# Eiropas Savienības C 273/2009

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2009.273.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 273 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 13. novembris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2009.273.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 273

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 13. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2009/C 273/01 | Eiropas Kopienu gada pārskati — 2008. finanšu gads — Konsolidētie finanšu pārskati un konsolidētie pārskati par budžeta izpildi | 1 |
| 2009/C 273/02 | Ticamības deklarācija, ko Palāta sagatavojusi Eiropas Parlamentam un Padomei | 122 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2009/C 273/01

Eiropas Kopienu gada pārskati — 2008. finanšu gads — Konsolidētie finanšu pārskati un konsolidētie pārskati par budžeta izpildi

1

2009/C 273/02

Ticamības deklarācija, ko Palāta sagatavojusi Eiropas Parlamentam un Padomei

122

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 13.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 273/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 273/1

---

EIROPAS KOPIENU GADA PĀRSKATI

2008. FINANŠU GADS

KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI UN KONSOLIDĒTIE PĀRSKATI PAR BUDŽETA IZPILDI

(2009/C 273/01)

SATURS

Konsolidēto pārskatu piezīme

ES budžeta izpilde un uzskaite

| I DAĻA – | Eiropas Kopienu konsolidētie finanšu pārskati un paskaidrojumi |
| --- | --- |

I DAĻA –

| A. | Bilance |
| --- | --- |

A.

Bilance

| B. | Saimnieciskā rezultāta pārskats |
| --- | --- |

B.

Saimnieciskā rezultāta pārskats

| C. | Naudas plūsmas tabula |
| --- | --- |

C.

Naudas plūsmas tabula

| D. | Pārskats par neto aktīvu pārmaiņām |
| --- | --- |

D.

Pārskats par neto aktīvu pārmaiņām

| E. | Finanšu pārskatu paskaidrojumi |
| --- | --- |

E.

Finanšu pārskatu paskaidrojumi

| II DAĻA – | Konsolidētie pārskati par Eiropas Kopienu budžeta izpildi un paskaidrojumi |
| --- | --- |

II DAĻA –

| A IEDAĻA – | Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi* |
| --- | --- |

A IEDAĻA –

Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi*

| B IEDAĻA – | Paskaidrojumi attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem par budžeta izpildi |
| --- | --- |

B IEDAĻA –

Paskaidrojumi attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem par budžeta izpildi

KONSOLIDĒTO PĀRSKATU PIEZĪME

Eiropas Kopienu 2008. gada konsolidētie pārskati sagatavoti, pamatojoties uz citu iestāžu un struktūru sniegto informāciju atbilstoši 129. panta 2. punktam Finanšu regulā, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam. Ar šo paziņoju, ka tie sagatavoti atbilstoši Finanšu regulas VII sadaļas prasībām un saskaņā ar finanšu pārskatu pielikumā izklāstītajiem grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm.

Esmu saņēmis visu informāciju, kas nepieciešama, lai sagatavotu pārskatus, kuros atspoguļoti Eiropas Kopienu aktīvi un saistības, kā arī budžeta izpilde, no minēto iestāžu un struktūru grāmatvežiem, kas apliecinājuši informācijas ticamību.

Ar šo apliecinu, ka, pamatojoties uz šo informāciju un pārbaudēm, kuras uzskatīju par nepieciešamām, lai apstiprinātu Eiropas Komisijas pārskatus, man ir pietiekama pārliecība, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par Eiropas Kopienu finanšu stāvokli.

Eiropas Komisijas grāmatvedis

Ph. TAVERNE

ES BUDŽETA IZPILDE UN UZSKAITE

1.   GADA BUDŽETA SAGATAVOŠANA

ES budžets finansē dažādus politikas virzienus un programmas visā Eiropas Savienībā. Atbilstoši dalībvalstu noteiktajām prioritātēm Komisija īsteno konkrētas programmas, darbības un projektus attiecīgajās jomās. To tēmas var būt visplašākās – no atbalsta izglītības projektiem, kas veicina studentu un pasniedzēju mobilitāti, līdz pat projektiem, kas palīdz nodrošināt labākus darba apstākļus strādājošiem ES, un projektiem, kas vērsti uz ārējo robežu kontroles uzlabošanu.

Gandrīz 94 % ES budžeta tiek tērēti tādu ES politikas virzienu un darbību finansēšanai, par kurām vienojušās visas dalībvalstis. Gada budžeta un ES politikas virzienu tiešu sasaisti nodrošina budžeta līdzekļu sadale pēc darbības jomām. Klasifikācija budžeta līdzekļu sadalei pēc darbības jomām, ko pirmo reizi ieviesa 2004. gada budžetā, ļauj skaidri noteikt Eiropas Savienības politikas jomas un kopējo līdzekļu daudzumu, kāds atvēlēts katrai no šīm jomām.

31 politikas joma sadalīta aptuveni 200 darbībās, no kurām vairāk kā 110 ietver darbības budžeta pozīcijas un tādējādi ir atspoguļotas budžeta klasifikācijā kā budžeta nodaļas. Šīs politikas jomas galvenokārt vērstas uz darbību, jo to pamatdarbību mērķis ir palīdzēt līdzekļu saņēmējiem – trešām personām to attiecīgās darbības jomās. Tomēr citas politikas jomas, piemēram, “Koordinācija un juridiskās konsultācijas” un “Budžets”, ir horizontālas un nodrošina pienācīgu Komisijas darbību. Dalījums darbībās nodrošina vienotu konceptuālo ietvaru prioritāšu noteikšanai, plānošanai, budžeta sagatavošanai, uzraudzībai un pārskatu sagatavošanai, un tā galvenais mērķis ir veicināt efektīvu, ekonomisku un racionālu līdzekļu izlietošanu.

Budžeta projekta pieņemšanas iekšējā kārtība sākas ar to, ka Komisija sagatavo budžetu. Pēc tam tas tiek nodots Padomei, kas, ja uzskata par nepieciešamu, var veikt budžeta grozījumus. Tālāk aktualizētais budžets nonāk Eiropas Parlamentā, kas arī var ierosināt grozījumus, kā arī apstiprināt vai noraidīt kārtējā budžeta projektu. Kad saskaņoti visi grozījumi un precizējumi (tostarp Komisija vajadzības gadījumā sagatavojusi pilnībā jaunu budžeta projektu), decembra vidū budžetu pieņem Parlaments. Parlamenta priekšsēdētājs izsludina budžeta pieņemšanu, un var sākties tā izpilde.

2.   KĀ EK SAŅEM FINANSĒJUMU?

EK ir pieejams divu galveno kategoriju finansējums: pašu resursu ieņēmumi un citi ieņēmumi.

2.1.   Pašu resursu ieņēmumi un debitoru parādi

Pašu resursu ieņēmumus ES uzkrāj automātiski, lai finansētu tās budžetu, un nav nepieciešams vēlāks valstu iestāžu lēmums (2008. gadā – 92 % no kopējiem ieņēmumiem). Budžeta finansēšanai nepieciešamo pašu resursu kopsummu nosaka, no kopējiem izdevumiem atskaitot citus ieņēmumus. Pašu resursu kopsumma nedrīkst pārsniegt 1,24 % no ES nacionālā kopienākuma (NKI). Pašu resursus var iedalīt šādās kategorijās:

| (1) | Tradicionālie pašu resursi (TPR), ko veido muitas nodokļi, lauksaimniecības nodevas un cukura nodevas. Šos pašu resursus no uzņēmējiem ES vārdā iekasē dalībvalstis. Tomēr dalībvalstis patur 25 % kā kompensāciju par iekasēšanas izmaksām. Muitas nodokļus un lauksaimniecības nodevas piemēro preču importam no trešām valstīm atbilstoši likmēm, kuru pamatā ir kopējais muitas tarifs. Cukura nodevas maksā cukura ražotāji, lai finansētu cukura eksporta kompensācijas. TPR parasti veido ap 15 % no pašu resursu ieņēmumu kopapjoma. |
| --- | --- |

(1)

Tradicionālie pašu resursi (TPR), ko veido muitas nodokļi, lauksaimniecības nodevas un cukura nodevas. Šos pašu resursus no uzņēmējiem ES vārdā iekasē dalībvalstis. Tomēr dalībvalstis patur 25 % kā kompensāciju par iekasēšanas izmaksām. Muitas nodokļus un lauksaimniecības nodevas piemēro preču importam no trešām valstīm atbilstoši likmēm, kuru pamatā ir kopējais muitas tarifs. Cukura nodevas maksā cukura ražotāji, lai finansētu cukura eksporta kompensācijas. TPR parasti veido ap 15 % no pašu resursu ieņēmumu kopapjoma.

| (2) | Pašu resursus, kuru pamatā ir pievienotās vērtības nodoklis (PVN), maksā no dalībvalstu PVN bāzes, kas šiem mērķiem saskaņota atbilstoši Kopienas noteikumiem. Katras dalībvalsts saskaņotajai bāzei piemēro vienādu procentu. Tomēr izmantojamā PVN bāze nedrīkst pārsniegt 50 % no katras dalībvalsts NKI. PVN resursi parasti veido ap 15 % pašu resursu ieņēmumu. |
| --- | --- |

(2)

Pašu resursus, kuru pamatā ir pievienotās vērtības nodoklis (PVN), maksā no dalībvalstu PVN bāzes, kas šiem mērķiem saskaņota atbilstoši Kopienas noteikumiem. Katras dalībvalsts saskaņotajai bāzei piemēro vienādu procentu. Tomēr izmantojamā PVN bāze nedrīkst pārsniegt 50 % no katras dalībvalsts NKI. PVN resursi parasti veido ap 15 % pašu resursu ieņēmumu.

| (3) | Resursus, kuru pamatā ir nacionālais kopienākums (NKI), izmanto, lai līdzsvarotu budžeta ieņēmumus un izdevumus, t. i., finansētu to budžeta daļu, ko nesedz citi ieņēmumu avoti. Katras dalībvalsts NKI tiek piemērots vienāds procents, kas noteikts atbilstoši Kopienas noteikumiem. NKI resursi parasti veido ap 70 % pašu resursu ieņēmumu. |
| --- | --- |

(3)

Resursus, kuru pamatā ir nacionālais kopienākums (NKI), izmanto, lai līdzsvarotu budžeta ieņēmumus un izdevumus, t. i., finansētu to budžeta daļu, ko nesedz citi ieņēmumu avoti. Katras dalībvalsts NKI tiek piemērots vienāds procents, kas noteikts atbilstoši Kopienas noteikumiem. NKI resursi parasti veido ap 70 % pašu resursu ieņēmumu.

Saistībā ar šo summu maksāšanu atsevišķos kontos uzskaita tradicionālos pašu resursus, ko saskaņā ar Regulas Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta b) apakšpunktu noteikušas dalībvalstis, bet kas vēl nav pieejami Kopienām, jo vēl nav atgūti vai garantēti, vai tāpēc, ka ir apstrīdēti. Katra dalībvalsts nosūta Komisijai minēto kontu ceturkšņa pārskatu, par katru resursu veidu sniedzot šādas ziņas:

| — | iepriekšējā ceturkšņa nesamaksātais atlikums, |
| --- | --- |

—

iepriekšējā ceturkšņa nesamaksātais atlikums,

| — | attiecīgajā ceturksnī atgūtās summas, |
| --- | --- |

—

attiecīgajā ceturksnī atgūtās summas,

| — | attiecīgajā ceturksnī izdarītie bāzes labojumi (korekcijas/anulējumi), |
| --- | --- |

—

attiecīgajā ceturksnī izdarītie bāzes labojumi (korekcijas/anulējumi),

| — | norakstītās summas, |
| --- | --- |

—

norakstītās summas,

| — | attiecīgā ceturkšņa beigās atgūstamo līdzekļu atlikums. |
| --- | --- |

—

attiecīgā ceturkšņa beigās atgūstamo līdzekļu atlikums.

Tiklīdz atsevišķajā kontā uzskaitītie tradicionālie pašu resursi atgūti, tiem jākļūst pieejamiem Komisijai vēlākais pirmajā darba dienā pēc 19. datuma otrajā mēnesī, kas seko pēc mēneša, kurā prasījumi tika atgūti.

Lai atspoguļotu situācijas, kad reāla līdzekļu atgūšana ir maz ticama, jāveic atsevišķajā kontā uzskaitīto prasījumu norakstīšana. Norakstīšanu veic, pamatojoties uz dalībvalstu novērtējumiem saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 4. punkta b) apakšpunktu, kurā ir noteikts, ka “dalībvalstis līdz ar konkrēta gada pēdējo ceturkšņa pārskatu sūta tāmi par to prasījumu kopsummu, kas tā gada 31. decembrī ierakstīti atsevišķā kontā un kurus nav paredzams atgūt”.

Pamatojoties uz dalībvalstu novērtējumiem, norakstījuma summu atskaita no posteņa “no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi” bilances aktīvu daļā. Tomēr tas nenozīmē, ka Komisija atsakās no tiesībām atgūt šīs vērtības korekcijas summas. Pat tad, ja atgūšanas iespēja ir ļoti neliela (pat praktiski neiespējama), tas nebūt nenozīmē, ka Kopienu budžets zaudējis attiecīgās summas kā tradicionālos pašu resursus. Neatgūtie prasījumi ir zaudēti tikai tad, ja dalībvalsts izmantojusi visus līdzekļus, kas tai jāpielieto, lai nodrošinātu atgūšanu. Ja dalībvalsts to nedara, tā kļūst finansiāli atbildīga, un saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 17. panta 2. punktu tai attiecīgā summa jāiemaksā Kopienu budžetā.

2.2.   Citi ieņēmumi

Citi ieņēmumi no Eiropas Kopienu darbībām veido aptuveni 8 % no kopējiem ieņēmumiem. Tās ir, piemēram, soda naudas par konkurences noteikumu pārkāpšanu, iekasēšanas rīkojumi no privātā un valsts sektora parādniekiem saistībā ar Kopienas projektu vadību (kā iepriekš minētajā piemērā). Šajā kategorijā ietilpst arī Eiropas Kopienu Tiesas piespriestie soda maksājumi no dalībvalstīm, kas nepilda kādu konkrētu spriedumu. Katru gadu Komisija vada simtiem tūkstošu projektu, un gadā tai nākas izdot ap 12 000 iekasēšanas rīkojumu. Par jebkuru laikā nenomaksātu parādu tiek aprēķināti soda procenti. Ja nav nomaksāts kādas trešās personas, kas nav dalībvalsts, parāds, Komisijas (un Padomes) lēmumi, kas uzliek maksāšanas pienākumu, izpildāmi tieši un atbilstoši spēkā esošajai civilprocesa kārtībai teritorijā, kurā jāveic lēmuma izpilde. Parādniekiem, kuri nepilda saistības, piemēro parādu iekasēšanas procedūras, ko veic Juridiskais dienests, izmantojot ārējas juridiskās firmas.

3.   KĀ PĀRVALDA UN TĒRĒ KOPIENAS BUDŽETU

3.1.   Primārie darbības izdevumi

Eiropas Kopienu darbības izdevumos ir ietvertas finanšu shēmas dažādās izdevumu kategorijas, un tiem ir dažādas formas atkarībā no tā, kā izmaksā naudu un kā to pārvalda. Saskaņā ar Finanšu regulu Komisija veic vispārējā budžeta izpildi, izmantojot šādas metodes:

Tieša centralizēta pārvaldība: tas ir gadījumos, kad budžetu tieši izpilda Komisijas dienesti.

Tieša centralizēta pārvaldība

Netieša centralizēta pārvaldība: tas attiecas uz gadījumiem, kad Komisija uztic budžeta izpildes uzdevumus Kopienas tiesību aktos vai valstu tiesību aktos paredzētajām struktūrām, piemēram, publisko tiesību Kopienas aģentūrām vai struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu.

Netieša centralizēta pārvaldība

Decentralizēta pārvaldība: tie ir gadījumi, kad Komisija deleģē konkrētus budžeta izpildes uzdevumus trešām valstīm.

Decentralizēta pārvaldība

Dalīta pārvaldība: saskaņā ar šo pārvaldības metodi budžeta izpildes uzdevumi tiek deleģēti dalībvalstīm. Uz lielāko daļu izdevumu, šogad 82 miljardiem euro (2007. gadā – 90 miljardiem euro), attiecas “Dalīta pārvaldība”, kas paredz deleģēt dalībvalstīm uzdevumus, kas skar tādas jomas kā lauksaimniecības izdevumi un strukturālie pasākumi.

Dalīta pārvaldība

Kopēja pārvaldība: saskaņā ar šo metodi Komisija uztic noteiktus izpildes uzdevumus starptautiskai organizācijai.

Kopēja pārvaldība

3.2.   Dažādi finanšu dalībnieki

Komisāru kolēģija uzņemas kolektīvu politisko atbildību, bet praksē pati neizmanto tai piešķirtās budžeta izpildes pilnvaras. Katru gadu tā deleģē šos uzdevumus atsevišķiem ierēdņiem, kas atskaitās kolēģijai un ievēro Finanšu regulu un Civildienesta noteikumus. Attiecīgo personālu – parasti ģenerāldirektorus un dienestu vadītājus – sauc par “deleģētajiem kredītrīkotājiem”. Tie, savukārt, var deleģēt budžeta izpildes uzdevumus tālāk “pastarpināti deleģētajiem kredītrīkotājiem”.

Komisāru kolēģija

Kredītrīkotāji atbild par vadības procesu kopumā, nosakot, kas jādara, lai sasniegtu iestādes izvirzītos politiskos mērķus, kā arī vadot uzsāktās darbības gan no darbības, gan budžeta aspekta, tostarp parakstot juridiskas saistības, veicot izpildes uzraudzību, veicot maksājumus un vajadzības gadījumā pat līdzekļu atgūšanu. Kredītrīkotājiem jānodrošina arī novērtējumu veikšana, lai analizētu sagatavoto priekšlikumu dzīvotspēju (ex ante novērtējums) un nodrošinātu jau uzsākto programmu panākumus un rentabilitāti (starpposma un ex post novērtējums). Šo novērtējumu rezultātus izmanto, lai uzlabotu lēmumu pieņemšanas procesu un veicinātu Kopienas intervences pārredzamību, atbildību un rentabilitāti.

Kredītrīkotāji

ex ante

ex post

Katrā ģenerāldirektorātā pareizas finanšu pārvaldības principa ievērošanu un pienācīgu atbildību nodrošina vadības kontroles (veic kredītrīkotāji) atdalīšana no iekšējās revīzijas un atbilstības kontrole, izmantojot skaidri noteiktus iekšējās kontroles standartus (kuru pamatā ir COSO starptautiskie standarti), ex ante un ex post kontroles, neatkarīga iekšējā revīzija, balstoties uz riska novērtējumiem, kā arī regulāri darba ziņojumi attiecīgajiem komisāriem.

COSO

ex ante

ex post

Grāmatvedis izpilda kredītrīkotāju sagatavotos maksājuma un iekasēšanas rīkojumus un atbild par finanšu līdzekļu pārvaldību, grāmatvedības noteikumu un metožu noteikšanu, grāmatvedības sistēmu apstiprināšanu, grāmatvedības uzskaites veikšanu un iestādes gada pārskatu sagatavošanu, kā arī par šādu pārskatu konsolidēšanu ar citu konsolidēto struktūru pārskatiem. Turklāt grāmatvedim jāparaksta pārskati, apliecinot, ka tie sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par finanšu stāvokli.

Grāmatvedis

Iekšējo revidentu, kurš šaurākā šā jēdziena izpratnē nav uzskatāms par finanšu dalībnieku, ieceļ iestāde vai struktūra, lai pārliecinātos par budžeta izpildes sistēmu un procedūru pienācīgu darbību un konsultētu iestādi riska pārvaldības jautājumos. Iekšējais revidents sagatavo neatkarīgus atzinumus par vadības un kontroles sistēmu kvalitāti, kā arī sniedz ieteikumus par to, kā uzlabot darbības procedūras un veicināt pareizu finanšu pārvaldību.

Iekšējo revidentu

3.3.   ES budžeta izlietojuma saistību uzņemšanās

Pēc budžeta apstiprināšanas Budžeta ģenerāldirektorāts, izmantojot Komisijas grāmatvedības sistēmu, nodrošina līdzekļu pieejamību dažādiem Komisijas dienestiem, iestādēm un citām struktūrām atbilstoši to politiskajai atbildībai un saskaņā ar sistēmu, ko sauc par budžeta līdzekļu sadali pēc darbības jomām. Piemēram, Komisija deleģē atbildību par to budžeta pozīciju pārvaldību, kas saistītas ar vidi, Vides ģenerāldirektorāta vadītājam jeb ģenerāldirektoram, kurš šajā kontekstā kļūst par attiecīgās budžeta pozīcijas deleģēto kredītrīkotāju.

Lai varētu uzņemties juridiskas saistības, iesaistot trešās personas (piemēram, parakstīt līgumu vai dotācijas nolīgumu), gada budžetā jāparedz budžeta pozīcija attiecīgās darbības veikšanai. Attiecīgajā budžeta pozīcijā jābūt arī pieejamiem pietiekamiem līdzekļiem izdevumu segšanai. Ja šie nosacījumi ir izpildīti, nepieciešamie līdzekļi jārezervē budžetā, uzņemoties budžeta saistības grāmatvedības sistēmā.

Kad par projektu atbildīgā persona, ko dēvē par iniciatoru, uzņēmusies budžeta saistības, tālākajā virzībā jāizmanto iepriekš noteikta kārtība vai “finanšu ķēde”, t. i., papīra vai elektronisku dokumentu veidā veikta aprite, kurā iesaistīti vismaz divi cilvēki (t. s. “četru acu princips”) – iniciators un pārbaudītājs. Izveidotās finanšu ķēdes nodrošina finanšu un darbības pārbaudes veikšanu, pirms saistības apstiprina atbildīgais kredītrīkotājs.

Kopienas budžeta līdzekļu tērēšana nav atļauta, pirms Komisija vai cita EK struktūra un iespējamais Kopienas naudas līdzekļu saņēmējs uzņemas rakstiskas juridiskas saistības. Centralizētā tiešās pārvaldības sistēmā šādas juridiskas saistības noformē vai nu kā līgumu ar darbuzņēmēju, vai kā dotācijas nolīgumu ar saņēmēju.

Pēc apstiprināšanas budžeta saistības reģistrē budžeta grāmatvedības sistēmā, un apropriācijas atbilstoši iztērē. Tas tomēr neietekmē vispārējos kontus (jeb virsgrāmatu), jo nekādi izdevumi pagaidām nav radušies. Tas ir tāpēc, ka Eiropas Kopienu grāmatvedības sistēmu veido divi atsevišķi, tomēr savstarpēji saistīti elementi:

| (a) | budžeta konti, kas satur detalizētu informāciju par budžeta izpildi; un |
| --- | --- |

(a)

budžeta konti, kas satur detalizētu informāciju par budžeta izpildi; un

| (b) | vispārējie konti, ko izmanto, lai sagatavotu bilanci un saimnieciskā rezultāta pārskatu. |
| --- | --- |

(b)

vispārējie konti, ko izmanto, lai sagatavotu bilanci un saimnieciskā rezultāta pārskatu.

Budžeta konti atspoguļo ikdienā uzņemtās saistības un veiktos maksājumus ap 1 150 budžeta pozīcijās. To pamatā ir modificēts naudas plūsmas grāmatvedības princips, saskaņā ar kuru izdevumus vai ienākumus reģistrē kontos tikai tad, kad attiecībā uz naudas līdzekļiem ir uzņemtas saistības, tie ir izmaksāti vai saņemti. Šāda veida grāmatvedības uzskaite raksturīga publiskajam sektoram, kur vēsturiski galvenā uzmanība parasti tikusi pievērsta budžetam un tā izpildei. Katru mēnesi Komisija Europa tīmekļa vietnē publicē sīku skaitlisko informāciju par budžeta izpildes pašreizējo stāvokli (tēriņiem). Skaitliskie dati tiek sniegti finanšu shēmas izdevumu kategoriju un politikas jomu dalījumā.

Europa

Vispārējos kontos (jeb virsgrāmatā) izmanto divkāršā ieraksta grāmatvedības metodi, lai atspoguļotu visus finanšu gada izdevumus un ieņēmumus, tādējādi atspoguļojot saimniecisko rezultātu, un lai aktīvu un saistību bilances veidā parādītu, kāds ir EK finanšu stāvoklis dotā gada 31. decembrī.

3.4.   Maksājuma veikšana

3.4.1.   Vispārīgie noteikumi

Maksājumu nav iespējams veikt, ja vien budžeta saistības jau nav apstiprinājis kredītrīkotājs, kurš veic attiecīgo darbību. Veicot maksājumu, obligāti jāievēro darba plūsma, kas līdzinās plūsmai, kura noteikta, uzņemoties budžeta saistības. To veic grāmatvedības sistēmā, paralēli nodrošinot maksājuma izsekojamību papīra vai elektronisko dokumentu veidā. Procesu atkal uzsāk iniciators un noslēgumā apstiprina pastarpināti deleģētais kredītrīkotājs. Kad maksājums apstiprināts, automātiski atjaunojas informācija gan budžeta, gan vispārējos kontos.

Nākamais solis pēc maksājuma apstiprināšanas grāmatvedības sistēmā ir veikt pārvedumu uz saņēmēja kontu. Komisija gandrīz visus maksājumus veic ar bankas pārvedumu palīdzību, izmantojot, piemēram, Budžeta ģenerāldirektorāta Kases departamentu. Tai ir atvērti bankas konti dalībvalstu valsts kasēs, centrālajās bankās un komercbankās.

Komisija veic vairāk nekā miljons maksājumu gadā. Komisija ir SWIFT (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication; Vispasaules Starpbanku finanšu telekomunikāciju sabiedrība) dalībniece. Katru dienu tiek veikts vismaz viens maksājumu cikls (tā uzsākšanu kontrolē Budžeta ģenerāldirektorāta Kases departaments), kurā, pamatojoties uz apstiprinātajiem maksājuma uzdevumiem, tiek sagatavoti maksājuma rīkojumi, kas automātiski tiek nosūtīti Komisijas bankām, lai veiktu maksājumus norādītajiem saņēmējiem.

SWIFT

Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication

3.4.2.   Priekšfinansējums

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam piešķirtu naudas līdzekļu avansu, t. i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laika posmā, kas noteikts konkrētajā priekšfinansējuma līgumā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu izmanto paredzētajam mērķim līgumā noteiktajā periodā vai atmaksā, – ja saņēmējam nav attiecināmo izdevumu, tam minētais priekšfinansējums jāatdod Eiropas Kopienām. Tādējādi saņemtais priekšfinansējums nav galīgie izdevumi, kamēr nav izpildīti līguma attiecīgie noteikumi, tāpēc to reģistrē bilances aktīvos, veicot sākotnējo maksājumu. Priekšfinansējuma aktīva summu (pilnīgi vai daļēji) samazina, apstiprinot attiecināmās izmaksas un atmaksātās summas. Kad Kopienas pēc saņemtā izmaksu pieprasījuma (skatīt tālāk) atbilstības analīzes ir pilnībā vai daļēji apstiprinājušas priekšfinansējuma summu, attiecināmo izdevumu apstiprināto summu izņem no bilances un atspoguļo kā izdevumus saimnieciskā rezultāta pārskatā. Tādējādi var pilnībā vai daļēji dzēst priekšfinansējuma summu.

Priekšfinansējumu novērtē atbilstoši tā atgūstamajai vērtībai, ņemot vērā, vai saistībā ar priekšfinansējumu ir izsniegta attiecīga garantija. Paredzamo neatgūstamo priekšfinansējumu saimnieciskā rezultāta pārskatā atzīst par izdevumiem, bet bilancē – par priekšfinansējuma uzskaites vērtības samazinājumu. Parasti par izmaksāto priekšfinansējumu saņem procentus, izņemot summas, kas maksātas dalībvalstīm vai kā pirmspievienošanās atbalsts. Īpašumtiesības uz šiem procentiem nosaka atbilstīgi divām priekšfinansējuma kategorijām – Eiropas Kopienu un trešo personu priekšfinansējums. Atšķirība starp šīm divām kategorijām ir tāda, ka “Eiropas Kopienu” priekšfinansējuma nopelnītie procenti ir Kopienu īpašums un tādējādi tie jāatdod Kopienām, bet “trešo personu” priekšfinansējuma nopelnītie procenti ir saņēmēja īpašums.

3.4.3.   Izmaksu pieprasījumi un izdevumu attiecināmība

Kādu laiku pēc priekšfinansējuma maksājuma veikšanas attiecīgā EK struktūra saņems izmaksu pieprasījumu, kas pamato, ka saņēmējs iztērējis priekšfinansējuma summu atbilstoši līgumam. Šo izmaksu pieprasījumu nosūtīšanas biežums gadā mainās atkarībā no finansējamā pasākuma veida un līguma noteikumiem, turklāt nav noteikts, ka tie jāsaņem gada beigās.

Saņemtos izmaksu pārskatus nekavējoties reģistrē grāmatvedības sistēmā kā īstermiņa kreditoru parādu ar pretējo ierakstu “Parādi, kuriem jāveic attiecināmības pārbaude” un “1. soļa rēķins”. Šajā posmā izdevumus vēl neatzīst. Izdevumus atzīst vispārējos kontos tikai pēc “izdevumus radoša notikuma”, t. i., pēc izmaksu pieprasījuma apstiprināšanas. Termiņš saņemta rēķina apmaksai sākas no saņemtā pieļaujamā maksājuma pieprasījuma reģistrācijas datuma. Pārliecinājies par pieprasījuma attiecināmību, tiek veikts grāmatvedības ieraksts, reģistrējot attiecināmās summas saimnieciskā rezultāta pārskatā kā izdevumus (“2. soļa rēķins”). Pieejamo priekšfinansējuma un kreditoru parādu atlikumu tad samazina par apstiprināto summu. Tas neietekmē budžeta kontus, jo sākotnējais maksājums jau ir reģistrēts.

3.4.4.   Turpmāko summu maksājumi

Ja pieprasījumā iekļauta un apstiprināta summa, kas pārsniedz sākotnējo maksājumu, vai ja atbilstoši līgumam jāveic otrais vai galīgais maksājums, saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem sagatavo jaunu maksājuma pieprasījumu. Galīgo apstiprinājumu pirms maksājuma veikšanas dod deleģētais kredītrīkotājs. Attiecināmības kritēriji noteikti pamatdokumentā, uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus, citos dotāciju saņēmējiem domātos informatīvos dokumentos un/vai dotāciju nolīgumu pantos. Pēc analīzes attiecināmos izdevumus reģistrē izmaksās un informē saņēmēju par neattiecināmām summām, ja tādas konstatētas. Summas kontā “Parādi, kuriem jāveic attiecināmības pārbaude” tādējādi atspoguļo saņemtos izmaksu pieprasījumus, kuru attiecināmība vēl nav pārbaudīta, un notikums, kas rada izdevumus, vēl nav noticis.

3.4.5.   Grāmatvedības uzskaite gada beigās (periodizācija)

Gada beigās pieejamās priekšfinansējuma summas novērtē sākotnējā(s) summā(s), atskaitot atmaksātās summas, dzēstās attiecināmās summas, novērtētās attiecināmās summas, kas gada beigās vēl nav dzēstas, un vērtības samazinājumus.

Gada beigās vēl nesaņemtos izmaksu pieprasījumus ņem vērā gada beigu grāmatvedības periodizācijas procedūrā. Jo īpaši jāveic novērtējums par Kopienu līdzekļu saņēmēju attiecināmajiem izdevumiem, par kuriem EK vēl nav ziņots. Atkarībā no darbības veida un pieejamās informācijas izmanto dažādas metodes, lai pēc iespējas labāk novērtētu šīs summas. Saskaņā ar šiem periodizācijas ierakstiem novērtētās attiecināmās summas reģistrē kā uzkrātās maksas, bet aplēstās neattiecināmās summas paliek atklātas “Parādi, kuriem jāveic attiecināmības pārbaude” kontos. Šīs summas parāda īstermiņa saistībās, lai neuzrādītu nepamatoti lielus aktīvus un saistības.

3.5.   Nepamatoti veikto maksājumu atgūšana

Attiecīgie EK dienesti pārbauda no budžeta apmaksājamo izdevumu attiecināmību, bet dalītas pārvaldības gadījumā to veic dalībvalstis, pamatojoties uz apliecinošiem dokumentiem, kā noteikts piemērojamos noteikumos vai katra dotācijas nolīguma noteikumos. Lai optimizētu kontroles sistēmu izmaksu un ieguvumu attiecību, apliecinošo dokumentu pārbaudes galīgiem maksājumu pieprasījumiem parasti ir pamatīgākas nekā starpposma pieprasījumiem, tādējādi tās var atklāt kļūdas starpposma maksājumos, ko labo, koriģējot galīgo maksājumu. Turklāt EK un/vai dalībvalstij ir tiesības pārbaudīt apliecinošo dokumentu atbilstību, veicot pārbaudes finansēto pasākumu īstenošanas laikā un/vai ex post pārbaudes maksājuma pieprasītāja projekta īstenošanas vietās. Īstenošanas periodā konstatētās kļūdas var labot, koriģējot nākamos pieprasījumus. Par ex post pārbaudēs konstatētām kļūdām sagatavo iekasēšanas rīkojumu. Sīkāku informāciju par šo jautājumu skatīt arī 6. paskaidrojumā.

ex post

ex post

6

4.   GADA BEIGU PĀRSKATI

4.1.   Gada pārskati

Kredītrīkotājs atbild par gada pārskatu sagatavošanu un nodrošina, lai tie sniegtu skaidru un patiesu priekšstatu par ES finanšu stāvokli. Gada pārskati ietver finanšu pārskatus un pārskatus par budžeta izpildi. Tos pieņem Komisija, pēc tam tie tiek iesniegti Revīzijas palātā revīzijas veikšanai un visbeidzot nonāk Padomē un Parlamentā, kam jāpieņem lēmums par izpildes apstiprināšanu.

4.2.   Gada darbības pārskati

Katram kredītrīkotājam jāgatavo gada darbības pārskats par tā pārziņā esošajām darbībām. Šajā pārskatā kredītrīkotājs atskaitās par politikas rezultātiem un nodrošina pietiekamu pārliecību, ka viņa pārskatā minētajām darbībām piešķirtie resursi izmantoti paredzētajiem mērķiem saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem un ka izveidotās kontroles procedūras pietiekami garantē pamatā esošo darījumu likumību un pareizību.

5.   REVĪZIJA UN IZPILDES APSTIPRINĀJUMS

5.1.   Revīzija

ES gada pārskatus un resursu pārvaldību pārrauga tās ārējais revidents – Eiropas Revīzijas palāta, kas sagatavo gada ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam. Palātas galvenais uzdevums ir veikt Eiropas Kopienu gada pārskatu ārēju un neatkarīgu revīziju. Savas darbības ietvaros Revīzijas palāta sagatavo:

| (1) | gada ziņojumu par darbībām, kas finansētas no vispārējā budžeta, sīki izklāstot savus novērojumus par gada pārskatiem un to pamatā esošajiem darījumiem; |
| --- | --- |

(1)

gada ziņojumu par darbībām, kas finansētas no vispārējā budžeta, sīki izklāstot savus novērojumus par gada pārskatiem un to pamatā esošajiem darījumiem;

| (2) | pamatojoties uz veikto revīziju gada pārskatā ticamības deklarācijas veidā iekļautu atzinumu par i) pārskatu ticamību un ii) pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, aptverot gan no nodokļu maksātājiem iekasētos ieņēmumus, gan līdzekļu galasaņēmējiem veiktos maksājumus; |
| --- | --- |

(2)

pamatojoties uz veikto revīziju gada pārskatā ticamības deklarācijas veidā iekļautu atzinumu par i) pārskatu ticamību un ii) pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, aptverot gan no nodokļu maksātājiem iekasētos ieņēmumus, gan līdzekļu galasaņēmējiem veiktos maksājumus;

| (3) | īpašos ziņojumus, kuros izklāstīti konkrētās vadības jomās veikto revīziju konstatējumi. |
| --- | --- |

(3)

īpašos ziņojumus, kuros izklāstīti konkrētās vadības jomās veikto revīziju konstatējumi.

Revīzijas palātai ir piekļuves tiesības visiem dokumentiem, kas nepieciešami revīzijas veikšanai. Palāta veic revīziju visās EK darbības jomās, līdz pat atsevišķu darījumu un maksājumu likumības un pareizības pārbaudei. Tā veic arī pašu gada pārskatu revīziju, vajadzības gadījumā pārbaudot arī atsevišķus bilances un saimnieciskā rezultāta pārskatus, kā arī finanšu pārskatu kopējo noformējumu. Tādējādi Palāta var sniegt atzinumu ne tikai par atspoguļotajiem skaitļiem, bet arī par izveidoto sistēmu un kontroles mehānismiem.

5.2.   Izpildes apstiprinājums

Galīgais kontroles mehānisms ir konkrētā finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājums. EK izpildes apstiprinājuma lēmumu pieņemt tiesīgs ir Eiropas Parlaments. Tas nozīmē, ka pēc revīzijas veikšanas un gada pārskatu galīgās noformēšanas Padomei jāsniedz attiecīgs ieteikums, bet Parlamentam pēc tam jāpieņem lēmums, vai apstiprināt to, ka Komisija un citas EK struktūras ir izpildījušas iepriekšējā finanšu gada Kopienu budžetu. Šā lēmuma pamatā ir Revīzijas palātas veiktā gada pārskata pārbaude un tās gada ziņojums, kurā ietilpst oficiālā ticamības deklarācija, kā arī Komisijas atbildes un Komisijai uzdotie jautājumi un papildu informācijas pieprasījumi.

Izpildes apstiprinājums atspoguļo budžeta izpildes ārējās kontroles politisko aspektu, un tas ir lēmums, ar kuru Eiropas Parlaments atbilstoši Padomes ieteikumam “atbrīvo” Komisiju no atbildības par dotā budžeta pārvaldību, noslēdzot attiecīgo budžetu. Šai izpildes apstiprinājuma procedūrai var būt trīs iznākumi – izpildes apstiprinājuma piešķiršana, atlikšana vai noraidīšana. Piešķirot apstiprinājumu, Parlaments var uzsvērt novērojumus, ko tas uzskata par svarīgiem, bieži vien sniedzot priekšlikumus par darbībām, kas Komisijai attiecīgajos jautājumos būtu jāveic. Komisija apraksta veiktos pasākumus turpmākā ziņojumā un rīcības plānā, ko tā nosūta Parlamentam un Padomei.

I DAĻA

EIROPAS KOPIENU KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI UN PASKAIDROJUMI

SATURS

| A. | Bilance |
| --- | --- |

A.

Bilance

| B. | Saimnieciskā rezultāta pārskats |
| --- | --- |

B.

Saimnieciskā rezultāta pārskats

| C. | Naudas plūsmas tabula |
| --- | --- |

C.

Naudas plūsmas tabula

| D. | Pārskats par neto aktīvu pārmaiņām |
| --- | --- |

D.

Pārskats par neto aktīvu pārmaiņām

| E. | Finanšu pārskatu paskaidrojumi |
| --- | --- |

E.

Finanšu pārskatu paskaidrojumi

| 1. | Nozīmīga grāmatvedības politika |
| --- | --- |

1.

Nozīmīga grāmatvedības politika

| 2. | Bilances paskaidrojumi |
| --- | --- |

2.

Bilances paskaidrojumi

| 3. | Saimnieciskā rezultāta pārskata paskaidrojumi |
| --- | --- |

3.

Saimnieciskā rezultāta pārskata paskaidrojumi

| 4. | Naudas plūsmas tabulas paskaidrojumi |
| --- | --- |

4.

Naudas plūsmas tabulas paskaidrojumi

| 5. | Ārpusbilances informācija |
| --- | --- |

5.

Ārpusbilances informācija

| 6. | Nepamatotu maksājumu atgūšana |
| --- | --- |

6.

Nepamatotu maksājumu atgūšana

| 7. | Finanšu riska pārvaldība |
| --- | --- |

7.

Finanšu riska pārvaldība

| 8. | Informācijas atklāšana par saistītām pusēm |
| --- | --- |

8.

Informācijas atklāšana par saistītām pusēm

| 9. | Notikumi pēc bilances datuma |
| --- | --- |

9.

Notikumi pēc bilances datuma

| 10. | Konsolidētās iestādes |
| --- | --- |

10.

Konsolidētās iestādes

| 11. | Nekonsolidētās iestādes |
| --- | --- |

11.

Nekonsolidētās iestādes

A.   BILANCE

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Paskaidrojums | 31.12.2008. | 31.12.2007. |
| ILGTERMIŅA AKTĪVI |
| Nemateriālie aktīvi | 2.1 | 56 | 44 |
| Pamatlīdzekļi | 2.2 | 4 881 | 4 523 |
| Ilgtermiņa ieguldījumi | 2.3 | 2 078 | 1 973 |
| Aizdevumi | 2.4 | 3 565 | 1 806 |
| Ilgtermiņa priekšfinansējums | 2.5 | 29 023 | 14 015 |
| Ilgtermiņa debitoru parādi | 2.6 | 45 | 127 |
| | | 39 648 | 22 488 |
| APGROZĀMIE LĪDZEKĻI |
| Krājumi | 2.7 | 85 | 88 |
| Īstermiņa ieguldījumi | 2.8 | 1 553 | 1 420 |
| Īstermiņa priekšfinansējums | 2.9 | 10 262 | 20 583 |
| Īstermiņa debitoru parādi | 2.10 | 11 920 | 12 051 |
| Nauda un tās ekvivalenti | 2.11 | 23 724 | 18 756 |
| | | 47 544 | 52 898 |
| Kopā aktīvi | | 87 192 | 75 386 |
| ILGTERMIŅA SAISTĪBAS |
| Pabalsti darbiniekiem | 2.12 | (37 556) | (33 480) |
| Ilgtermiņa uzkrājumi | 2.13 | (1 341) | (1 079) |
| Ilgtermiņa finanšu saistības | 2.14 | (3 349) | (1 574) |
| Pārējās ilgtermiņa saistības | 2.15 | (2 226) | (1 989) |
| | | (44 472) | (38 122) |
| ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS |
| Īstermiņa uzkrājumi | 2.16 | (348) | (369) |
| Īstermiņa finanšu saistības | 2.17 | (119) | (135) |
| Kreditoru parādi | 2.18 | (89 677) | (95 380) |
| | | (90 144) | (95 884) |
| Kopā saistības | | (134 616) | (134 006) |
| Neto aktīvi | | (47 424) | (58 620) |
| Rezerves | 2.19 | 3 115 | 2 806 |
| No dalībvalstīm saņemamās summas | 2.20 | | |
| Pabalsti darbiniekiem
   (1) | | (37 556) | (33 480) |
| Citas summas
   (2) | | (12 983) | (27 946) |
| NETO AKTĪVI | | (47 424) | (58 620) |

Miljonos EUR

Paskaidrojums

31.12.2008.

31.12.2007.

