigiamosios nuostatos

31 straipsnis

Panaikinimai

Panaikinimai

Reglamentai (EEB) Nr. 684/92 ir (EB) Nr. 12/98 panaikinami.

Nuorodos į panaikintus reglamentus laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos atsižvelgiant į II priede pateiktą atitikmenų lentelę.

32 straipsnis

Įsigaliojimas

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo
  2009 m. sausio 1 d
  .

2009 m. sausio 1 d

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ║

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas [...] [...]

---

(1)  
  OL C 10, 2008 1 15, p. 44
  .

1

OL C 10, 2008 1 15, p. 44

(2)  OL C ....

2

(3)  2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento pozicija.

3

2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento pozicija.

(4)  OL L 74, 1992 3 20, p. 1. ║.

4

(5)  OL L 4, 1998 1 8, p. 4.

5

(6)  OL L 18, 1997 1 21, p. 1.

6

(7)  OL L ....

7

(8)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.║.

8

(9)  
  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0575.

9

Priimti tekstai, P6_TA(2007)0575.

(10)  

  OL L 102, 2006 4 11, p. 1.

10

OL L 102, 2006 4 11, p. 1.

(11)  OL L 57, 1992 3 2, p. 27.

11

(12)  OL L 235, 1996 9 17, p. 59.

12

(13)  OL L 226, 2003 9 10, p. 4.

13

(14)  
  OL L 315, 2007 12 3, p. 1
  .

14

OL L 315, 2007 12 3, p. 1

(15)  OL L 370, 1985 12 31, p. 8.

15

(16)  12 mėnesių iki šio reglamento įsigaliojimo dienos.

16

12 mėnesių iki šio reglamento įsigaliojimo dienos.

(17)  
  OLL ...
  “

17

OLL ...

2008 m. birželio 5 d., ketvirtadienisI PRIEDAS

EUROPOS BENDRIJA

a)

(Šviesiai mėlynos spalvos, DIN A4 formato iš sintetinio pluošto pagamintas popierius, masė 150 g/m2 arba didesnė)

(Pirmas licencijos puslapis)

(Tekstas surašomas valstybės narės, išduodančios licenciją valstybine kalba (-omis) arba viena iš oficialiai vartojamų kalbų)

| VALSTYBĖS NARĖS (1), IŠDUODANČIOS LICENCIJĄ, SKIRIAMASIS SIMBOLIS | KOMPETENTINGOS INSTITUCIJOS ARBA ORGANIZACIJOS PAVADINIMAS |
| --- | --- |

VALSTYBĖS NARĖS (1), IŠDUODANČIOS LICENCIJĄ, SKIRIAMASIS SIMBOLIS

KOMPETENTINGOS INSTITUCIJOS ARBA ORGANIZACIJOS PAVADINIMAS

LICENCIJA Nr....

PATVIRTINTA KOPIJA Nr.

leidžianti vežti keleivius samdos pagrindais arba už atlygį tolimojo tarptautinio susisiekimo arba miesto autobusais
  ir vykdyti kabotažinio transporto operacijas

Šios licencijos turėtojui (2) ...

...

...

Bendrijos teritorijoje samdos pagrindais ar už atlygį, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. .../2008 [dėl bendrųjų patekimo į keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių]
   (3) nustatytomis sąlygomis ir laikantis bendrųjų šios licencijos nuostatų, leidžiama teikti tarptautines keleivių vežimo keliais paslaugas.

Pastabos: ...

...

Ši licencija galioja nuo ... iki ...

Išduota ... Data ... (4)

Bendrosios nuostatos

| 1. | Ši licencija yra išduota pagal Reglamentą (EB) Nr. ..../2008 [dėl bendrųjų patekimo į keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių] |
| --- | --- |

1.

Ši licencija yra išduota pagal Reglamentą (EB) Nr. ..../2008 [dėl bendrųjų patekimo į keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių]

| 2. | Valstybės narės, kurioje vežėjas yra įsisteigęs, kompetentingos institucijos šią licenciją išdavė vežėjui, kuris samdos pagrindais ar už atlygį:






  a) | organizuodamas reguliarias paslaugas, įskaitant specialias reguliarias paslaugas arba vienkartines paslaugas, gali vežti keleivius tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais |
| --- | --- | --- |

2.

Valstybės narės, kurioje vežėjas yra įsisteigęs, kompetentingos institucijos šią licenciją išdavė vežėjui, kuris samdos pagrindais ar už atlygį:

a)

organizuodamas reguliarias paslaugas, įskaitant specialias reguliarias paslaugas arba vienkartines paslaugas, gali vežti keleivius tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais

| b) | atitinka sąlygas, nustatytas pagal Bendrijos taisykles, dėl leidimo verstis keleivių vežėjo kelių transportu veikla, organizuojant nacionalines ir tarptautines transporto operacijas |
| --- | --- |

b)

atitinka sąlygas, nustatytas pagal Bendrijos taisykles, dėl leidimo verstis keleivių vežėjo kelių transportu veikla, organizuojant nacionalines ir tarptautines transporto operacijas

| c) | laikosi teisinių reikalavimų, taikomų vairuotojų kvalifikacijai ir transporto priemonių standartams. |
| --- | --- |

c)

laikosi teisinių reikalavimų, taikomų vairuotojų kvalifikacijai ir transporto priemonių standartams.

| 3. | Šia licencija leidžiama teikti tarptautines keleivių vežimo samdos pagrindais ar už atlygį tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais paslaugas visais susisiekimo keliais Bendrijos teritorijoje:






  a) | jei išvykimo ir paskyrimo vieta yra dviejose skirtingose valstybėse narėse, tranzitu vykstant ar nevykstant per vieną arba keletą valstybių narių, arba trečiąsias šalis |
| --- | --- | --- |

3.

Šia licencija leidžiama teikti tarptautines keleivių vežimo samdos pagrindais ar už atlygį tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais paslaugas visais susisiekimo keliais Bendrijos teritorijoje:

a)

jei išvykimo ir paskyrimo vieta yra dviejose skirtingose valstybėse narėse, tranzitu vykstant ar nevykstant per vieną arba keletą valstybių narių, arba trečiąsias šalis

| b) | iš valstybės narės į trečiąją šalį ir atvirkščiai, tranzitu vykstant ar nevykstant per vieną, arba keletą valstybių narių, arba trečiąsias šalis |
| --- | --- |

b)

iš valstybės narės į trečiąją šalį ir atvirkščiai, tranzitu vykstant ar nevykstant per vieną, arba keletą valstybių narių, arba trečiąsias šalis

| c) | tarp trečiųjų šalių, tranzitu vykstant per vienos arba keleto valstybių narių teritoriją |
| --- | --- |

c)

tarp trečiųjų šalių, tranzitu vykstant per vienos arba keleto valstybių narių teritoriją

ir reisus tuščiomis transporto priemonėmis, kai atliekama transporto veikla pagal Reglamentu (EB) Nr. ..../2008 [dėl bendrųjų patekimo į keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių] nustatytas sąlygas.

Vykdant transporto operacijas iš valstybės narės į trečiąją šalį ir atvirkščiai, Reglamento (EB) Nr. ..../2008 [dėl bendrųjų patekimo į keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių] nuostatos yra taikomos valstybių narių teritorijos, per kurią vykstama tranzitu, daliai. Jos netaikomos kelionės daliai, vykdomai valstybės narės teritorija, kurioje įlaipinami arba išlaipinami keleiviai, tuo atveju, jei tarp Bendrijos ir atitinkamos trečiosios šalies nesudarytas būtinas susitarimas.

| 4. | Ši licencija yra išduota vienam asmeniui ir neperleidžiama kitam asmeniui. |
| --- | --- |

4.

Ši licencija yra išduota vienam asmeniui ir neperleidžiama kitam asmeniui.

| 5. | Valstybės narės, išdavusios licenciją, kompetentingos institucijos gali ją paskelbti negaliojančia, ypač jei vežėjas:






  a) | nebesilaiko Reglamento (EB) Nr. ..../2008 [dėl bendrųjų patekimo į keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių] 3 straipsnio 1 dalyje nustatytų sąlygų; |
| --- | --- | --- |

5.

Valstybės narės, išdavusios licenciją, kompetentingos institucijos gali ją paskelbti negaliojančia, ypač jei vežėjas:

a)

nebesilaiko Reglamento (EB) Nr. ..../2008 [dėl bendrųjų patekimo į keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių] 3 straipsnio 1 dalyje nustatytų sąlygų;

| b) | pateikė netikslią informaciją apie prašomus duomenis, išduodant arba pratęsiant licencijos galiojimą |
| --- | --- |

b)

pateikė netikslią informaciją apie prašomus duomenis, išduodant arba pratęsiant licencijos galiojimą

| c) | vienoje ar keliose valstybėse narėse
  sunkiai ▐ pažeidė Bendrijos kelių transporto teisės aktus, ypač taikomus transporto priemonėms, vairuotojų vairavimo ir poilsio laikui ir be leidimo teikiant analogiškas arba laikinas paslaugas kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. ..../2008 [dėl bendrųjų patekimo į keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių] 5 straipsnio 1 dalies ketvirtoje pastraipoje. Valstybės narės, kurioje yra įsisteigęs pažeidimus padaręs vežėjas, kompetentingos institucijos, inter alia, Bendrijos licenciją gali panaikinti arba laikinai ar visam laikui panaikinti kelias arba visas patvirtintas Bendrijos kopijas. |
| --- | --- |

c)

vienoje ar keliose valstybėse narėse
  sunkiai ▐ pažeidė Bendrijos kelių transporto teisės aktus, ypač taikomus transporto priemonėms, vairuotojų vairavimo ir poilsio laikui ir be leidimo teikiant analogiškas arba laikinas paslaugas kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. ..../2008 [dėl bendrųjų patekimo į keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių] 5 straipsnio 1 dalies ketvirtoje pastraipoje. Valstybės narės, kurioje yra įsisteigęs pažeidimus padaręs vežėjas, kompetentingos institucijos, inter alia, Bendrijos licenciją gali panaikinti arba laikinai ar visam laikui panaikinti kelias arba visas patvirtintas Bendrijos kopijas.

Šios sankcijos nustatomos atsižvelgiant į pažeidimo, kurį padarė Bendrijos licencijos turėtojas, sunkumą ir į bendrą patvirtintų kopijų, jam išduotų teikti tarptautines paslaugas, skaičių.

| 6. | Licencijos originalą turi laikyti vežėjas. Patvirtinta tikra licencijos kopija turi būti laikoma transporto priemonėje. Patvirtinta tikra licencijos kopija turi būti laikoma transporto priemonėje. Ši licencija pateikiama, kai šito paprašo bet kuris tikrinantis pareigūnas. |
| --- | --- |

6.

Licencijos originalą turi laikyti vežėjas. Patvirtinta tikra licencijos kopija turi būti laikoma transporto priemonėje. Patvirtinta tikra licencijos kopija turi būti laikoma transporto priemonėje. Ši licencija pateikiama, kai šito paprašo bet kuris tikrinantis pareigūnas.

| 7. | Ši licencija turi būti pateikiama, kai šito paprašo bet kuris tikrinantis pareigūnas |
| --- | --- |

7.

Ši licencija turi būti pateikiama, kai šito paprašo bet kuris tikrinantis pareigūnas

| 8. | Licencijos turėtojas privalo kiekvienos valstybės narės teritorijoje laikytis toje valstybėje galiojančių įstatymų ir kitų teisės aktų, ypač taikomų transportui ir kelių eismui |
| --- | --- |

8.

Licencijos turėtojas privalo kiekvienos valstybės narės teritorijoje laikytis toje valstybėje galiojančių įstatymų ir kitų teisės aktų, ypač taikomų transportui ir kelių eismui

| 9. | „Reguliarios paslaugos“ – tai paslaugos, kai keleiviai vežami nustatytais laiko tarpais nustatytais maršrutais, įlaipinant ir išlaipinant keleivius iš anksto numatytose sustojimo vietose ir jos yra teikiamos visiems, jei reikia, užsisakant jas iš anksto.
  Paslaugų teikimo reguliarumui negali daryti įtakos joks derinimasis prie paslaugos teikimo sąlygų.
  Norint teikti reguliarias paslaugas, reikia gauti leidimą.
  „Specialios reguliarios paslaugos“ – tai reguliarios paslaugos, kurias teikiant aiškiai apibrėžtais laiko tarpais tam tikrais maršrutais yra vežami tam tikros kategorijos keleiviai, tačiau nevežami kiti keleiviai, juos įlaipinant ir išlaipinant iš anksto nustatytose sustojimo vietose.
  Specialios reguliarios paslaugos – tai:






  a) | darbuotojų vežimas iš namų į darbovietę ir atgal; |
| --- | --- | --- |

9.

„Reguliarios paslaugos“ – tai paslaugos, kai keleiviai vežami nustatytais laiko tarpais nustatytais maršrutais, įlaipinant ir išlaipinant keleivius iš anksto numatytose sustojimo vietose ir jos yra teikiamos visiems, jei reikia, užsisakant jas iš anksto.

Paslaugų teikimo reguliarumui negali daryti įtakos joks derinimasis prie paslaugos teikimo sąlygų.

Norint teikti reguliarias paslaugas, reikia gauti leidimą.

„Specialios reguliarios paslaugos“ – tai reguliarios paslaugos, kurias teikiant aiškiai apibrėžtais laiko tarpais tam tikrais maršrutais yra vežami tam tikros kategorijos keleiviai, tačiau nevežami kiti keleiviai, juos įlaipinant ir išlaipinant iš anksto nustatytose sustojimo vietose.

Specialios reguliarios paslaugos – tai:

a)

darbuotojų vežimas iš namų į darbovietę ir atgal;

| b) | moksleivių ir studentų vežimas į mokymo įstaigą ir atgal; |
| --- | --- |

b)

moksleivių ir studentų vežimas į mokymo įstaigą ir atgal;

Specialii paslauga gali kisti pagal naudotojų poreikius, bet jos nereikėtų priskirti reguliarių paslaugų kategorijai.

Teikiant specialias reguliarias paslaugas, dėl kurių vežimų organizatorius ir vežėjas sudaro sutartį, leidimo nereikia.

Organizuojant analogiškas ar laikinas paslaugas, kurios yra skirtos tiems patiems vartotojams, kurie jau naudojasi reguliariomis paslaugomis, leidimo reikia.

„Vienkartinės paslaugos“ – tai paslaugos, kurios neatitinka reguliarių paslaugų, įskaitant specialias reguliarias paslaugas, apibrėžties ir kurių svarbiausia ypatybė yra ta, kad šias paslaugas teikiant yra vežamos vartotojų arba paties vežėjo iniciatyva sudarytos grupės. Organizuojant analogiškas arba laikinas paslaugas, kurias galima palyginti su jau teikiamomis reguliariomis paslaugomis ir kurios yra skirtos tiems patiems pastarosiomis paslaugomis besinaudojantiems vartotojams, reikia gauti leidimą Reglamento (EB) Nr. ..../2008 [dėl bendrųjų patekimo į keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių] III skyriuje nustatyta tvarka. Šios paslaugos vis tiek laikomos vienkartinėmis paslaugomis nepaisant to, kad jos yra teikiamos tam tikrais laiko tarpais.

Vienkartinėms paslaugoms leidimo nereikia.

---

(1)  Skiriamieji valstybių narių simboliai: B – Belgija, ║ BG – Bulgarija, ║ CZ – Čekijos Respublika, DK — Danija,D – Vokietija, ║ EST – Estija IRL – Airija, GR – Graikija, E – Ispanija, F – Prancūzija, I – Italija, ║ CY – Kipras, LV – Latvija, LT – Lietuva, ║ L – Liuksemburgas, ║ H – Vengrija, MT – Malta, NL – Nyderlandai, A – Austrija, ║ PL – Lenkija, P – Portugalija, ║ RO – Rumunija, ║ SLO – Slovėnija, SK – Slovakija, FIN – Suomija, S – Švedija, UK – Jungtinė Karalystė.

(2)  Visas vežėjo arba įmonės pavadinimas ir visas adresas.

(3)  OL L

(4)  Kompetentingos institucijos arba organizacijos, išduodančios licenciją, pareigūno parašas ir antspaudas.

2008 m. birželio 5 d., ketvirtadienisII PRIEDAS

ATITIKMENŲ LENTELĖ

| Reglamentas (EEB) Nr. 684/92 | Reglamentas (EB) Nr. 12/98 | Šis reglamentas |
| --- | --- | --- |
| 1 straipsnio 1 dalis | | 1 straipsnio 1 dalis, iš dalies pakeista |
| – | | 1 straipsnio 4 dalis, nauja |
| 2 straipsnio 1.1 punktas | | 2 straipsnio a dalis, 5 straipsnio 1 dalis |
| 2 straipsnio 1.2 punktas | | 2 straipsnio b pastraipa, 5 straipsnio 2 dalis |
| 2 straipsnio 1,3 punktas | | 5 straipsnio 3 dalis |
| 2 straipsnio 3.1 punktas | | 2 straipsnio c pastraipa, 5 straipsnio 3 dalis |
| 2 straipsnio 3.3 punktas | | 5 straipsnio 3 dalis |
| 2 straipsnio 3.4 punktas | | 5 straipsnio 3 dalis |
| 2 straipsnio 4 punktas | | 2 straipsnio d pastraipa, 5 straipsnio 5 dalis |
| – | | 2 straipsnio 4 dalis, nauja |
| 3 straipsnis | | 3 straipsnis, iš dalies pakeistas, 29 straipsnis |
| 3a straipsnis | | 4 straipsnis |
| 4 straipsnis | | 5 straipsnis, iš dalies pakeistas |
| 5 straipsnis | | 6 straipsnis |
| 6 straipsnis | | 7 straipsnis |
| 7 straipsnis | | 8 straipsnis, iš dalies pakeistas |
| 8 straipsnis | | 9 straipsnis |
| 9 straipsnis | | 10 straipsnis, iš dalies pakeistas |
| 10 straipsnis | | 11 straipsnis |
| 11 straipsnis | | 12 straipsnis |
| 12 straipsnis | | 13 straipsnis |
| 13 straipsnis | | 5 straipsnio 5 dalis, iš dalies pakeista |
| | 1 straipsnis | 14 straipsnis, iš dalies pakeistas |
| | 2 straipsnis | 2 straipsnis, 5 straipsnis |
| | 3 straipsnis | 15 straipsnis |
| | 4 straipsnio 1 dalis | 16 straipsnio 1 dalis, iš dalies pakeista |
| | 4 straipsnio 2 dalis | 16 straipsnio 2 dalis |
| | 4 straipsnio 3 dalis | 16 straipsnio 3 dalis |
| | 4 straipsnio 4 dalis | 16 straipsnio 4 dalis |
| | 4 straipsnio 5 dalis | – |
| | 5 straipsnis | 4 straipsnio 3 dalis |
| | 6 straipsnis | 17 straipsnis |
| | 7 straipsnis | 29 straipsnio 3 dalis, iš dalies pakeista |
| | 8 straipsnis | 27 straipsnis, iš dalies pakeistas |
| | 9 straipsnis | – |
| | 10 straipsnis | 27 straipsnis, iš dalies pakeistas |
| – | – | 18 straipsnis |
| 14 straipsnis | | 19 straipsnis, iš dalies pakeistas |
| 15 straipsnis | | 12 straipsnis, 20 straipsnis |
| | 11 straipsnio 1 dalis | 21 straipsnis, iš dalies pakeistas |
| 16 straipsnio 1 dalis | | 22 straipsnio 1 dalis |
| 16 straipsnio 2 dalis | | 22 straipsnio 2 dalis |
| 16 straipsnio 3 dalis | | 23 straipsnio 1 dalis, iš dalies pakeista |
| 16 straipsnio 4 dalis | | 23 straipsnio 2 dalis, iš dalies pakeista |
| 16 straipsnio 5 dalis | | 25 straipsnis |
| | | 24 straipsnio 1 dalis, nauja |
| | 11 straipsnio 2 dalis | 24 straipsnio 2 dalis |
| | 11 straipsnio 3 dalis | 24 straipsnio 2 dalis |
| | 11 straipsnio 4 dalis | – |
| | 12 straipsnis | 23 straipsnis, 24 straipsnis |
| | 13 straipsnis | – |
| 16a straipsnis | | – |
| 17 straipsnis | | – |
| 18 straipsnis | | 26 straipsnis |
| 19 straipsnis | 14 straipsnis | 28 straipsnis |
| – | – | 30 straipsnis |
| 21 straipsnis | | 31 straipsnis |
| 22 straipsnis | 15 straipsnis | 32 straipsnis |
| I priedas | | I priedas |
| | | II priedas, naujas |