ILGTERMIŅA AKTĪVI

Nemateriālie aktīvi

2.1

2.1

56

44

Pamatlīdzekļi

2.2

2.2

4 881

4 523

Ilgtermiņa ieguldījumi

2.3

2.3

2 078

1 973

Aizdevumi

2.4

2.4

3 565

1 806

Ilgtermiņa priekšfinansējums

2.5

2.5

29 023

14 015

Ilgtermiņa debitoru parādi

2.6

2.6

45

127

39 648

39 648

22 488

22 488

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

Krājumi

2.7

2.7

85

88

Īstermiņa ieguldījumi

2.8

2.8

1 553

1 420

Īstermiņa priekšfinansējums

2.9

2.9

10 262

20 583

Īstermiņa debitoru parādi

2.10

2.10

11 920

12 051

Nauda un tās ekvivalenti

2.11

2.11

23 724

18 756

47 544

47 544

52 898

52 898

Kopā aktīvi

Kopā aktīvi

87 192

87 192

75 386

75 386

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

Pabalsti darbiniekiem

2.12

2.12

(37 556)

(33 480)

Ilgtermiņa uzkrājumi

2.13

2.13

(1 341)

(1 079)

Ilgtermiņa finanšu saistības

2.14

2.14

(3 349)

(1 574)

Pārējās ilgtermiņa saistības

2.15

2.15

(2 226)

(1 989)

(44 472)

(44 472)

(38 122)

(38 122)

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

Īstermiņa uzkrājumi

2.16

2.16

(348)

(369)

Īstermiņa finanšu saistības

2.17

2.17

(119)

(135)

Kreditoru parādi

2.18

2.18

(89 677)

(95 380)

(90 144)

(90 144)

(95 884)

(95 884)

Kopā saistības

Kopā saistības

(134 616)

(134 616)

(134 006)

(134 006)

Neto aktīvi

(47 424)

(47 424)

(58 620)

(58 620)

Rezerves

2.19

2.19

3 115

2 806

No dalībvalstīm saņemamās summas

2.20

2.20

Pabalsti darbiniekiem
   (1)

Pabalsti darbiniekiem

1

(37 556)

(37 556)

(33 480)

(33 480)

Citas summas
   (2)

Citas summas

2

(12 983)

(12 983)

(27 946)

(27 946)

NETO AKTĪVI

(47 424)

(47 424)

(58 620)

(58 620)

B.   SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Paskaidrojums | 2008. | 2007. |
| PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI |
| Pašu resursi un iemaksas | 3.1 | 112 713 | 112 084 |
| Pārējie pamatdarbības ieņēmumi | 3.2 | 9 731 | 9 080 |
| | | 122 444 | 121 164 |
| PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI |
| Administratīvie izdevumi | 3.3 | (7 720) | (7 120) |
| Pamatdarbības izdevumi | 3.4 | (97 214) | (104 682) |
| | | (104 934) | (111 802) |
| PĀRPALIKUMS NO PAMATDARBĪBAS | | 17 510 | 9 362 |
| Finanšu ieņēmumi | 3.5 | 698 | 674 |
| Finanšu izdevumi | 3.6 | (467) | (354) |
| Darbinieku pabalstu saistību pārmaiņas | 2.12 | (5 009) | (2 207) |
| Asociēto iestāžu un kopuzņēmumu tīrā deficīta daļa | 3.7 | (46) | (13) |
| GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS | | 12 686 | 7 462 |

Miljonos EUR

Paskaidrojums

2008.

2007.

PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

Pašu resursi un iemaksas

3.1

3.1

112 713

112 084

Pārējie pamatdarbības ieņēmumi

3.2

3.2

9 731

9 080

122 444

122 444

121 164

121 164

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

Administratīvie izdevumi

3.3

3.3

(7 720)

(7 120)

Pamatdarbības izdevumi

3.4

3.4

(97 214)

(104 682)

(104 934)

(104 934)

(111 802)

(111 802)

PĀRPALIKUMS NO PAMATDARBĪBAS

17 510

17 510

9 362

9 362

Finanšu ieņēmumi

3.5

3.5

698

674

Finanšu izdevumi

3.6

3.6

(467)

(354)

Darbinieku pabalstu saistību pārmaiņas

2.12

2.12

(5 009)

(2 207)

Asociēto iestāžu un kopuzņēmumu tīrā deficīta daļa

3.7

3.7

(46)

(13)

GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS

GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS

12 686

12 686

7 462

7 462

C.   NAUDAS PLŪSMAS TABULA

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Paskaidrojums | 2008. | 2007. |
| Gada saimnieciskais rezultāts | | 12 686 | 7 462 |
| Pamatdarbība | 4.2 | | |
| Amortizācija | | 19 | 11 |
| Nolietojums | | 302 | 329 |
| Zaudējumi no ieguldījumu vērtības samazināšanās (to apvērse) | | 3 | (3) |
| Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums | | (1 759) | 217 |
| Ilgtermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums | | (15 008) | 8 410 |
| Ilgtermiņa debitoru parādu (palielinājums)/samazinājums | | 82 | 201 |
| Krājumu (palielinājums)/samazinājums | | 3 | 27 |
| Īstermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums | | 10 321 | (12 528) |
| Īstermiņa debitoru parādu (palielinājums)/samazinājums | | 131 | (2 255) |
| Ilgtermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) | | 262 | 90 |
| Ilgtermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) | | 1 775 | (288) |
| Pārējo ilgtermiņa saistību palielinājums/(samazinājums) | | 237 | (31) |
| Īstermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) | | (21) | (10) |
| Īstermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) | | (16) | 115 |
| Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) | | (5 703) | 1 300 |
| Iepriekšējā gada budžeta pārpalikums kā nenaudas ieņēmumi | | (1 529) | (1 848) |
| Citas nenaudas līdzekļu pārmaiņas | | 37 | (15) |
| Darbinieku pabalstu saistību palielinājums/(samazinājums) | | 4 076 | 1 280 |
| Ieguldījumu darbība | 4.3 | | |
| Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums | | (689) | (284) |
| Ilgtermiņa ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums | | (152) | (5) |
| Īstermiņa ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums | | (133) | 6 |
| NETO NAUDAS PLŪSMA | | 4 924 | 2 181 |
| NAUDAS UN TĀS EKVIVALENTU NETO PALIELINĀJUMS (3) | | 4 924 | 2 181 |
| NAUDA UN TĀS EKVIVALENTI GADA SĀKUMĀ (3) | 2.11 | 19 005 | 16 824 |
| NAUDA UN TĀS EKVIVALENTI GADA BEIGĀS (3) | 2.11 | 23 929 | 19 005 |

Miljonos EUR

Paskaidrojums

2008.

2007.

Gada saimnieciskais rezultāts

Gada saimnieciskais rezultāts

12 686

7 462

Pamatdarbība

Pamatdarbība

4.2

4.2

Amortizācija

19

11

Nolietojums

302

329

Zaudējumi no ieguldījumu vērtības samazināšanās (to apvērse)

3

(3)

Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums

(1 759)

217

Ilgtermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

(15 008)

8 410

Ilgtermiņa debitoru parādu (palielinājums)/samazinājums

82

201

Krājumu (palielinājums)/samazinājums

3

27

Īstermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

10 321

(12 528)

Īstermiņa debitoru parādu (palielinājums)/samazinājums

131

(2 255)

Ilgtermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums)

262

90

Ilgtermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

1 775

(288)

Pārējo ilgtermiņa saistību palielinājums/(samazinājums)

237

(31)

Īstermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums)

(21)

(10)

Īstermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

(16)

115

Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums)

(5 703)

1 300

Iepriekšējā gada budžeta pārpalikums kā nenaudas ieņēmumi

(1 529)

(1 848)

Citas nenaudas līdzekļu pārmaiņas

37

(15)

Darbinieku pabalstu saistību palielinājums/(samazinājums)

Darbinieku pabalstu saistību palielinājums/(samazinājums)

4 076

1 280

Ieguldījumu darbība

Ieguldījumu darbība

4.3

4.3

Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums

(689)

(284)

Ilgtermiņa ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums

(152)

(5)

Īstermiņa ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums

(133)

6

NETO NAUDAS PLŪSMA

NETO NAUDAS PLŪSMA

4 924

4 924

2 181

2 181

NAUDAS UN TĀS EKVIVALENTU NETO PALIELINĀJUMS (3)

3

4 924

2 181

NAUDA UN TĀS EKVIVALENTI GADA SĀKUMĀ (3)

3

2.11

2.11

19 005

16 824

NAUDA UN TĀS EKVIVALENTI GADA BEIGĀS (3)

3

2.11

2.11

23 929

19 005

D.   PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU PĀRMAIŅĀM

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Rezerves (A) | No dalībvalstīm saņemamās summas (B) | Neto aktīvi = (A) + (B) |
| Patiesās vērtības rezerve | Pārējās rezerves | Uzkrātais pārpalikums/(deficīts) | Gada saimnieciskais rezultāts |
| ATLIKUMS 2006. GADA 31. DECEMBRĪ | 4 | 2 851 | (67 270) | 197 | (64 218) |
| Garantiju fonda rezerves pārmaiņas | | (135) | 135 | | 0 |
| Patiesās vērtības pārmaiņas | 3 | | (26) | | (23) |
| Citi | | 60 | (53) | | 7 |
| 2006. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums | | 23 | 174 | (197) | 0 |
| Dalībvalstīm kreditētais 2006. gada budžeta rezultāts | | | (1 848) | | (1 848) |
| Gada saimnieciskais rezultāts | | | | 7 462 | 7 462 |
| ATLIKUMS 2007. GADA 31. DECEMBRĪ | 7 | 2 799 | (68 888) | 7 462 | (58 620) |
| Garantiju fonda rezerves pārmaiņas | | 158 | (158) | | 0 |
| Patiesās vērtības pārmaiņas | 34 | | | | 34 |
| Citi | | 113 | (108) | | 5 |
| 2007. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums | | 4 | 7 458 | (7 462) | 0 |
| Dalībvalstīm kreditētais 2007. gada budžeta rezultāts | | | (1 529) | | (1 529) |
| Gada saimnieciskais rezultāts | | | | 12 686 | 12 686 |
| ATLIKUMS 2008. GADA 31. DECEMBRĪ | 41 | 3 074 | (63 225) | 12 686 | (47 424) |

Miljonos EUR

Rezerves (A)

No dalībvalstīm saņemamās summas (B)

Neto aktīvi = (A) + (B)

Patiesās vērtības rezerve

Pārējās rezerves

Uzkrātais pārpalikums/(deficīts)

Gada saimnieciskais rezultāts

ATLIKUMS 2006. GADA 31. DECEMBRĪ

ATLIKUMS 2006. GADA 31. DECEMBRĪ

4

4

2 851

2 851

(67 270)

(67 270)

197

197

(64 218)

(64 218)

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

(135)

135

0

Patiesās vērtības pārmaiņas

3

(26)

(23)

Citi

60

(53)

7

2006. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums

23

174

(197)

0

Dalībvalstīm kreditētais 2006. gada budžeta rezultāts

(1 848)

(1 848)

Gada saimnieciskais rezultāts

7 462

7 462

ATLIKUMS 2007. GADA 31. DECEMBRĪ

ATLIKUMS 2007. GADA 31. DECEMBRĪ

7

7

2 799

2 799

(68 888)

(68 888)

7 462

7 462

(58 620)

(58 620)

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

158

(158)

0

Patiesās vērtības pārmaiņas

34

34

Citi

113

(108)

5

2007. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums

4

7 458

(7 462)

0

Dalībvalstīm kreditētais 2007. gada budžeta rezultāts

(1 529)

(1 529)

Gada saimnieciskais rezultāts

12 686

12 686

ATLIKUMS 2008. GADA 31. DECEMBRĪ

ATLIKUMS 2008. GADA 31. DECEMBRĪ

41

41

3 074

3 074

(63 225)

(63 225)

12 686

12 686

(47 424)

(47 424)

E.   FINANŠU PĀRSKATU PASKAIDROJUMI

1.   NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA

1.1.   TIESĪBU NORMAS UN FINANŠU REGULA

Uzskaiti veic saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp., kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2007. gada 17. decembra Regulu (EK) Nr. 1525/2007, OV L 343, 27.12.2007.) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību minētajai Finanšu regulai, kurā jaunākie grozījumi izdarīti 2007. gada 23. aprīlī.

Finanšu regulas 133. pantā noteikts, ka Komisijas grāmatvedis pieņem grāmatvedības noteikumus un metodes, kas jāpiemēro visām iestādēm un struktūrām. Šī grāmatvedības politika, kuras pamatā ir uzkrāšanas princips, izstrādāta, pamatojoties uz starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS) vai vajadzības gadījumā – uz Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (SFPS), ko attiecīgi izdevusi Starptautisko publiskā sektora grāmatvedības standartu padome (SPSGSP) un Starptautisko grāmatvedības standartu padome (SGSP). Komisijas grāmatvedis minētos noteikumus pieņēma pēc Grāmatvedības standartu konsultatīvās ekspertu grupas atzinuma saņemšanas, kurā sniegti profesionāli norādījumi. Grāmatvedības noteikumus regulāri pārskata un vajadzības gadījumā aktualizē.

Komisijas grāmatveža pieņemtos grāmatvedības noteikumus piemēro visās Eiropas iestādēs un struktūrās, kas pakļautas konsolidācijai, lai ieviestu vienotu grāmatvedības, novērtēšanas un pārskatu sagatavošanas noteikumu kopumu, tādējādi saskaņojot finanšu pārskatu sagatavošanas un konsolidācijas procesu.

Komisijas grāmatvedim jāiesniedz provizoriskie konsolidētie pārskati Revīzijas palātai līdz nākamā gada 31. martam. Komisijai jāpieņem galīgie konsolidētie pārskati līdz 31. jūlijam, un tad tos līdz 15. novembrim jāpublicē Oficiālajā Vēstnesī kopā ar Revīzijas palātas ticamības deklarāciju.

Oficiālajā Vēstnesī

1.2.   GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

Finanšu pārskatu mērķis ir sniegt plašam lietotāju lokam noderīgu informāciju par iestādes finanšu stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmām. Attiecībā uz publiskā sektora iestādēm, piemēram, Eiropas Kopienām, mērķis ir konkrētāks – sniegt informāciju, kas ir noderīga lēmumu pieņemšanā, un apliecināt iestādes atbildību par tai uzticētajiem līdzekļiem.

Lai finanšu pārskati sniegtu patiesu un skaidru priekšstatu, tajos ne tikai jāsniedz attiecīga informācija, kas raksturo iestādes un aģentūru darbības būtību un dažādību, paskaidro tās finansēšanas kārtību un sniedz izsmeļošu informāciju par tās darbību, bet to jāveic skaidrā un saprotamā veidā, nodrošinot dažādu finanšu gadu informācijas salīdzināšanas iespēju. Šis dokuments sagatavots, ņemot vērā minētos mērķus.

Eiropas iestāžu un aģentūru grāmatvedības sistēmu veido vispārējie konti un budžeta konti. Šo kontu uzskaiti veic euro, pamatojoties uz kalendāro gadu. Budžeta konti detalizēti atspoguļo budžeta izpildi. Tie ir balstīti uz grozīto naudas līdzekļu uzskaites principu. Vispārējie konti ļauj sagatavot finanšu pārskatus, jo tie uzrāda visus finanšu gada izdevumus un ienākumus, pamatojoties uz uzkrājumu grāmatvedības noteikumiem, un ir paredzēti finanšu stāvokļa atspoguļošanai bilances veidā 31. decembrī.

Finanšu regulas 124. pantā ir noteikti grāmatvedības principi, kas jāpiemēro, sagatavojot finanšu pārskatus:

| — | darbības nepārtrauktības princips; |
| --- | --- |

—

darbības nepārtrauktības princips;

| — | piesardzības princips; |
| --- | --- |

—

piesardzības princips;

| — | grāmatvedības metožu konsekvences princips; |
| --- | --- |

—

grāmatvedības metožu konsekvences princips;

| — | datu salīdzināmības princips; |
| --- | --- |

—

datu salīdzināmības princips;

| — | būtiskuma princips; |
| --- | --- |

—

būtiskuma princips;

| — | saldo neaprēķināšanas princips; |
| --- | --- |

—

saldo neaprēķināšanas princips;

| — | atspoguļošanas pēc būtības princips; |
| --- | --- |

—

atspoguļošanas pēc būtības princips;

| — | uzkrāšanas princips. |
| --- | --- |

—

uzkrāšanas princips.

1.3.   KONSOLIDĀCIJA

Eiropas Kopienu konsolidācijas process aptver 39 kontrolētas iestādes, vienu asociēto iestādi un trīs kopuzņēmumus. Pilns konsolidēto iestāžu saraksts ietverts 10. paskaidrojumā. Salīdzinājumā ar 2007. gadu konsolidācijas apjoms ir palielinājies par trīs aģentūrām. To ietekme uz konsolidētajiem finanšu pārskatiem ir nebūtiska. 2008. gada beigās tika likvidēta viena Kopienas aģentūra. Šīs aģentūras darbību pārņēma Eiropas Komisija. Šīs aģentūras ienākumi un izdevumi ir daļa no konsolidētā saimnieciskā rezultāta pārskata.

10

Kontrolētās iestādes

Kontrolētās iestādes ir visas tās iestādes, kurām Eiropas Kopienas ir tieši vai netieši pilnvarotas noteikt finanšu un darbības politikas virzienus, lai varētu gūt labumu no šo iestāžu darbības. Šādām pilnvarām jābūt īstenojamām. Kontrolētās iestādes ir pilnīgi konsolidētas. Konsolidācija sākas pirmajā dienā, kad pastāv kontrole, un beidzas, kad šāda kontrole vairs nepastāv. Izplatītākais kontroles rādītājs – balsstiesību vairākums – vairumā gadījumu nav piemērojams Eiropas Kopienām.

Eiropas iestādes, uz kurām attiecas konsolidācija, izveidotas, pamatojoties uz to dibināšanas līgumiem. Tās veido Eiropas Kopienu organizatoriskās struktūras pamatu un neapšaubāmi veicina Eiropas Kopienu mērķu sasniegšanu. Tāpēc var uzskatīt, ka tikai Eiropas Kopienas kontrolē šīs iestādes.

Līdzīgi uzskata, ka tikai Eiropas Kopienas kontrolē Kopienu aģentūras un izpildaģentūras, kas izveidotas, pamatojoties uz sekundāriem tiesību aktiem, un tāpēc tās arī ir pakļautas konsolidācijai. Jāatzīmē, ka Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (Alikante) un Kopienas augu šķirņu birojs (Anžēra) nesaņem Kopienu vispārējā budžeta subsīdijas. Tāpat konsolidācijai pakļautas arī divas Eiropas Savienības trešā pīlāra aģentūras, kas saņēmušas Eiropas Kopienu vispārējā budžeta subsīdijas (skatīt arī 10. paskaidrojumu). Turklāt likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (EOTK) arī tiek uzskatīta par kontrolētu iestādi. Kodolsintēzes enerģijas aģentūras likvidācijas brīdī, kas paredzēta 2041. gadā, pārpalikumu vai deficītu sadala starp tajā brīdī atlikušajiem dalībniekiem.

10

Visi starpuzņēmumu darījumi un atlikumi starp Eiropas Kopienu kontrolētajām iestādēm ir izslēgti. Nerealizētā peļņa un zaudējumi no iestāžu savstarpējiem darījumiem nav būtiski, un tāpēc tie nav izslēgti.

Asociētās iestādes

Asociētās iestādes ir visas tās iestādes, kuras Eiropas Kopienas tieši vai netieši būtiski ietekmē, bet nekontrolē finanšu un darbības politikas lēmumus. Pieņem, ka pastāv būtiska ietekme, ja Eiropas Komisijai tieši vai netieši ir 20 % vai vairāk balsstiesību.

Ieguldījumi asociētajās iestādēs tiek uzskaitīti, izmantojot pašu kapitāla metodi, un sākotnēji tiek atzīti izmaksās. Eiropas Kopienu daļu tās asociēto iestāžu pēciegādes peļņā vai zaudējumos atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā, bet to daļu pēciegādes rezervju pārmaiņās atzīst rezervēs. Pēciegādes perioda uzkrātās pārmaiņas koriģē atbilstoši ieguldījuma uzskaites vērtībai. No asociētās iestādes saņemtā peļņa samazina ieguldījuma uzskaites vērtību. Nerealizētā peļņa un zaudējumi no Eiropas Kopienu un asociēto iestāžu savstarpējiem darījumiem nav būtiski, un tāpēc tie nav izslēgti.

Asociēto iestāžu grāmatvedības politika, ko piemēro līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos, var atšķirties no Eiropas Kopienu pieņemtās politikas. Praktisku apsvērumu dēļ asociēto iestāžu finanšu pārskatos netika veiktas korekcijas, ko veic, piemērojot pašu kapitāla metodi.

Ja Eiropas Kopienām pieder 20 % vai vairāk riska kapitāla fondā, Kopienas to necenšas būtiski ietekmēt. Tāpēc šādus fondus uzskata par pārdošanai pieejamiem finanšu instrumentiem, un pašu kapitāla metodi nepiemēro.

Kopuzņēmumi

Kopuzņēmums ir līgumiska vienošanās, saskaņā ar kuru Eiropas Kopienas un viena vai vairākas personas (“uzņēmēji”) apņemas veikt saimniecisku darbību, kas pakļauta kopīgai kontrolei. Kopīga kontrole ir ar līgumu noteikta saimnieciskās darbības kontroles tieša vai netieša savstarpēja dalīšana.

Ieguldījumi kopuzņēmumos tiek uzskaitīti, izmantojot pašu kapitāla metodi, un sākotnēji tiek atzīti izmaksās. Eiropas Kopienu daļu kopīgi kontrolēto iestāžu peļņā vai zaudējumos atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā, bet rezervju pārmaiņu daļu atzīst rezervēs. Uzkrātās pārmaiņas koriģē atbilstoši līdzdalības uzskaites vērtībai.

Nerealizētā peļņa un zaudējumi no Eiropas Kopienu un kopīgi kontrolēto iestāžu savstarpējiem darījumiem nav būtiski, un tāpēc tie nav izslēgti.

Kopuzņēmumu grāmatvedības politika, ko piemēro līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos, var atšķirties no Eiropas Kopienu pieņemtās politikas.

Nekonsolidētās iestādes

Eiropas Kopienas nekontrolē fondus, ko tās pārvalda Eiropas Kopienu darbinieku Veselības apdrošināšanas plāna un Eiropas Attīstības fonda vārdā, tāpēc Kopienu pārskatos šie fondi netiek konsolidēti. To aktīvu kopsumma 2008. gada 31. decembrī bija attiecīgi 288 miljoni euro un 1 219 miljoni euro (skatīt 11. paskaidrojumu).

11

1.4.   SAGATAVOŠANAS PAMATS

1.4.1.   Valūta un konvertācijas pamats

Darbības un pārskata valūta

Finanšu pārskatus sagatavo miljonos euro, kas ir Eiropas Kopienu darbības un pārskata valūta.

Darījumi un atlikumi

Darījumus ārvalstu valūtā pārvērš euro atbilstoši valūtas kursam, kas ir spēkā darījuma veikšanas dienā.

Peļņu un zaudējumus no ārvalstu valūtas darījumu norēķiniem un no ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību pārrēķināšanas atbilstoši valūtas kursam gada beigās atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Tālāk norādītajām pozīcijām piemēro dažādas pārrēķina metodes:

| — | pamatlīdzekļi un nemateriālie aktīvi, kas saglabā savu vērtību euro, – pēc to iegādes datumā spēkā esošā kursa, un |
| --- | --- |

—

pamatlīdzekļi un nemateriālie aktīvi, kas saglabā savu vērtību euro, – pēc to iegādes datumā spēkā esošā kursa, un

| — | Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda izmaksātais priekšfinansējums, ko pārrēķina pēc valūtas kursa, kas ir spēkā 10. datumā vienu mēnesi pēc priekšfinansējuma piešķiršanas. |
| --- | --- |

—

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda izmaksātais priekšfinansējums, ko pārrēķina pēc valūtas kursa, kas ir spēkā 10. datumā vienu mēnesi pēc priekšfinansējuma piešķiršanas.

Ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību gada beigu atlikumus pārrēķina euro pēc 31. decembra kursa.

Euro kurss

| Valūta | 31.12.2008. | 31.12.2007. |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 26,8750 | 26,6280 |
| DKK | 7,4506 | 7,4583 |
| EEK | 15,6466 | 15,6466 |
| GBP | 0,9525 | 0,7333 |
| HUF | 266,7000 | 253,7300 |
| LVL | 0,7083 | 0,6964 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,1535 | 3,5935 |
| RON | 4,0225 | 3,6077 |
| SKK | 30,1260 | 33,5830 |
| SEK | 10,8700 | 9,4415 |
| JPY | 126,1400 | 164,9300 |
| USD | 1,3917 | 1,4721 |

Valūta

31.12.2008.

31.12.2007.

BGN

1,9558

1,9558

CZK

26,8750

26,6280

DKK

7,4506

7,4583

EEK

15,6466

15,6466

GBP

0,9525

0,7333

HUF

266,7000

253,7300

LVL

0,7083

0,6964

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,1535

3,5935

RON

4,0225

3,6077

SKK

30,1260

33,5830

SEK

10,8700

9,4415

JPY

126,1400

164,9300

USD

1,3917

1,4721

Ārvalstu valūtā izteiktu un pārdošanai pieejamu monetāro vērtspapīru patiesās vērtības pārmaiņas, kas saistītas ar valūtas pārrēķina starpību, atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Pārrēķina starpību nemonetāriem finanšu aktīviem un saistībām, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Pārrēķina starpību nemonetāriem finanšu aktīviem, kas klasificēti kā pieejami pārdošanai, ietver patiesās vērtības rezervē.

1.4.2.   Aplēšu izmantošana

Saskaņā ar SPSGS un vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem finanšu pārskatos noteikti ir ietvertas summas, kas balstītas uz vadības aplēsēm un pieņēmumiem, pamatojoties uz ticamāko pieejamo informāciju. Būtiskākās aplēses ietver arī aplēses par darbinieku pabalstu saistībām, uzkrājumiem, finanšu risku attiecībā uz krājumiem un debitoru parādiem, uzkrātajiem ienākumiem un izdevumiem, iespējamiem aktīviem un saistībām, kā arī nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu vērtības samazinājumu. Faktiskie rezultāti var atšķirties no aplēsēm. Pārmaiņas aplēsēs atspoguļo periodā, kad tās kļūst zināmas.

1.5.   BILANCE

1.5.1.   Nemateriālie aktīvi

Iegādātās datorprogrammu licences atspoguļo atbilstoši izmaksām, no kurām atskaitīta uzkrātā amortizācija un vērtības samazinājuma zaudējumi. Aktīvu amortizāciju rēķina, izmantojot lineāro metodi, tiem noteiktajā lietderīgās lietošanas laikā, kas ir 4 gadi. Pašu radītus nemateriālos aktīvus pašlaik atspoguļo saimnieciskā rezultāta pārskata izdevumos. Ar datorprogrammu izstrādi vai uzturēšanu saistītās izmaksas, kā arī zinātnisko pētījumu un attīstības izmaksas atzīst par izdevumiem to rašanas brīdī.

1.5.2.   Pamatlīdzekļi

Visus pamatlīdzekļus uzrāda to sākotnējās izmaksās, no kurām atskaitīts uzkrātais nolietojums un vērtības samazinājuma zaudējumi. Sākotnējās izmaksas ietver izdevumus, kas ir tieši attiecināmi uz minētā aktīva iegādi.

Turpmākās izmaksas ietver aktīva uzskaites vērtībā vai pēc vajadzības atzīst par atsevišķiem aktīviem tikai tad, ja ir ticams, ka Eiropas Kopienas saņems ar pamatlīdzekli saistītos nākotnes saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu, un pamatlīdzekļa izmaksas var ticami novērtēt. Remontdarbu un uzturēšanas izdevumus atspoguļo saimnieciskā rezultāta pārskatā finanšu periodā, kurā minētie izdevumi radušies. Tā kā Eiropas Kopienas neveic aizņēmumus pamatlīdzekļu iegādes finansēšanai, nav ar šādām iegādēm saistītu aizņemšanās izmaksu.

Zeme un mākslas darbi netiek amortizēti, jo to lietošanas laiks ir neierobežots. Nepabeigtie pamatlīdzekļi netiek amortizēti, jo šie aktīvi vēl nav pieejami lietošanai. Lai noteiktu citu aktīvu atlikušo vērtību to lietderīgās lietošanas laikā, nolietojumu aprēķina, izmantojot lineāro metodi.

Nolietojuma likmes

| Aktīvu veids | Lineārā nolietojuma likme |
| --- | --- |
| Ēkas | 4 % |
| Pamatlīdzekļi | 10 % 25 % |
| Mēbeles | 10 % 25 % |
| Aprīkojums | 10 % 33 % |
| Transportlīdzekļi | 25 % |
| Datortehnika | 25 % |
| Pārējie materiālie aktīvi | 10 % 33 % |

Aktīvu veids

Lineārā nolietojuma likme

Ēkas

4 %

Pamatlīdzekļi

10 % 25 %

Mēbeles

10 % 25 %

Aprīkojums

10 % 33 %

Transportlīdzekļi

25 %

Datortehnika

25 %

Pārējie materiālie aktīvi

10 % 33 %

Pamatlīdzekļu atsavināšanas peļņu un zaudējumus nosaka, salīdzinot ieņēmumus, no kuriem atskaitīti pārdošanas izdevumi, ar atsavinātā pamatlīdzekļa uzskaites vērtību. Attiecīgo summu iekļauj saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Noma

Pamatlīdzekļu nomu, kad Eiropas Kopienas būtībā uzņemas visus riskus un iegūst ar īpašumtiesībām saistītos ieguvumus, klasificē kā finanšu nomu. Sākumā finanšu nomu kapitalizē zemākajā no vērtībām – nomātā aktīva patiesā vērtība vai minimālo nomas maksājumu pašreizējā vērtība. Katru nomas maksājumu sadala starp saistībām un finanšu procentiem, lai panāktu nemainīgas procentu likmes piemērošanu finanšu atlikumam. Nomas saistības, atskaitot finanšu procentus, ietver pārējās saistībās (ilgtermiņa un īstermiņa). Finanšu izmaksu procentu maksājuma daļu atspoguļo saimnieciskā rezultāta pārskata izdevumos nomas periodā tā, lai saistību atlikumam katrā periodā būtu nemainīga procentu likme. Ar finanšu nomu iegūtajiem aktīviem nolietojumu aprēķina īsākajam no diviem periodiem – lietderīgās lietošanas laikam vai nomas termiņam.

Nomu, kurā iznomātājs saglabā būtisku daļu riska un atlīdzības saistībā ar īpašumtiesībām, klasificē par operatīvo nomu. Maksājumus, kas veikti saistībā ar operatīvo nomu, nomas periodā atspoguļo saimnieciskā rezultāta pārskata izdevumos, izmantojot lineāro nolietojuma metodi.

1.5.3.   Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Aktīviem, kuru lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots, amortizāciju neveic, bet katru gadu novērtē vērtības samazinājumu. Amortizējamiem aktīviem vērtības samazinājumu novērtē, kad vien notikumi vai apstākļu maiņa liecina, ka aktīva uzskaites vērtība, iespējams, nav atgūstama. Vērtības samazinājuma zaudējumus atzīst par summu, par kādu aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā atgūstamo summu. Atgūstamā summa ir lielākā no divām summām – aktīva patiesā vērtība mīnus pārdošanas izmaksas vai lietošanas vērtība.

Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu atlikušo vērtību un lietderīgās lietošanas laiku pārskata un vajadzības gadījumā koriģē katrā bilances datumā. Aktīva uzskaites vērtību nekavējoties noraksta līdz tā atgūstamajai summai, ja aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā novērtēto atgūstamo summu.

1.5.4.   Ieguldījumi

Ieguldījumi asociētajās iestādēs un līdzdalība kopuzņēmumos

Ieguldījumus asociētajās iestādēs un līdzdalību kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi. Ieguldījumu vērtības samazināšanos pārbauda, ja ir vērtības samazinājuma pazīmes, un vajadzības gadījumā noraksta līdz mazākajai atgūstamajai summai. Atgūstamo summu nosaka, kā aprakstīts 1.5.3. punktā.

1.5.3

Ieguldījumi riska kapitāla fondos

Klasifikācija un novērtēšana

Ieguldījumus riska kapitāla fondos klasificē kā pārdošanai pieejamus aktīvus un attiecīgi uzskaita patiesajā vērtībā ar peļņu un zaudējumiem, kas rodas no patiesās vērtības pārmaiņām (tostarp valūtas pārrēķina starpību), kas atzītas patiesās vērtības rezervē.

Patiesās vērtības apsvērumi

Tā kā ieguldījumiem riska kapitāla fondos nav noteiktas tirgus cenas aktīvā tirgū un nav citas ticamas vērtēšanas metodes, tos novērtē, izskatot katru gadījumu atsevišķi, atbilstoši zemākajai no divām vērtībām – izmaksām vai attiecināmajai neto aktīvu vērtībai (“NAV”) saskaņā ar fonda vadītāja sniegto informāciju līdz bilances datumam, tādējādi izslēdzot jebkuru attiecināmu nerealizēto peļņu, kāda varētu būt konkrētajam ieguldījumu portfelim. Ieguldījumus riska kapitāla fondos, kuru pastāvēšanas laiks bilances datumā ir īsāks par diviem gadiem, vērtē, balstoties uz tādiem pašiem principiem, izņemot, ja ir nerealizētie zaudējumi tikai sakarā ar administratīviem izdevumiem, kad, ņemot vērā attiecīgā ieguldījumu portfeļa agrīno stadiju, šie nerealizētie zaudējumi netiek ņemti vērā.

Saskaņā ar šo metodi ieguldījumu riska kapitāla fondos patieso vērtību iegūst, piemērojot kopējās neto aktīvu vērtības (“NAV”) metodi, kurā netieši pieņem, ka, ja fondu neto aktīvu vērtības var uzskatīt par atbilstīgām 39. SGS, tad visu fondu neto aktīvu vērtību summēšana arī ir atbilstīga 39. SGS.

Saskaņā ar šo metodi fondus klasificē trīs kategorijās:

| — | I kategorija – fondi, kas pieņēmuši 39. SGS prasības attiecībā uz patieso vērtību; |
| --- | --- |

—

I kategorija – fondi, kas pieņēmuši 39. SGS prasības attiecībā uz patieso vērtību;

| — | II kategorija – fondi, kas pieņēmuši citas novērtēšanas vadlīnijas (t. i., AFIC, BVCA un EVCA novērtēšanas vadlīnijas) vai standartus, ko var uzskatīt par atbilstīgiem 39. SGS; |
| --- | --- |

—

II kategorija – fondi, kas pieņēmuši citas novērtēšanas vadlīnijas (t. i., AFIC, BVCA un EVCA novērtēšanas vadlīnijas) vai standartus, ko var uzskatīt par atbilstīgiem 39. SGS;

AFIC

BVCA

EVCA

| — | III kategorija – fondi, kas nav pieņēmuši 39. SGS prasības attiecībā uz patieso vērtību vai citas novērtēšanas vadlīnijas, kas atbilstīgas 39. SGS. |
| --- | --- |

—

III kategorija – fondi, kas nav pieņēmuši 39. SGS prasības attiecībā uz patieso vērtību vai citas novērtēšanas vadlīnijas, kas atbilstīgas 39. SGS.

I un II kategorijas fondu nerealizēto peļņu, kas rodas patiesās vērtības noteikšanas rezultātā, atzīst rezervēs, bet nerealizētos zaudējumus novērtē, lai noteiktu, vai tos atzīt par vērtības samazinājuma zaudējumiem saimnieciskā rezultāta pārskatā vai par pārmaiņām patiesās vērtības rezervē. Patiesā vērtībā novērtēto attiecināmo NAV nosaka, piemērojot Eiropas Kopienu īpašumtiesību procentuālo daļu fondā neto aktīvu vērtībai, kas norādīta jaunākajā pārskatā, vai, ciktāl iespējams, precīzu daļas vērtību tajā pašā datumā, ko iesniedzis attiecīgā fonda vadītājs.

Pie III kategorijas piederošos ieguldījumus novērtē, no izmaksām atskaitot vērtības samazinājuma zaudējumus (lai gan pašlaik šāda veida ieguldījumu nav).

Finanšu instrumenti

Finanšu instrumenti ir līgumi, kas rada vienas iestādes finanšu aktīvu un citas iestādes finanšu saistības vai pašu kapitāla instrumentu.

Klasifikācija

Eiropas Kopienas savus finanšu aktīvus iedala šādās kategorijās: finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā; aizdevumi un debitoru parādi, līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi; un pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi. Finanšu instrumentus klasificē sākotnējās atzīšanas brīdī un pārvērtē katrā bilances datumā.

i)   Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā

Finanšu instrumentu iekļauj šajā kategorijā, ja tas iegūts ar mērķi pārdot to īsā laikā vai to noteikušas Eiropas Kopienas. Šajā kategorijā iekļauj arī atvasinātos instrumentus. Šīs kategorijas aktīvus klasificē kā apgrozāmos līdzekļus, ja tos paredzēts realizēt 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma.

ii)   Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem, kuri netiek kotēti aktīvā tirgū. Tie rodas, kad EK nodrošina naudu, preces vai pakalpojumus tieši debitoram bez nodoma attiecīgo debitoru parādu pārdot. Tos ietver ilgtermiņa aktīvos, izņemot, ja to termiņš ir 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma.

iii)   Līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi

Līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi ir tādi neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem un noteiktu termiņu, ko Eiropas Kopienas noteikti vēlas un var turēt līdz termiņa beigām. Šā finanšu gada laikā Eiropas Kopienām nebija neviena ieguldījuma, kas attiektos uz šo kategoriju.

iv)   Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi ir neatvasināti finanšu aktīvi, kas noteikti šajā kategorijā vai nav iekļauti nevienā citā kategorijā. Tos klasificē kā apgrozāmos līdzekļus vai ilgtermiņa aktīvus atkarībā no laika perioda, kurā Kopienas plāno atbrīvoties no tiem. Ieguldījumus nekonsolidētajās iestādēs un citus kapitāla ieguldījumus, kurus neuzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, arī klasificē kā pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus.

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

Patiesajā vērtībā novērtētu finanšu aktīvu ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, kā arī līdz termiņa beigām turētu un pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu iegādi vai pārdošanu atzīst darījuma datumā (datums, kurā Eiropas Kopienas uzņemas saistības pirkt vai pārdot aktīvu). Aizdevumus atzīst, kad nauda ir izmaksāta aizņēmējam. Finanšu instrumentus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, pieskaitot darījuma izmaksas visiem finanšu aktīviem, kas nav uzskaitīti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā. Finanšu aktīvus, ko uzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, un darījuma izmaksas ietver saimnieciskā rezultāta pārskata izdevumos.

Finanšu aktīva patiesā vērtība sākotnējās atzīšanas brīdī parasti ir darījuma cena (t. i., saņemtās atlīdzības patiesā vērtība). Tomēr, ja piešķir bezprocentu ilgtermiņa aizdevumu vai ilgtermiņa aizdevumu ar procentu likmi, kas mazāka par tirgus likmi, tā patieso vērtību var novērtēt kā visu nākotnē saņemamo naudas ieņēmumu pašreizējo vērtību, ieņēmumus diskontējot, piemērojot līdzīga instrumenta ar līdzīgu kredītvērtējumu dominējošo tirgus procentu likmi.

Finanšu instrumentu atzīšanu pārtrauc, ja tiesības saņemt naudas plūsmas no ieguldījumiem ir beigušās vai nodotas citam un Eiropas Kopienas pamatā nodevušas visus riskus un ieguvumus, kas izriet no īpašumtiesībām.

Turpmākais novērtējums

Finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus, ko rada “finanšu instrumentu, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā” kategorijas patiesās vērtības pārmaiņas, ietver saimnieciskā rezultāta pārskatā periodā, kurā tie rodas.

Aizdevumus un debitoru parādus, kā arī līdz termiņa beigām turētus ieguldījumus uzskaita amortizētajās izmaksās, piemērojot efektīvo procentu metodi. Aizdevumiem, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, efektīvo procentu metodi nepiemēro atsevišķi aizdevumiem un aizņēmumiem, jo šo aizdevumu iezīmes ir kompensējošas (“back-to-back”) darbības, un atšķirības starp aizdevuma un aizņēmuma nosacījumiem un summām nav būtiskas. Tādējādi netrūkst būtiskas informācijas, kas ietekmētu lasītāja izpratni par pamatā esošajiem darījumiem. Darījuma izmaksas, kas radušās Kopienām un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā.

back-to-back

Pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus no pārdošanai pieejamu aktīvu patiesās vērtības pārmaiņām atzīst patiesās vērtības rezervē. Ja pārdošanai pieejamus aktīvus pārdod vai tie zaudē vērtību, iepriekš patiesās vērtības rezervē atzītās patiesās vērtības uzkrātās korekcijas atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Procentus par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kas aprēķināti, izmantojot efektīvo procentu metodi, atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Dividendes par pārdošanai pieejamiem kapitāla instrumentiem atzīst, kad stājas spēkā Kopienu tiesības saņemt maksājumu.

Aktīvos tirgos kotētu ieguldījumu patiesās vērtības pamatā ir pašreizējās pirkšanas cenas. Ja finanšu aktīva tirgus ir neaktīvs (un attiecībā uz biržas sarakstā neiekļautiem vērtspapīriem), Eiropas Kopienas nosaka patieso vērtību, izmantojot novērtēšanas metodes. Var izmantot nesenus nesaistītu pušu darījumus, atsauces uz citiem būtībā līdzīgiem instrumentiem, diskontēto naudas plūsmu analīzes, iespēju līgumu cenu noteikšanas modeļus un citas novērtēšanas metodes, ko plaši izmanto tirgus dalībnieki.

Ja ieguldījumu kapitāla instrumentos, kuriem aktīvā tirgū nav kotētas tirgus cenas, patieso vērtību nevar ticami aprēķināt, minētos ieguldījumus novērtē, no izmaksām atskaitot vērtības samazinājuma zaudējumus.

Finanšu aktīvu vērtības samazinājums

Eiropas Kopienas katrā bilances datumā novērtē, vai ir objektīvi pierādījumi tam, ka finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies. Finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies un zaudējumi no vērtības samazināšanās ir radušies tikai tad, ja ir objektīvi pierādījumi vērtības samazinājumam viena vai vairāku notikumu rezultātā, kas notikuši pēc konkrētā aktīva sākotnējās atzīšanas, un ar zaudējumiem saistītais notikums (vai notikumi) ietekmē finanšu aktīva aplēstās nākotnes naudas plūsmas, un šo ietekmi var ticami novērtēt.

i)   Aktīvi, ko uzskaita amortizētās izmaksās

Ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka radušies zaudējumi no vērtības samazināšanās aizdevumiem un debitoru parādiem vai līdz termiņa beigām turētiem ieguldījumiem, kas uzskaitīti amortizētās izmaksās, zaudējumu apjomu nosaka kā starpību starp aktīva uzskaites vērtību un finanšu aktīva plānotās nākotnes naudas plūsmas pašreizējo vērtību (izņemot kredītu zaudējumus nākotnē, kuri vēl nav radušies), to diskontējot atbilstoši finanšu aktīva sākotnējai efektīvai procentu likmei. Aktīva uzskaites vērtību samazina, un zaudējumu summu atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Ja aizdevumam vai līdz termiņa beigām turētam ieguldījumam ir mainīga procentu likme, diskonta likme vērtības samazinājuma zaudējumu novērtēšanai ir pašreizējā efektīvā procentu likme, kas noteikta līgumā. Ar ķīlu nodrošināta finanšu aktīva plānotās nākotnes naudas plūsmas pašreizējās vērtības aprēķins atspoguļo naudas plūsmas, ko var radīt ienākumi no nodrošinājuma pārdošanas, no kuriem atskaitītas nodrošinājuma iegūšanas un pārdošanas izmaksas, neatkarīgi no tā, vai pārdošana ir ticama, vai ne. Ja kādā no nākamiem periodiem vērtības samazinājuma zaudējumu summa samazinās un šis samazinājums ir objektīvi attiecināms uz notikumu, kas notiek pēc vērtības samazinājuma zaudējumu atzīšanas, tad iepriekš atzīto vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi veic, izmantojot saimnieciskā rezultāta pārskatu.

ii)   Aktīvi, ko uzskaita patiesajā vērtībā

Pārdošanai pieejamu kapitāla ieguldījumu gadījumā nosakot, vai vērtspapīru vērtība ir samazinājusies, vērtē, vai to patiesā vērtība ir būtiski vai pastāvīgi (ilgstoši) samazinājusies, kļūstot mazāka par izmaksām. Ja šādi pierādījumi attiecībā uz pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem pastāv, uzkrātos zaudējumus, kas aprēķināti kā starpība starp iegādes izmaksām un pašreizējo patieso vērtību, no kuras atskaitīti finanšu aktīvu vērtības samazinājuma zaudējumi, kas jau iepriekš atzīti saimnieciskā rezultāta pārskatā, izņem no rezervēm un atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Saimnieciskā rezultāta pārskatā atzīto kapitāla instrumentu vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi neveic, izmantojot saimnieciskā rezultāta pārskatu. Ja kādā no nākamiem periodiem palielinās pārdošanai pieejama parāda instrumenta patiesā vērtība un šis palielinājums ir objektīvi attiecināms uz notikumu, kas notiek pēc vērtības samazinājuma zaudējumu atzīšanas, vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi veic, izmantojot saimnieciskā rezultāta pārskatu.