Reglamentas (EEB) Nr. 684/92

Reglamentas (EB) Nr. 12/98

Šis reglamentas

1 straipsnio 1 dalis

1 straipsnio 1 dalis, iš dalies pakeista

–

1 straipsnio 4 dalis, nauja

2 straipsnio 1.1 punktas

2 straipsnio a dalis, 5 straipsnio 1 dalis

2 straipsnio 1.2 punktas

2 straipsnio b pastraipa, 5 straipsnio 2 dalis

2 straipsnio 1,3 punktas

5 straipsnio 3 dalis

2 straipsnio 3.1 punktas

2 straipsnio c pastraipa, 5 straipsnio 3 dalis

2 straipsnio 3.3 punktas

5 straipsnio 3 dalis

2 straipsnio 3.4 punktas

5 straipsnio 3 dalis

2 straipsnio 4 punktas

2 straipsnio d pastraipa, 5 straipsnio 5 dalis

–

2 straipsnio 4 dalis, nauja

3 straipsnis

3 straipsnis, iš dalies pakeistas, 29 straipsnis

3a straipsnis

4 straipsnis

4 straipsnis

5 straipsnis, iš dalies pakeistas

5 straipsnis

6 straipsnis

6 straipsnis

7 straipsnis

7 straipsnis

8 straipsnis, iš dalies pakeistas

8 straipsnis

9 straipsnis

9 straipsnis

10 straipsnis, iš dalies pakeistas

10 straipsnis

11 straipsnis

11 straipsnis

12 straipsnis

12 straipsnis

13 straipsnis

13 straipsnis

5 straipsnio 5 dalis, iš dalies pakeista

1 straipsnis

14 straipsnis, iš dalies pakeistas

2 straipsnis

2 straipsnis, 5 straipsnis

3 straipsnis

15 straipsnis

4 straipsnio 1 dalis

16 straipsnio 1 dalis, iš dalies pakeista

4 straipsnio 2 dalis

16 straipsnio 2 dalis

4 straipsnio 3 dalis

16 straipsnio 3 dalis

4 straipsnio 4 dalis

16 straipsnio 4 dalis

4 straipsnio 5 dalis

–

5 straipsnis

4 straipsnio 3 dalis

6 straipsnis

17 straipsnis

7 straipsnis

29 straipsnio 3 dalis, iš dalies pakeista

8 straipsnis

27 straipsnis, iš dalies pakeistas

9 straipsnis

–

10 straipsnis

27 straipsnis, iš dalies pakeistas

–

–

18 straipsnis

14 straipsnis

19 straipsnis, iš dalies pakeistas

15 straipsnis

12 straipsnis, 20 straipsnis

11 straipsnio 1 dalis

21 straipsnis, iš dalies pakeistas

16 straipsnio 1 dalis

22 straipsnio 1 dalis

16 straipsnio 2 dalis

22 straipsnio 2 dalis

16 straipsnio 3 dalis

23 straipsnio 1 dalis, iš dalies pakeista

16 straipsnio 4 dalis

23 straipsnio 2 dalis, iš dalies pakeista

16 straipsnio 5 dalis

25 straipsnis

24 straipsnio 1 dalis, nauja

11 straipsnio 2 dalis

24 straipsnio 2 dalis

11 straipsnio 3 dalis

24 straipsnio 2 dalis

11 straipsnio 4 dalis

–

12 straipsnis

23 straipsnis, 24 straipsnis

13 straipsnis

–

16a straipsnis

–

17 straipsnis

–

18 straipsnis

26 straipsnis

19 straipsnis

14 straipsnis

28 straipsnis

–

–

30 straipsnis

21 straipsnis

31 straipsnis

22 straipsnis

15 straipsnis

32 straipsnis

I priedas

I priedas

II priedas, naujas

---

| 26.11.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 285/122 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 285/122

---

2008 m. birželio 5 d., ketvirtadienisMaisto produktų higiena ***I

P6_TA(2008)0250

2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl EuroposParlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą Nr. 11 dėl diskriminacijospanaikinimo transporto įkainių ir sąlygų atžvilgiu įgyvendinant Europos ekonominės bendrijossteigimo sutarties 79 straipsnio 3 dalį ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB)Nr. 852/2004 dėl maisto produktų higienos (COM(2007)0090 – C6-0211/2007 – 2007/0037B(COD))

2009/C 285 E/20

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0090),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir į 152 straipsnio 4 dalies b punktą, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0211/2007),

atsižvelgdamas į pirmininkų sueigos 2007 m. liepos 5 d. sprendimą, pagal kurį Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos politikos ir Transporto ir turizmo komitetai įgaliojami parengti po vieną su teisės aktų leidyba susijusį pranešimą remiantis pirmiau minėtu Komisijos pasiūlymu,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl siūlomo teisinio pagrindo,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 ir 35 straipsnius,

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos politikos komiteto pranešimą (A6-0143/2008),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui dėl maisto produktų higienos su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui dėl maisto produktų higienos su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2008 m. birželio 5 d., ketvirtadienisP6_TC1-COD(2007)0037B

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. birželio 5 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. ..../2008, iš dalies keičiantį ▐ Reglamentą (EB) Nr. 852/2004 dėl maisto produktų higienos

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos ▐ 95 straipsnį ir 152 straipsnio 4 dalies b punktą,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą ║,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų nuomonę, (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | Bendrijos geresnio reglamentavimo politikoje, visų pirma Komisijos komunikate Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Geresnio reglamentavimo Europos Sąjungoje strateginė apžvalga“'║ ir Komisijos komunikate Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Administracinės naštos mažinimo Europos Sąjungoje veiksmų programa“'║ pabrėžiama administracinės įmonių naštos, tenkančios įgyvendinant galiojančius teisės aktus, mažinimo svarba, nes administracinės naštos mažinimas yra vienas iš svarbiausių aspektų, leidžiančių pagerinti konkurencingumą ir pasiekti Lisabonos darbotvarkės tikslus.
  ▐ |
| --- | --- |

(1)

Bendrijos geresnio reglamentavimo politikoje, visų pirma Komisijos komunikate Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Geresnio reglamentavimo Europos Sąjungoje strateginė apžvalga“'║ ir Komisijos komunikate Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Administracinės naštos mažinimo Europos Sąjungoje veiksmų programa“'║ pabrėžiama administracinės įmonių naštos, tenkančios įgyvendinant galiojančius teisės aktus, mažinimo svarba, nes administracinės naštos mažinimas yra vienas iš svarbiausių aspektų, leidžiančių pagerinti konkurencingumą ir pasiekti Lisabonos darbotvarkės tikslus.

▐

| (2) | 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 852/2004dėl maisto produktų higienos
   (4) 5 straipsnio 1 dalyje yra nustatyta, kad visi maisto verslo subjektai diegia, įgyvendina ir vykdo ║ procedūrą ║, pagrįstą rizikos veiksnių analizės ir svarbiųjų valdymo taškų sistemos (RVASVT) principais. |
| --- | --- |

(2)

2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 852/2004dėl maisto produktų higienos
   (4) 5 straipsnio 1 dalyje yra nustatyta, kad visi maisto verslo subjektai diegia, įgyvendina ir vykdo ║ procedūrą ║, pagrįstą rizikos veiksnių analizės ir svarbiųjų valdymo taškų sistemos (RVASVT) principais.

| (3) | Patirtis parodė, kad tam tikrose maisto įmonėse maisto produktų higiena gali būti užtikrinta tinkamai laikantis Reglamente (EB) Nr. 852/2004 nustatytų maisto produktų higienos reikalavimų ir kad nebūtina taikyti RVASVT sistemos. Šios įmonės – tai visų pirma mažosios įmonės, daugiausia parduodančios savo produktus tiesiogiai galutiniam vartotojui, pvz., kepyklos, mėsinės, bakalėjos parduotuvės, prekyvietės, restoranai, barai, t. y. labai mažos įmonės, kaip apibrėžta 2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimo (5). |
| --- | --- |

(3)

Patirtis parodė, kad tam tikrose maisto įmonėse maisto produktų higiena gali būti užtikrinta tinkamai laikantis Reglamente (EB) Nr. 852/2004 nustatytų maisto produktų higienos reikalavimų ir kad nebūtina taikyti RVASVT sistemos. Šios įmonės – tai visų pirma mažosios įmonės, daugiausia parduodančios savo produktus tiesiogiai galutiniam vartotojui, pvz., kepyklos, mėsinės, bakalėjos parduotuvės, prekyvietės, restoranai, barai, t. y. labai mažos įmonės, kaip apibrėžta 2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimo (5).

| (4) | Todėl tikslinga atleisti šias įmones nuo Reglamento (EB) Nr. 852/2004 5 straipsnio 1 dalyje nustatytų reikalavimų, žinant, kad jos turi laikytis visų kitų to reglamento reikalavimų,
  ▐ |
| --- | --- |

(4)

Todėl tikslinga atleisti šias įmones nuo Reglamento (EB) Nr. 852/2004 5 straipsnio 1 dalyje nustatytų reikalavimų, žinant, kad jos turi laikytis visų kitų to reglamento reikalavimų,

▐

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: ▐

1 straipsnis

| 1. | Į Reglamentą (EB) Nr. 852/2004 įterpiama tokia nauja konstatuojamoji dalis:










  „(15a) | Svarbu, kad kompetentingos institucijos sudarytų sąlygas įgyvendinti lankstumą, kaip nustatyta šiame reglamente, ypač 5 straipsnio 2 dalies g punkte ir 5 dalyje, konkrečiai dėl verslo, kurį vykdo labai mažos įmonės, kaip apibrėžta 2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimo. (6). |
| --- | --- | --- |

1.

Į Reglamentą (EB) Nr. 852/2004 įterpiama tokia nauja konstatuojamoji dalis:

„(15a)

Svarbu, kad kompetentingos institucijos sudarytų sąlygas įgyvendinti lankstumą, kaip nustatyta šiame reglamente, ypač 5 straipsnio 2 dalies g punkte ir 5 dalyje, konkrečiai dėl verslo, kurį vykdo labai mažos įmonės, kaip apibrėžta 2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimo. (6).

| 2. | Reglamento (EB) Nr. 852/2004 5 straipsnio 3 dalis papildoma šiuo sakiniu:
  „Nepažeidžiant kitų šio reglamento reikalavimų,
  maisto verslo subjektai gali būti atleidžiami nuo reikalavimo diegti, įgyvendinti ir vykdyti RVASVT principais grindžiamą nuolatinę procedūrą ar procedūras. Tai taikoma tik
  įmonėms,
  kurios apibrėžtos
  Rekomendacijoje 2003/361/EB
  ║ (ypač labai mažoms įmonėms)
  ir kurių veikla daugiausia susijusi su tiesioginiu maisto pardavimu galutiniam vartotojui,
  ir tik tuomet, kai kompetentinga institucija, remdamasi nuolat atliekama rizikos veiksnių analize, patvirtina, kad nesama jokios rizikos, kurios turėtų būti saugomasi, kuriai turėtų būti užkirstas kelias ar kuri turėtų būti mažinama iki priimtino lygmens, arba kad nustatyta rizika pakankamai nuolat kontroliuojama įgyvendinant bendruosius ir konkrečius maisto produktų higienos reikalavimus, išdėstytus šio reglamento 4 straipsnio 2–6 dalyse. Siekdama įvertinti, kaip laikomasi 4 straipsnio 2-6 dalyse išdėstytų reikalavimų, kompetentinga institucija tinkamai atsižvelgia į maisto verslo subjekto pobūdį ir dydį.
  “ |
| --- | --- |

2.

Reglamento (EB) Nr. 852/2004 5 straipsnio 3 dalis papildoma šiuo sakiniu:

„Nepažeidžiant kitų šio reglamento reikalavimų,
  maisto verslo subjektai gali būti atleidžiami nuo reikalavimo diegti, įgyvendinti ir vykdyti RVASVT principais grindžiamą nuolatinę procedūrą ar procedūras. Tai taikoma tik
  įmonėms,
  kurios apibrėžtos
  Rekomendacijoje 2003/361/EB
  ║ (ypač labai mažoms įmonėms)
  ir kurių veikla daugiausia susijusi su tiesioginiu maisto pardavimu galutiniam vartotojui,
  ir tik tuomet, kai kompetentinga institucija, remdamasi nuolat atliekama rizikos veiksnių analize, patvirtina, kad nesama jokios rizikos, kurios turėtų būti saugomasi, kuriai turėtų būti užkirstas kelias ar kuri turėtų būti mažinama iki priimtino lygmens, arba kad nustatyta rizika pakankamai nuolat kontroliuojama įgyvendinant bendruosius ir konkrečius maisto produktų higienos reikalavimus, išdėstytus šio reglamento 4 straipsnio 2–6 dalyse. Siekdama įvertinti, kaip laikomasi 4 straipsnio 2-6 dalyse išdėstytų reikalavimų, kompetentinga institucija tinkamai atsižvelgia į maisto verslo subjekto pobūdį ir dydį.
  “

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ║ ....,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  
  OL C 175, 2007 7 27, p. 37.

1

OL C 175, 2007 7 27, p. 37.

(2)  OL C ....

2

(3)  2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento pozicija.

3

2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento pozicija.

(4)  OL L 139, 2004 4 30, p. 1; pataisyta redakcija
  OL L 226, 2004 6 25, p. 3.

4

redakcija

(5)  OL L 124, 2003 5 20, p. 36.

5

(6)  

  OL L 124, 2003 5 20, p. 36.“

6

OL L 124, 2003 5 20, p. 36.“

---

| 26.11.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 285/125 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 285/125

---

2008 m. birželio 5 d., ketvirtadienisDraudimas vartoti gyvulininkystėje tam tikras medžiagas, turinčias hormoninį ar tirostatinį poveikį, ir beta agonistus ***I

P6_TA(2008)0251

2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 96/22/EB dėl draudimo vartoti gyvulininkystėje tam tikras medžiagas, turinčias hormoninį ar tirostatinį poveikį, bei beta agonistus (COM(2007)0292 – C6-0154/2007 – 2007/0102(COD))

2009/C 285 E/21

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0292),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 152 straipsnio 4 dalies b dalį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0154/2007),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę (A6-0067/2008),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2008 m. birželio 5 d., ketvirtadienisP6_TC1-COD(2007)0102

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. birželio 5 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/.../EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 96/22/EB dėl draudimo vartoti gyvulininkystėje tam tikras medžiagas, turinčias hormoninį ar tirostatinį poveikį, bei beta agonistus

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2008/97/EB.)

---

| 26.11.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 285/126 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 285/126

---

2008 m. birželio 5 d., ketvirtadienisBendrųjų tarifų lengvatos nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d. *

P6_TA(2008)0252

2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d., iš dalies keičiančio Reglamentus (EB) Nr. 552/97, (EB) Nr. 1933/2006 ir Komisijos reglamentus (EB) Nr. 964/2007 ir (EB) Nr. 1100/2006 (COM(2007)0857 – C6-0051/2008 – 2007/0289(CNS))

2009/C 285 E/22

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2007)0857),

atsižvelgdamas į EB sutarties 133 straipsnį, pagal kurį Taryba konsultavosi su Parlamentu (C6-0051/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir Plėtros komiteto nuomonę (A6-0200/2008),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal ES Sutarties 250 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal ES Sutarties 250 straipsnio 2 dalį;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | prašo Tarybos dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

prašo Tarybos dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas


  1 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (1a) | Bendroji lengvatų sistema (BLS) nuo pat jos sukūrimo yra viena iš svarbiausių ES prekybos ir plėtros politikos priemonių, kurios tikslas yra padėti besivystančioms šalims sumažinti skurdą gaunant pajamų iš tarptautinės prekybos ir paremti tvariąją plėtrą skatinant pramonės plėtrą ir ūkio diversifikavimą. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

(1a)

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (2a) | Svarbiausias ES vystymosi politikos, taigi ir BLS priemonės, tikslas yra didinant besivystančių šalių ūkio diversifikaciją ir jų dalyvavimą pasaulio prekyboje padėti pasiekti Tūkstantmečio vystymosi tikslus, panaikinti skurdą, skatinti tvarų vystymąsi ir gerą valdymą besivystančiose šalyse. |
| --- | --- |

(2a)

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (6a) | Norėdama padidinti BLS naudingumą ir veiksmingumą ir leisti besivystančioms šalims pasinaudoti tarptautinės prekybos ir lengvatų teikiamais pranašumais, Europos Sąjunga turėtų siekti suteikti šioms šalims, ypač mažiausiai išsivysčiusioms šalims, pakankamą techninę pagalbą. |
| --- | --- |

(6a)

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

8 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (8a) | Specialioje tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamojoje priemonėje nurodomų konvencijų įgyvendinimas turėtų būti remiamas teikiant techninę pagalbą. |
| --- | --- |

(8a)

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

10 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (10a) | Besivystančios šalys, kurios atitiks specialios tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamosios priemonės reikalavimus nuo 2008 m. spalio 31 d., turėtų turėti galimybę naudotis papildomomis tarifų lengvatomis nuo tada, kai atitiks šiuos kriterijus. Komisija kasmet turėtų priimti sprendimą dėl naujų prašymų. |
| --- | --- |

(10a)

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| (15) | „Nejautriems“ produktams taikomi muitų tarifai ir toliau neturėtų būti taikomi, o muitų, kurie taikomi „jautriems“ produktams,
  tarifai turėtų būti sumažinti
  , kad būtų užtikrintas tinkamas panaudojimas, tuo pat metu atsižvelgiant į atitinkamų Bendrijos pramonės šakų padėtį. |
| --- | --- |

(15)

„Nejautriems“ produktams taikomi muitų tarifai ir toliau neturėtų būti taikomi, o muitų, kurie taikomi „jautriems“ produktams,
  tarifai turėtų būti sumažinti
  , kad būtų užtikrintas tinkamas panaudojimas, tuo pat metu atsižvelgiant į atitinkamų Bendrijos pramonės šakų padėtį.

| (15) | „Nejautriems“ produktams taikomi muitų tarifai ir toliau neturėtų būti taikomi, o muitų, kurie taikomi „jautriems“ produktams,
  tarifai turėtų būti nustatyti taip,
  kad būtų užtikrintas tinkamas panaudojimas ir tuo pat metu atsižvelgiama į atitinkamų Bendrijos pramonės šakų padėtį. |
| --- | --- |

(15)

„Nejautriems“ produktams taikomi muitų tarifai ir toliau neturėtų būti taikomi, o muitų, kurie taikomi „jautriems“ produktams,
  tarifai turėtų būti nustatyti taip,
  kad būtų užtikrintas tinkamas panaudojimas ir tuo pat metu atsižvelgiama į atitinkamų Bendrijos pramonės šakų padėtį.