1.5.5.   Krājumi

Krājumus uzskaita zemākajā no divām vērtībām – izmaksās vai neto pārdošanas vērtībā. Izmaksas nosaka, izmantojot “pirmais iekšā – pirmais ārā” (FIFO) metodi. Gatavo preču un nepabeigto ražojumu izmaksas ietver izejmateriālu, tiešās darbaspēka izmaksas, citas tiešās izmaksas un saistītās netiešās ražošanas izmaksas (pamatojoties uz parasto darbības jaudu). Neto pārdošanas vērtību aprēķina, no parastā uzņēmējdarbības gaitā paredzētās pārdošanas cenas atskaitot pabeigšanas izmaksas un pārdošanas izdevumus.

FIFO

Ja krājumus tur sadalei bez maksas vai par nominālu maksu, tos novērtē zemākajā no divām vērtībām – izmaksās vai pašreizējās aizstāšanas izmaksās. Pašreizējās aizstāšanas izmaksas ir izmaksas, kas Eiropas Kopienām rastos, iegādājoties šādu aktīvu pārskata datumā.

1.5.6.   Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam piešķirtu naudas līdzekļu avansu, t. i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laika posmā, kas noteikts konkrētajā priekšfinansējuma līgumā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu atmaksā vai izmanto paredzētajam mērķim līgumā noteiktajā periodā. Ja saņēmējam nerodas attiecināmie izdevumi, viņam minētais priekšfinansējums jāatdod Eiropas Kopienām. Priekšfinansējuma summu samazina (pilnīgi vai daļēji), apstiprinot attiecināmās izmaksas un atdotās summas.

Gada beigās pieejamās priekšfinansējuma summas novērtē sākotnējā(s) summā(s), atskaitot atmaksātās summas, dzēstās attiecināmās summas, aplēstās attiecināmās summas, kas gada beigās vēl nav dzēstas, un vērtības samazinājumus.

Procentus par priekšfinansējumu atzīst, kad tie nopelnīti saskaņā ar attiecīgā līguma noteikumiem. Gada beigās, pamatojoties uz ticamāko informāciju, aprēķina uzkrātos procentu ieņēmumus, ko ietver bilancē.

1.5.7.   Debitoru parādi

Debitoru parādus uzskaita sākotnējā summā, atskaitot norakstīto vērtības samazinājumu. Debitoru parādu vērtības samazinājumu noraksta, ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka Eiropas Kopienas nevarēs saņemt visu pienākošos summu atbilstoši sākotnējiem noteikumiem par debitoru parādiem. Norakstītā summa ir starpība starp aktīva uzskaites vērtību un atgūstamo summu, kas ir plānotās nākotnes naudas plūsmas pašreizējā vērtība, kas diskontēta, izmantojot līdzīgiem aizņēmējiem piemērotas tirgus procentu likmes. Norakstīto summu atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Atzīst arī vispārēju vērtības norakstījumu 20 % apmērā gadā neizpildītiem iekasēšanas rīkojumiem, kuriem vēl nav veikta konkrēta vērtības norakstīšana. Skatīt arī 1.5.13. paskaidrojumu par gada beigās uzkrātiem ienākumiem.

1.5.13

1.5.8.   Nauda un tās ekvivalenti

Nauda un tās ekvivalenti ir finanšu instrumenti, un tos definē kā īstermiņa aktīvus. Šeit ietilpst nauda kasē, pieprasījuma noguldījumi bankā, citi īstermiņa ieguldījumi ar augstu likviditāti un ar sākotnējo termiņu, kas nepārsniedz trīs mēnešus, un bankas konta pārtēriņš. Bankas konta pārtēriņu atzīst bilances īstermiņa saistību finanšu saistībās.

1.5.9.   Pabalsti darbiniekiem

Pensiju saistības

Eiropas Kopienas pārvalda noteikto izmaksu pensiju plānus. Noteikto izmaksu plāns ir pensiju plāns, kurā parasti ir noteikta pensiju izmaksas summa, ko darbinieks saņems pēc aiziešanas pensijā, kas parasti ir atkarīga no viena vai vairākiem faktoriem, piemēram, vecuma, darba stāža un atlīdzības. Lai gan vienu trešdaļu šo pabalstu paredzēto izmaksu veido darbinieku iemaksas no algas, pensiju saistības nav fondētas.

Bilancē atzītās saistības attiecībā uz noteiktu pabalstu pensiju plāniem ir noteiktā pabalsta pienākuma pašreizējā vērtība bilances datumā. Noteikto pabalsta pienākumu aprēķina aktuāri, izmantojot plānotās vienības kredītmetodi. Noteikta pabalsta pienākuma pašreizējo vērtību nosaka, diskontējot plānotās nākotnes naudas plūsmas, izmantojot procentu likmes pensiju izmaksāšanas valūtā izteiktām valsts obligācijām, kuru termiņš aptuveni atbilst pensiju saistību termiņiem.

Aktuāro peļņu un zaudējumus, kas rodas no pieredzes korekcijām un aktuāro pieņēmumu pārmaiņām, nekavējoties atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Iepriekšējās darba izmaksas nekavējoties atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā, ja vien pārmaiņas pensiju plānā nav atkarīgas no nosacījuma, ka darbiniekiem jāpaliek dienestā noteiktu laika periodu (tiesību piešķiršanas periods). Šādā gadījumā iepriekšējās darba izmaksas tiesību piešķiršanas periodā amortizē, izmantojot lineāro metodi.

Pēcnodarbinātības slimības pabalsti

Eiropas Kopienas nodrošina veselības pabalstus saviem darbiniekiem, apmaksājot ārstnieciskos izdevumus. Ikdienas pārvaldei izveidots atsevišķs fonds (“RCAM”). Šo sistēmu izmanto esošie darbinieki, pensionāri, atraitņi un to apgādājamās personas.

RCAM

Pabalstus, ko piešķir “nestrādājošiem” (pensionāriem, bāreņiem u. c.), klasificē kā “Pēcnodarbinātības pabalstus darbiniekiem”. Ņemot vērā šo pabalstu būtību, nepieciešams aktuāra aprēķins. Saistības bilancē nosaka līdzīgi kā pienākumus attiecībā uz pensijām (skatīt iepriekš).

1.5.10.   Uzkrājumi

Uzkrājumus atzīst, ja Eiropas Kopienām pagātnes notikumu rezultātā ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums pret trešām personām, un ir ļoti iespējams, ka minētā pienākuma izpildei būs nepieciešams iztērēt līdzekļus, un šo summu var ticami novērtēt. Nākotnes zaudējumiem no pamatdarbības uzkrājumus neatzīst. Uzkrājumu summa ir labākais novērtējums par prognozējamiem izdevumiem, kas būs vajadzīgi, lai pārskata datumā izpildītu pašreizēju pienākumu. Ja uzkrājumus veido lielam skaitam posteņu, pienākumu novērtē, izvērtējot visus iespējamos iznākumus saistībā ar to iespējamību (“paredzamās vērtības” metode).

Ja naudas vērtībai laikā ir būtiska ietekme, uzkrājumu summa ir pienākuma izpildei nepieciešamo prognozējamo izdevumu pašreizējā vērtība. Izmantotā diskonta likme ir likme, kas atspoguļo tirgus pašreizējo novērtējumu par naudas vērtību laikā un konkrētajām saistībām piemītošo risku, bet ne risku, kas ņemts vērā, koriģējot nākotnes naudas plūsmu prognozes.

1.5.11.   Finanšu saistības

Finanšu saistības klasificē kā finanšu saistības patiesajā vērtībā peļņas vai zaudējumu pārskatā vai kā finanšu saistības amortizētajās izmaksās (aizņēmumus). Aizņēmumus veido aizņēmumi no kredītiestādēm un parādi, ko apliecina attiecīga apliecība. Aizņēmumus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, no izsniegšanas ieņēmumiem (saņemtās atlīdzības patiesā vērtība) atskaitot radušās darījuma izmaksas. Turpmāk tos atzīst amortizētās izmaksās, izmantojot efektīvo procentu metodi. Jebkuru starpību starp ieņēmumiem, no kuriem atskaitītas darījuma izmaksas, un dzēšanas vērtību atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā aizņēmumu periodā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Finanšu saistības uzskata par ilgtermiņa saistībām, izņemot termiņiem, kas nepārsniedz 12 mēnešus pēc bilances datuma. Ņemot vērā būtiskuma apsvērumus, aizdevumiem, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, efektīvo procentu metodi nepiemēro atsevišķi aizdevumiem un aizņēmumiem. Darījuma izmaksas, kas radušās Eiropas Kopienām un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Finanšu saistības, kas patiesajā vērtībā iekļautas peļņas vai zaudējumu aprēķinā, ietver atvasinātos instrumentus, ja to patiesā vērtība ir negatīva. Tos uzskaita tāpat kā finanšu aktīvus patiesajā vērtībā peļņas vai zaudējumu aprēķinā, skatīt 1.5.4. paskaidrojumu.

1.5.4

1.5.12.   Kreditoru parādi

Liela daļa Kopienu kreditoru parādu nav saistīta ar preču vai pakalpojumu iegādi, bet tie ir nesamaksātie dotāciju vai Kopienu cita veida finansējuma saņēmēju iesniegtie izmaksu pieprasījumi. Tos reģistrē kā kreditoru parādus pieprasītās summas apjomā pēc izmaksu pieprasījuma saņemšanas un pēc pārbaudes, kurā attiecīgie finanšu aģenti apstiprina izmaksu attiecināmību. Šajā posmā parādus novērtē atbilstoši apstiprinātajai attiecināmajai summai.

Kreditoru parādus, ko rada preču un pakalpojumu iegādes, atzīst sākotnējā summā, saņemot rēķinu, un attiecīgos izdevumus iegrāmato, kad preces vai pakalpojumi saņemti un Eiropas Kopienas to ir apstiprinājušas.

1.5.13.   Uzkrātie un nākamo periodu ienākumi un izdevumi

Svarīgs elements grāmatvedībā, izmantojot uzkrāšanas principu, ir nodrošināt darījumu reģistrēšanu pārskata gadā, ar kuru tie saistīti. To sauc par periodizāciju. Jo īpaši jāveic novērtējums attiecībā uz Kopienu līdzekļu saņēmēju attiecināmajiem izdevumiem, par kuriem Kopienām vēl nav iesniegti pārskati (uzkrātās maksas). Atkarībā no darbības veida un pieejamās informācijas izmanto dažādas metodes, lai pēc iespējas labāk novērtētu šīs summas. Un otrādi – daži kārtējā gadā veiktie maksājumi attiecas uz nākamajiem periodiem (nākamo periodu izdevumi), un tie jānosaka un jāiekļauj nākamajā(os) periodā(os).

Saskaņā ar Eiropas Kopienu grāmatvedības noteikumiem darījumus un notikumus atzīst finanšu pārskatos periodā, uz kuru tie attiecas. Pārskata perioda beigās uzkrātos izdevumus atzīst, pamatojoties uz novērtēto summu, ko attiecīgajā periodā jāpārceļ uz nākamo periodu. Uzkrāto izdevumu aprēķinu veic saskaņā ar Komisijas izdotām detalizētām darbības un prakses pamatnostādnēm, kuru mērķis ir nodrošināt to, ka finanšu pārskati sniedz patiesu un skaidru priekšstatu.

Arī ieņēmumus uzskaita periodā, ar kuru tie saistīti. Ja gada beigās Kopienas pakalpojumu ir sniegušas, preces ir piegādājušas, bet rēķins vēl nav izsniegts, vai arī ja pastāv līgumiska vienošanās (t. i., atsaucoties uz kādu līgumu), uzkrātos ienākumus atzīst finanšu pārskatos.

Turklāt, ja gada beigās rēķins ir izsniegts, bet pakalpojumi vēl nav sniegti vai preces vēl nav piegādātas, ieņēmumus attiecina uz nākamo periodu un atzīst nākamajā pārskata periodā.

1.6.   SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS

1.6.1.   Ieņēmumi

Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti ieņēmumi

Šie ieņēmumi ir lielākā Kopienu ieņēmumu daļa un ietver galvenokārt tiešos un netiešos nodokļus un pašu resursus. Papildus nodokļiem Eiropas Kopienas var saņemt arī citu personu maksājumus, piemēram, nodevas, soda naudas un ziedojumus.

NKI resursi un PVN resursi

Debitoru parādus un ar tiem saistītus ieņēmumus atzīst par periodu, kad Eiropas Kopienas nosūta dalībvalstīm iemaksas pieprasījumu. Tos novērtē pieprasītās summas apmērā. Tā kā PVN un NKI resursu pamatā ir attiecīgā budžeta gada datu aplēses, notiekot pārmaiņām, tos var pārskatīt, līdz dalībvalstis iesniedz galīgos datus. Aplēses pārmaiņas ņem vērā, nosakot tā perioda neto pārpalikumu vai deficītu, kurā pārmaiņas notika.

Tradicionālie pašu resursi

Debitoru parādus un ar tiem saistītus ieņēmumus atzīst, kad no dalībvalstīm saņemti attiecīgie mēneša A pārskati (tostarp iekasētās nodevas un parāda summas, kuras ir garantētas un netiek apstrīdētas). Pārskata datumā ieņēmumus, ko dalībvalstis attiecīgajā periodā iekasējušas, bet vēl nav samaksājušas Eiropas Kopienām, novērtē un atzīst par uzkrātajiem ieņēmumiem. No dalībvalstīm saņemtos ceturkšņa B pārskatus (tostarp nodevas, kas nav ne iekasētas, ne garantētas, kā arī parādnieka apstrīdētās garantētās summas) atzīst par ieņēmumiem, atskaitot iekasēšanas izmaksas (25 %), uz kurām dalībvalstīm ir tiesības. Turklāt saimnieciskā rezultāta pārskatā atzīst vērtības samazinājumu par summu, kas ir parāda un atgūstamās summas paredzamā starpība.

Soda naudas

Debitoru parādus un ar tiem saistītus ieņēmumus atzīst, kad Kopienas pieņēmušas lēmumu uzlikt naudas sodu un tas oficiāli paziņots adresātam. Ja ir šaubas par uzņēmuma maksātspēju, atzīst prasījuma vērtības samazinājumu. Pēc lēmuma pieņemšanas par naudas soda uzlikšanu parādnieki divu mēnešu laikā pēc paziņojuma datuma izvēlas:

| — | vai nu akceptēt lēmumu (šādā gadījumā tiem ir jānomaksā soda nauda norādītajā termiņā, un Kopienas pilnībā iekasē attiecīgo summu), |
| --- | --- |

—

vai nu akceptēt lēmumu (šādā gadījumā tiem ir jānomaksā soda nauda norādītajā termiņā, un Kopienas pilnībā iekasē attiecīgo summu),

| — | vai neakceptēt lēmumu, iesniedzot apelācijas sūdzību saskaņā ar Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

vai neakceptēt lēmumu, iesniedzot apelācijas sūdzību saskaņā ar Kopienu tiesību aktiem.

Tomēr naudas soda pamatsumma jānomaksā norādītajā trīs mēnešu termiņā, jo apelācija nav pamats naudas soda atlikšanai (EK līguma 242. pants). Debitoram jānomaksā soda nauda provizoriski, bet atsevišķos gadījumos un ar Komisijas grāmatveža piekrišanu viņš tā vietā var iesniegt bankas garantiju par attiecīgo summu.

Ja uzņēmums iesniedz apelāciju attiecībā uz lēmumu un ir veicis naudas soda pagaidu maksājumu, summu atspoguļo kā iespējamās saistības. Tomēr, tā kā adresāta apelācijas sūdzība par Kopienu lēmumu nav pamats naudas soda atlikšanai, saņemto naudu izmanto, lai dzēstu debitoru parādu. Ja maksājuma vietā tiek saņemta garantija, soda nauda tiek uzskatīta par debitoru parādu.

Ja ir iespēja, ka Pirmās instances tiesa varētu pieņemt Kopienām nelabvēlīgu nolēmumu, atzīst uzkrājumus šā riska segšanai. Ja maksājuma vietā iesniegta garantija, nenomaksāto debitoru parādu noraksta pēc vajadzības. Eiropas Kopienu saņemtos uzkrātos procentus par bankas kontiem, kuros noguldīti saņemtie maksājumi, atzīst par ieņēmumiem, attiecīgi palielinot iespējamās saistības.

Izdevumu atgūšana

Ja kādu darbību rezultātā atbalsta galasaņēmējiem, trešām valstīm vai dalībvalstīm jāatmaksā izdevumi, kas iepriekš segti no Eiropas budžeta, sagatavo iekasēšanas rīkojumus un atskaitījumus no turpmākajiem maksājumiem, un tos uzskaita šādi.

| — | Izdevumu atgūšana. Šāda veida līdzekļu atgūšanas gadījumā grāmatvedības noteikumi nosaka, ka, ja iekasēšanas rīkojums sagatavots sākotnējā maksājuma veikšanas gadā, tas uzskatāms par maksājuma saņēmēja parādu, attiecīgi samazinot šā gada izdevumus. Turpretī, ja iekasēšanas rīkojums sagatavots citā gadā, to atspoguļo kā debitoru parādu ar attiecīgu ierakstu šā gada saimnieciskā rezultāta pārskata ienākumos (pozīcijā “izdevumu atgūšana”), vai |
| --- | --- |

—

Izdevumu atgūšana. Šāda veida līdzekļu atgūšanas gadījumā grāmatvedības noteikumi nosaka, ka, ja iekasēšanas rīkojums sagatavots sākotnējā maksājuma veikšanas gadā, tas uzskatāms par maksājuma saņēmēja parādu, attiecīgi samazinot šā gada izdevumus. Turpretī, ja iekasēšanas rīkojums sagatavots citā gadā, to atspoguļo kā debitoru parādu ar attiecīgu ierakstu šā gada saimnieciskā rezultāta pārskata ienākumos (pozīcijā “izdevumu atgūšana”), vai

| — | priekšfinansējuma atgūšana. Šajā gadījumā summu atspoguļo priekšfinansējuma pozīcijā. |
| --- | --- |

—

priekšfinansējuma atgūšana. Šajā gadījumā summu atspoguļo priekšfinansējuma pozīcijā.

Ieņēmumi no komerciālas apmaiņas

Ieņēmumus no preču pārdošanas atzīst, kad pircējam nodoti būtiskie riski un ieguvumi, kas izriet no preču īpašumtiesībām. Ieņēmumus no darījuma, kas ietver pakalpojumu sniegšanu, atzīst, ņemot vērā darījuma pabeigtības stadiju pārskata datumā.

Procentu ienākumi un izdevumi

Procentu ienākumus un izdevumus atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Tā ir finanšu aktīva vai finanšu saistību amortizēto izmaksu aprēķināšanas metode un metode procentu ienākumu vai procentu izdevumu sadalei attiecīgajā periodā. Efektīvā procentu likme ir likme, ar kuru tieši diskontē plānotās maksājamās vai saņemamās naudas summas finanšu instrumenta plānotajā lietderīgās lietošanas laikā (vai vajadzības gadījumā īsākā periodā), iegūstot finanšu aktīva vai finanšu saistību neto uzskaites vērtību. Aprēķinot efektīvo procentu likmi, Eiropas Kopienas novērtē naudas plūsmas, ņemot vērā visus finanšu instrumenta līguma noteikumus (piemēram, priekšapmaksas iespējas), bet neņem vērā kredīta zaudējumus nākotnē. Aprēķinā iekļauj visas maksas un procentu punktus, ko līgumslēdzējas puses ir maksājušas vai saņēmušas un kas ir efektīvās procentu likmes neatņemama sastāvdaļa, kā arī darījuma izmaksas un visas citas uzcenojuma vai diskonta summas.

Ņemot vērā būtiskuma apsvērumus, aizdevumiem, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, efektīvo procentu metodi nepiemēro atsevišķi aizdevumiem un aizņēmumiem. Darījuma izmaksas, kas radušās Eiropas Kopienām un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Ja finanšu aktīva vai līdzīgu finanšu aktīvu grupas vērtību noraksta sakarā ar vērtības samazinājuma zaudējumiem, šā zaudējuma aprēķināšanā procentu ienākumus atzīst, izmantojot nākotnes naudas plūsmas diskontēšanā lietoto procentu likmi.

Dividenžu ienākumi

Dividenžu ienākumus atzīst, kad rodas tiesības saņemt maksājumu.

1.6.2.   Izdevumi

Ar komerciālu apmaiņu saistītus izdevumus sakarā ar preču un pakalpojumu iegādi atzīst, kad Eiropas Kopienas saņēmušas preces vai pakalpojumus un to apstiprinājušas. Izdevumus novērtē sākotnējā rēķina izmaksu apmērā.

Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti izdevumi ir raksturīgi Eiropas Kopienām un veido to izdevumu lielāko daļu. Minētie izdevumi attiecas uz maksājumiem saņēmējiem, un tie var būt trīs veidu: maksājumi, pamatojoties uz noteiktām saņēmēja tiesībām saņemt maksājumu, pārvedumi saskaņā ar līgumu un neatkarīgas dotācijas, dāvinājumi un ziedojumi.

Pārvedumus atzīst par izdevumiem periodā, kurā notiek pārvedumu pamatojošie notikumi, ja šāda veida pārvedumi atļauti noteikumos (Finanšu regulā, Civildienesta noteikumos vai citos noteikumos) vai arī parakstīts pārvedumu apstiprinošs līgums, saņēmējs ir izpildījis attiecināmības kritērijus un summu var ticami novērtēt.

Tad, kad tiek saņemts maksājuma pieprasījums vai izmaksu atlīdzinājuma pieprasījums un tas atbilst izdevumu atzīšanas kritērijiem, to atzīst kā izdevumus par attiecināmo summu. Gada beigās novērtē saņēmējiem jau pienākošos attiecināmos izdevumus, par kuriem vēl nav sniegts pārskats, un uzskaita kā uzkrātos izdevumus.

1.7.   IESPĒJAMIE AKTĪVI UN SAISTĪBAS

Iespējamie aktīvi

Iespējams aktīvs ir aktīvs, kas varētu rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus Eiropas Kopienas nespēj pilnībā ietekmēt. Iespējamu aktīvu atspoguļo pārskatos, ja saimniecisks labums vai kalpošanas potenciāls ir ticams.

Iespējamos aktīvus novērtē katrā bilances datumā, lai nodrošinātu visu pārmaiņu atbilstīgu atspoguļojumu finanšu pārskatos. Ja faktiski ir skaidrs, ka saimniecisks labums vai kalpošanas potenciāls tiks saņemts un aktīva vērtību var ticami novērtēt, aktīvu un ar to saistītos ieņēmumus atzīst tā perioda finanšu pārskatos, kurā pārmaiņas notikušas.

Iespējamās saistības

Iespējamas saistības ir pienākums, kas varētu rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus Eiropas Kopienas nespēj pilnībā ietekmēt, vai pašreizējs pienākums, kura pamatā ir iepriekšēji notikumi, bet kuru neatzīst, jo nav ticams, ka pienākuma izpildei būs vajadzīga saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu ietverošu resursu aizplūde, vai retajos gadījumos, kad pienākuma apmēru nevar pietiekami ticami novērtēt.

Informāciju par iespējamām saistībām atklāj, ja vien saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu ietverošu resursu aizplūdes iespēja nav niecīga. Lai gan EK ikdienas darbību (piemēram, ES tiesību aktu un standartu īstenošana un piemērošana) raksturs saistīts ar zināmiem riskiem un tāpat kā daudzas publiskā sektora iestādes EK pašas nodrošinās pret dažiem no šiem riskiem, iespējamās saistības neatspoguļo, kamēr nav noticis konkrēts notikums, jo līdz tam laikam resursu aizplūdes iespēja ir niecīga.

Iespējamās saistības novērtē katrā bilances datumā, lai noteiktu, vai saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu ietverošu resursu aizplūdes iespēja ir kļuvusi ticama. Ja kļūst ticams, ka saistībā ar posteni, kas uzrādīts kā iespējamās saistības, būs nepieciešams saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu ietverošu resursu aizplūde, finanšu pārskatos atzīst uzkrājumus periodā, kurā notikušas pārmaiņas attiecībā uz minēto ticamību.

Saistības finansējumam nākotnē

Saistības finansējumam nākotnē ir juridiskas vai prakses radītas saistības, kuru pamatā parasti ir Kopienu noslēgts līgums, kas nākotnē var prasīt resursu aizplūdi.

Garantijas

Garantijas ir iespējami aktīvi vai saistības, kuru pamatā ir iepriekšēji notikumi un kuru esību apstiprinās garantijas priekšmeta realizēšanās vai nerealizēšanās. Tādējādi garantijas uzskata par iespējamiem aktīviem vai iespējamām saistībām. Garantija ir izmantota, ja garantijas priekšmets beidzis pastāvēt. Tas noskaidrojas, kad ir izpildīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem maksājums pieprasāms no garantijas izsniedzēja.

2.   BILANCES PASKAIDROJUMI

ILGTERMIŅA AKTĪVI

2.1.   NEMATERIĀLIE AKTĪVI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Summa |
| Bruto uzskaites vērtība 2007. gada 31. decembrī | 105 |
| Iegūšana | 30 |
| Atsavināšana | (3) |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | 0 |
| Citas pārmaiņas | 2 |
| Bruto uzskaites vērtība 2008. gada 31. decembrī | 134 |
| Uzkrātā amortizācija 2007. gada 31. decembrī | 61 |
| Amortizācija attiecīgajā gadā | 19 |
| Atsavināšana | (2) |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | 0 |
| Citas pārmaiņas | 0 |
| Uzkrātā amortizācija 2008. gada 31. decembrī | 78 |
| NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 2008. GADA 31. DECEMBRĪ | 56 |
| Neto uzskaites vērtība 2007. gada 31. decembrī | 44 |

Miljonos EUR

Summa

Bruto uzskaites vērtība 2007. gada 31. decembrī

105

Iegūšana

30

Atsavināšana

(3)

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

0

Citas pārmaiņas

2

Bruto uzskaites vērtība 2008. gada 31. decembrī

Bruto uzskaites vērtība 2008. gada 31. decembrī

134

134

Uzkrātā amortizācija 2007. gada 31. decembrī

61

Amortizācija attiecīgajā gadā

19

Atsavināšana

(2)

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

0

Citas pārmaiņas

0

Uzkrātā amortizācija 2008. gada 31. decembrī

Uzkrātā amortizācija 2008. gada 31. decembrī

78

78

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 2008. GADA 31. DECEMBRĪ

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 2008. GADA 31. DECEMBRĪ

56

56

Neto uzskaites vērtība 2007. gada 31. decembrī

Neto uzskaites vērtība 2007. gada 31. decembrī

44

44

Summas galvenokārt saistītas ar datorprogrammām.

2.2.   PAMATLĪDZEKĻI

Dažās valstīs zemes vērtību nav iespējams atdalīt no ēkas vērtības, jo tās iegādātas vienlaicīgi kā viens vesels. Zemes vērtību, kura netiek amortizēta, nenosaka atsevišķi, ja vien tas nav nepieciešams, t. i., ja nerodas vēlāki izdevumi saistībā ar jauna īpašuma būvniecību vai tā daļas pārdošanu.

PAMATLĪDZEKĻI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Zeme un ēkas | Ierīces un iekārtas | Mēbeles un transportlīdzekļi | Dator-tehnika | Pārējie pamatlīdzekļi | Finanšu noma | Nepabeigtie aktīvi | Kopā |
| Bruto uzskaites vērtība 2007. gada 31. decembrī | 3 860 | 350 | 194 | 446 | 115 | 1 943 | 332 | 7 240 |
| Iegūšana | 38 | 24 | 16 | 59 | 23 | 368 | 115 | 643 |
| Atsavināšana | (16) | (30) | (14) | (54) | (9) | 0 | 0 | (123) |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | 3 | 3 | 1 | 0 | 13 | 310 | (330) | 0 |
| Citas pārmaiņas | 17 | 21 | 8 | 15 | 9 | 0 | 5 | 75 |
| Bruto uzskaites vērtība 2008. gada 31. decembrī | 3 902 | 368 | 205 | 466 | 151 | 2 621 | 122 | 7 835 |
| Uzkrātais nolietojums 2007. gada 31. decembrī | 1 506 | 281 | 142 | 333 | 81 | 374 | | 2 717 |
| Nolietojums attiecīgajā gadā | 122 | 29 | 16 | 62 | 13 | 77 | | 319 |
| Atkal iegrāmatotais nolietojums | (15) | 0 | (1) | (1) | 0 | 0 | | (17) |
| Atsavināšana | (5) | (30) | (10) | (50) | (9) | 0 | | (104) |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | 89 | (1) | 0 | 0 | 0 | (88) | | 0 |
| Citas pārmaiņas | (81) | 21 | 2 | 5 | 7 | 85 | | 39 |
| Uzkrātais nolietojums 2008. gada 31. decembrī | 1 616 | 300 | 149 | 349 | 92 | 448 | | 2 954 |
| NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 2008. GADA 31. DECEMBRĪ | 2 286 | 68 | 56 | 117 | 59 | 2 173 | 122 | 4 881 |
| Neto uzskaites vērtība 2007. gada 31. decembrī | 2 354 | 69 | 52 | 113 | 34 | 1 569 | 332 | 4 523 |

Miljonos EUR

Zeme un ēkas

Ierīces un iekārtas

Mēbeles un transportlīdzekļi

Dator-tehnika

Pārējie pamatlīdzekļi

Finanšu noma

Nepabeigtie aktīvi

Kopā

Bruto uzskaites vērtība 2007. gada 31. decembrī

3 860

350

194

446

115

1 943

332

7 240

Iegūšana

38

24

16

59

23

368

115

643

Atsavināšana

(16)

(30)

(14)

(54)

(9)

0

0

(123)

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

3

3

1

0

13

310

(330)

0

Citas pārmaiņas

17

21

8

15

9

0

5

75

Bruto uzskaites vērtība 2008. gada 31. decembrī

Bruto uzskaites vērtība 2008. gada 31. decembrī

3 902

3 902

368

368

205

205

466

466

151

151

2 621

2 621

122

122

7 835

7 835

Uzkrātais nolietojums 2007. gada 31. decembrī

1 506

281

142

333

81

374

2 717

Nolietojums attiecīgajā gadā

122

29

16

62

13

77

319

Atkal iegrāmatotais nolietojums

(15)

0

(1)

(1)

0

0

(17)

Atsavināšana

(5)

(30)

(10)

(50)

(9)

0

(104)

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

89

(1)

0

0

0

(88)

0

Citas pārmaiņas

(81)

21

2

5

7

85

39

Uzkrātais nolietojums 2008. gada 31. decembrī

Uzkrātais nolietojums 2008. gada 31. decembrī

1 616

1 616

300

300

149

149

349

349

92

92

448

448

2 954

2 954

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 2008. GADA 31. DECEMBRĪ

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 2008. GADA 31. DECEMBRĪ

2 286

2 286

68

68

56

56

117

117

59

59

2 173

2 173

122

122

4 881

4 881

Neto uzskaites vērtība 2007. gada 31. decembrī

Neto uzskaites vērtība 2007. gada 31. decembrī

2 354

2 354

69

69

52

52

113

113

34

34

1 569

1 569

332

332

4 523

4 523

Izdevumi, kas vēl jāveic attiecībā uz finanšu nomu un līdzīgiem prasījumiem, bilancē norādīti kā ilgtermiņa un īstermiņa saistības (skatīt arī 2.15. un 2.18.1. paskaidrojumu). Tos iedala šādi.

2.15

2.18.1

FINANŠU NOMA

| Miljonos EUR |
| --- |
| Apraksts | Kumulatīvie izdevumi (A) | Nākamo periodu maksājumi | Kopējā vērtība | Turpmākie izdevumi par aktīviem | Aktīvu vērtība | Nolietojums | Neto uzskaites vērtība |
| < 1 gads | > 1 gads | > 5 gadi | Saistības kopā (B) | A+B | (C) | A+B+C | (E) | A+B+C+E |
| Zeme un ēkas | 732 | 47 | 239 | 1 520 | 1 806 | 2 538 | 61 | 2 599 | (442) | 2 157 |
| Pārējie pamatlīdzekļi | 6 | 5 | 11 | 0 | 16 | 22 | 0 | 22 | (6) | 16 |
| Kopā 31.12.2008. | 738 | 52 | 250 | 1 520 | 1 822 | 2 560 | 61 | 2 621 | (448) | 2 173 |
| Kopā 31.12.2007. | 331 | 32 | 170 | 1 349 | 1 551 | 1 882 | 61 | 1 943 | (374) | 1 569 |

Miljonos EUR

Apraksts

Kumulatīvie izdevumi (A)

Nākamo periodu maksājumi

Kopējā vērtība

Turpmākie izdevumi par aktīviem

Aktīvu vērtība

Nolietojums

Neto uzskaites vērtība

< 1 gads

> 1 gads

> 5 gadi

Saistības kopā (B)

A+B

(C)

A+B+C

(E)

A+B+C+E

Zeme un ēkas

732

47

239

1 520

1 806

2 538

61

2 599

(442)

2 157

2 157

Pārējie pamatlīdzekļi

6

5

11

0

16

22

0

22

(6)

16

16

Kopā 31.12.2008.

Kopā 31.12.2008.

738

738

52

52

250

250

1 520

1 520

1 822

1 822

2 560

2 560

61

61

2 621

2 621

(448)

(448)

2 173

2 173

Kopā 31.12.2007.

Kopā 31.12.2007.

331

331

32

32

170

170

1 349

1 349

1 551

1 551

1 882

1 882

61

61

1 943

1 943

(374)

(374)

1 569

1 569

2.3.   ILGTERMIŅA IEGULDĪJUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Paskaidrojums | Atlikums 31.12.2008. | Atlikums 31.12.2007. |
| Ieguldījumi asociētajās iestādēs | 2.3.1 | 278 | 246 |
| Līdzdalība kopuzņēmumos | 2.3.2 | 145 | 32 |
| Garantiju fonds | 2.3.3 | 1 091 | 1 149 |
| Pārdošanai pieejamie aktīvi | 2.3.4 | 564 | 533 |
| Tirdzniecībai turētie aktīvi | 2.3.4 | 0 | 13 |
| Ieguldījumi kopā | | 2 078 | 1 973 |

Miljonos EUR

Paskaidrojums

Atlikums 31.12.2008.

Atlikums 31.12.2007.

Ieguldījumi asociētajās iestādēs

2.3.1

2.3.1

278

246

Līdzdalība kopuzņēmumos

2.3.2

2.3.2

145

32

Garantiju fonds

2.3.3

2.3.3

1 091

1 149

Pārdošanai pieejamie aktīvi

2.3.4

2.3.4

564

533

Tirdzniecībai turētie aktīvi

2.3.4

2.3.4

0

13

Ieguldījumi kopā

Ieguldījumi kopā

2 078

2 078

1 973

1 973

Šī pozīcija attiecas uz ieguldījumiem, kas veikti, lai nodibinātu pastāvīgas saites un atbalstītu Eiropas Kopienu darbības. Tajā ietilpst arī Garantiju fonda neto aktīvi.

2.3.1.   Ieguldījumi asociētajās iestādēs – Eiropas Investīciju fonds (EIF)

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Summa |
| Summa 2007. gada 31. decembrī | 246 |
| Iegāde | 33 |
| Neto pārpalikuma/(deficīta) daļa | 10 |
| Pārējās kapitāla izmaiņas (dividendes) | (11) |
| Summa 2008. gada 31. decembrī | 278 |

Miljonos EUR

Summa

Summa 2007. gada 31. decembrī

Summa 2007. gada 31. decembrī

246

246

Iegāde

33

Neto pārpalikuma/(deficīta) daļa

10

Pārējās kapitāla izmaiņas (dividendes)

(11)

Summa 2008. gada 31. decembrī

Summa 2008. gada 31. decembrī

278

278

Eiropas Investīciju fonds (EIF) ir Eiropas Savienības finanšu iestāde, kuras specializācija ir riska kapitāla un garantiju nodrošināšana MVU. Saskaņā ar Padomes 1994. gada 6. jūnija lēmumu Eiropas Kopienas, ko pārstāv Komisija, sākotnēji parakstījās uz EIF kapitālu par kopējo summu 600 miljoni ekiju, kas ir 600 kapitāla daļas jeb 30 % EIF kapitāla. Pēc kapitāla palielināšanas 2007. gada laikā Komisija parakstījās uz papildu kapitāla daļām, kas nozīmē, ka 2008. gada 31. decembrī tā bija parakstījusies uz kopējo summu 786 miljoniem euro (no 2 865 miljoniem euro) no EIF pamatkapitāla. Tie ir 27,43 % no EIF pamatkapitāla. Komisija ir iemaksājusi 20 %, nepieprasītais atlikums atbilst summai 629 miljonu euro apmērā – skatīt arī 5.13.2. paskaidrojumu.

5.13.2

Saskaņā ar 2005. gadā parakstīto līgumu starp Komisiju un Eiropas Investīciju banku (EIB) Komisija ir tiesīga pārdot savas daļas EIB jebkurā laikā par cenu, kas atbilst EIF novērtējumam, dalot to ar kopējo emitēto daļu skaitu. Pārdošanas iespējas vērtība ir tuvu nullei, jo formula, ar ko aprēķina daļu pārdošanas cenu, ir līdzīga tai, ko piemēro, lai noteiktu EIF neto pamatkapitālu.

Kopienu ieguldījumu EIF uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, saskaņā ar EK grāmatvedības noteikumiem. Tādējādi līdzdalību novērtē 27,43 % apmērā no EIF neto aktīviem, kas 2008. gada 31. decembrī bija 278 miljoni euro (2007. gadā – 246 miljoni euro), no kuriem 10 miljoni euro attiecas uz 2008. gada rezultātu. 2008. gadā tika saņemtas dividendes 6 miljonu euro apmērā par 2007. finanšu gadu.

2.3.2.   Līdzdalība kopuzņēmumos

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Galileo | SESAR | ITER Int | Kopā |
| Summa 2007. gada 31. decembrī | 0 | 10 | 22 | 32 |
| Iegāde | 0 | 100 | 69 | 169 |
| Neto pārpalikuma/(deficīta) daļa | 0 | (7) | (49) | (56) |
| Summa 2008. gada 31. decembrī | 0 | 103 | 42 | 145 |

Miljonos EUR

Galileo

SESAR

ITER Int

Kopā

Summa 2007. gada 31. decembrī

Summa 2007. gada 31. decembrī

0

0

10

10

22

22

32

32

Iegāde

0

100

69

169

Neto pārpalikuma/(deficīta) daļa

0

(7)

(49)

(56)

Summa 2008. gada 31. decembrī

Summa 2008. gada 31. decembrī

0

0

103

103

42

42

145

145

Programma Galileo

Lai īstenotu programmas Galileo apstiprināšanas orbītā (IOV) posmu, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 876/2002 uz 4 gadu laikposmu (no 2002. līdz 2006. gadam) izveidoja kopuzņēmumu Līguma 171. panta nozīmē. Šīs juridiskās personas mērķis bija nodrošināt programmas Galileo pārvaldības un finanšu kontroles vienotību tās izstrādei un šim nolūkam mobilizēt šai programmai piešķirtos līdzekļus. Dibinātāji ir Eiropas Kopienas, ko pārstāv Komisija, un Eiropas Kosmosa aģentūra (EKA). Komisija, izmantojot Eiropas komunikāciju tīklu (TEN) budžeta sniegtās dotācijas, nodrošina kopuzņēmumam Galileo (GJU) līdzekļus, kas nepieciešami, lai līdzfinansētu ar šo IOV posmu saistītās darbības.

Galileo

IOV

Galileo

TEN

Galileo

GJU

IOV

GJU likvidācija tika sākta 2006. gada beigās, un process joprojām notiek. Gada beigās likvidējamā GJU aktīvi bija 0 euro. GJU uzskaite veikta, izmantojot pašu kapitāla metodi. Tā kā 2008. gadā juridiskā persona neveica darbību un joprojām bija likvidācijas procesā, nebija ieņēmumu un izdevumu. Ieguldījumu vērtība 2008. gada 31. decembrī bija 0 euro – ieguldījumi 585 miljoni euro apmērā, atskaitot uzkrāto zaudējumu daļu 585 miljonu euro apmērā.

GJU

GJU

GJU

GJU funkcijas 2007. gada 1. janvārī oficiāli pārņēma Eiropas Globālās satelītu navigācijas sistēmas uzraudzības iestāde (GSA) – 2004. gadā izveidota Kopienu aģentūra, kas konsolidēta Kopienu pārskatos, jo tika uzsākta GJU likvidācija. Lai gan sākotnēji bija domāts, ka šī jaunā struktūra darbosies kā publiska–privāta partnerība, atbilstoši Padomes 2007. gada novembra lēmumam programma Galileo tagad pilnībā jāfinansē no ES budžeta. Turklāt atbilstīgi 2008. gada 25. jūlija Regulai (EK) Nr. 638/2008 tagad Komisija vada programmu EK vārdā. Starp Komisiju un EKA 2009. gadā paredzēts noslēgt līgumu, kurā tiks precizēti daži praktiski jautājumi, tostarp izveidoto aktīvu nodošana Komisijai IOV posma beigās (paredzams 2010. gada beigās).

GJU

GSA

GJU

Galileo

IOV

Jāatzīmē, ka Komisija līdz 2008. gada beigām ir samaksājusi 795 miljonus euro par programmas Galileo
  IOV posmu, ieskaitot iepriekšminēto ieguldījumu GJU. Tā kā šī programma pašlaik ir izpētes posmā, saskaņā ar EK grāmatvedības noteikumiem iztērētie naudas līdzekļi ir iekļauti izdevumos un nemateriālie aktīvi nav atzīti. Tikai tad, kad projekts pāries izstrādes posmā, būs iespējams kapitalizēt šos izdevumus. Kopējais (orientējošais) Komisijas ieguldījums, kas paredzēts programmas Galileo nākamajam posmam (no 2008. līdz 2013. gadam), ir 2 645 miljoni euro.