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

15 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (15a) | Norėdama išvengti lengvatų sistemos žlugimo, Komisija turėtų apsvarstyti galimybę kitame reglamente perkelti šiuo metu „jautrių“ produktų kategorijai priklausančias prekes į „nejautrių“ produktų kategoriją. |
| --- | --- |

(15a)

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

19 konstatuojamoji dalis

| (19) | Siekiant Bendrijos prekybos politikos nuoseklumo, lengvatas gaunančioms šalims neturėtų būti kartu taikoma sistema ir laisvosios prekybos sutartis, jei minėta sutartis apima bent visas tas lengvatas, kurios tai šaliai numatytos dabartinėje sistemoje. |
| --- | --- |

(19)

Siekiant Bendrijos prekybos politikos nuoseklumo, lengvatas gaunančioms šalims neturėtų būti kartu taikoma sistema ir laisvosios prekybos sutartis, jei minėta sutartis apima bent visas tas lengvatas, kurios tai šaliai numatytos dabartinėje sistemoje.

| (19) | Siekiant Bendrijos prekybos politikos nuoseklumo, lengvatas gaunančioms šalims neturėtų būti kartu taikoma sistema ir laisvosios prekybos sutartis, jei minėta sutartis apima bent visas tas lengvatas, kurios tai šaliai numatytos dabartinėje sistemoje,
  jų įgyvendinimą, ir, esant reikalui, konsolidavimą. |
| --- | --- |

(19)

Siekiant Bendrijos prekybos politikos nuoseklumo, lengvatas gaunančioms šalims neturėtų būti kartu taikoma sistema ir laisvosios prekybos sutartis, jei minėta sutartis apima bent visas tas lengvatas, kurios tai šaliai numatytos dabartinėje sistemoje,
  jų įgyvendinimą, ir, esant reikalui, konsolidavimą.

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

21 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (21a) | Kilmės taisyklės turėtų būti persvarstytos siekiant atsižvelgti į tarpregioninę ir pasaulinę kumuliaciją bei į šalies galimybę pasinaudoti lengvatine tvarka pagal BLS, BLS+ ir pagal iniciatyvą „Viskas, išskyrus ginklus“ (VIG), net jeigu ji nėra galutinė eksporto šalis, jei šioje šalyje produktai įgytų daugiau vertės. Atliekant šį persvarstymą reikėtų pašalinti ir kai kuriems produktams taikomą dvigubo perdirbimo reikalavimą. |
| --- | --- |

(21a)

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

21 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| (21b) | Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO) Komisija pirmiausia turėtų siekti, kad būtų susitarta dėl kilmės taisyklių, pagal kurias taikomos lengvatinės sąlygos besivystančioms ir mažiausiai išsivysčiusioms šalims, suderinimo. |
| --- | --- |

(21b)

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento – keičiantis aktas

21c konstatuojamoji dalis (nauja)

| (21c) | Pagal AKR ir ES partnerystės susitarimo 37 straipsnio 6 dalį Komisija įsipareigojo ieškoti visų įmanomų alternatyvų, kad šalys, kurios nėra mažiausiai išsivysčiusios ir nepasirašė ekonominės partnerystės susitarimo, galėtų pasinaudoti nauja prekybos sistema, kuri suteiktų prekybos lengvatų, bent jau prilygstančių numatytoms Kotonu susitarime; |
| --- | --- |

(21c)

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

3 straipsnio 1 dalies a punktas (naujas)

| 1a. | Remdamasi naujausiais palygintinais ir pakoreguotais duomenimis, turimais priimant šį reglamentą, Komisija nustato, kurios lengvatas gaunančios šalys atitinka 1 dalyje išvardytus kriterijus. |
| --- | --- |

1a.

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

3 straipsnio 1 dalies b punktas (naujas)

| 1b. | Kasmet Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbia pranešimą išvardydama lengvatas gaunančias šalis, kurios atitinka 1 dalyje išdėstytus kriterijus. |
| --- | --- |

1b.

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

3 straipsnio 2 dalis

| 2. | Kai lengvatas gaunanti šalis gauna naudos pagal lengvatinį komercinį susitarimą su Bendrija,
  kuriame numatytos
  bent visos tos lengvatos, kurias dabartinė sistema numato tai šaliai,
  ji yra išbraukiama iš lengvatas gaunančių šalių sąrašo. |
| --- | --- |

2.

Kai lengvatas gaunanti šalis gauna naudos pagal lengvatinį komercinį susitarimą su Bendrija,
  kuriame numatytos
  bent visos tos lengvatos, kurias dabartinė sistema numato tai šaliai,
  ji yra išbraukiama iš lengvatas gaunančių šalių sąrašo.

| 2. | Kai lengvatas gaunanti šalis gauna naudos pagal lengvatinį komercinį susitarimą su Bendrija
  , šiam prekybos susitarimui teikiama pirmenybė prieš šios sistemos taikymą, jeigu pagal jį veiksmingai taikomos ir, jei reikia, konsoliduojamos
  bent visos tos lengvatos, kurias dabartinė sistema numato tai šaliai.
  Prekybos susitarimas su Bendrija netampa kliūtimi taikyti 7-10 straipsniuose numatytą specialią skatinamąją priemonę. |
| --- | --- |

2.

Kai lengvatas gaunanti šalis gauna naudos pagal lengvatinį komercinį susitarimą su Bendrija
  , šiam prekybos susitarimui teikiama pirmenybė prieš šios sistemos taikymą, jeigu pagal jį veiksmingai taikomos ir, jei reikia, konsoliduojamos
  bent visos tos lengvatos, kurias dabartinė sistema numato tai šaliai.
  Prekybos susitarimas su Bendrija netampa kliūtimi taikyti 7-10 straipsniuose numatytą specialią skatinamąją priemonę.

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

3 straipsnio 3 dalis

| 3. | Komisija praneša
  lengvatas gaunančiai šaliai
  apie jos išbraukimą
  iš lengvatas gaunančių šalių sąrašo. |
| --- | --- |

3.

Komisija praneša
  lengvatas gaunančiai šaliai
  apie jos išbraukimą
  iš lengvatas gaunančių šalių sąrašo.

| 3. | Jeigu
  lengvatas gaunanti šalis
  išbraukiama
  iš lengvatas gaunančių šalių sąrašo,
  Komisija apie tai praneša tai šaliai ir Europos Parlamentui. |
| --- | --- |

3.

Jeigu
  lengvatas gaunanti šalis
  išbraukiama
  iš lengvatas gaunančių šalių sąrašo,
  Komisija apie tai praneša tai šaliai ir Europos Parlamentui.

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

3 straipsnio 3 dalies a punktas (naujas)

| 3a. | Norėdama pagerinti sistemos poveikį, Komisija suteikia besivystančioms šalims ir ypač mažiausiai išsivysčiusioms šalims pakankamą techninę pagalbą, kad jos galėtų kurti institucinius ir reguliavimo pajėgumus, kurie leistų joms pasinaudoti tarptautinės prekybos ir BLS teikiamais pranašumais. |
| --- | --- |

3a.

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

5 straipsnio 2 dalis

| 2. | Taikant 1 straipsnio 2 dalyje nurodytas priemones, kilmės taisyklės dėl kilmės statusą turinčių produktų sąvokos apibrėžties bei su tuo susijusios administracinio bendradarbiavimo procedūros ir metodų nustatytos Reglamente (EEB) Nr. 2454/93. |
| --- | --- |

2.

Taikant 1 straipsnio 2 dalyje nurodytas priemones, kilmės taisyklės dėl kilmės statusą turinčių produktų sąvokos apibrėžties bei su tuo susijusios administracinio bendradarbiavimo procedūros ir metodų nustatytos Reglamente (EEB) Nr. 2454/93.

| 2. | Taikant 1 straipsnio 2 dalyje nurodytas priemones, kilmės taisyklės dėl kilmės statusą turinčių produktų sąvokos apibrėžties bei su tuo susijusios administracinio bendradarbiavimo procedūros ir metodų nustatytos Reglamente (EEB) Nr. 2454/93.
  Kilmės taisyklių sistemos forma, turinys ir procedūros nuolat persvarstomos siekiant įvertinti, koks šios sistemos poveikis BLS naudojimo dažnumui, ir siekiant sudaryti geresnes sąlygas ekonominei plėtrai skatinti. |
| --- | --- |

2.

Taikant 1 straipsnio 2 dalyje nurodytas priemones, kilmės taisyklės dėl kilmės statusą turinčių produktų sąvokos apibrėžties bei su tuo susijusios administracinio bendradarbiavimo procedūros ir metodų nustatytos Reglamente (EEB) Nr. 2454/93.
  Kilmės taisyklių sistemos forma, turinys ir procedūros nuolat persvarstomos siekiant įvertinti, koks šios sistemos poveikis BLS naudojimo dažnumui, ir siekiant sudaryti geresnes sąlygas ekonominei plėtrai skatinti.

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

5 straipsnio 3 dalies a punktas (naujas)

| 3a. | Komisija suteikia prioritetą PPO kilmės taisyklių derinimui, pagal kurias suteikiamos lengvatos besivystančioms ir mažiausiai išsivysčiusioms šalims. |
| --- | --- |

3a.

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

7 straipsnio 3 dalies a punktas (naujas)

| 3a. | Techninė pagalba taip pat teikiama siekiant padėti kriterijus atitinkančioms besivystančioms šalims ratifikuoti ir veiksmingai įgyvendinti naujos specialios tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamosios sistemos reikalavimus. |
| --- | --- |

3a.