Galileo

IOV

GJU

Galileo

SESAR

Šā kopuzņēmuma mērķis ir nodrošināt Eiropas gaisa satiksmes vadības sistēmas modernizāciju un Eiropas gaisa satiksmes vadības ģenerālplāna ātru īstenošanu, koordinējot un koncentrējot visus attiecīgos pētījumus un attīstības centienus Kopienās. Kopuzņēmums SESAR sāka darbību 2007. gada vidū, un tam jābeidz pastāvēt astoņus gadus pēc tam, kad Padome atbalstījusi Eiropas gaisa satiksmes vadības ģenerālplānu. Eiropas Kopienas, ko pārstāv Komisija, un Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācija (Eurocontrol), ko pārstāv tās aģentūra, ir kopuzņēmuma SESAR dibinātājlocekles. Locekļu balsis atbilst to attiecīgajiem ieguldījumiem, bet abām dibinātājloceklēm ir vismaz 25 % balsstiesību. 2008. gada 31. decembrī Komisija bija ieguldījusi 91,73 % no visu kopuzņēmuma dalībnieku kopējā ieguldījuma SESAR. Kopējais (orientējošais) paredzētais Komisijas ieguldījums SESAR (no 2007. līdz 2016. gadam) ir 700 miljoni euro. Eiropas Kopienu kapitāla ieguldījums šajā kopuzņēmumā ir balstīts uz SESAR finanšu pārskatiem par laikposmu no 2007. gada 10. augusta (tā darbības sākšanas) līdz 2008. gada 31. decembrim atbilstīgi SESAR finanšu regulas 5. pantam.

SESAR

Eurocontrol

SESAR

SESAR

SESAR

SESAR

SESAR

ITER Starptautiskā kodolsintēzes enerģijas organizācija (ITER)

ITER apvieno Eiropas Kopienas un sešus citus kopuzņēmuma dalībniekus no Ķīnas, Indijas, Krievijas, Korejas, Japānas un ASV. ITER tika izveidots, lai pārvaldītu ITER iekārtas, sekmētu to, ka ITER iekārtu ekspluatāciju veic dalībnieku laboratorijas, citas iestādes un personāls kodolsintēzes enerģijas izpētes un attīstības programmās, veicinātu sabiedrības izpratni par kodolsintēzes enerģiju un tās pieņemšanu un veiktu jebkuras citas darbības, kas ir vajadzīgas tā mērķa sasniegšanai. Dalībniekiem ir balsstiesības proporcionāli to attiecīgajiem ieguldījumiem, bet parasti visus lēmums pieņem vienbalsīgi. 2008. gada 31. decembrī Komisija bija ieguldījusi 48,46 % no kopējā ieguldījuma ITER. Kopējais (orientējošais) paredzētais Komisijas ieguldījums ITER (no 2007. līdz 2041. gadam) ir 7 649 miljoni euro.

ITER

ITER

ITER

ITER

ITER

ITER

2.3.3.   Garantiju fonds

GARANTIJU FONDA NETO AKTĪVI (4)

4

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Atlikums 31.12.2008. | Atlikums 31.12.2007. |
| Pārdošanai pieejamie aktīvi | 887 | 901 |
| Nauda un tās ekvivalenti | 205 | 249 |
| Aktīvi kopā | 1 092 | 1 150 |
| Saistības kopā | (1) | (1) |
| Neto aktīvi | 1 091 | 1 149 |

Miljonos EUR

Atlikums 31.12.2008.

Atlikums 31.12.2007.

Pārdošanai pieejamie aktīvi

887

901

Nauda un tās ekvivalenti

205

249

Aktīvi kopā

Aktīvi kopā

1 092

1 092

1 150

1 150

Saistības kopā

Saistības kopā

(1)

(1)

(1)

(1)

Neto aktīvi

Neto aktīvi

1 091

1 091

1 149

1 149

Ārējo darbību Garantiju fonds attiecas uz aizdevumiem, ko Kopienas garantē saskaņā ar Padomes lēmumu, jo īpaši Eiropas Investīciju bankas (EIB) aizdevumiem ārpus Eiropas Savienības un aizdevumiem saistībā ar makrofinansiālu atbalstu (MFA aizdevumi), kā arī Euratom aizdevumiem ārpus Eiropas Savienības. Tas ir ilgtermiņa instruments, lai segtu neatmaksātus aizdevumus, kurus garantējušas Kopienas, un tāpēc to var uzskatīt par ilgtermiņa ieguldījumu. Par to liecina tas, ka gandrīz 88 % no pārdošanai pieejamiem aktīviem termiņš ir no 1 līdz 10 gadiem (skatīt arī 7.9. paskaidrojumu). Fondā ieskaita maksājumus no Kopienu vispārējā budžeta 9 % apmērā no darbību kapitāla vērtības, procentu ienākumiem no ieguldījumiem, kuros izmantoti fonda aktīvi, un no summām, kas atgūtas no saistības nepildošiem parādniekiem, attiecībā uz kuriem fondam nācies pildīt sniegtās garantijas. Ja gada beigās izveidojas pārpalikums, to atmaksā, iekļaujot Eiropas Kopienu vispārējā budžeta ieņēmumu pārskata īpašā pozīcijā.

Euratom

7.9

Eiropas Kopienām jāveido garantijas rezerve trešām valstīm izsniegtiem aizdevumiem. Šī rezerve paredzēta Garantiju fonda vajadzību un, ja nepieciešams, tādu garantiju pieprasījumu finansēšanai, kas pārsniedz fonda pieejamos līdzekļus, tā, lai šīs summas varētu atspoguļot budžeta izdevumos. Minētā rezerve 1 276 miljonu euro apmērā atbilst plānotajai summai 9 % apmērā no aizdevumu atlikuma 2008. gada 31. decembrī. Fonda neto aktīvi 2008. gada 31. decembrī veido kopsummu 1 091 miljonu euro apmērā. Neto aktīvu un rezervju summas starpība atbilst no ES budžeta fondam atmaksājamai summai, t. i., 185 miljoniem euro. Pārdošanai pieejamo parāda vērtspapīru portfeļa patiesās vērtības pārmaiņas 2008. gadā ir atzītas kapitālā ar kopsummu 15 miljoni euro (2007. gadā – (19) miljoni euro).

Garantiju fonda finanšu riska pārvaldības politika skaidrota 7. paskaidrojumā.

7

2.3.4.   Citi ieguldījumi

2.3.4.1.   Pārdošanai pieejamie aktīvi

Šajā pozīcijā ietverti ieguldījumi un līdzdalības daļas, kas iegādātas, lai palīdzētu saņēmējiem attīstīt savu uzņēmējdarbību.

PĀRDOŠANAI PIEEJAMIE ILGTERMIŅA AKTĪVI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | ERAB | Riska kapitāla darījumi | ETF uzsākšanas mehānisms | Eiropas Fonds Dienvidaustrumu Eiropai | Citi | Kopā |
| Summas 31.12.2007. | 157 | 218 | 98 | 55 | 5 | 533 |
| Iegāde | 0 | 17 | 51 | 7 | 1 | 76 |
| Atsavināšana/izņemšana | 0 | (27) | (4) | 0 | (2) | (33) |
| Pārvērtēšanas pārpalikums/(deficīts) t/f kapitālam | 0 | 1 | (6) | 5 | (1) | (1) |
| Zaudējumi no vērtības samazināšanās | 0 | (5) | (6) | 0 | 0 | (11) |
| Summas 31.12.2008. | 157 | 204 | 133 | 67 | 3 | 564 |

Miljonos EUR

ERAB

Riska kapitāla darījumi

ETF uzsākšanas mehānisms

ETF

Eiropas Fonds Dienvidaustrumu Eiropai

Citi

Kopā

Summas 31.12.2007.

157

218

98

55

5

533

Iegāde

0

17

51

7

1

76

Atsavināšana/izņemšana

0

(27)

(4)

0

(2)

(33)

Pārvērtēšanas pārpalikums/(deficīts) t/f kapitālam

0

1

(6)

5

(1)

(1)

Zaudējumi no vērtības samazināšanās

0

(5)

(6)

0

0

(11)

Summas 31.12.2008.

Summas 31.12.2008.

157

157

204

204

133

133

67

67

3

3

564

564

Ieguldījums Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) kapitālā

Komisija ir parakstījusies uz 3 % ERAB kopējā kapitāla, kas sasniedz 20 miljardus euro. Bilances datumā pieprasītā summa bija 157 miljoni euro, t. sk. apmaksātā summa 156 miljonu euro apmērā. Neveiktie maksājumi par pieprasīto kapitālu (1 miljons euro) reģistrēti īstermiņa saistībās un uzskaitīti amortizētās izmaksās. Neveiktie maksājumi par nepieprasīto kapitāla summu ir 443 miljoni euro un iekļauti ārpusbilances posteņos kā iespējamās saistības. Tā kā ERAB nekotē biržā un, ņemot vērā līguma ierobežojumus, kas noteikti ERAB statūtos, kuri cita starpā attiecas uz līdzdalības daļu pārdošanu, nepārsniedzot iegādes izmaksas un tikai esošajiem daļu turētājiem, Komisijas daļu ERAB novērtē, no izmaksām atskaitot norakstīto vērtības samazinājumu.

Riska kapitāla darījumi

Riska kapitāla darījumos summas piešķir finanšu starpniekiem, lai finansētu ieguldījumus kapitālā. Lai gan dažiem no šiem līgumiem piemīt aizdevumu īpašības, tā kā lielākajam vairumam šo finanšu līgumu nepiemīt aizdevuma pamatīpašības, jo nav noteikts atmaksas grafiks vai vienošanās par procentu likmi atlīdzības pamatsummai, portfeli kopumā uzskata par netiešu ieguldījumu kapitālā. Darījumus uzskaita, no sākotnējām izmaksām atskaitot uzkrājumus vērtības samazinājumam, jo aktīvajā tirgū nav pieejamas kotētas tirgus cenas un pašlaik nevar ticami aprēķināt to patieso vērtību.

Citi ieguldījumi

Lielākās summas saistītas ar Izaugsmes un nodarbinātības programmu, MAP programmu un CIP programmu, kas ir EIF aizgādnībā un nodrošina atbalstu jaunu MVU izveidei un finansēšanai, ieguldot līdzekļus piemērotos specializētos riska kapitāla fondos (133 miljoni euro). Šeit ietilpst arī 67 miljoni euro, kas saistīti ar Eiropas Fondu Dienvidaustrumu Eiropai (ieguldījumu uzņēmums ar mainīgu akciju kapitālu; SICAV). Eiropas Fonda Dienvidaustrumu Eiropai vispārējais mērķis ir tautsaimniecības attīstības un labklājības veicināšana Dienvidaustrumu Eiropā, ilgtspējīgi nodrošinot papildu finansējumu attīstībai ar vietējo finanšu starpnieku palīdzību. Kopienu pašreizējās balsstiesības ir 14,7 %.

MAP

CIP

SICAV

2.3.4.2.   Tirdzniecībai turētie aktīvi

Skatīt 2.8.2. paskaidrojumu; šīs summas tagad attiecas uz īstermiņa summām.

2.8.2

2.4.   AIZDEVUMI

Šajā pozīcijā ietvertas Kopienām maksājamās summas par aizdevumiem, kuru termiņš pārsniedz vienu gadu.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Atlikums 31.12.2008. | Atlikums 31.12.2007. |
| No EK budžeta un EOTK piešķirtie aizdevumi | 179 | 189 |
| No aizņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi | 3 386 | 1 617 |
| Neto aktīvi | 3 565 | 1 806 |

Miljonos EUR

Atlikums 31.12.2008.

Atlikums 31.12.2007.

No EK budžeta un EOTK piešķirtie aizdevumi

179

189

No aizņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi

3 386

1 617

Neto aktīvi

Neto aktīvi

3 565

3 565

1 806

1 806

2.4.1.   No Eiropas Kopienu budžeta un likvidējamās EOTK piešķirtie aizdevumi

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem | Likvidējamā EOTK | Kopā |
| Kopā 31.12.2007. | 155 | 34 | 189 |
| Atmaksa | (17) | (8) | (25) |
| Uzskaites vērtības pārmaiņas | 12 | 3 | 15 |
| Kopā 31.12.2008. | 150 | 29 | 179 |

Miljonos EUR

Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem

Likvidējamā EOTK

Kopā

Kopā 31.12.2007.

155

34

189

Atmaksa

(17)

(8)

(25)

Uzskaites vērtības pārmaiņas

12

3

15

Kopā 31.12.2008.

Kopā 31.12.2008.

150

150

29

29

179

179

Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem

Šajā postenī ietverti aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem, kas piešķirti ar preferenciālām procentu likmēm, īstenojot sadarbību ar trešām valstīm. Visas summas atmaksājamas vairāk nekā 12 mēnešus pēc gada beigām. Efektīvās procentu likmes par šiem aizdevumiem ir no 7,39 % līdz 12,36 %.

Likvidējamās EOTK (EOTK) piešķirtie aizdevumi mājokļa iegādei

Aizdevumi mājokļa iegādei ir aizdevumi, ko EOTK piešķir no saviem līdzekļiem saskaņā ar EOTK līguma 54. pantu un 54. panta 2. punktu. Šos aizdevumus piešķir ar nemainīgu procentu likmi 1 % apmērā, tāpēc tos uzskata par aizdevumiem ar preferenciālām procentu likmēm. Minēto aizdevumu efektīvās procentu likmes ir 2,806 %–22,643 %. Šiem aizdevumiem par patieso vērtību tiek pieņemta darījuma sākuma cena neatkarīgi no piešķirtās preferenciālās procentu likmes, ņemot vērā praktiskus apsvērumus un pamatojoties uz būtiskuma apsvērumiem.

2.4.2.   No aizņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi

| Miljonos EUR |
| --- |
| | MFA aizdevumi | Euratom aizdevumi | Maksājumu bilance | Likvidējamā EOTK | Kopā |
| Kopā 31.12.2007. | 795 | 482 | 0 | 478 | 1 755 |
| Jauni aizdevumi | 0 | 15 | 2 000 | 0 | 2 015 |
| Atmaksa | (132) | (5) | 0 | (67) | (204) |
| Valūtas kursa starpības | 0 | 1 | 0 | (61) | (60) |
| Uzskaites vērtības pārmaiņas | 0 | 1 | 4 | (12) | (7) |
| Kopā 31.12.2008. | 663 | 494 | 2 004 | 338 | 3 499 |
| Parāda summa < 1 gads | 25 | 0 | 0 | 88 | 113 |
| Parāda summa > 1 gads | 638 | 494 | 2 004 | 250 | 3 386 |

Miljonos EUR

MFA aizdevumi

Euratom aizdevumi

Euratom

Maksājumu bilance

Likvidējamā EOTK

Kopā

Kopā 31.12.2007.

795

482

0

478

1 755

Jauni aizdevumi

0

15

2 000

0

2 015

Atmaksa

(132)

(5)

0

(67)

(204)

Valūtas kursa starpības

0

1

0

(61)

(60)

Uzskaites vērtības pārmaiņas

0

1

4

(12)

(7)

Kopā 31.12.2008.

663

494

2 004

338

3 499

Parāda summa < 1 gads

Parāda summa < 1 gads

25

25

0

0

0

0

88

88

113

113

Parāda summa > 1 gads

Parāda summa > 1 gads

638

638

494

494

2 004

2 004

250

250

3 386

3 386

Makrofinansiāla atbalsta (MFA) aizdevumi

MFA ir uz politiku balstīts finanšu instruments konkrētam mērķim nepiesaistīta atbalsta sniegšanai maksājumu bilances un/vai budžeta jomā partneriem trešās valstīs, kuras ģeogrāfiski atrodas tuvu ES teritorijai. Tie ir vidēja termiņa/ilgtermiņa aizdevumi vai dotācijas, vai atbilstīga abu veidu kombinācija, kas parasti papildina finansējumu saistībā ar SVF atbalstīto korekciju un reformu programmu.

Komisija nav saņēmusi trešo personu garantijas šiem aizdevumiem, bet tos garantē Garantiju fonds (skatīt 2.3.3. paskaidrojumu).

2.3.3

Euratom aizdevumi

Euratom ir viena no Eiropas Kopienu juridiskajām personām, un to pārstāv Eiropas Komisija. Šīs struktūras mērķis ir piešķirt aizdevumus dalībvalstīm un trešām valstīm šādā veidā.

Euratom

| — | Euratom aizdevumus dalībvalstīm piešķir, lai finansētu ieguldījumu projektus dalībvalstīs, kas saistīti ar rūpniecisku elektroenerģijas ražošanu kodolelektrostacijās un ar degvielas cikla iekārtām rūpniecības vajadzībām. |
| --- | --- |

—

Euratom aizdevumus dalībvalstīm piešķir, lai finansētu ieguldījumu projektus dalībvalstīs, kas saistīti ar rūpniecisku elektroenerģijas ražošanu kodolelektrostacijās un ar degvielas cikla iekārtām rūpniecības vajadzībām.

Euratom

| — | Euratom aizdevumus trešām valstīm piešķir, lai uzlabotu drošības un efektivitātes pakāpi kodolelektrostacijās un kodoldegvielas cikla iekārtās, kuras darbojas vai tiek būvētas. |
| --- | --- |

—

Euratom aizdevumus trešām valstīm piešķir, lai uzlabotu drošības un efektivitātes pakāpi kodolelektrostacijās un kodoldegvielas cikla iekārtās, kuras darbojas vai tiek būvētas.

Euratom

Komisija ir saņēmusi 486 miljonus euro (2007. gadā – 474 miljonus euro) garantijās no trešo personu galvotājiem attiecībā uz šiem aizdevumiem.

Maksājumu bilances aizdevumi

Maksājumu bilance ir uz politiku balstīts finanšu instruments, kas ir izmantots atkārtoti, lai sniegtu finansiālu atbalstu Eiropas Savienības dalībvalstīm pašreizējās ekonomikas krīzes laikā. Tas sniedz vidēja termiņa finansiālu atbalstu, kas ļauj piešķirt aizdevumus vienai vai vairākām dalībvalstīm, kurām ir vai kuras nopietni apdraud grūtības sakarā ar to maksājumu bilanci vai kapitāla pārmaiņām. Tikai dalībvalstis, kuras vēl nav ieviesušas euro, var gūt labumu no šā Kopienas mehānisma. Šos aizdevumus garantē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta.

6,5 miljardi euro ir darīti pieejami Ungārijai, t. sk. 2 miljardi euro (iepriekš) tika izmaksāti 2008. gadā; termiņš ir 2011. gada decembrī. Papildu 3,5 miljardi euro tika izmaksāti 2009. gada pirmajos 7 mēnešos (termiņi – 2014. gada novembris un 2016. gada aprīlis). 3,1 miljards euro tika darīts pieejams Latvijai, un 1 miljards euro no šīs summas tika izmaksāts, arī 2009. gada pirmajā ceturksnī; termiņš – 2014. gada aprīlis. 5 miljardi euro tika darīti pieejami arī Rumānijai 2009. gada otrajā ceturksnī.

Iepriekšminēto aizdevumu gadījumā (MFA, Euratom un maksājumu bilance) efektīvo procentu metodi nepiemēro atsevišķi aizdevumiem un aizņēmumiem, jo tiem ir kompensējošu (back-to-back) darbību iezīmes. Atšķirības starp aizdevumu un aizņēmumu nosacījumiem un summām nav būtiskas. Tādējādi netrūkst būtiskas informācijas, kas ietekmētu lasītāja izpratni par pamatā esošajiem darījumiem. Darījuma izmaksas tieši atspoguļo saimnieciskā rezultāta pārskata izdevumos.

Euratom

back-to-back

Likvidējamās EOTK aizdevumi

Šajā postenī galvenokārt iekļauti aizdevumi, kurus piešķīrusi likvidējamā EOTK no aizņemtiem līdzekļiem saskaņā ar EOTK līguma 54. un 56. pantu, kā arī trīs nekotēti parāda vērtspapīri, kurus emitējusi Eiropas Investīciju banka (EIB), lai segtu kāda parādnieka neizpildītās saistības. Šie parāda vērtspapīri tiks turēti līdz to gala termiņam (2017. un 2019. gads), lai segtu attiecīgo aizņēmumu apkalpošanas izmaksas. Uzskaites vērtības pārmaiņas ir uzkrāto procentu pārmaiņas, kurām pieskaitīta samaksāto prēmiju attiecīgā gada amortizācija un sākotnējās darījumu izmaksas, aprēķinā izmantojot efektīvās procentu likmes metodi.

Efektīvās procentu likmes (norādītas kā procentu likmju diapazons) bija šādas.

| Aizdevumi | 31.12.2008. | 31.12.2007. |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansiāls atbalsts (MFA) | 3,022 % - 5,29 % | 3,82 % - 4,822 % |
| Euratom | 3,428 % - 5,76 % | 4,446 % - 5,76 % |
| Maksājumu bilance | 3,25 % | — |
| Likvidējamā EOTK | 3,072 % - 5,8103 % (5) | 4,375 % - 12,077 % (5) |

Aizdevumi

31.12.2008.

31.12.2007.

Makrofinansiāls atbalsts (MFA)

3,022 % - 5,29 %

3,82 % - 4,822 %

Euratom

Euratom

3,428 % - 5,76 %

4,446 % - 5,76 %

Maksājumu bilance

3,25 %

—

Likvidējamā EOTK

3,072 % - 5,8103 % (5)

5

4,375 % - 12,077 % (5)

5

2.5.   ILGTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

| Miljonos EUR |
| --- |
| Pārvaldības veids | Atlikums 31.12.2008. | Atlikums 31.12.2007. |
| Tieša centralizēta pārvaldība | 1 351 | 434 |
| Netieša centralizēta pārvaldība | 275 | 318 |
| Decentralizēta pārvaldība | 90 | 64 |
| Dalīta pārvaldība | 26 764 | 12 875 |
| Kopēja pārvaldība | 543 | 324 |
| Ilgtermiņa priekšfinansējums kopā | 29 023 | 14 015 |

Miljonos EUR

Pārvaldības veids

Atlikums 31.12.2008.

Atlikums 31.12.2007.

Tieša centralizēta pārvaldība

1 351

434

Netieša centralizēta pārvaldība

275

318

Decentralizēta pārvaldība

90

64

Dalīta pārvaldība

26 764

12 875

Kopēja pārvaldība

543

324

Ilgtermiņa priekšfinansējums kopā

Ilgtermiņa priekšfinansējums kopā

29 023

29 023

14 015

14 015

Lielākās ilgtermiņa priekšfinansējuma summas saistītas ar struktūrfondu pasākumiem – Reģionālās attīstības fonds, Sociālais fonds, Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai, Kohēzijas fonds un Zivsaimniecības fonds. Tā kā daudzi no šiem projektiem pēc būtības ir ilgtermiņa projekti, attiecīgajiem avansa maksājumiem jābūt pieejamiem periodā, kas ilgāks par vienu gadu. Tādējādi šīs priekšfinansējuma summas norādītas kā ilgtermiņa aktīvi. Iepriekšminētā ilgtermiņa priekšfinansējuma summa, par kuru Eiropas Kopienas ir tiesīgas saņemt procentus no saņēmējiem, ir 1 587 miljoni euro.

Palielinājums 2008. gadā galvenokārt rodas no otrā avansa maksājuma (13 888 miljoni euro), kas veikts dalībvalstīm, lai finansētu šo fondu 2007.–2013. gada programmas. Avansa maksājumi, kas veikti Septītās pētniecības pamatprogrammas ietvaros, arī izskaidro Komisijas tieši pārvaldītā ilgtermiņa priekšfinansējuma palielinājumu par aptuveni 780 miljoniem euro (no kopējā palielinājuma 917 miljonu euro apmērā).

Atsevišķas priekšfinansējuma summas, kas izmaksātas saskaņā ar Septīto pētniecības pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (PP7), efektīvi sedz Dalībnieku garantiju fonds (DGF). Tas ir savstarpēja izdevīguma instruments, kas izveidots, lai segtu finanšu riskus, kas Kopienām un dalībniekiem radušies PP7 netiešo darbību īstenošanas laikā; tā kapitāls un procenti veido izpildes nodrošinājumu. Visi to netiešo darbību dalībnieki, kas ir dotācijas veidā (un tādējādi priekšfinansējuma veidā Komisijas uzskaitē), 5 % no priekšfinansējuma, ko tie saņem, iemaksā DGF kapitālā darbības laikā. Kā tādi dalībnieki ir DGF īpašnieki, Kopienas (ko pārstāv Komisija) darbojas kā izpildaģents. Pēc netiešo darbību izpildes dalībnieki atgūst savas kapitāla iemaksas pilnībā, izņemot, ja DGF ir radušies zaudējumi saņēmēju saistību neizpildes dēļ – šādā gadījumā dalībnieki atgūst ne mazāk kā 80 % no to iemaksām. Tādējādi Dalībnieku garantiju fonds nodrošina gan Kopienu, gan dalībnieku finanšu intereses. 2008. gada 31. decembrī dalībnieki bija veikuši iemaksas DGF par kopējo summu 283 miljoniem euro (2007. gadā – 38 miljoni euro).

2.6.   ILGTERMIŅA DEBITORU PARĀDI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Atlikums 31.12.2008. | Atlikums 31.12.2007. |
| Dalībvalstu parādi | 24 | 93 |
| Aizdevumi EOTK darbiniekiem | 13 | 15 |
| Citi | 2 | 13 |
| Garantijas un noguldījumi | 6 | 6 |
| Kopā | 45 | 127 |

Miljonos EUR

Atlikums 31.12.2008.

Atlikums 31.12.2007.

Dalībvalstu parādi

24

93

Aizdevumi EOTK darbiniekiem

13

15

Citi

2

13

Garantijas un noguldījumi

6

6

Kopā

Kopā

45

45

127

127

No dalībvalstīm saņemamās summas ir summas, kas bijušajām kandidātvalstīm jāmaksā likvidējamai EOTK.

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

2.7.   KRĀJUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Atlikums 31.12.2008. | Atlikums 31.12.2007. |
| Zinātniskās iekārtas |
| Zinātniskie materiāli | 8 | 9 |
| Skaldmateriāls un smagais ūdens | 20 | 19 |
| Zinātniskie materiāli tālākpārdošanai | 45 | 45 |
| Vakcinācijas | 6 | 8 |
| Ražošanas materiāli | 1 | 7 |
| Publikācijas un preces tālākpārdošanai | 5 | 0 |
| Kopā | 85 | 88 |

Miljonos EUR

Atlikums 31.12.2008.

Atlikums 31.12.2007.

Zinātniskās iekārtas

Zinātniskie materiāli

8

9

Skaldmateriāls un smagais ūdens

20

19

Zinātniskie materiāli tālākpārdošanai

45

45

Vakcinācijas

6

8

Ražošanas materiāli

1

7

Publikācijas un preces tālākpārdošanai

5

0

Kopā

Kopā

85

85

88

88

Zinātnisko iekārtu krājumus tur un apsaimnieko KPC. Lielākā daļa ir nukleāru un nenukleāru standartmateriālu krājumi, kas atrodas Gēlā. Šiem krājumiem ir stratēģisks raksturs, un tos uztur, lai varētu reaģēt uz neprognozējamiem pieprasījumiem nākotnē krīzes situācijās. Tos novērtē neto pārdošanas vērtībā gada beigās, piemērojot vērtības samazinājumu līdz pārdošanas cenai; vērtības samazinājumā ņem vērā uzglabāšanas un citas izmaksas, kas radušās, pārdodot krājumus (izplatīšanas izmaksas, sertifikācijas izmaksas utt.), un kopsumma ir 43 miljoni euro. KPC palīgmateriāli, kuru kopsumma 2007. gada 31. decembrī bija 7 miljoni euro un tika uzrādīti kā “Ražošanas materiāli”, vairs netiek uzskatīti par krājumiem.

Publikāciju biroja rīcībā un/vai pārziņā esošo publikāciju krājumus novērtē zemākajā no divām vērtībām – izmaksās vai neto pārdošanas vērtībā, kas ir aptuveni nulle. Turklāt bez maksas izplatītās publikācijas pilnībā norakstītas, jo to neto pārdošanas vērtība ir nulle. Šo norakstījumu kopsumma ir 16 miljoni euro, un tie veido iepriekš norādīto publikāciju uzskaites vērtību.

2.8.   ĪSTERMIŅA IEGULDĪJUMI

Īstermiņa ieguldījumi ietver pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus, kurus iegādājas to atdeves vai peļņas dēļ vai kurus tur, lai izveidotu noteiktu aktīvu struktūru vai likviditātes papildu avotu, un tāpēc tos iespējams pārdot, lai nodrošinātu likviditātes vajadzības, vai procentu likmju pārmaiņu gadījumā.

2.8.1.   Pārdošanai pieejamie īstermiņa aktīvi

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Likvidējamā EOTK | Citi | Kopā |
| Summas 31.12.2007. | 1 417 | 3 | 1 420 |
| Iegāde | 304 | 79 | 383 |
| Atsavināšana un izņemšana | (275) | — | (275) |
| Amortizēto izmaksu korekcija | 2 | — | 2 |
| Uzskaites vērtības pārmaiņas | (8) | — | (8) |
| Pārvērtēšanas pārpalikums/ (deficīts) t/f kapitālam | 24 | — | 24 |
| Summas 31.12.2008. | 1 464 | 82 | 1 546 |

Miljonos EUR

Likvidējamā EOTK

Citi

Kopā

Summas 31.12.2007.

1 417

3

1 420

Iegāde

304

79

383

Atsavināšana un izņemšana

(275)

—

(275)

Amortizēto izmaksu korekcija

2

—

2

Uzskaites vērtības pārmaiņas

(8)

—

(8)

Pārvērtēšanas pārpalikums/ (deficīts) t/f kapitālam

24

—

24

Summas 31.12.2008.

Summas 31.12.2008.

1 464

1 464

82

82

1 546

1 546

Attiecībā uz likvidējamās EOTK summām visi ieguldījumi ir parāda vērtspapīri EUR valūtā un tiek kotēti aktīvā tirgū. Sīka informācija par ieguldījumu portfeli emitenta veida un kredītvērtējuma dalījumā sniegta 7. paskaidrojumā. Parāda vērtspapīru ar galīgo termiņu 2009. gadā vērtība (izteikta to patiesajā vērtībā) 2008. gada 31. decembrī bija 126 miljoni euro (2007. gadā – 146 miljoni euro).

7

2.8.2.   Tirdzniecībai turētie īstermiņa aktīvi

Likvidējamā EOTK (EOTK) noslēdza procentu likmju mijmaiņas līgumu un kombinētu procentu likmju mijmaiņas un starpvalūtu procentu likmju mijmaiņas līgumu. Šo procentu likmju mijmaiņas darījumu patieso vērtību noteica, diskontējot neto nemainīgās naudas plūsmas, izmantojot nulles kupona mijmaiņas darījuma likmes bilances datumā. Minēto mijmaiņas darījumu, kuru galīgais termiņš ir līdz trīs mēnešiem pēc bilances datuma, patiesā vērtība (ieskaitot uzkrātos procentus) ir 7 miljoni euro (2007. gadā – 13 miljoni euro, ilgtermiņa).

7 miljoni euro

2.9.   ĪSTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

Priekšfinansējuma atgūstamības vai izlietojuma laiks nosaka, vai to uzrāda kā īstermiņa vai ilgtermiņa priekšfinansējuma aktīvu. Izlietojumu nosaka projekta pamatā esošā līgumā. Visus atmaksājumus vai izlietojumu līdz 12 mēnešiem pirms pārskata datuma uzrāda kā īstermiņa priekšfinansējumu un tāpēc kā apgrozāmos līdzekļus. Sīkākai informācijai par ilgtermiņa priekšfinansējumu skatīt arī 2.5. paskaidrojumu.

2.5

Uzkrātās maksas atspoguļo aprēķināto attiecināmo izmaksu summu, kas gada beigās radās nesamaksāto priekšfinansējuma summu saņēmējiem, par kurām Kopienas vēl nav saņēmušas pārskatu. Šīs summas atspoguļo kā izdevumus arī pārskata perioda saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Īstermiņa priekšfinansējuma lielais samazinājums ir radies sakarā ar to, ka strukturālām darbībām kopējās pārvaldības ietvaros daži finansētie projekti ir slēgšanas procesā (programmas saistībā ar 2000.–2006. gada laikposmu), turpretim jauniem projektiem (programmas saistībā ar 2007.–2013. gada laikposmu) priekšfinansējuma iemaksa tika veikta 2008. gadā, bet tika klasificēta ilgtermiņa aktīvos, kā aprakstīts 2.5. paskaidrojumā. Īstermiņa priekšfinansējuma summa, par kuru Eiropas Kopienas ir tiesīgas saņemt procentus no saņēmējiem, ir 3 798 miljoni euro, ņemot vērā to līdzekļu izlietojuma aplēsi, par kuriem Kopienas vēl nav saņēmušas pārskatu.

2.5

Jāņem vērā arī tas, ka nesamaksāto summu sadalījums starp pārvaldības veidiem ir pieejams par priekšfinansējuma maksājumiem, kas veikti kopš 2005. gada. Nesadalītās priekšfinansējuma summas ir summas, ko pirmoreiz iekļāva 2005. gada sākuma bilancē, un tās norādītas atsevišķā rindā 2007. gada salīdzinošos skaitļos, jo tad nebija pieejama informācija par sadalījumu pa budžeta pārvaldības veidiem. Nepiešķirtā summa 2007. gadā galvenokārt attiecas uz dalīto pārvaldību. Pirmo reizi 2008. gadā atlikušās nepiešķirtās summas 2008. gada 31. decembrī tika analizētas un pārklasificētas atbilstīgi piemērotajam budžeta pārvaldības veidam.

ĪSTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

| Miljonos EUR |
| --- |
| Pārvaldības veids | Atlikums 31.12.2008. | Atlikums 31.12.2007. |
| Tieša centralizēta pārvaldība | | 13 554 | 11 567 |
| | Pasākumu dotācijas | 11 439 | 9 715 |
| | Darbības dotācijas | 129 | 142 |
| | Iepirkums (darbības) | 713 | 638 |
| | Darbības | 933 | 457 |
| | Administratīvie kredīti | 340 | 615 |
| mīnus | Uzkrātās maksas | (10 499) | |
| | Tieša centralizēta pārvaldība – neto | 3 055 | |
| Netieša centralizēta pārvaldība | | 4 563 | 2 265 |
| | Valstu aģentūras | 2 880 | 1 736 |
| | Pasākumu dotācijas | 1 608 | 485 |
| | Iepirkums (darbības) un citi | 49 | 29 |
| | Citi | 26 | 15 |
| mīnus | Uzkrātās maksas | (3 633) | |
| | Netieša centralizēta pārvaldība – neto | 930 | |
| Decentralizēta pārvaldība | Bruto summa | 1 565 | 1 280 |
| mīnus | Uzkrātās maksas | (1 239) | |
| | Decentralizēta pārvaldība – neto | 326 | |
| Dalīta pārvaldība | Bruto summa | 22 979 | 3 229 |
| mīnus | Uzkrātās maksas | (17 675) | |
| | Dalīta pārvaldība – neto | 5 304 | |
| Kopēja pārvaldība | Bruto summa | 2 005 | 1 135 |
| mīnus | Uzkrātās maksas | (1 397) | |
| | Kopēja pārvaldība – neto | 608 | |
| Īsteno iestādes un aģentūras | Bruto summa | 65 | 204 |
| | Uzkrātās maksas | (26) | |
| | Iestādes un aģentūras – neto | 39 | |
| Nepiešķirtā priekšfinansējuma atlikumi | | 21 404 |
| Bruto priekšfinansējuma summas kopā | | 41 084 |
| mīnus | Uzkrātās maksas | | (20 501) |
| Īstermiņa priekšfinansējums kopā | 10 262 | 20 583 |

Miljonos EUR

Pārvaldības veids

Atlikums 31.12.2008.

Atlikums 31.12.2007.

Tieša centralizēta pārvaldība

13 554

11 567

Pasākumu dotācijas

Pasākumu dotācijas

11 439

11 439

9 715

9 715

Darbības dotācijas

Darbības dotācijas

129

129

142

142

Iepirkums (darbības)

Iepirkums (darbības)

713

713

638

638

Darbības

Darbības

933

933

457

457

Administratīvie kredīti

Administratīvie kredīti

340

340

615

615

mīnus

Uzkrātās maksas

Uzkrātās maksas

(10 499)

Tieša centralizēta pārvaldība – neto

Tieša centralizēta pārvaldība – neto

3 055

3 055

Netieša centralizēta pārvaldība

4 563

2 265

Valstu aģentūras

Valstu aģentūras

2 880

2 880

1 736

1 736

Pasākumu dotācijas

Pasākumu dotācijas

1 608

1 608

485

485

Iepirkums (darbības) un citi

Iepirkums (darbības) un citi

49

49

29

29

Citi

Citi

26

26

15

15

mīnus

Uzkrātās maksas

Uzkrātās maksas

(3 633)

Netieša centralizēta pārvaldība – neto

Netieša centralizēta pārvaldība – neto

930

930

Decentralizēta pārvaldība

Bruto summa

Bruto summa

1 565

1 280

mīnus

Uzkrātās maksas

Uzkrātās maksas

(1 239)

Decentralizēta pārvaldība – neto

Decentralizēta pārvaldība – neto

326

326

Dalīta pārvaldība

Bruto summa

Bruto summa

22 979

3 229

mīnus

Uzkrātās maksas

Uzkrātās maksas

(17 675)

Dalīta pārvaldība – neto

Dalīta pārvaldība – neto

5 304

5 304

Kopēja pārvaldība

Bruto summa

Bruto summa

2 005

1 135

mīnus

Uzkrātās maksas

Uzkrātās maksas

(1 397)

Kopēja pārvaldība – neto

Kopēja pārvaldība – neto

608

608

Īsteno iestādes un aģentūras

Bruto summa

Bruto summa

65

204

Uzkrātās maksas

Uzkrātās maksas

(26)

Iestādes un aģentūras – neto

Iestādes un aģentūras – neto

39

39

Nepiešķirtā priekšfinansējuma atlikumi

21 404

Bruto priekšfinansējuma summas kopā

Bruto priekšfinansējuma summas kopā

41 084

41 084

mīnus

Uzkrātās maksas

Uzkrātās maksas

(20 501)

Īstermiņa priekšfinansējums kopā

Īstermiņa priekšfinansējums kopā

10 262

10 262

20 583

20 583

Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas

Šīs ir garantijas, ko Eiropas Kopienas atsevišķos gadījumos pieprasa no saņēmējiem, izmaksājot avansa maksājumus (priekšfinansējumu). Ir divas vērtības, kuras tiek uzrādītas šiem garantijas veidiem – “nominālās” un “aktuālās” vērtības. “Nominālās” vērtības pamatojošais notikums ir saistīts ar garantijas esību. “Aktuālās” vērtības garantijas pamatojošais notikums ir priekšfinansējuma maksājums un/vai vēlāk priekšfinansējuma dzēšana.

2008. gada 31. decembrī to garantiju “nominālā” vērtība, kuras Komisija saņēmusi par priekšfinansējumu, ir 968 miljoni euro. Šo garantiju “aktuālā” vērtība ir 769 miljoni euro. 2007. gada 31. decembrī šīs summas bija attiecīgi 1 007 miljoni euro un 772 miljoni euro. Šī starpība faktiski ir segums priekšfinansējumam, kas ir dzēsts un iekļauts izdevumos, bet kas, iespējams, jāatgūst nākotnē.

2.10.   ĪSTERMIŅA DEBITORU PARĀDI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Atlikums 31.12.2008. | Atlikums 31.12.2007. |
| Ilgtermiņa debitoru parādu īstermiņa daļa | 114 | 160 |
| Īstermiņa debitoru parādi | 6 128 | 5 441 |
| Dažādi debitoru parādi | 23 | 27 |
| Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi | 5 655 | 6 423 |
| Kopā | 11 920 | 12 051 |

Miljonos EUR

Atlikums 31.12.2008.

Atlikums 31.12.2007.

Ilgtermiņa debitoru parādu īstermiņa daļa

114

160

Īstermiņa debitoru parādi

6 128

5 441

Dažādi debitoru parādi

23

27

Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi

5 655

6 423

Kopā

Kopā

11 920

11 920

12 051

12 051

2.10.1.   Ilgtermiņa debitoru parādu īstermiņa daļa

Šīs ir summas, kas galvenokārt attiecas uz aizdevumiem, kuru atlikušais galīgais termiņš ir mazāks par 12 mēnešiem pēc bilances datuma (113 miljoni euro; sīkāku informāciju skatīt 2.4. paskaidrojumā iepriekš).

2.4

2.10.2.   Īstermiņa debitoru parādi

| Miljonos EUR |
| --- |
| Uzskaites grupa | 31.12.2008. | 31.12.2007. |
| Bruto summa | Norakstītā summa | Neto vērtība | Bruto summa | Norakstītā summa | Neto vērtība |
| Klienti | 4 833 | (175) | 4 658 | 3 897 | (171) | 3 726 |
| Dalībvalstis | 2 576 | (1 204) | 1 372 | 2 873 | (1 256) | 1 617 |
| Citi | 111 | (13) | 98 | 111 | (13) | 98 |
| Kopā | 7 520 | (1 392) | 6 128 | 6 881 | (1 440) | 5 441 |

Miljonos EUR

Uzskaites grupa

31.12.2008.

31.12.2007.

Bruto summa

Norakstītā summa

Neto vērtība

Bruto summa

Norakstītā summa

Neto vērtība

Klienti

4 833

(175)

4 658

3 897

(171)

3 726

Dalībvalstis

2 576

(1 204)

1 372

2 873

(1 256)

1 617

Citi

111

(13)

98

111

(13)

98

Kopā

Kopā

7 520

7 520

(1 392)

(1 392)

6 128

6 128

6 881

6 881

(1 440)

(1 440)

5 441

5 441

2.10.2.1.   Klienti

Tie ir iekasēšanas rīkojumi, kas iegrāmatoti kontos 2008. gada 31. decembrī kā konstatētas atgūstamas prasījumu summas un vēl nav iekļautas citās pozīcijās bilances aktīvu daļā. Lielāko daļu šā atlikuma veido Komisijas uzliktās soda naudas par bruto summu 4 590 miljoni euro. Līdz 2008. gada 31. decembrim ir saņemtas garantijas par kopējo summu 2 403 miljoni euro (2007. gadā – 2 563 miljoni euro) par šiem debitoru parādiem, norādot uz to, ka naudassoda saņēmējs vēlas to pārsūdzēt. Kopš gada beigām papildus tika saņemti maksājumi 1 304 miljonu euro apmērā attiecībā uz šo debitoru parādu, kā arī papildu garantijas 744 miljonu euro apmērā.

2.10.2.2.   No dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Atlikums 31.12.2008. | Atlikums 31.12.2007. |
| ELGF debitoru parādi |
| ELGF debitoru parādi | 684 | 902 |
| Norakstītā summa | (392) | (483) |
| Kopā | 292 | 419 |
| Samaksātais un no dalībvalstīm atgūstamais PVN | 36 | 24 |
| Pašu resursi |
| Iekļauti A kontā līdz atgūšanai | 97 | 75 |
| Iekļauti atsevišķā kontā līdz atgūšanai | 1 260 | 1 333 |
| Norakstītā summa | (812) | (773) |
| Citi | 16 | 38 |
| Kopā | 561 | 673 |
| Pārējie no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi | 483 | 501 |
| Kopā | 1 372 | 1 617 |

Miljonos EUR

Atlikums 31.12.2008.

Atlikums 31.12.2007.