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

8 straipsnio 3 dalis

| 3. | Komisija prižiūri, kaip ratifikuojamos ir įgyvendinamos III priede išvardytos konvencijos. Prieš pasibaigiant šio reglamento taikymo laikotarpiui ir iki kito reglamento aptarimo Komisija pateikia Tarybai ataskaitą apie šių konvencijų ratifikavimą,
  taip pat
  priežiūros įstaigų rekomendacijas. |
| --- | --- |

3.

Komisija prižiūri, kaip ratifikuojamos ir įgyvendinamos III priede išvardytos konvencijos. Prieš pasibaigiant šio reglamento taikymo laikotarpiui ir iki kito reglamento aptarimo Komisija pateikia Tarybai ataskaitą apie šių konvencijų ratifikavimą,
  taip pat
  priežiūros įstaigų rekomendacijas.

| 3. | Komisija prižiūri, kaip ratifikuojamos ir įgyvendinamos III priede išvardytos konvencijos. Prieš pasibaigiant šio reglamento taikymo laikotarpiui ir iki kito reglamento aptarimo Komisija pateikia
  Europos Parlamentui ir
  Tarybai ataskaitą apie šių konvencijų ratifikavimą
  ir įgyvendinimą visose šalyse, kurioms taikoma speciali skatinamoji priemonė. Prireikus
  Komisija taip pat pateikia priežiūros įstaigų rekomendacijas
  dėl to, ar reikia imtis papildomų veiksmingo konvencijos įgyvendinimo priemonių tam tikroje šalyje;




  Savo ataskaitoje Komisija taip pat įvertina specialios skatinamosios priemonės veiksmingumą, atsižvelgdama į tai, kiek ji atitinka savo tikslą, ir prireikus rekomenduoja peržiūrėti III priedą. |
| --- | --- |

3.

Komisija prižiūri, kaip ratifikuojamos ir įgyvendinamos III priede išvardytos konvencijos. Prieš pasibaigiant šio reglamento taikymo laikotarpiui ir iki kito reglamento aptarimo Komisija pateikia
  Europos Parlamentui ir
  Tarybai ataskaitą apie šių konvencijų ratifikavimą
  ir įgyvendinimą visose šalyse, kurioms taikoma speciali skatinamoji priemonė. Prireikus
  Komisija taip pat pateikia priežiūros įstaigų rekomendacijas
  dėl to, ar reikia imtis papildomų veiksmingo konvencijos įgyvendinimo priemonių tam tikroje šalyje;

Savo ataskaitoje Komisija taip pat įvertina specialios skatinamosios priemonės veiksmingumą, atsižvelgdama į tai, kiek ji atitinka savo tikslą, ir prireikus rekomenduoja peržiūrėti III priedą.

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

9 straipsnio 1 dalies a punktas Komisijos siūlomas tekstas

| a) | iki 2008 m. spalio 31 d. to paprašė I priede nurodyta šalis arba teritorija, ir |
| --- | --- |

a)

iki 2008 m. spalio 31 d. to paprašė I priede nurodyta šalis arba teritorija, ir

| a) | iki 2008 m. spalio 31 d. to paprašė I priede nurodyta šalis arba teritorija
  arba, jeigu šalis ar teritorija atitinka 8 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytas sąlygas, po šios datos, kasmet
  , ir |
| --- | --- |

a)

iki 2008 m. spalio 31 d. to paprašė I priede nurodyta šalis arba teritorija
  arba, jeigu šalis ar teritorija atitinka 8 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytas sąlygas, po šios datos, kasmet
  , ir

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

10 straipsnio 1 dalis

| 1. | Komisija išnagrinėja prašymą, pateiktą kartu su 9 straipsnio 2 dalyje nurodyta informacija. Nagrinėdama prašymą Komisija atsižvelgia į atitinkamų tarptautinių organizacijų ir agentūrų išvadas. Komisija prašančiajai šaliai gali pateikti klausimų, kurie, jos manymu, yra svarbūs, ir
  gali
  gautą informaciją
  pasitikslinti
  su prašančiąja šalimi arba su kitais atitinkamais šaltiniais. |
| --- | --- |

1.

Komisija išnagrinėja prašymą, pateiktą kartu su 9 straipsnio 2 dalyje nurodyta informacija. Nagrinėdama prašymą Komisija atsižvelgia į atitinkamų tarptautinių organizacijų ir agentūrų išvadas. Komisija prašančiajai šaliai gali pateikti klausimų, kurie, jos manymu, yra svarbūs, ir
  gali
  gautą informaciją
  pasitikslinti
  su prašančiąja šalimi arba su kitais atitinkamais šaltiniais.

| 1. | Komisija išnagrinėja prašymą, pateiktą kartu su 9 straipsnio 2 dalyje nurodyta informacija. Nagrinėdama prašymą Komisija atsižvelgia į atitinkamų tarptautinių organizacijų ir agentūrų išvadas. Nagrinėdama prašymą Komisija atsižvelgia į atitinkamų tarptautinių organizacijų ir agentūrų išvadas. Komisija prašančiajai šaliai gali pateikti klausimų, kurie, jos manymu, yra svarbūs, ir
  pasitikslina
  gautą informaciją su prašančiąja šalimi arba su kitais patikimais šaltiniais,
  įskaitant Europos Parlamentą bei pilietinės visuomenės atstovus, pavyzdžiui, socialinius partnerius. |
| --- | --- |

1.

Komisija išnagrinėja prašymą, pateiktą kartu su 9 straipsnio 2 dalyje nurodyta informacija. Nagrinėdama prašymą Komisija atsižvelgia į atitinkamų tarptautinių organizacijų ir agentūrų išvadas. Nagrinėdama prašymą Komisija atsižvelgia į atitinkamų tarptautinių organizacijų ir agentūrų išvadas. Komisija prašančiajai šaliai gali pateikti klausimų, kurie, jos manymu, yra svarbūs, ir
  pasitikslina
  gautą informaciją su prašančiąja šalimi arba su kitais patikimais šaltiniais,
  įskaitant Europos Parlamentą bei pilietinės visuomenės atstovus, pavyzdžiui, socialinius partnerius.

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

10 straipsnio 3 dalis

| 3. | Komisija praneša prašančiajai šaliai apie pagal 2 dalį priimtą sprendimą. Jei nusprendžiama šaliai taikyti specialią skatinamąją priemonę, jai pranešama to sprendimo įsigaliojimo data. Komisija iki 2008 m. gruodžio 15 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbia šalių, kurioms taikoma speciali tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamoji priemonė, sąrašą. |
| --- | --- |

3.

Komisija praneša prašančiajai šaliai apie pagal 2 dalį priimtą sprendimą. Jei nusprendžiama šaliai taikyti specialią skatinamąją priemonę, jai pranešama to sprendimo įsigaliojimo data. Komisija iki 2008 m. gruodžio 15 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbia šalių, kurioms taikoma speciali tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamoji priemonė, sąrašą.

| 3. | Komisija praneša prašančiajai šaliai apie pagal 2 dalį priimtą sprendimą. Jei nusprendžiama šaliai taikyti specialią skatinamąją priemonę, jai pranešama to sprendimo įsigaliojimo data. Komisija iki 2008 m. gruodžio 15 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbia šalių, kurioms taikoma speciali tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamoji priemonė, sąrašą
  , kuris kasmet patikslinamas
  . |
| --- | --- |

3.

Komisija praneša prašančiajai šaliai apie pagal 2 dalį priimtą sprendimą. Jei nusprendžiama šaliai taikyti specialią skatinamąją priemonę, jai pranešama to sprendimo įsigaliojimo data. Komisija iki 2008 m. gruodžio 15 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbia šalių, kurioms taikoma speciali tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamoji priemonė, sąrašą
  , kuris kasmet patikslinamas
  .

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

10 straipsnio 4 dalis

| 4. | Nusprendusi netaikyti prašančiajai šaliai specialios skatinamosios priemonės, Komisija nurodo priežastis
  šaliai paprašius. |
| --- | --- |

4.

Nusprendusi netaikyti prašančiajai šaliai specialios skatinamosios priemonės, Komisija nurodo priežastis
  šaliai paprašius.

| 4. | Nusprendusi netaikyti prašančiajai šaliai specialios skatinamosios priemonės, Komisija nurodo priežastis
  ir praneša jas prašančiajai šaliai ir Europos Parlamentui
  . |
| --- | --- |

4.

Nusprendusi netaikyti prašančiajai šaliai specialios skatinamosios priemonės, Komisija nurodo priežastis
  ir praneša jas prašančiajai šaliai ir Europos Parlamentui
  .

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

17 straipsnio -1 dalis (nauja)

| -1. | Komisija reguliariai stebi, kad paramą gaunančios šalys laikytųsi įsipareigojimų ir kad nebūtų nė vienos iš 15 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir 16 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų priežasčių laikinai nustoti taikyti lengvatines priemones. Ji skelbia metinę ataskaitą apie laikiną priemonių netaikymą ir pateikia ją Europos Parlamentui, Tarybai, ir valstybėms narėms. |
| --- | --- |

-1.

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

17 straipsnio 1 dalis

| 1. | Jeigu Komisija arba valstybė narė gauna informaciją, kuri gali pateisinti laikiną panaikinimą, ir jeigu, Komisijos arba valstybės narės manymu, yra pagrindo pradėti tyrimą, ji praneša apie tai Komitetui ir prašo pradėti konsultacijas. Konsultacijos turėtų įvykti per vieną mėnesį. |
| --- | --- |

1.