ELGF debitoru parādi

ELGF debitoru parādi

ELGF debitoru parādi

684

902

Norakstītā summa

(392)

(483)

Kopā

Kopā

292

292

419

419

Samaksātais un no dalībvalstīm atgūstamais PVN

Samaksātais un no dalībvalstīm atgūstamais PVN

36

36

24

24

Pašu resursi

Pašu resursi

Iekļauti A kontā līdz atgūšanai

97

75

Iekļauti atsevišķā kontā līdz atgūšanai

1 260

1 333

Norakstītā summa

(812)

(773)

Citi

16

38

Kopā

Kopā

561

561

673

673

Pārējie no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi

Pārējie no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi

483

483

501

501

Kopā

Kopā

1 372

1 372

1 617

1 617

ELGF Garantiju nodaļas debitoru parādi

Šajā postenī ietilpst tās ELGF līdzekļu saņēmēju parāda summas 2008. gada 31. decembrī, ko dalībvalstis deklarējušas un apstiprinājušas 2008. gada 15. oktobrī un no kurām atskaitīti 20 %, ko dalībvalstis drīkst paturēt administratīvo izmaksu segšanai. Tika veikts novērtējums par debitoru parādiem, kas radušies pēc minētās deklarācijas iesniegšanas līdz 2008. gada 31. decembrim. Komisija arī novērtē norakstāmās summas saistībā ar līdzekļu saņēmēju parādiem, kuru atgūšana ir maz ticama. Tas, ka ir veikta šāda korekcija, nenozīmē, ka Komisija atsakās no tiesībām atgūt šīs summas nākotnē.

Pašu resursi

Jāatzīmē, ka dalībvalstīm ir tiesības ieturēt 25 % no tradicionālajiem pašu resursiem iekasēšanas izmaksu segšanai, tāpēc iepriekš minētās summas neietver šo atskaitījumu. Pamatojoties uz dalībvalstu iesniegto novērtējumu, no dalībvalstu debitoru parādiem atskaitītas norakstāmās summas 812 miljonu euro apmērā. Tomēr tas nenozīmē, ka Komisija atsakās no tiesībām atgūt šīs vērtības korekcijas summas.

Pārējie no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi

Pārējie no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi ietver atgūstamās izdevumu summas 120 miljonu euro apmērā un ELGF avansa maksājumus 244 miljonu euro apmērā.

2.10.3.   Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Atlikums 31.12.2008. | Atlikums 31.12.2007. |
| Uzkrātie ienākumi | 5 402 | 6 129 |
| Nākamo periodu izdevumi | 223 | 243 |
| Citi | 30 | 51 |
| Kopā | 5 655 | 6 423 |

Miljonos EUR

Atlikums 31.12.2008.

Atlikums 31.12.2007.

Uzkrātie ienākumi

5 402

6 129

Nākamo periodu izdevumi

223

243

Citi

30

51

Kopā

Kopā

5 655

5 655

6 423

6 423

Lielākā summa šajā pozīcijā ir uzkrātie ienākumi 5 402 miljonu euro apmērā.

| Miljonos EUR |
| --- |
| Uzkrātie ienākumi | Atlikums 31.12.2008. | Atlikums 31.12.2007. |
| Pašu resursi | 2 576 | 2 730 |
| Piešķirtie lauksaimniecības ieņēmumi nov. un dec. | 1 261 | 1 310 |
| Cukura nozares pārstrukturēšana | 911 | 1 516 |
| ELGF – neizpildītie atbilstības koriģēšanas lēmumi | 368 | 350 |
| Kohēzijas fonds un Reģionālās attīstības fonds – finanšu korekcijas | 146 | — |
| Zivsaimniecības fonds | 32 | 82 |
| Citi uzkrātie ienākumi | 108 | 141 |
| Uzkrātie ienākumi kopā | 5 402 | 6 129 |

Miljonos EUR

Uzkrātie ienākumi

Atlikums 31.12.2008.

Atlikums 31.12.2007.

Pašu resursi

2 576

2 730

Piešķirtie lauksaimniecības ieņēmumi nov. un dec.

1 261

1 310

Cukura nozares pārstrukturēšana

911

1 516

ELGF – neizpildītie atbilstības koriģēšanas lēmumi

368

350

Kohēzijas fonds un Reģionālās attīstības fonds – finanšu korekcijas

146

—

Zivsaimniecības fonds

32

82

Citi uzkrātie ienākumi

108

141

Uzkrātie ienākumi kopā

Uzkrātie ienākumi kopā

5 402

5 402

6 129

6 129

Šajā postenī iekļauti arī nākamo periodu izdevumi kopsummā pār 223 miljoniem euro, no kuriem galvenās summas ir paredzamie maksājumi 34 miljonu euro apmērā par biroju īri un 25 miljoni euro par biroju pārveidi, 16 miljoni euro procentiem par pamatlīdzekļu nomu, 37 miljoni euro Eiropas skolai un 59 miljoni euro, kas samaksāti saskaņā ar divpusējiem zvejniecības nolīgumiem ar trešām valstīm.

Citi uzkrātie ienākumi galvenokārt ir novēloti procentu ienākumi, uzkrātie banku procenti un uzkrātie procenti par priekšfinansējuma summām.

2.11.   NAUDA UN TĀS EKVIVALENTI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Atlikums 31.12.2008. | Atlikums 31.12.2007. |
| Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi |
| Konti valstu kasēs un centrālajās bankās | 15 039 | 11 313 |
| Norēķinu konti | 1 415 | 956 |
| Avansu konti | 35 | 81 |
| Pārvedumi (nauda ceļā) | 26 | 2 |
| Īstermiņa noguldījumi un citi naudas ekvivalenti | 1 456 | 1 367 |
| Kopā | 17 971 | 13 719 |
| Nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi | 5 753 | 5 037 |
| Kopā | 23 724 | 18 756 |

Miljonos EUR

Atlikums 31.12.2008.

Atlikums 31.12.2007.

Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi

Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi

Konti valstu kasēs un centrālajās bankās

15 039

11 313

Norēķinu konti

1 415

956

Avansu konti

35

81

Pārvedumi (nauda ceļā)

26

2

Īstermiņa noguldījumi un citi naudas ekvivalenti

1 456

1 367

Kopā

Kopā

17 971

17 971

13 719

13 719

Nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi

Nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi

5 753

5 753

5 037

5 037

Kopā

Kopā

23 724

23 724

18 756

18 756

Naudas plūsmas pārskata vajadzībām naudu un tās ekvivalentus atspoguļo šādi.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Atlikums 31.12.2008. | Atlikums 31.12.2007. |
| Nauda un tās ekvivalenti | 23 724 | 18 756 |
| Nauda un tās ekvivalenti – Garantiju fonds (skatīt 2.3.3. paskaidrojumu) | 205 | 249 |
| Kopā | 23 929 | 19 005 |

Miljonos EUR

Atlikums 31.12.2008.

Atlikums 31.12.2007.

Nauda un tās ekvivalenti

23 724

18 756

Nauda un tās ekvivalenti – Garantiju fonds (skatīt 2.3.3. paskaidrojumu)

2.3.3

205

249

Kopā

Kopā

23 929

23 929

19 005

19 005

2.11.1.   Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi

Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi, ir visi līdzekļi, kas atrodas Komisijas kontos katrā dalībvalstī un EBTA valstī (valsts kasē vai centrālajā bankā), norēķinu kontos, avansa kontos, kā arī īstermiņa bankas noguldījumi un skaidras naudas līdzekļi sīkiem izdevumiem.

Samērā lielais atlikums valstu kasēs un centrālajās bankās skaidrojams ar to, ka pēc budžeta labojumu veikšanas gada beigās 6 627 miljoni euro bija jāatmaksā dalībvalstīm, kas tika izdarīts 2009. gada sākumā. Attiecīgās saistības atspoguļotas īstermiņa kreditoru parādos (skatīt arī 2.18.2. paskaidrojumu turpmāk). Naudas atlikumu gada beigās ietekmēja arī nauda no vēl neizlietotajiem piešķirtajiem ieņēmumiem (5,2 miljardi euro), ko nevar atlīdzināt dalībvalstīm, un 2,1 miljards euro, kas tika ieturēts, lai segtu uz 2009. gadu pārceltās maksājumu apropriācijas. Budžeta izpildes rezultāts 1,8 miljardu euro apmērā arī jāatmaksā dalībvalstīm, izmantojot atskaitījumu no summām, kas tām jāmaksā par 2009. gadu.

2.18.2

2.11.2.   Nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi

Nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi, ir summas, kas saņemtas saistībā ar Komisijas uzliktajiem naudas sodiem, kuru maksājums vēl var tikt apstrīdēts. Šīs summas atrodas īpašos noguldījuma kontos, kas netiek izmantoti citām darbībām.

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

2.12.   PABALSTI DARBINIEKIEM

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Atlikums 31.12.2008. | Atlikums 31.12.2007. |
| Pensijas – darbinieki | 32 867 | 30 212 |
| Pensijas – citi | 696 | 481 |
| Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma | 3 993 | 2 787 |
| Kopā | 37 556 | 33 480 |

Miljonos EUR

Atlikums 31.12.2008.

Atlikums 31.12.2007.

Pensijas – darbinieki

32 867

30 212

Pensijas – citi

696

481

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

3 993

2 787

Kopā

Kopā

37 556

37 556

33 480

33 480

2.12.1.   Pensijas – darbinieki

2008. gada 31. decembrī noteikumi par pensiju shēmu (Eiropas Kopienu ierēdņu pensiju shēmu) ir izklāstīti Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu jaunākajā versijā (spēkā kopš 2004. gada 1. maija). Noteikumi par darbinieku pensijām ir tieši piemērojami visās dalībvalstīs. Kārtība attiecas uz dažādiem pensiju un pabalstu veidiem (vecuma, invaliditātes, apgādnieka zaudējuma gadījumā). Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 83. pantu pabalstu maksājumus, kas paredzēti šajā pensiju shēmā, veic no Kopienu budžeta. Uzkrājumi šiem izdevumiem netiek fondēti, bet dalībvalstis kolektīvi garantē minēto pabalstu maksājumus atbilstīgi minēto izdevumu finansēšanai noteiktajam apmēram. Turklāt vienu trešdaļu no shēmas ilgtermiņa finansējuma veido ierēdņu obligātās iemaksas. Šīs iemaksas summa tiek pārskatīta katru gadu un vajadzības gadījumā atjaunināta, lai garantētu, ka šīs iemaksas (pašlaik 10,9 % no pamatalgas) ir pietiekamas, lai katru gadu finansētu vienu trešdaļu no gada laikā iegūtajām tiesībām.

Pensiju shēmas saistības tika novērtētas, pamatojoties uz darbinieku un pensionēto darbinieku skaitu 2008. gada 31. decembrī un uz minētajā datumā piemērojamo Civildienesta noteikumu normām. Minētajā novērtējumā tika ņemti vērā vecuma, invaliditātes un apgādnieka zaudējuma pabalsti (dažādi pensiju veidi, kā arī invaliditātes pabalsts). Novērtējumu veica saskaņā ar 25. SPSGS noteikto metodiku. Saskaņā ar šo grāmatvedības standartu darba devējam jānosaka savas aktuārās saistības, ņemot vērā līgumiskos pabalstus darbinieku dienesta laikā un paredzamos algas paaugstinājumus.

Aktuārvērtējuma metodi, ko piemēro minēto saistību aprēķināšanā, sauc par plānotās vienības kredītmetodi. Vērtējumā izmantoti šādi vērtēšanas datumā pieejamie galvenie aktuārie pieņēmumi:

| (1) | Nominālās diskonta likmes pamatā ir euro zonas valsts obligācijas 2008. gada decembrī ar termiņu, kas līdzīgs shēmas laikposmam (19 gadi), lai aprēķinātu nulles kupona obligācijas euro peļņas līknes rādītāju 2008. gada decembrī tādam pašam laikposmam –3,9 %. Saskaņā ar 25. SPSGS inflācija ir gaidāmā inflācija shēmas darbības laikposmā – tās pamatā ir gaidāmās vērtības, par ko liecina Eiropas finanšu tirgos pieejamās indeksiem piesaistītās obligācijas. Gaidāmā ilgtermiņa inflācija bija 1,8 %, tāpēc pielietotā faktiskā diskonta likme bija 2,1 %. |
| --- | --- |

(1)

Nominālās diskonta likmes pamatā ir euro zonas valsts obligācijas 2008. gada decembrī ar termiņu, kas līdzīgs shēmas laikposmam (19 gadi), lai aprēķinātu nulles kupona obligācijas euro peļņas līknes rādītāju 2008. gada decembrī tādam pašam laikposmam –3,9 %. Saskaņā ar 25. SPSGS inflācija ir gaidāmā inflācija shēmas darbības laikposmā – tās pamatā ir gaidāmās vērtības, par ko liecina Eiropas finanšu tirgos pieejamās indeksiem piesaistītās obligācijas. Gaidāmā ilgtermiņa inflācija bija 1,8 %, tāpēc pielietotā faktiskā diskonta likme bija 2,1 %.

| (2) | Aprēķinā tika izmantota 2008. gada starptautiskā ierēdņu dzīves ilguma tabula. Šī jaunā dzīves ilguma tabula tika izveidota 2008. gadā sadarbībā ar Apvienoto pensiju pārvaldības nodaļu un pirmoreiz tika izmantota pensijas iemaksas likmes aprēķinā, kas ir spēkā no 2008. gada 1. jūlija. Šī jaunā tabula aizstāj bijušo dzīves ilguma tabulu ES-2004, kas izmantota iepriekšējos saistību novērtējumos. |
| --- | --- |

(2)

Aprēķinā tika izmantota 2008. gada starptautiskā ierēdņu dzīves ilguma tabula. Šī jaunā dzīves ilguma tabula tika izveidota 2008. gadā sadarbībā ar Apvienoto pensiju pārvaldības nodaļu un pirmoreiz tika izmantota pensijas iemaksas likmes aprēķinā, kas ir spēkā no 2008. gada 1. jūlija. Šī jaunā tabula aizstāj bijušo dzīves ilguma tabulu ES-2004, kas izmantota iepriekšējos saistību novērtējumos.

| (3) | Vispārējais algu pieaugums (VAP), kas ir vispārējās pensijas pārvērtēšanas summa, noteikts, pamatojoties uz algu un pensiju pārvērtēšanas statistikas 12 gadu mainīgo vidējo rādītāju par laikposmu no 1997. gada līdz 2008. gadam, un tas bija 0,3 %. Amatam piesaistīto algas pieaugumu (AAP), kas pārsniedz VAP, koriģēja, ņemot vērā 2008. gadā notikušos paaugstinājumus amatā. Šajā tabulā AAP likme ir sīkāk atšifrēta pēc pakāpēm un kategorijām un pēc gaidāmā pensionēšanās gada no 2009. gada līdz 2053. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Vispārējais algu pieaugums (VAP), kas ir vispārējās pensijas pārvērtēšanas summa, noteikts, pamatojoties uz algu un pensiju pārvērtēšanas statistikas 12 gadu mainīgo vidējo rādītāju par laikposmu no 1997. gada līdz 2008. gadam, un tas bija 0,3 %. Amatam piesaistīto algas pieaugumu (AAP), kas pārsniedz VAP, koriģēja, ņemot vērā 2008. gadā notikušos paaugstinājumus amatā. Šajā tabulā AAP likme ir sīkāk atšifrēta pēc pakāpēm un kategorijām un pēc gaidāmā pensionēšanās gada no 2009. gada līdz 2053. gadam.

| (4) | Ģimenes stāvokļa koeficienti attiecībā uz dienestā esošajiem ierēdņiem to pensionēšanās brīdī noteikti, pamatojoties uz statistiku par ierēdņu kopumu, t. i., 84 % vīriešiem un 38 % sievietēm; attiecībā uz bijušajiem ierēdņiem (pensionāriem un invalīdiem) tika ņemts vērā faktiskais ģimenes stāvoklis. |
| --- | --- |

(4)

Ģimenes stāvokļa koeficienti attiecībā uz dienestā esošajiem ierēdņiem to pensionēšanās brīdī noteikti, pamatojoties uz statistiku par ierēdņu kopumu, t. i., 84 % vīriešiem un 38 % sievietēm; attiecībā uz bijušajiem ierēdņiem (pensionāriem un invalīdiem) tika ņemts vērā faktiskais ģimenes stāvoklis.

| (5) | Paredzēts, ka aiziešana pensijā notiks, kad ierēdnis varēs pilnībā izmantot savas tiesības, ņemot vērā samazinājumu par priekšlaicīgu pensionēšanos un Barselonas iniciatīvu attiecībā uz vēlāku pensionēšanos – vēlākais 65 gadu vecumā. |
| --- | --- |

(5)

Paredzēts, ka aiziešana pensijā notiks, kad ierēdnis varēs pilnībā izmantot savas tiesības, ņemot vērā samazinājumu par priekšlaicīgu pensionēšanos un Barselonas iniciatīvu attiecībā uz vēlāku pensionēšanos – vēlākais 65 gadu vecumā.

| (6) | Bruto pensiju un ģimenes pabalstu aprēķinu pamatā ir Civildienesta noteikumi. |
| --- | --- |

(6)

Bruto pensiju un ģimenes pabalstu aprēķinu pamatā ir Civildienesta noteikumi.

Saistības attiecas uz šādu personu iepriekš noteiktajām tiesībām:

| (1) | visu pensiju shēmā iesaistīto iestāžu un aģentūru personāls, ar kuriem 2008. gada 31. decembrī pastāvēja darba tiesiskās attiecības; |
| --- | --- |

(1)

visu pensiju shēmā iesaistīto iestāžu un aģentūru personāls, ar kuriem 2008. gada 31. decembrī pastāvēja darba tiesiskās attiecības;

| (2) | personāls, kuru stāvoklis ir nenoteikts, t. i., darbinieki, kas pagaidām vai uz visiem laikiem pametuši darbu iestādēs, bet kuru pensiju tiesības pensiju shēmā saglabājas (tikai darbinieki, kuri nostrādājuši vismaz 10 gadus); |
| --- | --- |

(2)

personāls, kuru stāvoklis ir nenoteikts, t. i., darbinieki, kas pagaidām vai uz visiem laikiem pametuši darbu iestādēs, bet kuru pensiju tiesības pensiju shēmā saglabājas (tikai darbinieki, kuri nostrādājuši vismaz 10 gadus);

| (3) | bijušie ierēdņi un citi darbinieki, kas saņem izdienas pensiju; |
| --- | --- |

(3)

bijušie ierēdņi un citi darbinieki, kas saņem izdienas pensiju;

| (4) | bijušie ierēdņi un citi darbinieki, kas saņem invaliditātes pensiju; |
| --- | --- |

(4)

bijušie ierēdņi un citi darbinieki, kas saņem invaliditātes pensiju;

| (5) | bijušie ierēdņi un citi darbinieki, kas saņem invaliditātes pabalstu; |
| --- | --- |

(5)

bijušie ierēdņi un citi darbinieki, kas saņem invaliditātes pabalstu;

| (6) | apgādnieka zaudējuma pensijas saņēmēji (atraitnes, atraitņi, bāreņi, apgādājamās personas). |
| --- | --- |

(6)

apgādnieka zaudējuma pensijas saņēmēji (atraitnes, atraitņi, bāreņi, apgādājamās personas).

Šajā vērtējumā iegūtos rezultātus salīdzināja ar aprēķiniem, kuru pamatā ir iepriekšējais aktuārvērtējums 2007. gada 31. decembrī.

| Miljonos EUR |
| --- |
| Darbinieku pensiju saistību pārmaiņas | Summa |
| Bruto pensiju saistības 2007. gada 31. decembrī | 33 222 |
| Darba izmaksas | 1 161 |
| Procentu izmaksas | 1 593 |
| Samaksātie pabalsti | (978) |
| Aktuārie zaudējumi | 1 237 |
| Pārmaiņas sakarā ar jauniem darbiniekiem | 260 |
| Bruto pensiju saistības 2008. gada 31. decembrī | 36 495 |

Miljonos EUR

Darbinieku pensiju saistību pārmaiņas

Summa

Bruto pensiju saistības 2007. gada 31. decembrī

33 222

Darba izmaksas

1 161

Procentu izmaksas

1 593

Samaksātie pabalsti

(978)

Aktuārie zaudējumi

1 237

Pārmaiņas sakarā ar jauniem darbiniekiem

260

Bruto pensiju saistības 2008. gada 31. decembrī

Bruto pensiju saistības 2008. gada 31. decembrī

36 495

36 495

Būtiskākie secinājumi ir šādi.

| — | Bruto aktuārās saistības 2008. gada 31. decembrī tika novērtētas par summu 36 495 miljoni euro (2007. gadā – 33 222 miljoni euro). Tai pieskaita koeficienta korektora ietekmi 1 277 miljonu euro apmērā (2007. gadā – 1 345 miljoni euro). Saņēmēju maksājamie nodokļi atskaitīti no kopējām bruto saistībām, lai iegūtu neto saistības, ko iekļauj bilancē (jo, veicot pensiju maksājumus, nodoklis tiek ieturēts un kreditēts Kopienu ieņēmumos maksājuma veikšanas gadā). Tādējādi šīs neto saistības (bruto saistības, no kurām atskaitīti nodokļi) 2008. gada 31. decembrī ir novērtētas 32 867 miljonu euro apmērā. |
| --- | --- |

—

Bruto aktuārās saistības 2008. gada 31. decembrī tika novērtētas par summu 36 495 miljoni euro (2007. gadā – 33 222 miljoni euro). Tai pieskaita koeficienta korektora ietekmi 1 277 miljonu euro apmērā (2007. gadā – 1 345 miljoni euro). Saņēmēju maksājamie nodokļi atskaitīti no kopējām bruto saistībām, lai iegūtu neto saistības, ko iekļauj bilancē (jo, veicot pensiju maksājumus, nodoklis tiek ieturēts un kreditēts Kopienu ieņēmumos maksājuma veikšanas gadā). Tādējādi šīs neto saistības (bruto saistības, no kurām atskaitīti nodokļi) 2008. gada 31. decembrī ir novērtētas 32 867 miljonu euro apmērā.

| — | Faktiskā diskonta likme mainīta no 2,4 % 2007. gadā uz 2,1 % 2008. gadā; ņemot vērā arī vispārējā algas pieauguma efektu (2007. gadā 0,4 %, bet 2008. gadā 0,3 %), neto diskonta likme mainīta no 2,0 % 2007. gadā uz 1,8 % 2008. gadā. Šis samazinājums ir viens no kopējo saistību palielinājuma galvenajiem iemesliem. |
| --- | --- |

—

Faktiskā diskonta likme mainīta no 2,4 % 2007. gadā uz 2,1 % 2008. gadā; ņemot vērā arī vispārējā algas pieauguma efektu (2007. gadā 0,4 %, bet 2008. gadā 0,3 %), neto diskonta likme mainīta no 2,0 % 2007. gadā uz 1,8 % 2008. gadā. Šis samazinājums ir viens no kopējo saistību palielinājuma galvenajiem iemesliem.

| — | Galvenie aktuārie zaudējumi radušies sakarā ar diskonta likmes samazinājumu (1 867 miljoni euro), kas daļēji kompensēta ar peļņu sakarā ar citiem aktuāriem pieņēmumiem (410 miljoni euro). |
| --- | --- |

—

Galvenie aktuārie zaudējumi radušies sakarā ar diskonta likmes samazinājumu (1 867 miljoni euro), kas daļēji kompensēta ar peļņu sakarā ar citiem aktuāriem pieņēmumiem (410 miljoni euro).

| — | Darbinieku pensijas shēmas dalībnieku skaits pieauga par 2 919 personām. |
| --- | --- |

—

Darbinieku pensijas shēmas dalībnieku skaits pieauga par 2 919 personām.

| — | Visas saistību pārmaiņas atspoguļotas saimnieciskā rezultāta pārskatā. |
| --- | --- |

—

Visas saistību pārmaiņas atspoguļotas saimnieciskā rezultāta pārskatā.

2.12.2.   Pensijas – citi

Šeit ietilpst pensiju saistības attiecībā uz Komisijas, Eiropas Kopienu Tiesas (un Pirmās instances tiesas), Revīzijas palātas, Padomes ģenerālsekretāru, Ombuda, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja un Eiropas Savienības Civildienesta tiesas esošajiem un bijušajiem locekļiem. Šajā pozīcijā ietvertas arī saistības attiecībā uz konkrētu Eiropas Parlamenta locekļu pensijām.

2.12.3.   Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Novērtētas arī Kopienu saistības attiecībā uz Kopīgajā veselības apdrošināšanas shēmā veicamajām iemaksām par tās pensionētajiem darbiniekiem. Šīs saistības ir novērtētas 4 248 miljonu euro apmērā. Plāna aktīvus atskaita no šīm bruto saistībām, un to kopsumma bija 255 miljoni euro (2007. gadā – 260 miljoni euro). Aprēķinos ņem vērā strādājošos ierēdņus un pensionārus no dažādām ES iestādēm un aģentūrām, to ģimenes un strādājošos locekļus un pensionārus no Komisijas, Revīzijas palātas, Eiropas Kopienu Tiesas, Padomes, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja un Eiropas Ombuda. Aprēķinā izmantotā diskonta likme un vispārējais algu pieaugums ir tādi paši kā tie, kas izmantoti darbinieku pensiju vērtējumā (skatīt iepriekš). Aktuārie zaudējumi sakarā ar aktuāro pieņēmumu (piemēram, diskonta likmes) pārmaiņām, plus vidējās veselības aprūpes izmaksas, ir galvenie iemesli saistību būtiskam palielinājumam.

| Miljonos EUR |
| --- |
| Kopīgās veselības apdrošināšanas saistību pārmaiņas | Summa |
| Bruto saistības 2007. gada 31. decembrī | 3 047 |
| Parastās izmaksas | 133 |
| Procentu izmaksas | 146 |
| Samaksātie pabalsti | (92) |
| Aktuārie zaudējumi | 1 014 |
| Bruto saistības 2008. gada 31. decembrī | 4 248 |
| Mīnus plāna aktīvi | (255) |
| Neto saistības 2008. gada 31. decembrī | 3 993 |

Miljonos EUR

Kopīgās veselības apdrošināšanas saistību pārmaiņas

Summa

Bruto saistības 2007. gada 31. decembrī

3 047

Parastās izmaksas

133

Procentu izmaksas

146

Samaksātie pabalsti

(92)

Aktuārie zaudējumi

1 014

Bruto saistības 2008. gada 31. decembrī

4 248

Mīnus plāna aktīvi

(255)

Neto saistības 2008. gada 31. decembrī

Neto saistības 2008. gada 31. decembrī

3 993

3 993

2.13.   ILGTERMIŅA UZKRĀJUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Summa 31.12.2007. | Papildu uzkrājumi | Apvērstās neizlietotās summas | Izlietotās summas | Pārvietošana uz īstermiņa uzkrājumiem | Diskontētā pašreizējā vērtība | Summa 31.12.2008. |
| Tiesas prāvas | 297 | 169 | (39) | (6) | 0 | 0 | 421 |
| Kodolobjekta nojaukšana | 744 | 0 | 0 | 0 | (34) | 109 | 819 |
| Finanšu | 14 | 8 | 0 | 0 | (11) | 1 | 12 |
| Citi | 24 | 86 | (16) | (2) | (3) | 0 | 89 |
| Kopā | 1 079 | 263 | (55) | (8) | (48) | 110 | 1 341 |

Miljonos EUR

Summa 31.12.2007.

Papildu uzkrājumi

Apvērstās neizlietotās summas

Izlietotās summas

Pārvietošana uz īstermiņa uzkrājumiem

Diskontētā pašreizējā vērtība

Summa 31.12.2008.

Tiesas prāvas

297

169

(39)

(6)

0

0

421

Kodolobjekta nojaukšana

744

0

0

0

(34)

109

819

Finanšu

14

8

0

0

(11)

1

12

Citi

24

86

(16)

(2)

(3)

0

89

Kopā

Kopā

1 079

1 079

263

263

(55)

(55)

(8)

(8)

(48)

(48)

110

110

1 341

1 341

Tiesas prāvas

Šeit novērtētas summas, kas, iespējams, būs jāmaksā pēc 2009. gada saistībā ar vairākām notiekošām tiesas prāvām. Lielāko daļu (403 miljonus euro) nosaka 2008. gada 31. decembrī vēl nepabeigtās tiesas prāvas saistībā ar ELGF Garantiju nodaļas izdevumu koriģēšanu un citas tiesas prāvas, kas skar lauksaimniecības izdevumus.

Kodolobjekta nojaukšana

Neatkarīgu ekspertu konsorcijs 2002. gadā veica pētījumu, lai novērtētu KPC kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanas un atkritumu apsaimniekošanas programmas izmaksas. Finanšu pārskatos atspoguļojamo uzkrājumu pamatā ir minētā novērtētā summa 1 145 miljoni euro (t. sk. 76 miljoni euro novērtētās izmaksas, kas nepieciešamas “green field” variantam, t. i., visu ēku pilnīgai nojaukšanai). Saskaņā ar Kopienu grāmatvedības noteikumiem minētos uzkrājumus indeksē atbilstoši inflācijai (2,5 %) un tad diskontē līdz to neto pašreizējai vērtībai (izmantojot euro nulles kupona mijmaiņas darījumu procentu likmju līkni). Tādējādi 2008. gada 31. decembrī uzkrājumu summa bija 1 072 miljoni euro, no kuras atskaitītas līdzšinējās izmaksas 164 miljonu euro apmērā, iegūstot 908 miljonus euro, ko veido summas, ko paredzēts maksāt 2009. gadā (89 miljoni euro) un turpmāk (819 miljoni euro).

Ņemot vērā minētās programmas paredzamo ilgumu (aptuveni 30 gadi), jāatzīst, ka pastāv zināma nenoteiktība attiecībā uz šo novērtējumu un galīgās izmaksas varētu atšķirties no pašreiz noteiktajām summām.

Finanšu uzkrājumi

1998. gada MVU garantiju mehānisma, 2001. gada MVU garantiju mehānisma, 2007. gada MVU garantiju mehānisma un CIP ietvaros Eiropas Investīciju fonds (EIF) var Komisijas uzdevumā savā vārdā izsniegt garantijas, kuru risku uzņemas Komisija. Tomēr ar izmantotām un neizmantotām garantijām saistītais finanšu risks ir ierobežots. Bilances datumā abu mehānismu finanšu uzkrājumi atbilst maksājumu saistībām attiecībā uz finanšu starpniekiem, atskaitot līdz bilances datumam veiktos neto maksājuma pieprasījumus. Ilgtermiņa finanšu uzkrājumus diskontē līdz to neto pašreizējai vērtībai (izmantojot euro nulles kupona mijmaiņas darījuma procentu likmju līkni).

CIP

Citi uzkrājumi

Šeit galvenā summa attiecas uz novērtējumu par Kopienu ieguldījumiem dažādās dalībvalstīs no Ārkārtas veterinārā fonda saistībā ar konkrētu dzīvnieku slimību uzliesmojumiem par kopējo summu 101 miljons euro (2007. gadā – 42 miljoni euro), kas sadalīta starp paredzamo norēķinu summu 2009. gadā (14 miljoni euro) un vēlāk (87 miljoni euro).

2.14.   ILGTERMIŅA FINANŠU SAISTĪBAS

2.14.1.   Aizņēmumi

| Miljonos EUR |
| --- |
| Nosaukums | Atlikums 31.12.2007. | Jauni aizņēmumi | Atmaksa | Valūtas kursa starpības | Uzskaites vērtības pārmaiņas | Atlikums 31.12.2008. |
| MFA | 792 | 0 | (129) | 0 | 0 | 663 |
| Maksājumu bilance | 0 | 2 000 | 0 | 0 | 4 | 2 004 |
| EURATOM | 482 | 15 | (5) | 1 | 1 | 494 |
| Likvidējamā EOTK | 424 | 0 | (66) | (73) | (3) | 282 |
| Kopā | 1 698 | 2 015 | (200) | (72) | 2 | 3 443 |

Miljonos EUR

Nosaukums

Atlikums 31.12.2007.

Jauni aizņēmumi

Atmaksa

Valūtas kursa starpības

Uzskaites vērtības pārmaiņas

Atlikums 31.12.2008.

MFA

792

0

(129)

0

0

663

Maksājumu bilance

0

2 000

0

0

4

2 004

EURATOM

EURATOM

482

15

(5)

1

1

494

Likvidējamā EOTK

424

0

(66)

(73)

(3)

282

Kopā

Kopā

1 698

1 698

2 015

2 015

(200)

(200)

(72)

(72)

2

2

3 443

3 443

Sadalījums starp ilgtermiņa un īstermiņa aizņēmumiem

| Miljonos EUR |
| --- |
| Aizņēmumi | Termiņš< 1 gads | Termiņš > 1 gads | Kopā 31.12.2008. |
| MFA | 25 | 638 | 663 |
| Maksājumu bilance | 0 | 2 004 | 2 004 |
| EURATOM | 0 | 494 | 494 |
| Likvidējamā EOTK | 69 | 213 | 282 |
| Kopā | 94 | 3 349 | 3 443 |

Miljonos EUR

Aizņēmumi

Termiņš< 1 gads

Termiņš > 1 gads

Kopā 31.12.2008.

MFA

25

638

663

Maksājumu bilance

0

2 004

2 004

EURATOM

EURATOM

0

494

494

Likvidējamā EOTK

69

213

282

Kopā

Kopā

94

94

3 349

3 349

3 443

3 443

Šajā pozīcijā ietilpst Eiropas Kopienu aizņēmumi, kuru termiņš pārsniedz vienu gadu (jāatzīmē, ka iepriekšējā gada summas par MFA ir summas, no kurām atskaitītas Garantiju fonda rīcībā esošās summas). Aizņēmumos ietilpst ar sertifikātiem apliecināti parādi 3 131 miljona euro apmērā (2007. gadā – 1 344 miljoni euro). Uzskaites vērtības pārmaiņas ir uzkrāto procentu pārmaiņas, kurām pieskaitīta (likvidējamās EOTK aizņēmumu gadījumā) būtisko sākotnējo darījuma izmaksu attiecīgā gada amortizācija, kas aprēķināta atbilstoši efektīvās procentu likmes metodei. Efektīvās procentu likmes (norādītas kā procentu likmju diapazons) ir šādas.

| Aizņēmumi | 31.12.2008. | 31.12.2007. |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansiāls atbalsts (MFA) | 3,022 % – 5,29 % | 3,816 % – 4,822 % |
| Euratom | 3,348 % – 5,6775 % | 4,366 % – 5,6775 % |
| Maksājumu bilance | 3,25 % | — |
| Likvidējamā EOTK | 4,939 % – 11,875 % (6) | 4,375 % – 11,875 % (6) |

Aizņēmumi

31.12.2008.

31.12.2007.

Makrofinansiāls atbalsts (MFA)

3,022 % – 5,29 %

3,816 % – 4,822 %

Euratom

Euratom

3,348 % – 5,6775 %

4,366 % – 5,6775 %

Maksājumu bilance

3,25 %

—

Likvidējamā EOTK

4,939 % – 11,875 % (6)

6

4,375 % – 11,875 % (6)

6

2.14.2.   Tirdzniecībai turētās saistības

| Miljonos EUR |
| --- |
| Likvidējamās EOTK mijmaiņas darījumi | Atlikums 31.12.2008. | Atlikums 31.12.2007. |
| Ilgtermiņa | 0 | 7 |
| Īstermiņa | 25 | 4 |
| Kopā | 25 | 11 |

Miljonos EUR

Likvidējamās EOTK mijmaiņas darījumi

Atlikums 31.12.2008.

Atlikums 31.12.2007.

Ilgtermiņa

0

7

Īstermiņa

25

4

Kopā

Kopā

25

25

11

11

Sīkāku informāciju par tirdzniecībai turētiem aktīviem skatīt 2.3.4.2. un 2.8.2. paskaidrojumā.

2.3.4.2

2.8.2

2.15.   CITAS ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Atlikums 31.12.2008. | Atlikums 31.12.2007. |
| Parādi par finanšu izpirkumnomu | 1 770 | 1 519 |
| Pa daļām apmaksātās ēkas | 403 | 427 |
| Citi | 53 | 43 |
| Kopā | 2 226 | 1 989 |

Miljonos EUR

Atlikums 31.12.2008.

Atlikums 31.12.2007.

Parādi par finanšu izpirkumnomu

1 770

1 519

Pa daļām apmaksātās ēkas

403

427

Citi

53

43

Kopā

Kopā

2 226

2 226

1 989

1 989

Šajā postenī ietilpst galvenokārt izpirkumnomas saistības, kuru termiņš pārsniedz vienu gadu (skatīt 2.2. paskaidrojumu iepriekš). Tajā ietilpst arī summas par noteiktām ēkām, kuras Komisija iegādājās un kuru pirkuma cena tiks nomaksāta pa daļām – tie nav izpirkumnomas līgumi, jo īpašumtiesības pārgāja Komisijai nekavējoties.

2.2

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

2.16.   ĪSTERMIŅA UZKRĀJUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Summa 31.12.2007. | Papildu uzkrājumi | Apvērstās neizlietotās summas | Izlietotās summas | Pārvietojumi uz/no citām pozīcijām | Diskontētā pašreizējā vērtība | Summa 31.12.2008. |
| Tiesas prāvas | 28 | 7 | (3) | (16) | 0 | 0 | 16 |
| Kodolobjekta nojaukšana | 78 | 0 | 0 | (25) | 34 | 2 | 89 |
| Finanšu | 233 | 1 | 0 | (44) | 11 | 1 | 202 |
| Citi | 30 | 28 | (10) | (10) | 3 | 0 | 41 |
| Kopā | 369 | 36 | (13) | (95) | 48 | 3 | 348 |

Miljonos EUR

Summa 31.12.2007.

Papildu uzkrājumi

Apvērstās neizlietotās summas

Izlietotās summas

Pārvietojumi uz/no citām pozīcijām

Diskontētā pašreizējā vērtība

Summa 31.12.2008.

Tiesas prāvas

28

7

(3)

(16)

0

0

16

Kodolobjekta nojaukšana

78

0

0

(25)

34

2

89

Finanšu

233

1

0

(44)

11

1

202

Citi

30

28

(10)

(10)

3

0

41

Kopā

Kopā

369

369

36

36

(13)

(13)

(95)

(95)

48

48

3

3

348

348

Šajā pozīcijā ietverta uzkrājumu daļa maksājumiem, kuru termiņš ir mazāks par vienu gadu.

2.17.   ĪSTERMIŅA FINANŠU SAISTĪBAS

Šajā pozīcijā ietverti aizņēmumi 94 miljonu euro apmērā, kuru termiņš ir 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma (2.14.1. paskaidrojums), un 25 miljoni euro, kas saistīti ar tirdzniecībai turētām saistībām (2.14.2. paskaidrojums).

94 miljonu

2.14.1

25 miljoni

2.14.2

2.18.   KREDITORU PARĀDI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Atlikums 31.12.2008. | Atlikums 31.12.2007. |
| Ilgtermiņa saistību īstermiņa daļa | 64 | 65 |
| Īstermiņa kreditoru parādi | 12 026 | 13 939 |
| Dažādi kreditoru parādi | 115 | 189 |
| Uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi | 77 472 | 81 187 |
| Kopā | 89 677 | 95 380 |

Miljonos EUR

Atlikums 31.12.2008.

Atlikums 31.12.2007.

Ilgtermiņa saistību īstermiņa daļa

64

65

Īstermiņa kreditoru parādi

12 026

13 939

Dažādi kreditoru parādi

115

189

Uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi

77 472

81 187

Kopā

Kopā

89 677

89 677

95 380

95 380

2.18.1.   Ilgtermiņa saistību īstermiņa daļa

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Atlikums 31.12.2008. | Atlikums 31.12.2007. |
| Saistības par finanšu izpirkumnomu | 52 | 32 |
| Citi | 12 | 33 |
| Kopā | 64 | 65 |

Miljonos EUR

Atlikums 31.12.2008.

Atlikums 31.12.2007.

Saistības par finanšu izpirkumnomu

52

32

Citi

12

33

Kopā

Kopā

64

64

65

65

2.18.2.   Īstermiņa kreditoru parādi

| Miljonos EUR |
| --- |
| Veids | Atlikums 31.12.2008. | Atlikums 31.12.2007. |
| Dalībvalstis | 11 386 | 12 328 |
| Piegādātāji un citi | 1 175 | 2 244 |
| Parādi, kuriem jāveic attiecināmības pārbaude | (535) | (633) |
| Kopā | 12 026 | 13 939 |

Miljonos EUR

Veids

Atlikums 31.12.2008.

Atlikums 31.12.2007.

Dalībvalstis

11 386

12 328

Piegādātāji un citi

1 175

2 244

Parādi, kuriem jāveic attiecināmības pārbaude

(535)

(633)

Kopā

Kopā

12 026

12 026

13 939

13 939

Īstermiņa kreditoru parādi ietver izmaksu pārskatus, ko Kopienas saņēmušas dotāciju pasākumu ietvaros. Tos kreditē par pieprasīto summu, saņemot pieprasījumu. Ja partneris ir dalībvalsts, tos klasificē kā dalībvalsts kreditoru parādus. Rēķiniem un kredīta avizo, ko saņem iepirkuma pasākumu ietvaros, piemēro to pašu kārtību. Attiecīgie izmaksu pieprasījumi ņemti vērā gada noslēguma periodizācijas procedūrās (skatīt 2.18.3. paskaidrojumu turpmāk). Pēc šiem periodizācijas ierakstiem novērtētās attiecināmās summas tāpēc reģistrētas kā uzkrātās maksas, bet neattiecināmās summas paliek atklātas kontos “parādi, kuriem jāveic attiecināmības pārbaude”. Lai aktīvus un saistības nenovērtētu par augstu, ir izlemts atspoguļot maksājamo neto summu īstermiņa saistībās.

2.18.3

Dalībvalstis

Šeit galvenās summas ir saistītas ar 4 660 miljoniem euro (2007. gadā – 6 287 miljoni euro) nesamaksātos izmaksu pieprasījumos par struktūrfondu pasākumiem. Šeit ietverti arī 6 627 miljoni euro, kas atmaksājami dalībvalstīm pēc budžeta grozījumiem, kuri veikti 2008. gada beigās (2007. gadā – 5 889 miljoni euro), – tie tika samaksāti dalībvalstīm 2009. gada februārī.

Piegādātāji un citi

Šajā pozīcijā ietvertas parāda summas pēc dotāciju un iepirkuma pasākumiem, kā arī publiskām institūcijām un nekonsolidētajām struktūrām (piemēram, EAF) maksājamās summas.

Parādi, kuriem jāveic attiecināmības pārbaude

| Miljonos EUR |
| --- |
| Veids | Atlikums 31.12.2008. | Atlikums 31.12.2007. |
| DG EMPL | 249 | 194 |
| DG REGIO | 161 | 229 |
| DG MARE | 36 | 21 |
| DG AGRI | 7 | 109 |
| DG ENV | 7 | 20 |
| Citi | 75 | 60 |
| Kopā | 535 | 633 |

Miljonos EUR

Veids

Atlikums 31.12.2008.

Atlikums 31.12.2007.

DG EMPL

249

194

DG REGIO

161

229

DG MARE

36

21

DG AGRI

7

109

DG ENV

7

20

Citi

75

60

Kopā

Kopā

535

535

633

633

2.18.3.   Uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Atlikums 31.12.2008. | Atlikums 31.12.2007. |
| Uzkrātās maksas | 77 260 | 80 937 |
| Nākamo periodu ienākumi | 50 | 47 |
| Citi | 162 | 203 |
| Kopā | 77 472 | 81 187 |

Miljonos EUR

Atlikums 31.12.2008.

Atlikums 31.12.2007.

Uzkrātās maksas

77 260

80 937

Nākamo periodu ienākumi

50

47

Citi

162

203

Kopā

Kopā

77 472

77 472

81 187

81 187

Uzkrāto maksu sadalījums ir šāds.