Jeigu Komisija arba valstybė narė gauna informaciją, kuri gali pateisinti laikiną panaikinimą, ir jeigu, Komisijos arba valstybės narės manymu, yra pagrindo pradėti tyrimą, ji praneša apie tai Komitetui ir prašo pradėti konsultacijas. Konsultacijos turėtų įvykti per vieną mėnesį.

| 1. | Jeigu
  Europos Parlamentas
  , Komisija, arba valstybė narė gauna informaciją, kuri gali pateisinti laikiną panaikinimą, ir jeigu,
  Europos Parlamento
  , Komisijos arba valstybės narės manymu, yra pagrindo pradėti tyrimą, ji praneša apie tai Komitetui
  ir Europos Parlamentui
  ir prašo pradėti konsultacijas. Konsultacijos turėtų įvykti per vieną mėnesį. |
| --- | --- |

1.

Jeigu
  Europos Parlamentas
  , Komisija, arba valstybė narė gauna informaciją, kuri gali pateisinti laikiną panaikinimą, ir jeigu,
  Europos Parlamento
  , Komisijos arba valstybės narės manymu, yra pagrindo pradėti tyrimą, ji praneša apie tai Komitetui
  ir Europos Parlamentui
  ir prašo pradėti konsultacijas. Konsultacijos turėtų įvykti per vieną mėnesį.

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

17 straipsnio 2 dalis

| 2. | Po konsultacijų Komisija per vieną mėnesį 27 straipsnio 5 dalyje nustatyta tvarka gali nuspręsti pradėti tyrimą. |
| --- | --- |

2.

Po konsultacijų Komisija per vieną mėnesį 27 straipsnio 5 dalyje nustatyta tvarka gali nuspręsti pradėti tyrimą.

| 2. | Po konsultacijų Komisija per vieną mėnesį 27 straipsnio 5 dalyje nustatyta tvarka gali nuspręsti pradėti tyrimą.
  Dėl priežasčių, nurodytų 15 straipsnio 1 dalies a punkte, Komisija automatiškai pradeda tyrimą visais atvejais, kai TDO standartų taikymo komitetas parengia specialiąją dalį, skirtą šaliai gavėjai, nesilaikančiai pagrindinių su darbu susijusių standartų. |
| --- | --- |

2.

Po konsultacijų Komisija per vieną mėnesį 27 straipsnio 5 dalyje nustatyta tvarka gali nuspręsti pradėti tyrimą.
  Dėl priežasčių, nurodytų 15 straipsnio 1 dalies a punkte, Komisija automatiškai pradeda tyrimą visais atvejais, kai TDO standartų taikymo komitetas parengia specialiąją dalį, skirtą šaliai gavėjai, nesilaikančiai pagrindinių su darbu susijusių standartų.

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

18 straipsnio 3 dalis

| 3. | Komisija stengiasi gauti visą, jos manymu, būtiną informaciją, įskaitant esamus JT, TDO ir kitų kompetentingų tarptautinių organizacijų atitinkamų priežiūros įstaigų įvertinimus, komentarus, sprendimus, rekomendacijas ir išvadas. Jais remiamasi atliekant tyrimą dėl to, ar laikiną panaikinimą galima pagrįsti 15 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyta priežastimi. Komisija gali patikrinti gautą informaciją kreipdamasi į ūkio subjektus ir atitinkamą lengvatas gaunančią šalį. |
| --- | --- |

3.

Komisija stengiasi gauti visą, jos manymu, būtiną informaciją, įskaitant esamus JT, TDO ir kitų kompetentingų tarptautinių organizacijų atitinkamų priežiūros įstaigų įvertinimus, komentarus, sprendimus, rekomendacijas ir išvadas. Jais remiamasi atliekant tyrimą dėl to, ar laikiną panaikinimą galima pagrįsti 15 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyta priežastimi. Komisija gali patikrinti gautą informaciją kreipdamasi į ūkio subjektus ir atitinkamą lengvatas gaunančią šalį.

| 3. | Komisija stengiasi gauti visą, jos manymu, būtiną informaciją, įskaitant esamus
  kitų Europos institucijų,
  JT, TDO ir kitų kompetentingų tarptautinių organizacijų atitinkamų priežiūros įstaigų įvertinimus, komentarus, sprendimus, rekomendacijas ir išvadas. Jais remiamasi atliekant tyrimą dėl to, ar laikiną panaikinimą galima pagrįsti 15 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyta priežastimi. Komisija gali patikrinti gautą informaciją kreipdamasi į ūkio subjektus
  , pilietinės visuomenės atstovus (įskaitant socialinius partnerius)
  ir atitinkamą lengvatas gaunančią šalį. |
| --- | --- |

3.

Komisija stengiasi gauti visą, jos manymu, būtiną informaciją, įskaitant esamus
  kitų Europos institucijų,
  JT, TDO ir kitų kompetentingų tarptautinių organizacijų atitinkamų priežiūros įstaigų įvertinimus, komentarus, sprendimus, rekomendacijas ir išvadas. Jais remiamasi atliekant tyrimą dėl to, ar laikiną panaikinimą galima pagrįsti 15 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyta priežastimi. Komisija gali patikrinti gautą informaciją kreipdamasi į ūkio subjektus
  , pilietinės visuomenės atstovus (įskaitant socialinius partnerius)
  ir atitinkamą lengvatas gaunančią šalį.

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

19 straipsnio 1 dalis

| 1. | Komisija pateikia Komitetui ataskaitą apie savo išvadas. |
| --- | --- |

1.

Komisija pateikia Komitetui ataskaitą apie savo išvadas.

| 1. | Komisija pateikia Komitetui
  ir Europos Parlamentui
  ataskaitą apie savo išvadas. |
| --- | --- |

1.

Komisija pateikia Komitetui
  ir Europos Parlamentui
  ataskaitą apie savo išvadas.

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

19 straipsnio 4 dalis

| 4. | Jeigu Komisija mano, kad laikinas panaikinimas yra būtinas, ji atitinkamą pasiūlymą pateikia Tarybai, kuri per du mėnesius priima sprendimą kvalifikuota balsų dauguma. 3 dalyje nurodytu atveju Komisija pateikia pasiūlymą toje dalyje nurodyto laikotarpio pabaigoje. |
| --- | --- |

4.

Jeigu Komisija mano, kad laikinas panaikinimas yra būtinas, ji atitinkamą pasiūlymą pateikia Tarybai, kuri per du mėnesius priima sprendimą kvalifikuota balsų dauguma. 3 dalyje nurodytu atveju Komisija pateikia pasiūlymą toje dalyje nurodyto laikotarpio pabaigoje.

| 4. | Jeigu Komisija mano, kad laikinas panaikinimas yra būtinas,
  apie tai pranešusi Europos Parlamentui,
  ji atitinkamą pasiūlymą pateikia Tarybai, kuri per du mėnesius priima sprendimą kvalifikuota balsų dauguma. 3 dalyje nurodytu atveju Komisija pateikia pasiūlymą toje dalyje nurodyto laikotarpio pabaigoje. |
| --- | --- |

4.

Jeigu Komisija mano, kad laikinas panaikinimas yra būtinas,
  apie tai pranešusi Europos Parlamentui,
  ji atitinkamą pasiūlymą pateikia Tarybai, kuri per du mėnesius priima sprendimą kvalifikuota balsų dauguma. 3 dalyje nurodytu atveju Komisija pateikia pasiūlymą toje dalyje nurodyto laikotarpio pabaigoje.

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

20 straipsnio 7 dalis

| 7. | Jei dėl išskirtinių aplinkybių, dėl kurių būtina imtis neatidėliotinų priemonių, tyrimo atlikti neįmanoma, Komisija, apie tai pranešusi Komitetui, gali imtis būtiniausių prevencinių priemonių. |
| --- | --- |

7.

Jei dėl išskirtinių aplinkybių, dėl kurių būtina imtis neatidėliotinų priemonių, tyrimo atlikti neįmanoma, Komisija, apie tai pranešusi Komitetui, gali imtis būtiniausių prevencinių priemonių.

| 7. | Jei dėl išskirtinių aplinkybių, dėl kurių būtina imtis neatidėliotinų priemonių, tyrimo atlikti neįmanoma, Komisija, apie tai pranešusi Komitetui
  ir Europos Parlamentui,
  gali imtis būtiniausių prevencinių priemonių. |
| --- | --- |

7.

Jei dėl išskirtinių aplinkybių, dėl kurių būtina imtis neatidėliotinų priemonių, tyrimo atlikti neįmanoma, Komisija, apie tai pranešusi Komitetui
  ir Europos Parlamentui,
  gali imtis būtiniausių prevencinių priemonių.

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

21 straipsnis

Jeigu Sutarties I priede nurodytų produktų importas rimtai sutrikdo arba gali rimtai sutrikdyti Bendrijos rinkas, ypač viename ar daugiau iš atokiausių regionų, ar šių rinkų reguliavimo mechanizmus, Komisija valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva gali sustabdyti lengvatinių priemonių taikymą atitinkamiems produktams, prieš tai pasikonsultavusi su atitinkamos bendro rinkos organizavimo srities vadybos komitetu.

Jeigu Sutarties I priede nurodytų produktų importas rimtai sutrikdo arba gali rimtai sutrikdyti Bendrijos rinkas, ypač viename ar daugiau iš atokiausių regionų, ar šių rinkų reguliavimo mechanizmus, Komisija valstybės narės
  arba Europos Parlamento
  prašymu arba savo iniciatyva gali sustabdyti lengvatinių priemonių taikymą atitinkamiems produktams, prieš tai pasikonsultavusi su atitinkamos bendro rinkos organizavimo srities vadybos komitetu.

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

22 straipsnio 1 dalis

| 1. | Komisija atitinkamai lengvatas gaunančiai šaliai apie 20 arba 21 straipsnyje nurodyta tvarka priimtą sprendimą praneša kuo anksčiau prieš jam įsigaliojant. Apie tai Komisija taip pat praneša Tarybai ir valstybėms narėms. |
| --- | --- |

1.

Komisija atitinkamai lengvatas gaunančiai šaliai apie 20 arba 21 straipsnyje nurodyta tvarka priimtą sprendimą praneša kuo anksčiau prieš jam įsigaliojant. Apie tai Komisija taip pat praneša Tarybai ir valstybėms narėms.

| 1. | Komisija atitinkamai lengvatas gaunančiai šaliai apie 20 arba 21 straipsnyje nurodyta tvarka priimtą sprendimą praneša kuo anksčiau prieš jam įsigaliojant. Apie tai Komisija taip pat praneša
  Europos Parlamentui,
  Tarybai ir valstybėms narėms. |
| --- | --- |

1.

Komisija atitinkamai lengvatas gaunančiai šaliai apie 20 arba 21 straipsnyje nurodyta tvarka priimtą sprendimą praneša kuo anksčiau prieš jam įsigaliojant. Apie tai Komisija taip pat praneša
  Europos Parlamentui,
  Tarybai ir valstybėms narėms.

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

22 straipsnio 2 dalis

| 2. | Bet kuri valstybė narė pagal 20 arba 21 straipsnį priimtą sprendimą per vieną mėnesį gali perduoti Tarybai. Per vieną mėnesį Taryba kvalifikuota balsų dauguma gali priimti kitokį sprendimą. |
| --- | --- |

2.

Bet kuri valstybė narė pagal 20 arba 21 straipsnį priimtą sprendimą per vieną mėnesį gali perduoti Tarybai. Per vieną mėnesį Taryba kvalifikuota balsų dauguma gali priimti kitokį sprendimą.

| 2. | Bet kuri valstybė narė, kaip
  ir Europos Parlamentas
  , pagal 20 arba 21 straipsnį priimtą sprendimą per vieną mėnesį gali perduoti Tarybai. Per vieną mėnesį Taryba kvalifikuota balsų dauguma gali priimti kitokį sprendimą.
  Tokiu atveju Taryba apie savo sprendimą informuoja prašymą pateikusią šalį ir Europos Parlamentą. |
| --- | --- |

2.

Bet kuri valstybė narė, kaip
  ir Europos Parlamentas
  , pagal 20 arba 21 straipsnį priimtą sprendimą per vieną mėnesį gali perduoti Tarybai. Per vieną mėnesį Taryba kvalifikuota balsų dauguma gali priimti kitokį sprendimą.
  Tokiu atveju Taryba apie savo sprendimą informuoja prašymą pateikusią šalį ir Europos Parlamentą.

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

25 straipsnio e punktas

| e) | galutinio lengvatas gaunančių šalių sąrašo parengimo ne vėliau kaip 2008 m. gruodžio 15 d., kaip numatyta 10 straipsnyje. |
| --- | --- |

e)

galutinio lengvatas gaunančių šalių sąrašo parengimo ne vėliau kaip 2008 m. gruodžio 15 d., kaip numatyta 10 straipsnyje.

| e) | galutinio lengvatas gaunančių šalių sąrašo
  , kuris kasmet atnaujinamas,
  parengimo ne vėliau kaip 2008 m. gruodžio 15 d., kaip numatyta 10 straipsnyje. |
| --- | --- |

e)

galutinio lengvatas gaunančių šalių sąrašo
  , kuris kasmet atnaujinamas,
  parengimo ne vėliau kaip 2008 m. gruodžio 15 d., kaip numatyta 10 straipsnyje.

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

26 a straipsnis (naujas)

26a straipsnis

1.
     
  Komisija nuolat informuoja Europos Parlamentą apie:

| a) | Europos Sąjungos ir pagal BLS lengvatas gaunančių šalių prekybos statistiką; |
| --- | --- |

a)

Europos Sąjungos ir pagal BLS lengvatas gaunančių šalių prekybos statistiką;

| b) | III priede išvardytų konvencijų ratifikavimą ir įgyvendinimą kiekvienoje šalyje, kuriai taikoma speciali skatinamoji priemonė. Prireikus Komisija taip pat pateikia rekomendacijas dėl to, ar reikia imtis papildomų veiksmingo konvencijos įgyvendinimo priemonių tam tikroje šalyje; |
| --- | --- |

b)

III priede išvardytų konvencijų ratifikavimą ir įgyvendinimą kiekvienoje šalyje, kuriai taikoma speciali skatinamoji priemonė. Prireikus Komisija taip pat pateikia rekomendacijas dėl to, ar reikia imtis papildomų veiksmingo konvencijos įgyvendinimo priemonių tam tikroje šalyje;

| c) | informaciją apie pažangą siekiant tūkstantmečio vystymosi tikslų, ypač mažiausiai išsivysčiusiose šalyse. |
| --- | --- |

c)

informaciją apie pažangą siekiant tūkstantmečio vystymosi tikslų, ypač mažiausiai išsivysčiusiose šalyse.

2.
     
  Komisija parengia BLS poveikio 2006 m. sausio 1 d. – 2009 m. gruodžio 31 d. vertinimo studiją. Studija pateikiama Komitetui, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui iki 2010 m. kovo 1 d.

3.
     
  Pasikonsultavusi su Komitetu, Komisija nusprendžia dėl 2 dalyje minėtos poveikio vertinimo studijos turinio, kuris aprėpia lengvatas gaunančių šalių nuomones ir bet kuriuo atveju bent šias dalis:

| — | išsamią BLS naudingumo statistinę analizę pagal šalį ir sektorių, įskaitant palyginimą su ankstesniais metais; |
| --- | --- |

—

išsamią BLS naudingumo statistinę analizę pagal šalį ir sektorių, įskaitant palyginimą su ankstesniais metais;

| — | socialinį ir su prekyba susijusį gradacijos poveikį graduojamoms šalims; |
| --- | --- |

—

socialinį ir su prekyba susijusį gradacijos poveikį graduojamoms šalims;

| — | išankstinį būsimos gradacijos poveikio šalims, kurios gali būti graduojamos pagal kitą reglamentą, vertinimą; |
| --- | --- |

—

išankstinį būsimos gradacijos poveikio šalims, kurios gali būti graduojamos pagal kitą reglamentą, vertinimą;

| — | galimo lengvatos sistemos išplėtimo poveikio analizę didinant lengvatas jautriems produktams ir (ar) perkeliant „jautrius“ produktus į „nejautrių“ produktų kategoriją; |
| --- | --- |

—

galimo lengvatos sistemos išplėtimo poveikio analizę didinant lengvatas jautriems produktams ir (ar) perkeliant „jautrius“ produktus į „nejautrių“ produktų kategoriją;

| — | šio reglamento poveikio vertinimą siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų, ypač mažiausiai išsivysčiusiose šalyse. |
| --- | --- |

—

šio reglamento poveikio vertinimą siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų, ypač mažiausiai išsivysčiusiose šalyse.

4.
     
  Parengus Dohos vystymosi darbotvarkę Komisija pateikia Europos Parlamentui specialią ataskaitą, kurioje nagrinėjamas derybų poveikis pagal šį reglamentą nustatytai sistemai ir aptariamos priemonės, kurių reikia imtis užtikrinant BLS veiksmingumą.

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 3 dalis

| 3. | Komitetas išnagrinėja sistemos poveikį remdamasis Komisijos ataskaita už laikotarpį nuo
  2009 m. sausio 1 d.
  Šioje ataskaitoje aptariamos visos 1 straipsnio 2 dalyje nurodytos lengvatinės priemonės ir ji pateikiama iki kito reglamento aptarimo. |
| --- | --- |

3.

Komitetas išnagrinėja sistemos poveikį remdamasis Komisijos ataskaita už laikotarpį nuo
  2009 m. sausio 1 d.
  Šioje ataskaitoje aptariamos visos 1 straipsnio 2 dalyje nurodytos lengvatinės priemonės ir ji pateikiama iki kito reglamento aptarimo.

| 3. | Komitetas išnagrinėja sistemos poveikį remdamasis Komisijos ataskaita už laikotarpį nuo
  2006 m. sausio 1 d.
  Į šią ataskaitą įtraukiamas poveikio vertinimo tyrimas
  , kuriame aptariami bent šie klausimai:








  — | lyginamasis BLS panaudojimo pagal šį ir ankstesnius reglamentus tyrimas siekiant nustatyti teigiamas ir neigiamas tendencijas, |
| --- | --- | --- |

3.

Komitetas išnagrinėja sistemos poveikį remdamasis Komisijos ataskaita už laikotarpį nuo
  2006 m. sausio 1 d.
  Į šią ataskaitą įtraukiamas poveikio vertinimo tyrimas
  , kuriame aptariami bent šie klausimai:

—

lyginamasis BLS panaudojimo pagal šį ir ankstesnius reglamentus tyrimas siekiant nustatyti teigiamas ir neigiamas tendencijas,

| — | gradacijos poveikio įvertinimas atsižvelgiant į atitinkamų šalių skurdo rodiklius, |
| --- | --- |

—

gradacijos poveikio įvertinimas atsižvelgiant į atitinkamų šalių skurdo rodiklius,

| — | lyginamasis pagal BLS ir ekonominės partnerystės susitarimus teikiamo lengvatinio režimo tyrimas. |
| --- | --- |

—

lyginamasis pagal BLS ir ekonominės partnerystės susitarimus teikiamo lengvatinio režimo tyrimas.

Šioje ataskaitoje aptariamos
  visos 1 straipsnio 2 dalyje nurodytos lengvatinės priemonės, o ji pateikiama iki kito reglamento aptarimo.

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

29 straipsnio 2 dalies a punktas (naujas)

| 2a. | Komisija iki 2010 m. birželio 1 d. Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui pateikia pasiūlymą dėl persvarstyto 2012 m. sausio 1 d. – 2014 m. gruodžio 31 d. laikotarpio reglamento. Naujame pasiūlyme pakankamai dėmesio skiriama 26a straipsnio 2 dalyje minėtos poveikio vertinimo studijos rezultatams. |
| --- | --- |

2a.

---