UZKRĀTĀS MAKSAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Atlikums 31.12.2008. | Atlikums 31.12.2007. |
| ELGF uzkrātās maksas |
| Izdevumi 16.10.2008. – 31.12.2008. | 30 415 | 28 642 |
| Tiešais atbalsts | 12 682 | 13 786 |
| Cukura nozares pārstrukturēšana | 3 787 | 3 108 |
| Citi | (13) | (101) |
| ELGF kopā | 46 871 | 45 435 |
| Strukturālu pasākumu uzkrātās maksas |
| ELFLA | 7 004 | 6 723 |
| ERAF un novatoriski pasākumi | 10 687 | 15 244 |
| Kohēzijas fonds | 2 810 | 1 593 |
| ISPA | 4 | 0 |
| ESF | 4 596 | 7 744 |
| Struktūrfondi kopā | 25 101 | 31 304 |
| Citas uzkrātās maksas |
| Pētniecība un izstrāde | 1 978 | 1 315 |
| Citi | 3 310 | 2 883 |
| Citi kopā | 5 288 | 4 198 |
| Uzkrātās maksas kopā | 77 260 | 80 937 |

Miljonos EUR

Atlikums 31.12.2008.

Atlikums 31.12.2007.

ELGF uzkrātās maksas

ELGF uzkrātās maksas

Izdevumi 16.10.2008. – 31.12.2008.

30 415

28 642

Tiešais atbalsts

12 682

13 786

Cukura nozares pārstrukturēšana

3 787

3 108

Citi

(13)

(101)

ELGF kopā

ELGF kopā

46 871

46 871

45 435

45 435

Strukturālu pasākumu uzkrātās maksas

Strukturālu pasākumu uzkrātās maksas

ELFLA

7 004

6 723

ERAF un novatoriski pasākumi

10 687

15 244

Kohēzijas fonds

2 810

1 593

ISPA

4

0

ESF

4 596

7 744

Struktūrfondi kopā

Struktūrfondi kopā

25 101

25 101

31 304

31 304

Citas uzkrātās maksas

Citas uzkrātās maksas

Pētniecība un izstrāde

1 978

1 315

Citi

3 310

2 883

Citi kopā

Citi kopā

5 288

5 288

4 198

4 198

Uzkrātās maksas kopā

Uzkrātās maksas kopā

77 260

77 260

80 937

80 937

NETO AKTĪVI

2.19.   REZERVES

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Atlikums 31.12.2008. | Atlikums 31.12.2007. |
| Patiesās vērtības rezerve | 41 | 7 |
| Pārējās rezerves |
| Garantiju fonds | 1 276 | 1 118 |
| Pārvērtēšanas rezerve | 57 | 57 |
| Aizņēmumu un aizdevumu darbības | 1 528 | 1 525 |
| Citi | 213 | 99 |
| Kopā | 3 074 | 2 799 |
| Kopā | 3 115 | 2 806 |

Miljonos EUR

Atlikums 31.12.2008.

Atlikums 31.12.2007.

Patiesās vērtības rezerve

41

41

7

7

Pārējās rezerves

Garantiju fonds

1 276

1 118

Pārvērtēšanas rezerve

57

57

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

1 528

1 525

Citi

213

99

Kopā

Kopā

3 074

3 074

2 799

2 799

Kopā

Kopā

3 115

3 115

2 806

2 806

2.19.1.   Patiesās vērtības rezerve

Saskaņā ar grāmatvedības noteikumiem pārdošanai pieejamo aktīvu patiesās vērtības korekcijas uzskaita, izmantojot patiesās vērtības rezervi.

2.19.2.   Pārējās rezerves

Garantiju fonds

Skatīt arī 2.3.3. paskaidrojumu par Garantiju fonda darbību. Šī rezerve atspoguļo plānoto summu 9 % apmērā no fonda izsniegtajām garantijām, kas ir jātur kā aktīvi.

2.3.3

Pārvērtēšanas rezerve

Pārvērtēšanas rezerve ietver pamatlīdzekļu pārvērtēšanas summas. Gada beigu atlikums 57 miljonu euro apmērā attiecas uz Komisijas zemes un ēku pārvērtēšanu, ko veica jau pirms pārejas uz jaunajiem grāmatvedības noteikumiem.

Aizņēmumu un aizdevumu darbību rezerve

Šīs summas ietver rezerves saistībā ar Kopienu aizņēmumu un aizdevumu darbībām. Lielākā summa galvenokārt saistīta ar likvidējamās EOTK rezervēm, no kurām lielākā ir rezerve Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīviem. Šo rezervi izveidoja saistībā ar EOTK darbības beigšanu, un 2008. gada 31. decembrī tās kopsumma bija 1 526 miljoni euro.

2.20.   NO DALĪBVALSTĪM PIEPRASĀMĀS SUMMAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Summa |
| No dalībvalstīm pieprasāmās summas 2007. gada 31. decembrī | 61 426 |
| 2007. gada budžeta pārpalikuma atdošana dalībvalstīm | 1 529 |
| Garantiju fonda rezerves pārmaiņas | 158 |
| Pārējo rezervju pārmaiņas | 108 |
| Likvidējamā EOTK: 2007. gada rezultāta sadalījums | 4 |
| Gada saimnieciskais rezultāts (pārpalikums) | (12 686) |
| No dalībvalstīm pieprasāmās summas kopā 2008. gada 31. decembrī | 50 539 |
| Sadalījums starp |
| Pabalsti darbiniekiem | 37 556 |
| Citas summas | 12 983 |

Miljonos EUR

Summa

No dalībvalstīm pieprasāmās summas 2007. gada 31. decembrī

61 426

61 426

2007. gada budžeta pārpalikuma atdošana dalībvalstīm

1 529

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

158

Pārējo rezervju pārmaiņas

108

Likvidējamā EOTK: 2007. gada rezultāta sadalījums

4

Gada saimnieciskais rezultāts (pārpalikums)

(12 686)

No dalībvalstīm pieprasāmās summas kopā 2008. gada 31. decembrī

No dalībvalstīm pieprasāmās summas kopā 2008. gada 31. decembrī

50 539

50 539

Sadalījums starp

Sadalījums starp

Pabalsti darbiniekiem

37 556

Citas summas

12 983

Šī summa atspoguļo izdevumu daļu, kas Kopienām jau radušies līdz 2008. gada 31. decembrim un kas jāsedz no turpmāko gadu budžetiem. Daudzus izdevumus saskaņā ar uzkrāšanas principu grāmatvedībā atzīst N gadā, lai gan faktiski tos, iespējams, apmaksās N+1 gadā, izmantojot N+1 gada budžetu. Ja šīs saistības iekļauj pārskatos un attiecīgās summas finansē no turpmāko gadu budžetiem, gada beigās saistības ievērojami pārsniedz aktīvus. Nozīmīgākās summas, kas jānorāda, ir ELGF pasākumi. Dalībvalstīm maksājamās summas periodā no 2008. gada 16. oktobra līdz 31. decembrim sasniedza 30,4 miljardus euro. Lielāko daļu pieprasāmo summu dalībvalstis faktiski apmaksā īsākā laikposmā nekā 12 mēneši pēc attiecīgā finanšu gada beigām nākamā gada budžeta ietvaros.

No dalībvalstīm pieprasāmās citas summas ievērojami samazinājās salīdzinājumā ar pagājušo gadu – 13 miljardi euro salīdzinājumā ar 27,9 miljardiem euro 2007. gadā. Šā samazinājuma galvenie iemesli ir kreditoru parādu samazinājums par 5,7 miljardiem euro (skatīt 2.18. paskaidrojumu iepriekš), priekšfinansējuma palielinājums par 4,7 miljardiem euro (2.5. un 2.9. paskaidrojums) un naudas palielinājums par 5 miljardiem euro (2.11. paskaidrojums).

2.18

2.5. un 2.9

2.11

Pamatā tikai Kopienu darbinieku pabalstu saistības pret to darbiniekiem apmaksā ilgākā periodā. Jāatzīmē, ka pensiju maksājumu finansējumu gada budžetos garantē dalībvalstis. Informācijai skatīt aplēsi par paredzamo darbinieku pabalstu maksājumu sadalījumu.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Summa |
| Īstermiņa: 2009. gadā maksājamās summas | 1 160 |
| Ilgtermiņa: pēc 2009. gada maksājamās summas | 36 396 |
| Darbinieku pabalstu saistības kopā 31.12.2008. | 37 556 |

Miljonos EUR

Summa

Īstermiņa: 2009. gadā maksājamās summas

1 160

Ilgtermiņa: pēc 2009. gada maksājamās summas

36 396

Darbinieku pabalstu saistības kopā 31.12.2008.

Darbinieku pabalstu saistības kopā 31.12.2008.

37 556

37 556

Jāatzīmē arī, ka iepriekš minētais neietekmē budžeta izpildes rezultātu – budžeta ieņēmumiem vienmēr ir jāsakrīt ar budžeta izdevumiem vai tie jāpārsniedz, un ieņēmumu pārpalikums tiek atdots atpakaļ dalībvalstīm.

3.   SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATA PASKAIDROJUMI

3.1.   PAŠU RESURSI UN IEŅĒMUMI NO IEMAKSĀM

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Paskaidrojums | 2008. g. | 2007. g. |
| Pašu resursu ieņēmumi | 3.1.1 | | |
| NKI resursi | | 74 479 | 73 922 |
| PVN resursi | | 19 008 | 19 442 |
| Tradicionālie pašu resursi |
| Lauksaimniecības nodevas | | 1 184 | 1 429 |
| Muitas nodokļi | | 15 196 | 15 288 |
| Cukura nodevas | | 702 | (36) |
| Tradicionālie pašu resursi kopā | | 17 082 | 16 681 |
| Budžeta korekcijas | 3.1.2 | 1 930 | 1 892 |
| Trešo valstu (tostarp EBTA valstu) iemaksas | | 214 | 147 |
| Kopā | | 112 713 | 112 084 |

Miljonos EUR

Paskaidrojums

2008. g.

2007. g.

Pašu resursu ieņēmumi

3.1.1

3.1.1

NKI resursi

74 479

73 922

PVN resursi

19 008

19 442

Tradicionālie pašu resursi

Lauksaimniecības nodevas

1 184

1 184

1 429

1 429

Muitas nodokļi

15 196

15 196

15 288

15 288

Cukura nodevas

702

702

(36)

(36)

Tradicionālie pašu resursi kopā

Tradicionālie pašu resursi kopā

17 082

17 082

16 681

16 681

Budžeta korekcijas

3.1.2

3.1.2

1 930

1 892

Trešo valstu (tostarp EBTA valstu) iemaksas

214

147

Kopā

Kopā

112 713

112 713

112 084

112 084

Pašu resursu ieņēmumi ir galvenais Eiropas Kopienu pamatdarbības ieņēmumu elements. Tādējādi lielāko daļu izdevumu finansē no pašu resursiem, jo pārējie ieņēmumi ir tikai neliela kopējā finansējuma daļa.

3.1.1.   Pašu resursu ieņēmumi

Pašu resursi tiek iedalīti trijās kategorijās: tradicionālie pašu resursi, PVN resursi un NKI resursi. Savukārt tradicionālie pašu resursi ietver lauksaimniecības nodevas, cukura nodevas un muitas nodokļus. Arī korekcijas mehānisms attiecībā uz budžeta nelīdzsvarotību (Apvienotās Karalistes atlaide) ir pašu resursu sistēmas daļa. Dalībvalstis patur 25 % no tradicionālajiem pašu resursiem kā iekasēšanas izmaksas, un iepriekš minētās summas ir uzrādītas bez šīm izmaksām.

PVN pašu resursi rodas, visām dalībvalstīm piemērojot vienotu likmi – saskaņoto PVN aprēķina bāzi, kas nepārsniedz 50 % no NKI visām dalībvalstīm. NKI resursi ir mainīgi resursi, kas ir paredzēti to ieņēmumu nodrošināšanai jebkurā noteiktā gadā, kas nepieciešami, lai segtu izdevumus, kuri pārsniedz iekasēto summu no tradicionālajiem pašu resursiem, PVN resursiem un dažādiem ieņēmumiem. Ieņēmumus gūst, piemērojot vienotu likmi visu dalībvalstu kopējam NKI.

Pašu resursu apjoms no 2007. līdz 2008. gadam ir diezgan līdzīgs. Palielinājums par 524 miljoniem euro galvenokārt ir saistīts ar cukura nodevu palielinājumu cukura nozari reglamentējošo tiesību aktu izmaiņu rezultātā attiecībā uz tirgus kopīgo organizāciju.

3.1.2.   Budžeta korekcijas

Budžeta korekcijas ietver budžeta pārpalikumu no 2007. gada (1 529 miljoni euro), kas dalībvalstīm tiek atmaksāts netieši, samazinot pašu resursu summas, kas tām ir jāpārskaita Kopienai nākamajā gadā, un tādējādi tās veido 2008. gada ieņēmumus. Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/597/EK par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu attiecībā uz Apvienoto Karalisti piemēro budžeta nelīdzsvarotību korekciju. Tā kā šo summu finansē citas dalībvalstis, tad nevajadzētu veidoties neto ietekmei uz budžetu vai saimniecisko rezultātu. Tomēr šajā pozīcija tika reģistrēta summa 400 miljonu euro apmērā, kas ir budžeta vajadzībām izmantoto EUR kursu atšķirība (skatīt Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 10. panta 3. punktu) un to kursu atšķirība, kas bija spēkā to maksājumu veikšanas brīdī, ko veica dalībvalstis, kuras nav EMS.

3.2.   CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Paskaidrojums | 2008. g. | 2007. g. |
| Soda naudas | 3.2.1 | 3 171 | 3 339 |
| Lauksaimniecības nodevas | 3.2.2 | 2 299 | 2 634 |
| Izdevumu atgūšana | 3.2.3 | | |
| Tieša centralizēta pārvaldība | | 61 | 93 |
| Netieša centralizēta pārvaldība | | 4 | 10 |
| Decentralizēta pārvaldība | | 90 | 133 |
| Dalīta pārvaldība | | 1 349 | 577 |
| Kopēja pārvaldība | | 0 | 1 |
| Kopā | | 1 504 | 814 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 3.2.4 | | |
| Personāls | | 974 | 908 |
| Ar pamatlīdzekļiem saistītie ieņēmumi | | 25 | 26 |
| Citi administratīvie ieņēmumi | | 149 | 181 |
| Kopā | | 1 148 | 1 115 |
| Dažādi pamatdarbības ieņēmumi | 3.2.5 | | |
| Korekcijas/uzkrājumi | | 71 | 23 |
| Peļņa no valūtas maiņas | | 269 | 276 |
| Citi | | 1 269 | 879 |
| Kopā | | 1 609 | 1 178 |
| Kopā | | 9 731 | 9 080 |

Miljonos EUR

Paskaidrojums

2008. g.

2007. g.

Soda naudas

3.2.1

3.2.1

3 171

3 339

Lauksaimniecības nodevas

3.2.2

3.2.2

2 299

2 634

Izdevumu atgūšana

3.2.3

3.2.3

Tieša centralizēta pārvaldība

61

93

Netieša centralizēta pārvaldība

4

10

Decentralizēta pārvaldība

90

133

Dalīta pārvaldība

1 349

577

Kopēja pārvaldība

0

1

Kopā

Kopā

1 504

1 504

814

814

Ieņēmumi no administratīvās darbības

3.2.4

3.2.4

Personāls

974

908

Ar pamatlīdzekļiem saistītie ieņēmumi

25

26

Citi administratīvie ieņēmumi

149

181

Kopā

Kopā

1 148

1 148

1 115

1 115

Dažādi pamatdarbības ieņēmumi

3.2.5

3.2.5

Korekcijas/uzkrājumi

71

23

Peļņa no valūtas maiņas

269

276

Citi

1 269

879

Kopā

Kopā

1 609

1 609

1 178

1 178

Kopā

Kopā

9 731

9 731

9 080

9 080

3.2.1.   Soda naudas

Šie ieņēmumi attiecas uz naudas sodiem, kuras uzlikusi Komisija par konkurences noteikumu pārkāpumiem. Debitoru parādus un saistītus ieņēmumus atzīst, kad ir pieņemts Komisijas lēmums par naudas soda uzlikšanu un adresātam par to oficiāli paziņots. Iepriekšminētajā summā nav ietvertas soda naudas par Eiropas Komisijas paziņotajām pret konkurenci vērstajām darbībām – datoru mikroshēmu ražotājam 2009. gada maijā 1,06 miljardu euro apmērā un diviem elektroenerģijas ražotājiem 2009. gada jūlijā par kopējo summu 1,106 miljardi euro.

3.2.2.   Lauksaimniecības nodevas

Šīs summas attiecas uz piena nodevām 338 miljonu euro apmērā (2007. gadā – 232 miljoni euro) un cukura nodevām 1 961 miljona euro apmērā (2007. gadā – 2 402 miljoni euro). Piena nodevas ir tirgus organizācijas rīks, kura mērķis ir sodīt piena ražotājus, kuri pārsniedz references daudzumu. Tā kā tās nav saistītas ar Komisijas iepriekšējiem maksājumiem, praktiski tās tiek uzskatītas par ieņēmumiem īpašam mērķim. Cukura nodevas attiecas uz cukura nozares pārstrukturēšanas fondu, ar kura palīdzību cukura nozares reformas rezultātā ir samazinātas iekšējās cukura cenas, lai mazinātu starpību starp ES cenām un starptautiskajām cenām. Lai mudinātu mazāk konkurētspējīgos cukura ražotājus atstāt tirgu, tika izveidots pašfinansējošs pārstrukturēšanas fonds, ko finansē ar ieņēmumiem no cukura ražotājiem uzliktā pagaidu nodokļa, kas tiek uzskatīts par piešķirtajiem ieņēmumiem. Šī sistēma turpināsies četrus gadus.

3.2.3.   Izdevumu atgūšana

Šī pozīcija atspoguļo Komisijas grāmatvedības sistēmā reģistrētos Komisijas izdotos iekasēšanas rīkojumus un atskaitījumu no turpmākiem maksājumiem par atgūstamajiem izdevumiem attiecībā uz iepriekš no vispārējā budžeta izmaksātām summām, pamatojoties uz pārbaudēm, pabeigtām revīzijām vai attiecināmības analīzi kopā ar dalībvalstu izdotajiem iekasēšanas rīkojumiem ELGF līdzekļu saņēmējiem. Tā ietver arī uzkrāto ienākumu novērtējumu izmaiņas no iepriekšējā gada beigām līdz šim brīdim. Tomēr šajā pozīcijā EK izdevumu atgūšana nav norādīta pilnībā, jo īpaši par tādām būtiskām izdevumu jomām kā strukturālie pasākumi, attiecībā uz kurām darbojas īpaši mehānismi, kas nodrošina neattaisnotu summu atlīdzināšanu, no kuriem lielākā daļa neietver iekasēšanas rīkojumu izdošanu. Kā ieņēmumi nav ietverta arī priekšfinansējuma summu atgūšana saskaņā ar EK grāmatvedības noteikumiem. Turpmākai informācijai par nepamatotu maksājumu atgūšanu skatīt 6. paskaidrojumu.

6

Izdevumu atgūšana: Dalīta pārvaldība

Šīs apakšpozīcijas kopsummu 1 349 miljonu euro apmērā veido 1 000 miljoni euro saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF) un 349 miljoni euro saistībā ar strukturāliem pasākumiem.

(a)   Lauksaimniecība, ELGF

Saistībā ar lauksaimniecību summas, kas šajā pozīcijā ir uzskaitītas kā attiecīgā gada ieņēmumi, ir 1 000 miljoni euro, un veidojas šādi:

| — | atbilstīguma korekcijas, par kurām nolemts gada laikā, 859 miljonu euro apmērā; |
| --- | --- |

—

atbilstīguma korekcijas, par kurām nolemts gada laikā, 859 miljonu euro apmērā;

| — | krāpšana un pārkāpumi 141 miljona euro apmērā – atmaksas summas, ko deklarējušas dalībvalstis un kas atgūtas gada laikā, 360 miljoni euro, no kuriem atskaitīts to nesamaksāto summu samazinājums, ko deklarējušas dalībvalstis un kas atgūstamas gada beigās saistībā ar krāpšanu un pārkāpumiem, 219 miljoni euro (684 miljoni euro 2008. gada beigās salīdzinājumā ar 902 miljoniem euro 2007. gada beigās) – skatīt arī 2.10.2.2. paskaidrojumu). |
| --- | --- |

—

krāpšana un pārkāpumi 141 miljona euro apmērā – atmaksas summas, ko deklarējušas dalībvalstis un kas atgūtas gada laikā, 360 miljoni euro, no kuriem atskaitīts to nesamaksāto summu samazinājums, ko deklarējušas dalībvalstis un kas atgūstamas gada beigās saistībā ar krāpšanu un pārkāpumiem, 219 miljoni euro (684 miljoni euro 2008. gada beigās salīdzinājumā ar 902 miljoniem euro 2007. gada beigās) – skatīt arī 2.10.2.2. paskaidrojumu).

2.10.2.2

ELGF izdevumu summa 2008. gada 31. decembrī, kura tiks labota pēc revīzijām, kas šobrīd vēl nav pabeigtas, ir 1,7 miljardi euro. Šo summu uzrāda kā iespējamu aktīvu ārpusbilancē (skatīt 5.3. paskaidrojumu).

5.3

(b)   Strukturāli pasākumi

Izdevumu atgūšana pozīcijā “Strukturāli pasākumi” bija 349 miljoni euro. Līdzvērtīgas summas par 2007. gadu bija 77 miljoni euro.

Šī apakšpozīcija ietver Komisijas izdotus iekasēšanas rīkojumus, lai atgūtu iepriekšējo gadu nepamatotus izdevumus 267 miljonu euro apmērā, un uzkrāto ienākumu izmaiņas (palielinājumu) gada beigās (82 miljoni euro). Iekasēšanas rīkojumi tiek izdoti tikai šādos gadījumos:

| — | Komisija pieņem oficiālus finanšu korekcijas lēmumus pēc tam, kad dalībvalstu pieprasītajās summās ir konstatēti neatbilstīgi izdevumi; |
| --- | --- |

—

Komisija pieņem oficiālus finanšu korekcijas lēmumus pēc tam, kad dalībvalstu pieprasītajās summās ir konstatēti neatbilstīgi izdevumi;

| — | programmas noslēguma korekcijas rezultātā ir ES ieguldījuma samazinājums, jo dalībvalsts nav deklarējusi attiecināmos izdevumus pietiekamā apjomā, lai pamatotu kopējo priekšfinansējumu un jau veiktos starpposma maksājumus; šādas operācijas var notikt bez oficiāla Komisijas lēmuma, ja dalībvalsts tam piekrīt; |
| --- | --- |

—

programmas noslēguma korekcijas rezultātā ir ES ieguldījuma samazinājums, jo dalībvalsts nav deklarējusi attiecināmos izdevumus pietiekamā apjomā, lai pamatotu kopējo priekšfinansējumu un jau veiktos starpposma maksājumus; šādas operācijas var notikt bez oficiāla Komisijas lēmuma, ja dalībvalsts tam piekrīt;

| — | atgūto summu atmaksājumi pēc slēgšanas, ja tā notiek pēc tiesvedības pabeigšanas, kas slēgšanas brīdī vēl nebija pabeigta. |
| --- | --- |

—

atgūto summu atmaksājumi pēc slēgšanas, ja tā notiek pēc tiesvedības pabeigšanas, kas slēgšanas brīdī vēl nebija pabeigta.

Iekasēšanas rīkojumus, kas izdoti 2008. gadā izdevumu atgūšanai par kopējo summu 267 miljonu euro apmērā, var sadalīti šādi: 200 miljoni euro finanšu korekcijām, par ko nolemts 2008. gadā, 34 miljoni euro finanšu korekcijām, par ko nolemts pirms 2008. gada, 31 miljons euro to summu atgūšanai, kas izmaksātas nepareizi kļūdas vai pārkāpuma dēļ, un 2 miljoni euro citiem iekasēšanas rīkojumiem. Citi iekasēšanas rīkojumi, kas izdoti strukturālu pasākumu ietvaros, attiecas uz priekšfinansējuma atgūšanu. Šīs summas nav uzrādītas kā ieņēmumi, bet ieskaitītas bilances priekšfinansējuma pozīcijā.

Ar iespējamām finanšu korekcijām saistītā summa 2,6 miljardu euro apmērā, par ko tiek lemts, ir uzrādīta kā iespējams aktīvs (skatīt 5.3. paskaidrojumu).

5.3

Izdevumu atgūšana: Citi pārvaldības veidi

Šīs apakšpozīcijas summa ir 155 miljoni euro, un tajā ietverti iekasēšanas rīkojumi, kurus Komisija izdevusi, lai atgūtu iepriekšējos gados veiktos maksājumus 48 miljonu euro apmērā nepareiziem maksājumiem, citi iekasēšanas rīkojumi 135 miljonu euro apmērā, uzkrāto ienākumu izmaiņas gada beigās (–22 miljoni euro) un starpuzņēmumu izslēgšana (–6 miljoni euro). Citi atgūstamie līdzekļi citu pārvaldības veidu ietvaros attiecas uz priekšfinansējuma atgūšanu 24 miljonu euro apmērā. Šīs summas nav uzrādītas kā ieņēmumi, bet ieskaitītas bilances priekšfinansējuma pozīcijā.

3.2.4.   Ieņēmumi no administratīvās darbības

Šie ieņēmumi galvenokārt rodas no atskaitījumiem no darbinieku algām, un šos ieņēmumus pamatā veido divas summas –– pensijas iemaksas un ienākuma nodokļi.

3.2.5.   Dažādi pamatdarbības ieņēmumi

Summa 321 miljona euro apmērā (2007. gadā – 296 miljoni euro) ir saistīta ar summām, kas ir saņemtas no kandidātvalstīm. Viens no galvenajiem iemesliem dažādu pamatdarbības ieņēmumu palielinājumam salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ir tas, ka šajā gadā tika iekļauti ieņēmumi 109 miljonu euro apmērā saistībā ar samazinājumu attiecībā uz ELGF debitoru parādu vērtības samazinājumu (2007. gadā – 11 miljoni euro). Turklāt šajā gadā iekļauta arī summa 241 miljona euro apmērā (2007. gadā – 33 miljoni euro) saistībā ar bilancē pirmoreiz ietvertajām priekšfinansējuma summām, kuru pretējais ieraksts tiek uzrādīts šajā pozīcijā, un kuras lielākā daļa – 231 miljons euro – ir izmaksātā summa saistībā ar Šengenas programmu.

Peļņa no valūtas maiņas, izņemot finanšu darbības, kas ir aprakstītas 3.5. paskaidrojumā turpmāk, arī ir ietverta šajā pozīcijā. Tā rodas ikdienas darbību rezultātā un no attiecīgiem darījumiem, kas ir veikti citās valūtās nekā euro, kā arī no pārvērtēšanas gada beigās, kas ir vajadzīga, lai sagatavotu pārskatus. Tā ir gan gūta, gan negūta peļņa.

3.5

3.3.   ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2008. g. | 2007. g. |
| Personāla izdevumi | 4 563 | 4 289 |
| Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | 330 | 343 |
| Citi administratīvie izdevumi | 2 827 | 2 488 |
| Kopā | 7 720 | 7 120 |

Miljonos EUR

2008. g.

2007. g.

Personāla izdevumi

4 563

4 289

Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

330

343

Citi administratīvie izdevumi

2 827

2 488

Kopā

Kopā

7 720

7 720

7 120

7 120

Šie ir administratīvi izdevumi, kas rodas Kopienu darbību rezultātā, un tie ietver personāla izmaksas un ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistītas izmaksas (piemēram, amortizācijas, uzturēšanas izmaksas u. c.).

3.4.   PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Paskaidrojums | 2008. g. | 2007. g. |
| Sākotnējie pamatdarbības izdevumi | 3.4.1 | | |
| Tieša centralizēta pārvaldība | | 7 998 | 9 504 |
| Netieša centralizēta pārvaldība | | 3 077 | 1 185 |
| Decentralizēta pārvaldība | | 1 278 | 1 978 |
| Dalīta pārvaldība | | 81 839 | 89 778 |
| Kopēja pārvaldība | | 1 188 | 949 |
| Kopā | | 95 380 | 103 394 |
| Citi pamatdarbības izdevumi | 3.4.2 | | |
| Korekcijas/uzkrājumi | | 278 | 260 |
| Zaudējumi no valūtas maiņas | | 773 | 399 |
| Citi | | 783 | 629 |
| Kopā | | 1 834 | 1 288 |
| Kopā | | 97 214 | 104 682 |

Miljonos EUR

Paskaidrojums

2008. g.

2007. g.

Sākotnējie pamatdarbības izdevumi

Sākotnējie pamatdarbības izdevumi

3.4.1

3.4.1

Tieša centralizēta pārvaldība

7 998

9 504

Netieša centralizēta pārvaldība

3 077

1 185

Decentralizēta pārvaldība

1 278

1 978

Dalīta pārvaldība

81 839

89 778

Kopēja pārvaldība

1 188

949

Kopā

Kopā

95 380

95 380

103 394

103 394

Citi pamatdarbības izdevumi

Citi pamatdarbības izdevumi

3.4.2

3.4.2

Korekcijas/uzkrājumi

278

260

Zaudējumi no valūtas maiņas

773

399

Citi

783

629

Kopā

Kopā

1 834

1 834

1 288

1 288

Kopā

Kopā

97 214

97 214

104 682

104 682

3.4.1.   Sākotnējie pamatdarbības izdevumi

Eiropas Kopienu pamatdarbības izdevumos ir ietvertas finanšu plāna dažādās pozīcijas, un tiem ir dažādas formas atkarībā no tā, kā izmaksā naudu un kā to pārvalda. Lielākā daļa izdevumu – 86 % – ietilpst pozīcijā “Dalīta pārvaldība”, kas ietver uzdevumu deleģēšanu dalībvalstīm tādās jomās kā ELGF tēriņi un darbības, ko finansē, izmantojot dažādus strukturālus pasākumus (Reģionālās attīstības fonds, Sociālais fonds, Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai, Kohēzijas fonds un Zivsaimniecības fonds).

Pamatdarbības izdevumu samazinājums 2008. gadā galvenokārt rodas no pasākumiem, kas finansēti, izmantojot dažādus strukturālus pasākumus dalītās pārvaldības ietvaros. Šos pasākumus plāno un sāk pa 5 vai 6 gadu periodiem. 2008. gada 31. decembrī ir divi plānošanas periodi, kuru pasākumi turpinās paralēli, t. i., programmas 2000.-2006. gada periodam un programmas 2007.-2013. gada periodam. Samazinājumu 7,9 miljardu euro apmērā strukturāliem pasākumiem var attiecināt uz to, ka kopš 2006. gada daži finansētie projekti bija noslēgšanas procesā (programmas attiecībā uz 2000.-2006. gada periodu), turpretim citos (programmas attiecībā uz 2007.-2013. gada periodu) ir gūts mazāks progress, nekā paredzēts 2007. gadā. Tiem jaunajiem projektiem otrā priekšfinansējuma iemaksa tika veikta 2008. gadā, kā paskaidrots 2.5. paskaidrojumā, bet bija kavēšanās ar programmu īstenošanu no dalībvalstu puses daļēji sakarā ar prasību, ka Komisijai jāapstiprina dalībvalstu vadības un kontroles sistēmas.

2.5

Netiešās centralizētās pārvaldības izdevumu palielinājums 1,9 miljardu euro apmērā ir daļēji kompensēts ar tiešās centralizētās pārvaldības izdevumu samazinājumu 1,3 miljardu euro apmērā. Faktiski šajā gadā ir notikusi to projektu pārklasificēšana, kas galvenokārt attiecas uz izpildaģentūrām, no tiešās uz netiešās centralizētās pārvaldības izdevumiem.

3.4.2.   Citi pamatdarbības izdevumi

Zaudējumi no valūtas maiņas, izņemot no finanšu darbības, kas aprakstīta 3.6. paskaidrojumā turpmāk, rodas ikdienas darbību rezultātā un no attiecīgiem darījumiem, kas ir veikti citās valūtās nekā euro, kā arī no gada beigās veiktas pārvērtēšanas, kas ir vajadzīga, lai sagatavotu pārskatus; tie ir gan realizēti, gan nerealizēti zaudējumi.

3.6

Aplūkojot neto pozīciju, gadā bija būtiski neto zaudējumi no valūtas maiņas. Lielākā ietekme ir no Komisijas puses. Šeit neto nerealizēto valūtas maiņas zaudējumu summa šajā gadā ir ārvalstu valūtās nesamaksāto atlikumu pārvērtēšanas rezultāts gada beigās. Lielākā daļa zaudējumu (242 miljoni euro no 305 miljoniem euro) ir saistīti ar GBP un SEK. 2008. gada pēdējos četros mēnešos šo abu valūtu vērtība pret EUR samazinājās par vairāk nekā 20 %. Būtiski atlikumi ārvalstu valūtās, tostarp GBP un SEK, gada beigās Komisijai bija pašu resursu bankas kontos, lai segtu Komisijas naudas vajadzības budžeta izpildes rezultātā.

Komisijai radās arī būtiski neto realizētie valūtas maiņas zaudējumi, kuru lielākā daļa (aptuveni 150 miljoni euro no 192 miljoniem euro) rodas no grāmatvedības darījumiem, kas saistīti ar pašu resursu summām, kuras dalībvalstis, kas nav euro zonā, maksā valstu valūtās, nevis EUR. Zaudējumi rodas no starpības starp grāmatvedības maiņas kursu, atbilstīgi kuram šīs summas uzskaita Komisija, kad tās tiek saņemtas, un tirgus maiņas kursu, atbilstīgi kuram tās tiek pārvērstas EUR, pirms tās izmanto, lai segtu Komisijas maksājumus. Kā norādīts iepriekš, 2008. gada pēdējos četros mēnešos vairāku Eiropas valūtu, tostarp jo īpaši GBP, PLN, SEK, vērtība pret EUR ir ievērojami un pastāvīgi samazinājusies. Rezultātā tirgus maiņas kursi, kas piemēroti šajā periodā, lai pārvērstu Komisijas pašu resursus šajās valūtās, regulāri bija zemāki nekā uzskaites kursi, atbilstīgi kuriem tās tika uzskaitītas. Starpības atlikusī daļa ir saistīta ar citiem grāmatvedības darījumiem, tostarp Komisijas veiktiem maksājumiem citās valūtās.

Apakšpozīcija “citi” ietver galvenokārt priekšfinansējuma korekcijas un norakstījumus/zaudējumus no pārdošanas saistībā ar Komisijas debitoriem. Te ietverta arī summa 144 miljonu euro apmērā CARDS programmas īstenošanai Kosovā, Serbijā un Melnkalnē, un summa 143 miljonu euro apmērā divām citām programmām, kuras vada konsolidēta aģentūra.

CARDS

3.5.   FINANŠU IEŅĒMUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2008. g. | 2007. g. |
| Dividenžu ienākumi (no riska kapitāla fonda) | 22 | 6 |
| Procentu ienākumi |
| Par priekšfinansējumu | 50 | 33 |
| Par novēlotiem maksājumiem | 26 | 81 |
| Par mijmaiņas darījumiem | 13 | 19 |
| Par pārdošanai pieejamiem aktīviem | 102 | 97 |
| Par aizdevumiem | 105 | 106 |
| Par naudu un tās ekvivalentiem | 349 | 263 |
| Citi | 3 | 12 |
| Kopā | 648 | 611 |
| Citi finanšu ienākumi |
| Gūtā peļņa no finanšu aktīvu pārdošanas | 4 | 6 |
| Finanšu aktīvu vērtības samazinājuma zaudējumu apvērse | 0 | 1 |
| Citi | 11 | 23 |
| Kopā | 15 | 30 |
| Pašreizējās vērtības korekcijas | 3 | 24 |
| Peļņa no valūtas maiņas | 10 | 3 |
| Kopā | 698 | 674 |

Miljonos EUR

2008. g.

2007. g.

Dividenžu ienākumi (no riska kapitāla fonda)

Dividenžu ienākumi

22

22

6

6

Procentu ienākumi

Procentu ienākumi

Par priekšfinansējumu

50

33

Par novēlotiem maksājumiem

26

81

Par mijmaiņas darījumiem

13

19

Par pārdošanai pieejamiem aktīviem

102

97

Par aizdevumiem

105

106

Par naudu un tās ekvivalentiem

349

263

Citi

3

12

Kopā

648

648

611

611

Citi finanšu ienākumi

Citi finanšu ienākumi

Gūtā peļņa no finanšu aktīvu pārdošanas

4

6

Finanšu aktīvu vērtības samazinājuma zaudējumu apvērse

0

1

Citi

11

23

Kopā

15

15

30

30

Pašreizējās vērtības korekcijas

Pašreizējās vērtības korekcijas

3

3

24

24

Peļņa no valūtas maiņas

Peļņa no valūtas maiņas

10

10

3

3

Kopā

Kopā

698

698

674

674

3.6.   FINANŠU IZDEVUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2008. g. | 2007. g. |
| Procentu izdevumi |
| Izpirkumnoma | 91 | 101 |
| Par mijmaiņas darījumiem | 10 | 17 |
| Par aizņēmumiem | 90 | 91 |
| Citi | 9 | 5 |
| Kopā | 200 | 214 |
| Citi finanšu izdevumi |
| Finanšu uzkrājumu korekcijas | 12 | 11 |
| Finanšu maksas par budžeta instrumentiem | 50 | 57 |
| Realizētie zaudējumi no finanšu aktīvu pārdošanas | 8 | 9 |
| Zaudējumi no finanšu aktīvu vērtības samazinājuma | 11 | 15 |
| Citi | 56 | 35 |
| Kopā | 137 | 127 |
| Pašreizējās vērtības korekcijas | 118 | 7 |
| Zaudējumi no valūtas maiņas | 12 | 6 |
| Kopā | 467 | 354 |

Miljonos EUR

2008. g.

2007. g.

Procentu izdevumi

Procentu izdevumi

Izpirkumnoma

91

101

Par mijmaiņas darījumiem

10

17

Par aizņēmumiem

90

91

Citi

9

5

Kopā

200

200

214

214

Citi finanšu izdevumi

Citi finanšu izdevumi

Finanšu uzkrājumu korekcijas

12

11

Finanšu maksas par budžeta instrumentiem

50

57

Realizētie zaudējumi no finanšu aktīvu pārdošanas

8

9

Zaudējumi no finanšu aktīvu vērtības samazinājuma

11

15

Citi

56

35

Kopā

137

137

127

127

Pašreizējās vērtības korekcijas

Pašreizējās vērtības korekcijas

118

118

7

7

Zaudējumi no valūtas maiņas

Zaudējumi no valūtas maiņas

12

12

6

6

Kopā

Kopā

467

467

354

354

Papildus zaudējumiem no pārdošanas un finanšu aktīvu vērtības norakstījumiem citi finanšu izdevumi ietver arī korekcijas finanšu uzkrājumiem un pārvaldības maksām, ko maksā uzticības personām.

3.7.   ASOCIĒTO IESTĀŽU UN KOPUZŅĒMUMU NETO PĀRPALIKUMA/(DEFICĪTA) DAĻA

Saskaņā ar grāmatvedības pašu kapitāla metodi Kopienas savā saimnieciskā rezultāta pārskatā ietver savas asociētās iestādes EIF un kopuzņēmumu neto pārpalikuma daļu (skatīt arī 2.3.1. un 2.3.2. paskaidrojumu).

2.3.1

2.3.2

3.8.   INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM

Pārskatā pa segmentiem ir sniegts pamatdarbības ieņēmumu un izdevumu sadalījums pa politikas jomām, kas balstīts uz budžeta līdzekļu sadales struktūru pēc darbības jomām Komisijā. Šīs politikas jomas finanšu pārskatu sniegšanas nolūkā sagrupē trīs lielākās pozīcijās – “Darbības Eiropas Savienībā”, “Darbības ārpus Eiropas Savienības” un “Dienesti un pārējās darbības”.

“Darbības Eiropas Savienībā” ir lielākā no šīm pozīcijām, jo tajā ir ietvertas daudzās politikas jomas Eiropas Savienībā. “Darbības ārpus Eiropas Savienības” ietver politikas jomas ārpus Eiropas Savienības, piemēram, tirdzniecību un atbalstu. “Dienesti un pārējās darbības” ietver iekšējās un horizontālās darbības, kas ir vajadzīgas Kopienu iestāžu un struktūru darbībai.

Konsolidētās aģentūras ir iekļautas dažādās politikas jomās. Citas iestādes, izņemot Komisiju, ir iekļautas noteiktā politikas jomā. Dažādās politikas jomas atspoguļo bruto skaitļus pirms konsolidācijā izslēgtām summām, un konsolidācijā izslēgtās summas ir uzrādītas kopā vienā ailē.

Jāņem vērā, ka pašu resursi un iemaksas nav sadalītas starp dažādām darbībām, jo tās aprēķina, iekasē un pārvalda Komisijas centrālie dienesti. Tie šeit ir parādīti tāpēc, lai varētu salīdzināt neto rezultātu ar saimnieciskā rezultāta pārskatu.

INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – KOPSAVILKUMS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Darbības ES | Darbības ārpus ES | Dienesti un pārējās darbības | Likvidējamā EOTK | Citas iestādes | Konsolidācijā izslēgtās summas | Kopā |
| Pamatdarbības ieņēmumi |
| Soda naudas | 3 171 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 171 |
| Lauksaimniecības nodevas | 2 299 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 299 |
| Izdevumu atgūšana | 1 384 | 120 | 6 | 0 | 0 | (6) | 1 504 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 69 | 35 | 832 | 0 | 352 | (140) | 1 148 |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi | 1 756 | 266 | 586 | 2 | 2 | (1 003) | 1 609 |
| PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI KOPĀ | 8 679 | 421 | 1 424 | 2 | 354 | (1 149) | 9 731 |
| Administratīvie izdevumi |
| Personāla izdevumi | (1 610) | (714) | (1 018) | 0 | (1 229) | 8 | (4 563) |
| Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | (58) | (18) | (115) | 0 | (139) | 0 | (330) |
| Citi administratīvie izdevumi | (645) | (279) | (848) | 0 | (1 239) | 184 | (2 827) |
| | (2 313) | (1 011) | (1 981) | 0 | (2 607) | 192 | (7 720) |
| Pamatdarbības izdevumi |
| Tieša centralizēta pārvaldība | (4 807) | (3 604) | (226) | 0 | 0 | 639 | (7 998) |
| Netieša centralizēta pārvaldība | (3 094) | (195) | (3) | 0 | 0 | 215 | (3 077) |
| Decentralizēta pārvaldība | (21) | (1 257) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 278) |
| Dalīta pārvaldība | (81 748) | (17) | (74) | 0 | 0 | 0 | (81 839) |
| Kopēja pārvaldība | (115) | (1 074) | 0 | 0 | 0 | 1 | (1 188) |
| Citi pamatdarbības izdevumi | (879) | (182) | (820) | (54) | (1) | 102 | (1 834) |
| | (90 664) | (6 329) | (1 123) | (54) | (1) | 957 | (97 214) |
| PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ | (92 977) | (7 340) | (3 104) | (54) | (2 608) | 1 149 | (104 934) |
| NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI | (84 298) | (6 919) | (1 680) | (52) | (2 254) | 0 | (95 203) |
| Ieņēmumi no pašu resursiem un iemaksām | 112 713 |
| Atlikums no pamatdarbības | 17 510 |
| Neto finanšu ienākumi | 231 |
| Darbinieku pabalstu saistību pārmaiņas | (5 009) |
| Asociēto iestāžu/kopuzņēmumu rezultātu daļa | (46) |
| Gada saimnieciskais rezultāts | 12 686 |

Miljonos EUR

Darbības ES

Darbības ārpus ES

Dienesti un pārējās darbības

Likvidējamā EOTK

Citas iestādes

Konsolidācijā izslēgtās summas

Kopā

Pamatdarbības ieņēmumi

Soda naudas

3 171

0

0

0

0

0

3 171

Lauksaimniecības nodevas

2 299

0

0

0

0

0

2 299

Izdevumu atgūšana

1 384

120

6

0

0

(6)

1 504

Ieņēmumi no administratīvās darbības

69

35

832

0

352

(140)

1 148

Citi pamatdarbības ieņēmumi

1 756

266

586

2

2

(1 003)

1 609

PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI KOPĀ

8 679

8 679

421

421

1 424

1 424

2

2

354

354

(1 149)

(1 149)

9 731

9 731

Administratīvie izdevumi

Personāla izdevumi

(1 610)

(714)

(1 018)

0

(1 229)

8

(4 563)

Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

(58)

(18)

(115)

0

(139)

0

(330)

Citi administratīvie izdevumi

(645)

(279)

(848)

0

(1 239)

184

(2 827)

(2 313)

(2 313)

(1 011)

(1 011)

(1 981)

(1 981)

0

0

(2 607)

(2 607)

192

192

(7 720)

(7 720)

Pamatdarbības izdevumi

Tieša centralizēta pārvaldība

(4 807)

(3 604)

(226)

0

0

639

(7 998)

Netieša centralizēta pārvaldība

(3 094)

(195)

(3)

0

0

215

(3 077)

Decentralizēta pārvaldība

(21)

(1 257)

0

0

0

0

(1 278)

Dalīta pārvaldība

(81 748)

(17)

(74)

0

0

0

(81 839)

Kopēja pārvaldība

(115)

(1 074)

0

0

0

1

(1 188)

Citi pamatdarbības izdevumi

(879)

(182)

(820)

(54)

(1)

102

(1 834)

(90 664)

(90 664)

(6 329)

(6 329)

(1 123)

(1 123)

(54)

(54)

(1)

(1)

957

957

(97 214)

(97 214)

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ

(92 977)

(92 977)

(7 340)

(7 340)

(3 104)

(3 104)

(54)

(54)

(2 608)

(2 608)

1 149

1 149

(104 934)

(104 934)

NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

(84 298)

(84 298)

(6 919)

(6 919)

(1 680)

(1 680)

(52)

(52)

(2 254)

(2 254)

0

0

(95 203)

(95 203)

Ieņēmumi no pašu resursiem un iemaksām

112 713

112 713

Atlikums no pamatdarbības

Atlikums no pamatdarbības

17 510

17 510

Neto finanšu ienākumi

231

Darbinieku pabalstu saistību pārmaiņas

(5 009)

Asociēto iestāžu/kopuzņēmumu rezultātu daļa

(46)

Gada saimnieciskais rezultāts

Gada saimnieciskais rezultāts

12 686

12 686

INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DARBĪBAS ES

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Ekonomika un finanses | Uzņēmējdarbība un rūpniecība | Konkurence | Nodarbinātība | Lauksaimniecība | Transports un enerģētika | Vide | Pētniecība | Informācijas sabiedrība |
| Pamatdarbības ieņēmumi |
| Soda naudas | 0 | 0 | 3 168 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Lauksaimniecības nodevas | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 299 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Izdevumu atgūšana | 1 | 1 | 0 | 58 | 1 005 | 7 | 1 | 3 | 10 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 0 | 11 | 0 | 0 | 0 | 12 | 0 | 1 | 7 |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi | 0 | 218 | 3 | 32 | 145 | 297 | 39 | 370 | 6 |
| PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI KOPĀ | 1 | 230 | 3 171 | 90 | 3 449 | 316 | 40 | 374 | 23 |
| Administratīvie izdevumi | (51) | (225) | (68) | (99) | (108) | (218) | (93) | (265) | (131) |
| Personāla izdevumi | (45) | (149) | (62) | (74) | (89) | (161) | (70) | (151) | (94) |
| Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | 0 | (11) | 0 | (1) | 0 | (4) | (1) | 0 | 0 |
| Citi administratīvie izdevumi | (6) | (65) | (6) | (24) | (19) | (53) | (22) | (114) | (37) |
| Pamatdarbības izdevumi | (52) | (336) | (54) | (8 175) | (54 290) | (1 326) | (186) | (2 672) | (1 377) |
| Tieša centralizēta pārvaldība | (52) | (250) | 0 | (186) | (46) | 819 | (162) | (2 630) | (1 266) |
| Netieša centralizēta pārvaldība | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 818) | (8) | 0 | (92) |
| Decentralizēta pārvaldība | 0 | 0 | 0 | 0 | (3) | (11) | 0 | 0 | 0 |
| Dalīta pārvaldība | 0 | 0 | 0 | (7 976) | (54 049) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kopēja pārvaldība | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (100) | 0 | 0 | 0 |
| Citi pamatdarbības izdevumi | 0 | (86) | (54) | (13) | (192) | (216) | (16) | (42) | (19) |
| PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ | (103) | (561) | (122) | (8 274) | (54 398) | (1 544) | (279) | (2 937) | (1 508) |
| NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI | (102) | (331) | 3 049 | (8 184) | (50 949) | (1 228) | (239) | (2 563) | (1 485) |

Miljonos EUR

Ekonomika un finanses

Uzņēmējdarbība un rūpniecība

Konkurence

Nodarbinātība

Lauksaimniecība

Transports un enerģētika

Vide

Pētniecība

Informācijas sabiedrība

Pamatdarbības ieņēmumi

Pamatdarbības ieņēmumi

Soda naudas

0

0

3 168

0

0

0

0

0

0

Lauksaimniecības nodevas

0

0

0

0

2 299

0

0

0

0

Izdevumu atgūšana

1

1

0

58

1 005

7

1

3

10

Ieņēmumi no administratīvās darbības

0

11

0

0

0

12

0

1

7

Citi pamatdarbības ieņēmumi

0

218

3

32

145

297

39

370

6

PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI KOPĀ

1

1

230

230

3 171

3 171

90

90

3 449

3 449

316

316

40

40

374

374

23

23

Administratīvie izdevumi

Administratīvie izdevumi

(51)

(51)

(225)

(225)

(68)

(68)

(99)

(99)

(108)

(108)

(218)

(218)

(93)

(93)

(265)

(265)

(131)

(131)

Personāla izdevumi

(45)

(149)

(62)

(74)

(89)

(161)

(70)

(151)

(94)

Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

0

(11)

0

(1)

0

(4)

(1)

0

0

Citi administratīvie izdevumi

(6)

(65)

(6)

(24)

(19)

(53)

(22)

(114)

(37)

Pamatdarbības izdevumi

Pamatdarbības izdevumi

(52)

(52)

(336)

(336)

(54)

(54)

(8 175)

(8 175)

(54 290)

(54 290)

(1 326)

(1 326)

(186)

(186)

(2 672)

(2 672)

(1 377)

(1 377)

Tieša centralizēta pārvaldība

(52)

(250)

0

(186)

(46)

819

(162)

(2 630)

(1 266)

Netieša centralizēta pārvaldība

0

0

0

0

0

(1 818)

(8)

0

(92)

Decentralizēta pārvaldība

0

0

0

0

(3)

(11)

0

0

0

Dalīta pārvaldība

0

0

0

(7 976)

(54 049)

0

0

0

0

Kopēja pārvaldība

0

0

0

0

0

(100)

0

0

0

Citi pamatdarbības izdevumi

0

(86)

(54)

(13)

(192)

(216)

(16)

(42)

(19)

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ

(103)

(103)

(561)

(561)

(122)

(122)

(8 274)

(8 274)

(54 398)

(54 398)

(1 544)

(1 544)

(279)

(279)

(2 937)

(2 937)

(1 508)

(1 508)

NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

(102)

(102)

(331)

(331)

3 049

3 049

(8 184)

(8 184)

(50 949)

(50 949)

(1 228)

(1 228)

(239)

(239)

(2 563)

(2 563)

(1 485)

(1 485)

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Kopīgais pētniecības centrs | Zivsaimniecība | Iekšējais tirgus | Reģionālā politika | Nodokļi un muita | Izglītība un kultūra | Veselības un patērētāju aizsardzība | Tiesiskums, brīvība un drošība | Kopā darbības ES |
| Pamatdarbības ieņēmumi |
| Soda naudas | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 171 |
| Lauksaimniecības nodevas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 299 |
| Izdevumu atgūšana | 0 | (41) | 0 | 329 | 0 | 4 | 5 | 1 | 1 384 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 38 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 69 |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi | 52 | 8 | 198 | (1) | 1 | 151 | 135 | 102 | 1 756 |
| PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI KOPĀ | 90 | (33) | 201 | 328 | 1 | 155 | 140 | 103 | 8 679 |
| Administratīvie izdevumi | (334) | (39) | (146) | (66) | (46) | (160) | (165) | (99) | (2 313) |
| Personāla izdevumi | (222) | (32) | (100) | (55) | (38) | (85) | (110) | (73) | (1 610) |
| Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | (29) | 0 | (4) | 0 | (1) | (1) | (4) | (2) | (58) |
| Citi administratīvie izdevumi | (83) | (7) | (42) | (11) | (7) | (74) | (51) | (24) | (645) |
| Pamatdarbības izdevumi | (84) | (883) | (41) | (19 058) | (56) | (1 284) | (509) | (281) | (90 664) |
| Tieša centralizēta pārvaldība | (81) | (235) | (5) | (29) | (56) | (142) | (358) | (128) | (4 807) |
| Netieša centralizēta pārvaldība | 0 | 0 | 0 | (21) | 0 | (1 126) | (30) | 1 | (3 094) |
| Decentralizēta pārvaldība | 0 | 0 | 0 | (7) | 0 | 0 | 0 | 0 | (21) |
| Dalīta pārvaldība | 0 | (644) | 0 | (18 986) | 0 | 0 | 0 | (93) | (81 748) |
| Kopēja pārvaldība | 0 | 0 | 0 | (15) | 0 | 0 | 0 | 0 | (115) |
| Citi pamatdarbības izdevumi | (3) | (4) | (36) | 0 | 0 | (16) | (121) | (61) | (879) |
| PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ | (418) | (922) | (187) | (19 124) | (102) | (1 444) | (674) | (380) | (92 977) |
| NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI | (328) | (955) | 14 | (18 796) | (101) | (1 289) | (534) | (277) | (84 298) |

Miljonos EUR

Kopīgais pētniecības centrs

Zivsaimniecība

Iekšējais tirgus

Reģionālā politika

Nodokļi un muita

Izglītība un kultūra

Veselības un patērētāju aizsardzība

Tiesiskums, brīvība un drošība

Kopā darbības ES

Pamatdarbības ieņēmumi

Pamatdarbības ieņēmumi

Soda naudas

0

0

3

0

0

0

0

0

3 171

Lauksaimniecības nodevas

0

0

0

0

0

0

0

0

2 299

Izdevumu atgūšana

0

(41)

0

329

0

4

5

1

1 384

Ieņēmumi no administratīvās darbības

38

0

0

0

0

0

0

0

69

Citi pamatdarbības ieņēmumi

52

8

198

(1)

1

151

135

102

1 756

PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI KOPĀ

90

90

(33)

(33)

201

201

328

328

1

1

155

155

140

140

103

103

8 679

8 679

Administratīvie izdevumi

Administratīvie izdevumi

(334)

(334)

(39)

(39)

(146)

(146)

(66)

(66)

(46)

(46)

(160)

(160)

(165)

(165)

(99)

(99)

(2 313)

(2 313)

Personāla izdevumi

(222)

(32)

(100)

(55)

(38)

(85)

(110)

(73)

(1 610)

Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

(29)

0

(4)

0

(1)

(1)

(4)

(2)

(58)

Citi administratīvie izdevumi

(83)

(7)

(42)

(11)

(7)

(74)

(51)

(24)

(645)

Pamatdarbības izdevumi

Pamatdarbības izdevumi

(84)

(84)

(883)

(883)

(41)

(41)

(19 058)

(19 058)

(56)

(56)

(1 284)

(1 284)

(509)

(509)

(281)

(281)

(90 664)

(90 664)

Tieša centralizēta pārvaldība

(81)

(235)

(5)

(29)

(56)

(142)

(358)

(128)

(4 807)

Netieša centralizēta pārvaldība

0

0

0

(21)

0

(1 126)

(30)

1

(3 094)

Decentralizēta pārvaldība

0

0

0

(7)

0

0

0

0

(21)

Dalīta pārvaldība

0

(644)

0

(18 986)

0

0

0

(93)

(81 748)

Kopēja pārvaldība

0

0

0

(15)

0

0

0

0

(115)

Citi pamatdarbības izdevumi

(3)

(4)

(36)

0

0

(16)

(121)

(61)

(879)

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ

(418)

(418)

(922)

(922)

(187)

(187)

(19 124)

(19 124)

(102)

(102)

(1 444)

(1 444)

(674)

(674)

(380)

(380)

(92 977)

(92 977)

NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

(328)

(328)

(955)

(955)

14

14

(18 796)

(18 796)

(101)

(101)

(1 289)

(1 289)

(534)

(534)

(277)

(277)

(84 298)

(84 298)

INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DARBĪBAS ĀRPUS ES

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Ārējās attiecības | Tirdzniecība | Attīstība | Paplašināšanās | Humānā palīdzība | Kopā darbības ārpus ES |
| Pamatdarbības ieņēmumi |
| Izdevumu atgūšana | 19 | 0 | 4 | 92 | 5 | 120 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 35 | 0 | 0 | 0 | 0 | 35 |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi | 67 | 0 | (1) | 199 | 1 | 266 |
| PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI KOPĀ | 121 | 0 | 3 | 291 | 6 | 421 |
| Administratīvie izdevumi | (740) | (51) | (135) | (62) | (23) | (1 011) |
| Personāla izdevumi | (477) | (45) | (127) | (50) | (15) | (714) |
| Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | (17) | 0 | 0 | (1) | 0 | (18) |
| Citi administratīvie izdevumi | (246) | (6) | (8) | (11) | (8) | (279) |
| Pamatdarbības izdevumi | (2 988) | (10) | (876) | (1 586) | (869) | (6 329) |
| Tieša centralizēta pārvaldība | (2 163) | (7) | (530) | (503) | (401) | (3 604) |
| Netieša centralizēta pārvaldība | (42) | 0 | 3 | (156) | 0 | (195) |
| Decentralizēta pārvaldība | (352) | 0 | (154) | (751) | 0 | (1 257) |
| Dalīta pārvaldība | 0 | 0 | (17) | 0 | 0 | (17) |
| Kopēja pārvaldība | (413) | (3) | (170) | (21) | (467) | (1 074) |
| Citi pamatdarbības izdevumi | (18) | 0 | (8) | (155) | (1) | (182) |
| PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ | (3 728) | (61) | (1 011) | (1 648) | (892) | (7 340) |
| NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI | (3 607) | (61) | (1 008) | (1 357) | (886) | (6 919) |

Miljonos EUR

Ārējās attiecības

Tirdzniecība

Attīstība

Paplašināšanās

Humānā palīdzība

Kopā darbības ārpus ES

Pamatdarbības ieņēmumi

Pamatdarbības ieņēmumi

Izdevumu atgūšana

19

0

4

92

5

120

Ieņēmumi no administratīvās darbības

35

0

0

0

0

35

Citi pamatdarbības ieņēmumi

67

0

(1)

199

1

266

PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI KOPĀ

121

121

0

0

3

3

291

291

6

6

421

421

Administratīvie izdevumi

Administratīvie izdevumi

(740)

(740)

(51)

(51)

(135)

(135)

(62)

(62)

(23)

(23)

(1 011)

(1 011)

Personāla izdevumi

(477)

(45)

(127)

(50)

(15)

(714)

Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

(17)

0

0

(1)

0

(18)

Citi administratīvie izdevumi

(246)

(6)

(8)

(11)

(8)

(279)

Pamatdarbības izdevumi

Pamatdarbības izdevumi

(2 988)

(2 988)

(10)

(10)

(876)

(876)

(1 586)

(1 586)

(869)

(869)

(6 329)

(6 329)

Tieša centralizēta pārvaldība

(2 163)

(7)

(530)

(503)

(401)

(3 604)

Netieša centralizēta pārvaldība

(42)

0

3

(156)

0

(195)

Decentralizēta pārvaldība

(352)

0

(154)

(751)

0

(1 257)

Dalīta pārvaldība

0

0

(17)

0

0

(17)

Kopēja pārvaldība

(413)

(3)

(170)

(21)

(467)

(1 074)

Citi pamatdarbības izdevumi

(18)

0

(8)

(155)

(1)

(182)

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ

(3 728)

(3 728)

(61)

(61)

(1 011)

(1 011)

(1 648)

(1 648)

(892)

(892)

(7 340)

(7 340)

NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

(3 607)

(3 607)

(61)

(61)

(1 008)

(1 008)

(1 357)

(1 357)

(886)

(886)

(6 919)

(6 919)

INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DIENESTI UN PĀRĒJĀS DARBĪBAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Prese un saziņa | Birojs krāpšanas apkarošanai | Koordinēšana | Personāls un administrēšana | Eurostat | Budžets | Revīzija | Valodas | Citi | Kopā dienesti un pārējās darbības |
| Pamatdarbības ieņēmumi |
| Izdevumu atgūšana | 0 | 0 | 0 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 1 | 5 | 0 | 682 | 0 | 46 | 0 | 98 | 0 | 832 |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi | (2) | (1) | 8 | 38 | 0 | 235 | 0 | 42 | 266 | 586 |
| PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI KOPĀ | (1) | 4 | 8 | 723 | 3 | 281 | 0 | 140 | 266 | 1 424 |
| Administratīvie izdevumi | (94) | (49) | (151) | (1 200) | (66) | (50) | (9) | (390) | 28 | (1 981) |
| Personāla izdevumi | (59) | (34) | (127) | (436) | (60) | (38) | (8) | (284) | 28 | (1 018) |
| Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | (2) | 0 | 0 | (113) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (115) |
| Citi administratīvie izdevumi | (33) | (15) | (24) | (651) | (6) | (12) | (1) | (106) | 0 | (848) |
| Pamatdarbības izdevumi | (80) | (15) | (8) | (45) | (22) | (217) | 0 | (1) | (735) | (1 123) |
| Tieša centralizēta pārvaldība | (77) | (15) | (1) | (29) | (21) | (104) | 0 | (1) | 22 | (226) |
| Netieša centralizēta pārvaldība | (3) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (3) |
| Dalīta pārvaldība | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (74) | 0 | 0 | 0 | (74) |
| Citi pamatdarbības izdevumi | 0 | 0 | (7) | (16) | (1) | (39) | 0 | 0 | (757) | (820) |
| PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ | (174) | (64) | (159) | (1 245) | (88) | (267) | (9) | (391) | (707) | (3 104) |
| NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI | (175) | (60) | (151) | (522) | (85) | 14 | (9) | (251) | (441) | (1 680) |

Miljonos EUR

Prese un saziņa

Birojs krāpšanas apkarošanai

Koordinēšana

Personāls un administrēšana

Eurostat

Budžets

Revīzija

Valodas

Citi

Kopā dienesti un pārējās darbības

Pamatdarbības ieņēmumi

Pamatdarbības ieņēmumi

Izdevumu atgūšana

0

0

0

3

3

0

0

0

0

6

Ieņēmumi no administratīvās darbības

1

5

0

682

0

46

0

98

0

832

Citi pamatdarbības ieņēmumi

(2)

(1)

8

38

0

235

0

42

266

586

PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI KOPĀ

(1)

(1)

4

4

8

8

723

723

3

3

281

281

0

0

140

140

266

266

1 424

1 424

Administratīvie izdevumi

Administratīvie izdevumi

(94)

(94)

(49)

(49)

(151)

(151)

(1 200)

(1 200)

(66)

(66)

(50)

(50)

(9)

(9)

(390)

(390)

28

28

(1 981)

(1 981)

Personāla izdevumi

(59)

(34)

(127)

(436)

(60)

(38)

(8)

(284)

28

(1 018)

Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

(2)

0

0

(113)

0

0

0

0

0

(115)

Citi administratīvie izdevumi

(33)

(15)

(24)

(651)

(6)

(12)

(1)

(106)

0

(848)

Pamatdarbības izdevumi

Pamatdarbības izdevumi

(80)

(80)

(15)

(15)

(8)

(8)

(45)

(45)

(22)

(22)

(217)

(217)

0

0

(1)

(1)

(735)

(735)

(1 123)

(1 123)

Tieša centralizēta pārvaldība

(77)

(15)

(1)

(29)

(21)

(104)

0

(1)

22

(226)

Netieša centralizēta pārvaldība

(3)

0

0

0

0

0

0

0

0

(3)

Dalīta pārvaldība

0

0

0

0

0

(74)

0

0

0

(74)

Citi pamatdarbības izdevumi

0

0

(7)

(16)

(1)

(39)

0

0

(757)

(820)

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ

(174)

(174)

(64)

(64)

(159)

(159)

(1 245)

(1 245)

(88)

(88)

(267)

(267)

(9)

(9)

(391)

(391)

(707)

(707)

(3 104)

(3 104)

NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

(175)

(175)

(60)

(60)

(151)

(151)

(522)

(522)

(85)

(85)

14

14

(9)

(9)

(251)

(251)

(441)

(441)

(1 680)

(1 680)

4.   NAUDAS PLŪSMAS TABULAS PASKAIDROJUMI

4.1.   NAUDAS PLŪSMAS TABULAS MĒRĶIS UN SAGATAVOŠANA

Naudas plūsmas informāciju izmanto, lai varētu novērtēt Kopienu spēju ģenerēt naudu un tās ekvivalentus un Kopienu vajadzības pēc šīm naudas plūsmām.

Naudas plūsmas tabula ir sagatavota, izmantojot netiešo metodi. Tas nozīmē, ka neto pārpalikums vai deficīts finanšu gadam tiek koriģēts ar bezskaidras naudas darījumu rezultātiem, atliktiem vai uzkrātiem iepriekšējo vai nākamo periodu pamatdarbības naudas ieņēmumiem vai maksājumiem un ieņēmumu vai izdevumu posteņiem saistībā ar naudas plūsmām no ieguldījumu darbības.

Naudas plūsmas no darījumiem ārvalstu valūtā iegrāmato Eiropas Kopienu pārskata valūtā (euro), summai ārvalstu valūtā piemērojot euro un attiecīgās ārvalstu valūtas maiņas kursu naudas plūsmas datumā.

Iepriekš minētā naudas plūsmas tabula parāda naudas plūsmas periodā, ko klasificē pēc pamatdarbības un ieguldījumu darbības (Kopienām nav finansēšanas darbības).

4.2.   PAMATDARBĪBA

Pamatdarbība ir Kopienu darbība, kas nav ieguldījumu darbība. Tā ir lielākā daļa no veiktajām darbībām. Saņēmējiem piešķirti aizdevumi (un vajadzības gadījumā attiecīgi aizņēmumi) netiek uzskatīti par ieguldījumu (vai finansēšanas) darbību, jo šī darbība ir vispārējo mērķu sastāvdaļa un tādējādi Kopienu ikdienas darbība. Pamatdarbībā ir ietverti tādi ieguldījumi kā EIF, ERAB un riska kapitāla fondi. Šīs darbības mērķis ir piedalīties noteikto politikas rezultātu sasniegšanā.

4.3.   IEGULDĪJUMU DARBĪBA

Ieguldījumu darbība ir nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu iegāde un atsavināšana un citi ieguldījumi, kuri nav iekļauti naudas ekvivalentos. Ieguldījumu darbība neietver aizdevumus, kas piešķirti saņēmējiem. Mērķis ir atspoguļot Kopienu faktiskos ieguldījumus.

Jāņem vērā, ka Kopienām nav pieejami lietošanai Kopienu naudas un tās ekvivalentu atlikumi 5 753 miljonu euro apmērā. Tā ir saņemtā nauda no uzlikto naudas sodu maksājumiem, par kuriem pretējā puse pārsūdz uzlikto naudas sodu. Šīs summas ir uzrādītas kā “nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi”2.11. paskaidrojumā iepriekš.

2.11

5.   ĀRPUSBILANCES INFORMĀCIJA

IESPĒJAMIE AKTĪVI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Paskaidrojums | 31.12.2008. | 31.12.2007. |
| Saņemtās garantijas | 5.1 | 260 | 237 |
| Iespējamie aktīvi saistībā ar krāpšanas un pārkāpumu gadījumiem | 5.2 | 2 010 | 1 701 |
| Nepabeigtās finanšu korekcijas | 5.3 | 4 390 | 4 436 |
| Citi iespējamie aktīvi | 5.4 | 43 | 19 |
| Iespējamie aktīvi kopā | | 6 703 | 6 393 |

Miljonos EUR

Paskaidrojums

31.12.2008.

31.12.2007.

Saņemtās garantijas

5.1

5.1

260

237

Iespējamie aktīvi saistībā ar krāpšanas un pārkāpumu gadījumiem

5.2

5.2

2 010

1 701

Nepabeigtās finanšu korekcijas

5.3

5.3

4 390

4 436

Citi iespējamie aktīvi

5.4

5.4

43

19

Iespējamie aktīvi kopā

Iespējamie aktīvi kopā

6 703

6 703

6 393

6 393

IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS UN SAISTĪBAS FINANSĒJUMAM NĀKOTNĒ

Visas saistības un iespējamās saistības tiks finansētas, ja turpmākajos gados tās iekļaus Kopienu budžetā. Kopienu budžetu finansē dalībvalstis.

| Miljonos EUR |
| --- |
| Iespējamās saistības | Paskaidrojums | 31.12.2008. | 31.12.2007. |
| Sniegtās garantijas | 5.5 | 17 510 | 15 863 |
| Naudas sodi – Tiesai iesniegtās apelācijas sūdzības | 5.6 | 10 198 | 8 682 |
| ELGF – līdz tiesas spriedumam | 5.7 | 1 609 | 1 095 |
| Summas saistībā ar tiesā izskatāmām lietām un citiem strīdiem | 5.8 | 281 | 2 043 |
| Citas iespējamās saistības | 5.9 | 18 | 19 |
| Iespējamās saistības kopā | | 29 616 | 27 702 |

Miljonos EUR

Iespējamās saistības

Paskaidrojums

31.12.2008.

31.12.2007.

Sniegtās garantijas

5.5

5.5

17 510

15 863

Naudas sodi – Tiesai iesniegtās apelācijas sūdzības

5.6

5.6

10 198

8 682

ELGF – līdz tiesas spriedumam

5.7

5.7

1 609

1 095

Summas saistībā ar tiesā izskatāmām lietām un citiem strīdiem

5.8

5.8

281

2 043

Citas iespējamās saistības

5.9

5.9

18

19

Iespējamās saistības kopā

Iespējamās saistības kopā

29 616

29 616

27 702

27 702

| Saistības finansējumam nākotnē | Paskaidrojums | 31.12.2008. | 31.12.2007. |
| --- | --- | --- | --- |
| Neizmantotās saistības | 5.10 | 4 885 | 239 |
| Saistības vēl neizlietotās apropriācijās | 5.11 | 120 023 | 95 992 |
| Juridiskas saistības attiecībā uz daudzgadu pasākumiem | 5.12 | 333 659 | 386 209 |
| Iemaksas saistītās organizācijās | 5.13 | 1 072 | 996 |
| Operatīvās izpirkumnomas saistības | 5.14 | 2 349 | 2 003 |
| Līgumsaistības | 5.15 | 983 | 806 |
| Saistības finansējumam nākotnē kopā | | 462 971 | 486 245 |

Saistības finansējumam nākotnē

Paskaidrojums

31.12.2008.

31.12.2007.

Neizmantotās saistības

5.10

5.10

4 885

239

Saistības vēl neizlietotās apropriācijās

5.11

5.11

120 023

95 992

Juridiskas saistības attiecībā uz daudzgadu pasākumiem

5.12

5.12

333 659

386 209

Iemaksas saistītās organizācijās

5.13

5.13

1 072

996

Operatīvās izpirkumnomas saistības

5.14

5.14

2 349

2 003

Līgumsaistības

5.15

5.15

983

806

Saistības finansējumam nākotnē kopā

Saistības finansējumam nākotnē kopā

462 971

462 971

486 245

486 245

IESPĒJAMIE AKTĪVI

5.1.   SAŅEMTĀS GARANTIJAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2008. | 31.12.2007. |
| Izpildes garantijas | 239 | 217 |
| Citas | 21 | 20 |
| Kopā | 260 | 237 |

Miljonos EUR

31.12.2008.

31.12.2007.

Izpildes garantijas

239

217

Citas

21

20

Kopā

Kopā

260

260

237

237

Dažreiz tiek pieprasītas izpildes garantijas, lai nodrošinātu, ka Kopienu finansējuma saņēmēji izpilda pienākumus, kas ir noteikti saņēmēju līgumos ar Kopienām.

Jāatzīmē, ka Komisija ir saņēmusi arī trešo personu garantijas saistībā ar piešķirtiem aizdevumiem (486 miljoni euro, skatīt 2.4.2. paskaidrojumu), veiktiem priekšfinansējuma maksājumiem (968 miljoni euro, skatīt 2.9. paskaidrojumu) un uzliktām soda naudām (2 403 miljoni euro, skatīt 2.10.2.1. paskaidrojumu). Tomēr šīs garantijas atšķiras no garantijām, kas uzrādītas iepriekš, jo tās attiecas uz aktīviem, kuri jau iekļauti bilancē.

2.4.2

2.9

2.10.2.1

5.2.   KRĀPŠANA UN PĀRKĀPUMI

Turpmāk tabulā parādītas iespējamās summas, ko dalībvalstis varētu atgūt pēc tam, kad ir konstatēti neatbilstīgi struktūrfondu pieprasījumi. Tā ir balstīta uz oficiāliem ziņojumiem, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Komisijas Regulu Nr. 1681/94, un ietver summas, kas sadalītas pa dalībvalstīm.

Iespējamie aktīvi: krāpšanas un pārkāpumu gadījumi

| Miljonos EUR |
| --- |
| Dalībvalsts | 31.12.2008. | 31.12.2007. |
| Austrija | 13 | 15 |
| Beļģija | 16 | 16 |
| Čehija | 13 | 1 |
| Dānija | 10 | 10 |
| Igaunija | 2 | 1 |
| Somija | 3 | 3 |
| Francija | 12 | 12 |
| Vācija | 581 | 592 |
| Grieķija | 62 | 69 |
| Ungārija | 5 | 1 |
| Īrija | 1 | 1 |
| Itālija | 441 | 434 |
| Latvija | 4 | 1 |
| Lietuva | 2 | 0 |
| Malta | 1 | 0 |
| Nīderlande | 14 | 12 |
| Polija | 13 | 11 |
| Portugāle | 114 | 83 |
| Slovākija | 9 | 1 |
| Slovēnija | 1 | 0 |
| Spānija | 279 | 249 |
| Zviedrija | 2 | 2 |
| Apvienotā Karaliste | 257 | 178 |
| Kopā | 1 855 | 1 692 |

Miljonos EUR

Dalībvalsts

31.12.2008.

31.12.2007.

Austrija

13

15

Beļģija

16

16

Čehija

13

1

Dānija

10

10

Igaunija

2

1

Somija

3

3

Francija

12

12

Vācija

581

592

Grieķija

62

69

Ungārija

5

1

Īrija

1

1

Itālija

441

434

Latvija

4

1

Lietuva

2

0

Malta

1

0

Nīderlande

14

12

Polija

13

11

Portugāle

114

83

Slovākija

9

1

Slovēnija

1

0

Spānija

279

249

Zviedrija

2

2

Apvienotā Karaliste

257

178

Kopā

Kopā

1 855

1 855

1 692

1 692

Turpmāk uzskaitīto iemeslu dēļ šajā tabulā norādītie dati ir nevis summas, kas faktiski būs pieejamas Kopienu budžetā, bet gan teorētiski maksimālā summa.

| — | Dalībvalstis ne vienmēr ziņo par savu piedziņas darbību rezultātiem. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstis ne vienmēr ziņo par savu piedziņas darbību rezultātiem.

| — | Lai gan dalībvalstīm ir jāinformē Komisija par atgūstamības iespējamību, nav iespējams precīzi noteikt, cik liela atgūstamo summu daļa faktiski tiks atgūta. Dažkārt valstu tiesību aktos ir paredzēts 30 gadu ilgs noilguma termiņš, kas ļauj valstu iestādēm atlikt parāda oficiālu norakstīšanu arī tad, ja atgūstamības iespējas ir tikai teorētiskas. Attiecībā uz strukturāliem pasākumiem dalībvalstīm tagad reizi gadā ir jānosūta Komisijai pārskats par atgūstamajām summām (Komisijas Regulas (EK) Nr. 438/2001 8. pants), lai labāk atspoguļotu faktisko stāvokli. |
| --- | --- |

—

Lai gan dalībvalstīm ir jāinformē Komisija par atgūstamības iespējamību, nav iespējams precīzi noteikt, cik liela atgūstamo summu daļa faktiski tiks atgūta. Dažkārt valstu tiesību aktos ir paredzēts 30 gadu ilgs noilguma termiņš, kas ļauj valstu iestādēm atlikt parāda oficiālu norakstīšanu arī tad, ja atgūstamības iespējas ir tikai teorētiskas. Attiecībā uz strukturāliem pasākumiem dalībvalstīm tagad reizi gadā ir jānosūta Komisijai pārskats par atgūstamajām summām (Komisijas Regulas (EK) Nr. 438/2001 8. pants), lai labāk atspoguļotu faktisko stāvokli.

| — | Arī tad, ja attiecīgā dalībvalsts savlaicīgi uzsāk piedziņas procedūras, ne vienmēr ir garantēts pozitīvs iznākums. Jo īpaši tas attiecas uz gadījumiem, kad iekasēšanas rīkojumi tiek apstrīdēti tiesā. |
| --- | --- |

—

Arī tad, ja attiecīgā dalībvalsts savlaicīgi uzsāk piedziņas procedūras, ne vienmēr ir garantēts pozitīvs iznākums. Jo īpaši tas attiecas uz gadījumiem, kad iekasēšanas rīkojumi tiek apstrīdēti tiesā.

| — | Atsevišķus projektus līdzfinansē saistībā ar daudzgadu programmām. Kamēr daudzgadu programma nav slēgta, nav iespējams precīzi noteikt atgūstamās summas, jo finansējums, kas izmantots neatbilstīgiem izdevumiem, dažos gadījumos, iespējams, ir piešķirts citiem – likumīgiem projektiem, un nākamie maksājumi pa daļām, jo īpaši galīgie maksājumi, dažkārt var tikt izmantoti, lai koriģētu iepriekšējos neatbilstīgos izdevumus. Minētajās tabulās norādītie dati ir provizoriski skaitļi, kas balstīti uz saņemtajiem ziņojumiem un apstrādāti līdz 2008. gada februāra beigām. Šie skaitļi, iespējams, mainīsies, pamatojoties uz turpmākiem ziņojumiem, kuri tiks saņemti ar novēlošanos. |
| --- | --- |

—

Atsevišķus projektus līdzfinansē saistībā ar daudzgadu programmām. Kamēr daudzgadu programma nav slēgta, nav iespējams precīzi noteikt atgūstamās summas, jo finansējums, kas izmantots neatbilstīgiem izdevumiem, dažos gadījumos, iespējams, ir piešķirts citiem – likumīgiem projektiem, un nākamie maksājumi pa daļām, jo īpaši galīgie maksājumi, dažkārt var tikt izmantoti, lai koriģētu iepriekšējos neatbilstīgos izdevumus. Minētajās tabulās norādītie dati ir provizoriski skaitļi, kas balstīti uz saņemtajiem ziņojumiem un apstrādāti līdz 2008. gada februāra beigām. Šie skaitļi, iespējams, mainīsies, pamatojoties uz turpmākiem ziņojumiem, kuri tiks saņemti ar novēlošanos.

Atsevišķos gadījumos, izmantojot dalībvalstu nosūtīto informāciju, atgūstamības izredzes nav iespējams novērtēt pietiekami precīzi.

Galvenās pārmaiņas kopš 2007. gada skar palielinājumus saistībā ar Eiropas Sociālā fonda lietām (Apvienotā Karaliste – 18 miljoni euro un Portugāle – 4 miljoni euro), Eiropas Reģionālās attīstības fonda lietām (Apvienotā Karaliste – 58 miljoni euro, Čehija – 12 miljoni euro, Spānija – 20 miljoni euro un Portugāle – 6 miljoni euro), Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fondu (Portugāle – 21 miljons euro) un Kohēzijas fonda lietām (Spānija – 8 miljoni euro).

Šajā pozīcijā iekļauti arī 153 miljoni euro saistībā ar ELGF. Dalībvalstis paziņoja Komisijai summas, kas ir uzskaitītas to “debitoru virsgrāmatā”, un arī summas, kuras joprojām bija pārbaudes provizoriskā posmā. Šīs provizoriskās summas iekļautas šajā pozīcijā. Iepriekš šī informācija netika pieprasīta no dalībvalstīm.

5.3.   NEPABEIGTĀS FINANŠU KOREKCIJAS

Attiecībā uz lauksaimniecību un lauku attīstību dalībvalstu deklarētie lauksaimniecības izdevumi ir provizoriski, kamēr nav noskaidrotas pilnvaroto maksātāju gada summas par finanšu gadu N. Parasti tas tiek veikts līdz N+1 gada 30. aprīlim. Par finanšu noskaidrošanu lemj Komisija, pamatojoties uz sertifikācijas struktūru veikto sertifikācijas darbu un Komisijas pārbaudi. Kad Komisija pieņem akreditēto pilnvaroto maksātāju summas, attiecīgie izdevumi kļūst galīgi. Komisija var arī veikt finanšu korekcijas, izmantojot tā saucamos atbilstības lēmumus, bet tās var ietekmēt tikai izdevumus, kas radušies 24 mēnešos, pirms Komisija attiecīgajai dalībvalstij rakstiski paziņo par saviem pārbaudes konstatējumiem. Tādējādi summa 1,7 miljardu euro apmērā šeit ir iekļauta kā iespējams aktīvs un ir novērtētā summa, kas ir jāsaņem saskaņā ar turpmākiem atbilstības lēmumiem revīzijām par atsevišķiem izdevumiem, kuri deklarēti laikposmā no 2001. līdz 2008. gadam (skatīt 6.4.1.1. paskaidrojumu). Tā kā summas vēl nav galīgas, tās nav atzītas bilancē.

6.4.1.1

Attiecībā uz kohēzijas politiku šajā pozīcijā ir iekļauta arī summa 2,6 miljardu euro apmērā kā iespējams aktīvs saistībā ar potenciālām finanšu korekcijām, kuras ir lēmumu pieņemšanas procesā (skatīt 6.4.1.2. paskaidrojumu). Summa ir balstīta uz Komisijas un Eiropas Revīzijas palātas revīzijas konstatējumiem, attiecībā uz kuriem visiem attiecīgie ģenerāldirektorāti veic turpmākus pasākumus. Tā ir labākā aplēse, ņemot vērā situāciju ar revīziju turpmākajiem pasākumiem un galīgās nostājas vēstuļu (vai līdzvērtīgu) izdošanu 2008. gada 31. decembrī. Šī summa var mainīties pēc apturēšanas procedūras un finanšu korekcijām, saskaņā ar kurām dalībvalstīm uzklausīšanas laikā ir iespēja iesniegt papildu pierādījumus savu prasību pamatojumam.

6.4.1.2

Sīkāku informāciju par izdevumu atgūšanu skatīt 6. paskaidrojumā.

6

5.4.   CITI IESPĒJAMIE AKTĪVI

Šajā pozīcijā iekļautas citas mazākas iespējamās summas, kas nav klasificējamas iepriekšminētajās pozīcijās.

IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

5.5.   SNIEGTĀS GARANTIJAS

5.5.1.   Par aizdevumiem, kas ir piešķirti no Eiropas Investīciju bankas (EIB) pašu resursiem

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Riska dalīšana 31.12.2008. | Bezriska dalīšana 31.12.2008. | Nenokārtots 31.12.2008. Kopā | Nenokārtots 31.12.2007. |
| Valsts iestāde | Privāts uzņēmums |
| 65 % garantija | 2 333 | 8 642 | 1 454 | 12 429 | 10 138 |
| 70 % garantija | 145 | 2 604 | 159 | 2 908 | 3 225 |
| 75 % garantija | | 941 | 108 | 1 049 | 1 245 |
| 100 % garantija | | 770 | 238 | 1 008 | 1 179 |
| Kopā | 2 478 | 12 957 | 1 959 | 17 394 | 15 787 |

Miljonos EUR

Riska dalīšana 31.12.2008.

Bezriska dalīšana 31.12.2008.

Nenokārtots 31.12.2008. Kopā

Nenokārtots 31.12.2007.

Valsts iestāde

Privāts uzņēmums

65 % garantija

2 333

8 642

1 454

12 429

12 429

10 138

70 % garantija

145

2 604

159

2 908

2 908

3 225

75 % garantija

941

108

1 049

1 049

1 245

100 % garantija

770

238

1 008

1 008

1 179

Kopā

Kopā

2 478

2 478

12 957

12 957

1 959

1 959

17 394

17 394

15 787

15 787

Kopienu budžets garantē aizdevumus, ko trešām valstīm parakstījusi un piešķīrusi EIB no pašu resursiem 2008. gada 31. decembrī (tostarp aizdevumus, kas piešķirti dalībvalstīm pirms pievienošanās). Tomēr Kopienu garantija nepārsniedz atļauto kredītlīniju maksimālā apjoma procentuālo daļu: 65 %, 70 %, 75 % vai 100 %. Ja maksimālais apjoms netiek pārsniegts, Kopienu garantija summu sedz pilnībā. Nenokārtotā summa 2008. gada 31. decembrī bija 17 394 miljoni euro, tādējādi tas ir maksimālais risks, kas skar Kopienas.

Aizdevumiem, uz kuriem attiecas Kopienu budžeta garantija, EIB iegūst garantijas arī no trešām personām (valstīm, valsts vai privātām finanšu iestādēm); šajos gadījumos Komisija ir sekundārais galvotājs. Kopienu budžeta garantija attiecas tikai uz sadaļā “riska dalīšana” norādīto garantiju politisko risku. Pārējos risku veidus sedz EIB, ja primārais galvotājs neizpilda uzņemtās saistības. Ja primārais galvotājs neizpilda uzņemtās saistības, sadaļā “bezriska dalīšana” norādīto garantiju riskus sedz no Kopienu budžeta. Ja primārais galvotājs ir valsts iestāde, šos riskus parasti attiecina uz politiskiem riskiem, tomēr arī gadījumos, kad garantijas sniedzējs ir iestāde vai privāts uzņēmums, komercriskus var nākties segt arī no Kopienu budžeta.

5.5.2.   Citas sniegtās garantijas

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2008. | 31.12.2007. |
| Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RSFF) | 48 | 34 |
| MEDA – Marokas garantijas | 66 | 41 |
| Aizdevumu garantijas instruments Ten-T projektiem (LGTT) | 1 | 0 |
| Citas | 1 | 1 |
| Kopā | 116 | 76 |

Miljonos EUR

31.12.2008.

31.12.2007.

Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RSFF)

RSFF

48

34

MEDA – Marokas garantijas

MEDA

66

41

Aizdevumu garantijas instruments Ten-T projektiem (LGTT)

Ten-T

LGTT

1

0

Citas

1

1

Kopā

Kopā

116

116

76

76

Saskaņā ar Riska dalīšanas finanšu mehānismu (RSFF) Komisijas iemaksas tiek izmantotas, lai nodrošinātos pret finanšu riskiem saistībā ar EIB aizdevumiem un garantijām, kas izsniegti attiecināmiem pētniecības projektiem. Komisijas budžets kopā par laikposmu no 2007. līdz 2013. gadam ir paredzēts līdz 1 miljardam euro, no kura līdz 800 miljoniem euro ir no “Sadarbības” īpašajām programmām un līdz 200 miljoniem euro – no “Iespēju” īpašajām programmām. EIB ir apņēmusies nodrošināt tādu pašu summu. Komisija ir bloķējusi summu 48 miljonu euro apmērā kā “Kapitāla piešķīrumu”. Šis kapitāla piešķīrums sedz neparedzētus zaudējumus saistībā ar EIB izsniegtajiem aizdevumiem un garantijām RSFF ietvaros. Tas ir maksimālais zaudējumu apmērs, kas Komisijai varētu rasties izsniegto aizdevumu vai garantiju saistību nepildīšanas gadījumā. Tā ir Komisijas sniegto garantiju robežvērtība attiecībā uz RSFF un tādējādi tiek uzskatīta par EK iespējamām saistībām.

RSFF

RSFF

RSFF

Kā MEDA programmas daļu Komisija ar īpaša fonda palīdzību ir izveidojusi garantijas mehānismu, kas sniegs atbalstu divām Marokas organizācijām, proti, Caisse Centrale de Garantie un Fonds Dar Ad-Damane. Kredītlīnijas kopējā vērtība 2008. gada 31. decembrī bija MAD 1 659 miljoni, un Komisijas garantija attiecas uz MAD 743 miljoniem (66 miljoni euro) no šīs summas.

MEDA

Caisse Centrale de Garantie

Fonds Dar Ad-Damane

Aizdevumu garantijas instruments Ten-T projektiem (LGTT) (2007.–2013. gads) ir paredzēts garantiju izsniegšanai, lai samazinātu ieņēmumu risku TEN-Transporta projektu pirmajos gados. Proti, garantija pilnā mērā nodrošinās atbalsta kredītlīnijas, kuru atvērs vienīgi tādos gadījumos, ja projekta naudas plūsma būs nepietiekama, lai apkalpotu prioritāru aizņēmumu. Instruments būs Komisijas un EIB kopīgs finanšu produkts, un no ES budžeta tiks piešķirti 500 miljoni euro. EIB piešķirs vēl 500 miljonus euro, tādējādi kopā pieejamā summa būs 1 miljards euro. Šeit iekļautā summa – 1 miljons euro – ir uzkrājumi neparedzētiem zaudējumiem saistībā ar LGTT darbību.

Ten-T

LGTT

LGTT

5.6.   SODA NAUDAS

Šīs summas attiecas uz soda naudām, kuras uzlikusi Komisija par konkurences noteikumu pārkāpumiem un par kurām ir veikts pagaidu maksājums, un tās ir vai nu pārsūdzētas, vai nav zināms, vai tiks pārsūdzētas. Iespējamās saistības tiks saglabātas, līdz Eiropas Kopienu Tiesa pieņems galīgo lēmumu lietā. Saņemtie procenti par pagaidu maksājumiem (434 miljoni euro) ir iekļauti gada saimnieciskajā rezultātā un arī kā iespējamās saistības, lai atspoguļotu nenoteiktās Komisijas īpašumtiesības uz šīm summām.

5.7.   ELGF – LĪDZ TIESAS SPRIEDUMAM

Šīs ir iespējamās saistības pret dalībvalstīm saistībā ar ELGF atbilstības lēmumiem līdz Tiesas spriedumam. Saistību galīgā apjoma un tā gada noteikšana, kurā summas attaisnotas apelācijas rezultātā tiks izmaksātas no budžeta, būs atkarīga no Tiesas procesa ilguma. Iespējami maksājamās summas novērtējums (364 miljoni euro) ir ietverts bilancē kā ilgtermiņa uzkrājums (skatīt 2.13. paskaidrojumu).

2.13

5.8.   SUMMAS, KAS SAISTĪTAS AR TIESĀ IZSKATĀMĀM LIETĀM UN CITIEM STRĪDIEM

Šī pozīcija attiecas uz prasībām, kas pašlaik iesniegtas pret Kopienām par zaudējumu atlīdzināšanu, citiem juridiskiem strīdiem un novērtētiem tiesu izdevumiem.

Lielais samazinājums no 2007. gada ir saistīts ar divām lielām zaudējumu atlīdzināšanas prasībām, kas iesniegtas pret Komisiju, un to iespējamās saistības iekļautas bilancē 2007. gada 31. decembrī, un to kopsumma ir 2 014 miljoni euro. Pirmajā lietā prasība tika noraidīta 2008. gada septembrī, un tāpēc attiecīgās iespējamās saistības 350 miljonu euro apmērā vairs neuzrāda. Attiecībā uz otro prasību Pirmās instances tiesa (PIT) 2007. gada jūlijā pieņēma spriedumu, uzliekot Komisijai par pienākumu samaksāt zaudējumu atlīdzību. Tomēr Komisija pārsūdzēja šo PIT spriedumu, un 2009. gada jūlijā EK Tiesa attaisnoja Komisiju gandrīz visos apsūdzības punktos. Komisijai joprojām jāmaksā kompensācija, lai segtu atsevišķas izmaksas, kas radušās otrai pusei, bet šī summa vēl nav galīgi noteikti un būs nenozīmīga saistībā ar sākotnējo prasību 1 664 miljonu euro apmērā un pārskatiem kopumā. Tāpēc šīs iespējamās saistības vairs neuzrāda.

Citas summas ir saistītas ar strīdiem ar piegādātājiem, darbuzņēmējiem un bijušajiem darbiniekiem. Jāatzīmē, ka prasībā par zaudējumu atlīdzināšanu saskaņā ar EK līguma 288. pantu prasības iesniedzējam ir jānorāda iestādes veikts pietiekami nopietns tiesību normas pārkāpums, ar ko paredz tiesību piešķiršanu personām, iesniedzējam faktiski nodarītais kaitējums, kā arī tieša cēloņsakarība starp nelikumīgo rīcību un kaitējumu.

5.9.   CITAS IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

Galvenā summa, kas ietverta šajā pozīcijā, ir iespējamās saistības, kas novērtētas 11 miljonu euro apmērā attiecībā uz izmaksām konkrētu slimību apkarošanai, kuras, iespējams, nāksies segt no Komisijas budžeta.

SAISTĪBAS FINANSĒJUMAM NĀKOTNĒ

5.10.   NEIZMANTOTĀS SAISTĪBAS

Tie ir aizdevumu un kapitāla ieguldījumu līgumi, kurus noslēgusi Komisija (uz kuriem neattiecas saistību atlikums (RAL)), bet kurus otra puse līdz gada beigām vēl nav izmantojusi. Būtiskais palielinājums no 2007. gada ir saistīts ar maksājumu bilances aizdevuma līgumu, kas parakstīts ar Ungāriju 2008. gada decembrī (4,5 miljardi euro), bet summas līdz gada beigām netika izmaksātas.

RAL

5.11.   SAISTĪBAS VĒL NEIZLIETOTĀS APROPRIĀCIJĀS

Budžeta saistību atlikums (RAL, “Reste à Liquider”) ir summa, kas attiecas uz atvērtām saistībām, par kurām vēl nav veikti maksājumi un/vai saistību atbrīvojumi. Tā ir daudzgadu programmu parasta parādība. Budžeta saistību atlikums 2008. gada 31. decembrī bija 155 034 miljoni euro. Summa, kas ir uzrādīta kā nākotnē finansējamās saistības, ir budžeta saistību atlikums mīnus attiecīgās summas, kuras kā izdevumi ir ietvertas 2008. gada saimnieciskā rezultāta pārskatā, kopsummā veidojot 120 023 miljonus euro.

RAL

5.12.   JURIDISKAS SAISTĪBAS ATTIECĪBĀ UZ DAUDZGADU PASĀKUMIEM

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2008. | 31.12.2007. |
| Strukturālās darbības | 332 995 | 385 722 |
| Protokols ar Vidusjūras reģiona valstīm | 263 | 262 |
| Zvejas nolīgumi | 401 | 225 |
| Kopā | 333 659 | 386 209 |

Miljonos EUR

31.12.2008.

31.12.2007.

Strukturālās darbības

332 995

385 722

Protokols ar Vidusjūras reģiona valstīm

263

262

Zvejas nolīgumi

401

225

Kopā

Kopā

333 659

333 659

386 209

386 209

Šīs saistības radās, pamatojoties uz Komisijas lēmumu uzņemties ilgtermiņa juridiskas saistības attiecībā uz summām, ko budžetā vēl nesedza saistību apropriācijas. Ne visas daudzgadu programmas ietver saistības, kas jāiekļauj šajā pozīcijā, jo turpmāko gadu izdevumi ir atkarīgi no budžeta lēmējinstitūcijas gada lēmumiem vai izmaiņām attiecīgajos noteikumos.

5.12.1.   Strukturālās darbības

Turpmāk tabulā ir dots salīdzinājums starp juridiskām saistībām, par kurām budžetā paredzētās saistības vēl nav noteiktas, un maksimālajām saistībām attiecībā uz summām, kas paredzētas 2007. līdz 2013. gada finanšu shēmā (plānā).

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Finanšu plāna summas 2007.–2013. gads
  (A) | Juridiskās saistības
  (B) | Budžeta saistības 2007.–2008. gads
  (C) | Juridiskas saistības mīnus budžeta saistības
  (= B – C) | Maksimālās saistības
  (= A – C) |
| Kohēzijas politikas līdzekļi | 346 543 | 346 087 | 92 012 | 254 075 | 254 531 |
| Dabas resursi | 95 288 | 95 288 | 25 184 | 70 104 | 70 104 |
| Pirmspievienošanās palīdzības instruments | 11 088 | 4 055 | 2 728 | 1 327 | 8 360 |
| Kopā | 452 919 | 445 430 | 119 924 | 325 506 | 332 995 |

Miljonos EUR

Finanšu plāna summas 2007.–2013. gads

(A)

Juridiskās saistības

(B)

Budžeta saistības 2007.–2008. gads

(C)

Juridiskas saistības mīnus budžeta saistības

(= B – C)

Maksimālās saistības

(= A – C)

Kohēzijas politikas līdzekļi

346 543

346 087

92 012

254 075

254 531

Dabas resursi

95 288

95 288

25 184

70 104

70 104

Pirmspievienošanās palīdzības instruments

11 088

4 055

2 728

1 327

8 360

Kopā

Kopā

452 919

445 430

119 924

325 506

332 995

332 995

Strukturālās darbības atspoguļo plānoto atbalstu laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam. Tā finanšu shēmas perioda formāts un mērķi, kas sākās 2007. gadā, atšķiras no iepriekšējā perioda formāta un mērķiem.

5.12.2.   Protokoli ar Vidusjūras reģiona valstīm

Šo saistību kopsumma ir 263 miljoni euro, un tās ir saistītas ar finanšu protokoliem ar Vidusjūras reģiona trešām valstīm. Summa, kas šeit ietverta, ir starpība starp parakstīto protokolu kopējo summu un iegrāmatoto budžeta saistību summu. Minētie protokoli ir starptautiski līgumi, kuru darbību nevar pārtraukt bez abu pušu vienošanās, lai arī procedūra (to izbeigšana) pašlaik notiek.

5.12.3.   Zvejas nolīgumi

Tās ir saistības 401 miljona euro kopsummā, kas uzņemtas ar trešām valstīm par darbībām saskaņā ar starptautiskiem zvejas nolīgumiem.

5.13.   IEMAKSAS SAISTĪTĀM ORGANIZĀCIJĀM

Šī summa ir neveiktie maksājumi par nepieprasīto Komisijas parakstīto kapitālu.

5.13.1.   Nepieprasītais pamatkapitāls – ERAB

| Miljonos EUR |
| --- |
| ERAB | Kopējais ERAB kapitāls | Daļa, uz ko parakstījusies Komisija |
| Kapitāls | 19 794 | 600 |
| Iemaksāts | (5 198) | (157) |
| Nepieprasīts | 14 596 | 443 |

Miljonos EUR

ERAB

Kopējais ERAB kapitāls

Daļa, uz ko parakstījusies Komisija

Kapitāls

19 794

600

Iemaksāts

(5 198)

(157)

Nepieprasīts

14 596

443

443

5.13.2.   Nepieprasītais pamatkapitāls – EIF

| Miljonos EUR |
| --- |
| EIF | Kopējais EIF kapitāls | Daļa, uz ko parakstījusies Komisija |
| Kapitāls | 2 865 | 786 |
| Iemaksāts | (573) | (157) |
| Nepieprasīts | 2 292 | 629 |

Miljonos EUR

EIF

Kopējais EIF kapitāls

Daļa, uz ko parakstījusies Komisija

Kapitāls

2 865

786

Iemaksāts

(573)

(157)

Nepieprasīts

2 292

629

629

EIF akcionāru gada kopsapulcē, kas notika 2007. gada 7. maijā, tika nolemts emitēt 1 000 jaunas akcijas, kas atbilst 2 000 esošo akciju (katras akcijas nominālvērtība 1 miljons euro; iemaksu līmenis 20 %). Fonda akcionāriem pēc to izvēles ir iespēja proporcionāli parakstīties uz šīm jaunajām akcijām četru gadu laikā, sākot no 2007. gada līdz 2010. gadam. EIF līdz 2010. gada 30. jūnijam parakstīsies uz visām akcijām, uz kurām vēl nebūs parakstījušies citi akcionāri.

2008. gada laikā Kopienas parakstījās uz 95 akcijām ar nominālvērtību 1 miljons euro par akciju; 20 % no nominālvērtības un uzcenojums tika samaksāti 2008. gadā. Kopienu dalība nepārsniedz 900 akcijas (900 miljoni euro). Skatīt arī 2.3.1. paskaidrojumu).

2.3.1

5.14.   OPERATĪVĀS IZPIRKUMNOMAS SAISTĪBAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| Apraksts | Nākamo periodu maksājumi |
| < 1 gads | 1-5 gadi | > 5 gadi | Kopā |
| Ēkas | 290 | 1 114 | 918 | 2 322 |
| IT materiāli un pārējais aprīkojums | 7 | 12 | 8 | 27 |
| Kopā | 297 | 1 126 | 926 | 2 349 |

Miljonos EUR

Apraksts

Nākamo periodu maksājumi

< 1 gads

1-5 gadi

> 5 gadi

Kopā

Ēkas

290

1 114

918

2 322

IT materiāli un pārējais aprīkojums

7

12

8

27

Kopā

Kopā

297

297

1 126

1 126

926

926

2 349

2 349

Šī pozīcija attiecas uz ēkām un pārējo aprīkojumu, ko nomā saskaņā ar operatīvās izpirkumnomas līgumiem, kas neatbilst nosacījumiem par iegrāmatošanu bilances aktīvu daļā. Norādītās summas atbilst saistībām, kas vēl ir jāmaksā līgumos noteiktajos termiņos.

Saimnieciskā rezultāta pārskatā 2008. gadā 284 miljoni euro tika atzīti kā izdevumi saistībā ar operatīvo izpirkumnomu.

5.15.   LĪGUMSAISTĪBAS

Šī pozīcija attiecas uz summām, kas Eiropas Kopienām nākotnē jāmaksā saskaņā ar bilances datumā spēkā esošajiem līgumiem. Tās galvenokārt attiecas uz daudzgadu līgumiem, kas saistīti ar tādu pakalpojumu sniegšanu kā apsardze, uzkopšana u. c., taču arī uz līgumsaistībām attiecībā uz tādiem īpašiem projektiem kā būvdarbi. Norādītās summas atbilst saistībām, kas jāmaksā līgumos noteiktajos termiņos.

Šeit ir ietvertas nesamaksātās līgumsaistības par summu 243 miljoni euro saistībā ar Padomes būvniecības līgumiem, kā arī 445 miljoni euro saistībā ar Parlamenta būvniecības līgumiem. Šeit ir ietverta vēl viena būtiska summa 28 miljonu euro apmēra, kas attiecas uz Eiropas Kopienu Tiesas ēkas Luksemburgā paplašināšanu. Šogad šajā pozīcijā ietverti arī 155 miljoni euro saistībā ar iepirkuma procedūru starp kodolsintēzes enerģijas aģentūru (Eiropas ITER un kodolsintēzes enerģijas attīstības kopuzņēmums) un ITER International.

ITER

ITER International

6.   NEPAMATOTU MAKSĀJUMU ATGŪŠANA

6.1.   IEVADS

Nepamatotu maksājumu atgūšana ir kontroles sistēmu darbības pēdējais posms, un šo līdzekļu atgūšanas novērtējums ir būtisks, lai nodrošinātu pareizu finanšu pārvaldību. Atgūtās summas parasti attiecas uz iepriekšējos gados iegrāmatotiem izdevumiem laika dēļ, kas paiet starp maksājuma veikšanas datumu un ex post revīzijas datumu, un apstrīdēšanas procedūrām un galīgi maksājamās summas noteikšanai nepieciešamā laika dēļ. Lauksaimniecības jomā šis laiks vēl tiek pagarināts, ja attiecīgā dalībvalsts pieprasa saskaņošanas procedūru.

ex post

Pārbaudot ES finansētus projektus, revidenti cenšas pārliecināties par dažreiz sarežģīto finanšu un līgumu noteikumu pareizu piemērošanu. Lai arī jebkurā ES projekta vai līguma stadijā var rasties kļūdas, pārkāpumi un krāpšana, tos visbiežāk atklāj pēdējā stadijā, t. i., tad, kad līdzekļu saņēmējs nosūta galīgo maksājuma pieprasījumu.

Šīs nodaļas mērķis ir sniegt pārskatu par nepamatotu maksājumu atgūšanas pašreizējo procedūru un parādīt kopsummas labāko novērtējumu. Pastāv dažādi veidi, kā Eiropas Komisija atgūst nepamatotos maksājumus, ja ir skaidrs, ka notikusi finanšu kļūda vai pārkāpums, un tie ir paskaidroti turpmāk. Ja attiecībā uz strukturāliem pasākumiem veiktie avansa maksājumi ir lielāki nekā projekta galīgās izmaksas, tad neizmantotais priekšfinansējums ir jāatgūst. Šādu summu atgūšana nav uzskatāma par atgūšanu kļūdu vai pārkāpumu gadījumā un tādējādi nav iekļauta turpmākajā analīzē.

Lai uzlabotu informācijas sniegšanu par atgūtajām summām saistībā ar kļūdām un pārkāpumiem, Komisija ir uzlabojusi finanšu uzskaites sistēmu ar jaunu funkcionalitāti. Galvenais mērķis ir atklāt šīs kļūdas un pārkāpumus, kurus Komisijas dienesti novērš, veicot atskaitījumu no turpmākiem maksājumiem vai izmantojot iekasēšanas rīkojumu.

6.2.   SASKAŅĀ AR DALĪTO PĀRVALDĪBU VEIKTO NEPAMATOTO MAKSĀJUMU ATGŪŠANA

Apmēram 80 % budžeta kopīgi pārvalda Eiropas Komisija un dalībvalstis. Šie dalītās pārvaldības izdevumi galvenokārt ietver izdevumus saistībā ar lauksaimniecību, strukturāliem pasākumiem un zivsaimniecību. Eiropas Komisijai izpildot budžetu saskaņā ar dalīto pārvaldību, izpildes uzdevumi un atbildība, tostarp neattiecināmo izdevumu korekcijas, ir deleģētas dalībvalstīm; tādējādi tās galvenokārt ir atbildīgas par atbalsta saņēmēju izdarīto pārkāpumu korekcijām. Eiropas Komisijai ir vispārēja uzraudzības loma – tā pārbauda dalībvalstu finanšu pārvaldības pietiekamību un nosaka korekcijas, ja tā atklāj, ka dalībvalsts nav pietiekami aizsargājusi EK budžetu pret pārkāpumiem. Šādas korekcijas var tikt veiktas arī Eiropas Revīzijas palātas revīziju un kontroļu vai OLAF izmeklēšanas rezultātā.

OLAF

Kontroļu virkne patiešām nebūtu pilnīga, ja nepastāvētu mehānisms, kas nodrošina, ka dalībvalstis veic šo uzdevumu pareizi, un saskaņā ar kuru var paredzēt nepieciešamās finansiālās sekas, ja tās nepilda šo uzdevumu.

Komisijai atsevišķos gadījumos ir pilnvaras piemērot
  ekstrapolētās vai vienotās likmes korekcijas
  , ja nav iespējams vai lietderīgi noteikt neatbilstīgo izdevumu precīzu summu vai ja būtu nesamērīgi atcelt attiecīgos izdevumus pilnībā. Ekstrapolāciju izmanto tad, ja ir pieejami dokumentu, kas saistīti ar sistēmiskiem pārkāpumiem, reprezentatīvu paraugu rezultāti. Vienotās likmes korekcijas tiek piemērotas atsevišķu vai sistēmisku pārkāpumu gadījumos, ja finansiālās sekas nevar precīzi novērtēt, jo tās ir atkarīgas no pārāk daudziem mainīgajiem lielumiem vai to izpausmes ir izkliedētas.

ekstrapolētās vai vienotās likmes korekcijas

6.2.1.   Lauksaimniecībai un lauku attīstībai veikto izdevumu atgūšana

Saskaņā ar ELGF un ELFLA, ar ko aizstāta ELVGF Garantiju nodaļa, atgūšanas mehānisms sastāv no grāmatojumu noskaidrošanas un līdzekļu atgūšanas pēc pārkāpuma.

Grāmatojumu noskaidrošanas procedūra

Grāmatojumu noskaidrošanas procedūru pārvalda Komisija, un tā ietver katra pilnvarotā maksātāja ikgadējo finanšu grāmatojumu noskaidrošanu un daudzgadu atbilstības noskaidrošanu attiecībā uz dalībvalstu saskaņā ar ES noteikumiem deklarēto izdevumu atbilstību. ELGF gadījumā visas šīs summas tiek iegrāmatotas Komisijas saimnieciskā rezultāta pārskatā kā ieņēmumi. Attiecībā uz ELFLA pašu dalībvalstu atgūtās summas, kā arī tās, kas rodas ikgadējo finanšu grāmatojumu noskaidrošanas rezultātā, parasti ir atkārtoti izmantojamas programmas ietvaros.

Finanšu grāmatojumu noskaidrošana
  . Komisija pieņem ikgadējo lēmumu par grāmatojumu noskaidrošanu, ar kuru tā formāli akceptē pilnvarotā maksātāja gada pārskatus, pamatojoties uz pārvaldības pārbaudēm, apliecinājumiem un sertifikācijas iestāžu ziņojumiem.

Finanšu grāmatojumu noskaidrošana

Atbilstības noskaidrošana
  ir paredzēta, lai ES nefinansētu izdevumus, kas nav radušies saskaņā ar ES noteikumiem, tā pasargājot ES budžetu no izdevumiem, kuri nebūtu no tā jāatlīdzina. Tādējādi atbilstības noskaidrošana nav mehānisms, ar kuru tiek atgūti neatbilstīgi maksājumi tieši no galīgajiem atbalsta saņēmējiem. Tomēr finanšu korekcijas ir spēcīgs stimuls dalībvalstīm uzlabot savas vadības un kontroles sistēmas un tādējādi novērst vai atklāt un atgūt neatbilstīgus maksājumus, kas veikti galīgajiem atbalsta saņēmējiem. Turklāt atbilstības korekcija neatbrīvo dalībvalstis no atbildības novērst konstatētos pārkāpumus, pretējā gadījumā var tikt uzsākta pienākumu neizpildes procedūra. Ņemot vērā to, ka finanšu grāmatojumu noskaidrošana ir ikgadējs uzdevums, atbilstības noskaidrošana netiek veikta pēc ikgadēja cikla. Tā attiecas uz izdevumiem, kas radušies vairāk nekā vienā finanšu gadā, izņemot izdevumus, kas radušies pirms vairāk nekā 24 mēnešiem, pirms Komisija oficiāli paziņojusi dalībvalstīm tās revīzijas konstatējumus. Atbilstības korekcijas uzskata par piešķirtajiem ieņēmumiem.

Atbilstības noskaidrošana

Veikto finanšu maksājumu noskaidrošana, kuros nav ievēroti noteikumos paredzētie termiņi
  – attiecībā uz svarīgākajiem atbalsta režīmiem saistībā ar ELGF noteikumi paredz, ka dalībvalstīm maksājumi atbalsta saņēmējiem jāveic noteiktos termiņos. Noteikto termiņu ievērošana tiek sistemātiski kontrolēta trīs reizes gadā saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 883/2006 9. pantu. Ja netiek ievēroti termiņi, Komisija veic samazinājumus, piemērojot noteiktas atlaides īpašos gadījumos un ņemot vērā ārkārtējus apstākļus, kā arī samērīgumu. Samazinājumi tiek veikti saistībā ar mēneša maksājumiem dalībvalstīm un ikgadējo finanšu grāmatojumu noskaidrošanu. Finanšu korekcijas par maksājumu termiņu neievērošanu tiek uzskatītas par “maksājumiem ar mīnus zīmi” un saimnieciskā rezultāta pārskatā uzskaitītas kā izdevumu samazinājums.

Veikto finanšu maksājumu noskaidrošana, kuros nav ievēroti noteikumos paredzētie termiņi

Dalībvalstu deklarēto neatbilstīgo maksājumu atgūšana

Dalībvalstīm, ievērojot valsts noteikumus un procedūras, ir pienākums atgūt summas, kas zaudētas pārkāpumu dēļ. Attiecībā uz ELGF finansētiem pasākumiem, ja tās atgūst šīs summas no atbalsta saņēmējiem, tās ieskaita atgūtās summas Komisijai, un saimnieciskā rezultāta pārskatā tās tiek iegrāmatotas kā ieņēmumi. Attiecībā uz ELFLA atgūstamos līdzekļus atskaita no nākamā maksājuma pieprasījuma, un tāpēc attiecīgo ELFLA summu var atkārtoti izlietot programmai. Tomēr ne vienmēr ir viegli atgūt nepamatoti iztērētās summas. Ja dalībvalstij līdzekļu atgūšanai ir nepieciešami vairāk nekā četri gadi vai astoņi gadi, ja valsts tiesā uzsākta tiesvedība pret atbalsta saņēmēju, Komisija no attiecīgās dalībvalsts iekasē 50 % no nesamaksātās summas, tādējādi aizsargājot ES finansiālās intereses (tā sauktais “50/50 princips”). Tas tiek darīts, izmantojot iepriekš aprakstīto finanšu grāmatojumu noskaidrošanas procedūru. Pēc šīm grāmatvedības darbībām dalībvalstij joprojām ir pienākums turpināt līdzekļu atgūšanu. No tādējādi atgūtām summām 50 % ir jāpārskaita ES budžetā. Jāņem vērā, ka ir atļauts pārskaitīt atgūtās ELGF summas Komisijai pēc tam, kad dalībvalsts no tām ir ieturējusi 20 %, lai segtu savas izmaksas. Jebkurā gadījumā Komisija uzrauga dalībvalstu darbības līdzekļu atgūšanā. Ja dalībvalsts neatgūst līdzekļus vai tā savā darbībā nav rūpīga, Komisija var nolemt iejaukties, izmantojot atbilstības noskaidrošanas procedūru, un noteikt attiecīgajai dalībvalstij finanšu korekcijas.

6.2.2.   Saskaņā ar strukturāliem pasākumiem veikto izdevumu atgūšana

Šajā jomā kļūdu, pārkāpumu un krāpšanas dēļ izmaksāto summu atgūšanas mehānisms galvenokārt veidojas no finanšu korekcijām.

Finanšu korekcijas
  . Izdevumi, kas neatbilst finansējuma nosacījumiem pārkāpuma dēļ, ir jāizslēdz no ES budžeta līdzfinansējuma. Šo izslēgšanu sauc par “finanšu korekciju”. Finanšu korekciju mērķis ir atjaunot stāvokli, kurā 100 % izdevumu, kas deklarēti līdzfinansēšanai no strukturāliem pasākumiem, atbilst piemērojamiem valsts un Kopienas noteikumiem.

Finanšu korekcijas

Finanšu korekcijas var veikt dalībvalstu kontroļu un revīziju rezultātā jebkurā kontroles sistēmas līmenī vai Komisijas vai Eiropas Revīzijas palātas revīziju rezultātā, vai OLAF izmeklēšanas rezultātā. Dalībvalstis ir galvenokārt atbildīgas par finanšu korekcijām saistībā ar atbalsta saņēmēju izdarītiem pārkāpumiem. Ja dalībvalsts piekrīt veikt korekciju vai nu pašas dalībvalsts, vai EK kontroles un revīzijas darbību rezultātā, tā var atsaukt neatbilstīgos izdevumus un atkārtoti izlietot brīvo EK finansējumu citiem izdevumiem saskaņā ar attiecīgo programmu, bet ne izdevumus, kas saistīti ar darbību vai darbībām, uz kurām attiecās korekcija. Eiropas Komisija var pieņemt formālu lēmumu piemērot finanšu korekcijas dalībvalstij, ja dalībvalsts nav veikusi nepieciešamās korekcijas vai ja vadības un kontroles sistēmās ir nopietni trūkumi, kas var izraisīt sistēmiskus pārkāpumus. Ar Komisijas lēmumu piemērotā finanšu korekcija ietver EK finansējuma samazināšanu attiecīgajai programmai. Dalībvalstu korekcijas, kas veiktas pēc pašas dalībvalsts vai EK revīzijām, netiek reģistrētas Komisijas grāmatvedības sistēmā, un dalībvalstis sniedz informāciju vienreiz gadā. Vienīgi finanšu korekcijas, kas veiktas saskaņā ar iekasēšanas rīkojumu vai samazinot galīgo maksājumu, tiek iekļautas EK kontos.

OLAF

6.3.   NEPAMATOTU MAKSĀJUMU ATGŪŠANA – CITI PĀRVALDĪBAS VEIDI

Paredzētais mehānisms ir iekasēšanas rīkojumi vai nākamā maksājuma samazināšana. Daudzi ES projekti turpinās vairākus gadus, un korekcijas parasti tiek veiktas, koriģējot turpmākos pieprasījumus un/vai galīgos maksājumus pēc neatkarīgu revīzijas sertifikātu periodiskām pārbaudēm vai kontrolēm. Informācija par līdzekļiem, kas atgūti, veicot atskaitījumu no turpmākā maksājuma, un tādējādi gadījumos, kad netiek izdots iekasēšanas rīkojums, ir atrodama Komisijas grāmatvedības sistēmā.

Projekta slēgšanas laikā vai pēc tā beigām Eiropas Komisija var piemērot arī turpmākas korekcijas, pamatojoties uz pašas Komisijas vai Revīzijas palātas uz vietas veiktajām revīzijām. Šīs korekcijas var veikt vēlākos gados, par ko tiks izdots iekasēšanas rīkojums.

6.4.   ANALĪZE PAR NEPAMATOTU MAKSĀJUMU ATGŪŠANU, PAR KURIEM LĒMUMS PIEŅEMTS 2008. GADĀ

Turpmāk norādītie skaitļi iespēju robežās noteikti, pamatojoties uz “uzkrājumu grāmatvedības metodi”, saskaņā ar kuru atgūtie līdzekļi tiek piešķirti gadam, kurā:

| — | izdots iekasēšanas rīkojums vai veikts samazinātais maksājums; |
| --- | --- |

—

izdots iekasēšanas rīkojums vai veikts samazinātais maksājums;

| — | Komisija ir nolēmusi vai dalībvalsts ir piekritusi veikt korekciju, vai |
| --- | --- |

—

Komisija ir nolēmusi vai dalībvalsts ir piekritusi veikt korekciju, vai

| — | saskaņā ar ELGF un ELFLA dalībvalstis ir atguvušas un deklarējušas pārkāpumu summu. |
| --- | --- |

—

saskaņā ar ELGF un ELFLA dalībvalstis ir atguvušas un deklarējušas pārkāpumu summu.

6.4.1.   Dalīta pārvaldība

6.4.1.1.   Lauksaimniecībai un lauku attīstībai veikto izdevumu atgūšana: ELGF un ELFLA

Attiecībā uz ELGF Komisija 2008. kalendārajā gadā noteica, ka pēc finanšu korekcijām no dalībvalstīm jāatgūst 917 miljoni euro. Papildus tam tajā pašā gadā dalībvalstis atmaksāja Komisijai 360 miljonus euro, kas bija neatbilstīgi izdevumi, kuri tām bija jāatgūst no atbalsta saņēmējiem. Attiecībā uz ELFLA 2008. gadā nenotika nepamatotu maksājumu atgūšana. Visi šie atgūtie līdzekļi tiek iegrāmatoti Komisijas grāmatvedības sistēmā un ietverti saimnieciskā rezultāta pārskatā.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2008. g. | 2007. g. |
| Izlemtās finanšu korekcijas, proti: |
| Atbilstības noskaidrošana | 859 | 532 |
| Finanšu grāmatojumu noskaidrošana un neievēroti maksājumu termiņi | 58 | 75 |
| Kopā | 917 | 607 |
| Dalībvalstu paziņotie pārkāpumi | 360 | 247 |
| Kopā | 1 277 | 854 |

Miljonos EUR

2008. g.

2007. g.

Izlemtās finanšu korekcijas, proti:

Atbilstības noskaidrošana

Atbilstības noskaidrošana

859

859

532

532

Finanšu grāmatojumu noskaidrošana un neievēroti maksājumu termiņi

Finanšu grāmatojumu noskaidrošana un neievēroti maksājumu termiņi

58

58

75

75

Kopā

917

607

Dalībvalstu paziņotie pārkāpumi

360

247

Kopā

Kopā

1 277

1 277

854

854

Komisija var veikt finanšu korekcijas saskaņā ar “atbilstības lēmumiem” tikai attiecībā uz izdevumiem, kas deklarēti laikposmā līdz 24 mēnešiem, pirms veikta revīzija attiecīgajā jomā, kurā attiecīgā dalībvalsts deklarējusi izdevumus. Summas, kas jāsaņem saskaņā ar finanšu korekcijām lauksaimniecības jomā, pamatojoties uz atbilstības lēmumiem, kuri vēl jāpieņem pēc Komisijas revīzijas, ir novērtētas 1,7 miljardu euro apmērā. Tas attiecas uz dažiem izdevumiem, kas deklarēti 2001.–2008. gadā un ir uzrādīti kā iespējamie aktīvi šo finanšu pārskatu 5.3. paskaidrojumā.

5.3

6.4.1.2.   Saskaņā ar strukturāliem pasākumiem veikto izdevumu atgūšana

A.   FINANŠU KOREKCIJAS

Programmās veiktās kopējās finanšu korekcijas, pamatojoties uz Komisijas revīzijas darbu, Revīzijas palātas revīzijas darbu un divu programmu periodu slēgšanas procesu, ir šādas.

KOPĒJĀS FINANŠU KOREKCIJAS PAR 2000.–2006. GADA PROGRAMMĀM/ROJEKTIEM

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Finanšu korekcijas kopā 31.12.2007. | Fin. korekcijas 2008. gadā bez Komisijas lēmuma | Fin. korekcijas 2008. gadā ar Komisijas lēmumu | Finanšu korekcijas kopā 31.12.2008. |
| Kohēzijas fonds | 103 | 19 | 35 | 157 |
| ERAF | 1 561 | 594 | 25 | 2 180 |
| ESF | 475 | 496 | | 971 |
| ZVFI | 0 | 2 | | 2 |
| ELVGF Virzība | 1 | | 2 | 3 |
| Kopā | 2 140 | 1 111 | 62 | 3 313 |

Miljonos EUR

Finanšu korekcijas kopā 31.12.2007.

Fin. korekcijas 2008. gadā bez Komisijas lēmuma

Fin. korekcijas 2008. gadā ar Komisijas lēmumu

Finanšu korekcijas kopā 31.12.2008.

Kohēzijas fonds

103

19

35

157

ERAF

1 561

594

25

2 180

ESF

475

496

971

ZVFI

0

2

2

ELVGF Virzība

1

2

3

Kopā

Kopā

2 140

2 140

1 111

1 111

62

62

3 313

3 313

KOPĒJĀS FINANŠU KOREKCIJAS PAR 1994.–1999. GADA PROGRAMMĀM/ROJEKTIEM

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Finanšu korekcijas kopā 31.12.2007. | Fin. korekcijas 2008. gadā bez Komisijas lēmuma | Fin. korekcijas 2008. gadā ar Komisijas lēmumu | Finanšu korekcijas kopā 31.12.2008. |
| Kohēzijas fonds | 225 | 7 | 31 | 263 |
| ERAF | 858 | 11 | 319 | 1 188 |
| ESF | 345 | | 26 | 371 |
| ZVFI | 39 | 2 | 15 | 56 |
| ELVGF Virzība | 114 | 3 | | 117 |
| Kopā | 1 581 | 23 | 391 | 1 995 |

Miljonos EUR

Finanšu korekcijas kopā 31.12.2007.

Fin. korekcijas 2008. gadā bez Komisijas lēmuma

Fin. korekcijas 2008. gadā ar Komisijas lēmumu

Finanšu korekcijas kopā 31.12.2008.

Kohēzijas fonds

225

7

31

263

ERAF

858

11

319

1 188

ESF

345

26

371

ZVFI

39

2

15

56

ELVGF Virzība

114

3

117

Kopā

Kopā

1 581

1 581

23

23

391

391

1 995

1 995

Finanšu korekciju īstenošanas situācija attiecībā uz strukturāliem pasākumiem 2008. gadā, kuru kopsumma ir 1 587 miljoni euro, ir šāda.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | ERAF | KF | ESF | ZVFI | ELVGF_V | Kopā |
| Finanšu korekcijas 1994.–1999. gada periodā |
| Ar iekasēšanas rīkojumu | 105 | 29 | 20 | 9 | 3 | 166 |
| Saistību atcelšana/atskaitīšana slēgšanas brīdī | 96 | 1 | 6 | 2 | | 105 |
| Vēl nav īstenots | 129 | 8 | | 6 | | 143 |
| Starpsumma 1994.–1999. gada periodā | 330 | 38 | 26 | 17 | 3 | 414 |
| Finanšu korekcijas 2000.–2006. gadā |
| Ar iekasēšanas rīkojumu | 25 | 7 | | | 2 | 34 |
| Dalībvalstu atskaitījums | 201 | 4 | 492 | | | 697 |
| Saistību atcelšana/atskaitīšana slēgšanas brīdī | | 11 | | | | 11 |
| Vēl nav īstenots | 393 | 32 | 4 | 2 | | 431 |
| Starpsumma 2000.–2006. gada periodā | 619 | 54 | 496 | 2 | 2 | 1 173 |
| Finanšu korekcijas kopā | 949 | 92 | 522 | 19 | 5 | 1 587 |

Miljonos EUR

ERAF

KF

ESF

ZVFI

ELVGF_V

Kopā

Finanšu korekcijas 1994.–1999. gada periodā

Ar iekasēšanas rīkojumu

105

29

20

9

3

166

Saistību atcelšana/atskaitīšana slēgšanas brīdī

96

1

6

2

105

Vēl nav īstenots

129

8

6

143

Starpsumma 1994.–1999. gada periodā

Starpsumma 1994.–1999. gada periodā

330

330

38

38

26

26

17

17

3

3

414

414

Finanšu korekcijas 2000.–2006. gadā

Ar iekasēšanas rīkojumu

25

7

2

34

Dalībvalstu atskaitījums

201

4

492

697

Saistību atcelšana/atskaitīšana slēgšanas brīdī

11

11

Vēl nav īstenots

393

32

4

2

431

Starpsumma 2000.–2006. gada periodā

Starpsumma 2000.–2006. gada periodā

619

619

54

54

496

496

2

2

2

2

1 173

1 173

Finanšu korekcijas kopā

Finanšu korekcijas kopā

949

949

92

92

522

522

19

19

5

5

1 587

1 587

Iepriekšējā tabulā nav ietverti pašu dalībvalstu pārbaužu rezultāti par struktūrfondu izdevumiem. Turklāt ir iespējamas finanšu korekcijas, par kurām lēmums ir pieņemšanas procesā, 2,6 miljardu euro apmērā. Summa ir balstīta uz Komisijas un Eiropas Revīzijas palātas revīzijas konstatējumiem, attiecībā uz kuriem visiem attiecīgie ģenerāldirektorāti veic turpmākus pasākumus. Tā ir labākā aplēse 2008. gada kontu slēgšanas brīdī, ņemot vērā situāciju ar revīziju turpmākajiem pasākumiem un īpaši izdotajām galīgās nostājas vēstulēm (vai līdzvērtīgām). To uzrāda kā iespējamu aktīvu (skatīt 5.3. paskaidrojumu).

5.3

Dalībvalstu finanšu korekciju darbības saistībā ar 2008. gada strukturāliem pasākumiem (atvilktās un atgūtās summas un summas, kuras paredzēts atgūt)

Dalībvalstu pienākums ir sniegt Komisijai atjauninātu informāciju par atvilktām un atgūtām summām un summām, kuras paredzēts atgūt saistībā ar struktūrfondiem par 2008. gadu un kumulatīvi par visu 2000.–2006. gada periodu, attiecībā uz visiem četriem fondiem (ERAF, ESF, ELVGF un ZVFI).

Atvilktās un atgūtās summas 2008. gadā, pamatojoties uz datiem, ko dalībvalstis paziņojušas atbilstīgi savam pienākumam saskaņā ar Regulu 438/2001 un Regulu 448/2001, ir attiecīgi 558 miljoni euro un 463 miljoni euro, kas kopā ir 1 021 miljons euro. Šajos skaitļos ņemti vērā Komisijas veiktās pirmās analīzes rezultāti, kas noveda pie dažu datu korekcijām. Dalībvalstu datu revīzijas uz vietas, ko Komisija 2008. gadā veica desmit dalībvalstīs, parādīja, ka datu uzskaites un paziņošanas sistēmas visās dalībvalstīs vēl nav pilnīgi uzticamas, lai gan ir pierādījumi, ka kvalitāte uzlabojas un ka ir neliels uzlabojums salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem.

2007. gada pārskatos Komisija uzrādīja atvilktās un atgūtās summas saistībā ar struktūrfondu iemaksām 2000.–2006. gada programmās pa dalībvalstīm 2007. gadā 540 miljonu euro apmērā. Pamatojoties uz saņemtajiem pārskatītajiem datiem, koriģētā summa tagad ir 901 miljons euro (atvilktās summas 565 miljonu euro apmērā un atgūtās summas 336 miljonu euro apmērā). Starpība galvenokārt bija saistīta ar dažu lielāko dalībvalstu paziņojumu par iepriekš trūkstošām summām.

Pastāv risks saistībā ar pārklāšanos starp summām, kas uzrādītas finanšu korekcijām ES struktūru darba rezultātā (Komisijas un Revīzijas palātas veiktās revīzijas un OLAF veiktā izmeklēšana), un dalībvalstu uzrādītām summām. Tas ir tāpēc, ka lielu daļu finanšu korekciju, kas rodas šo struktūru darba rezultātā, dalībvalstis akceptē un īsteno bez oficiāla Komisijas lēmuma, atvelkot attiecīgos izdevumus no savām izdevumu deklarācijām. Tā kā dalībvalstīm nav pienākuma nošķirt korekcijas ES struktūru darba rezultātā no korekcijām savu kontroļu un revīziju rezultātā, šīs pārklāšanās apmēru nevar precīzi noteikt. Tomēr salīdzinājums pa dalībvalstīm starp dalībvalstu summām par 2008. gadu un tām korekciju summām ES struktūru darba rezultātā, kuras dalībvalstis ir akceptējušas, liecina, ka pārklāšanās summai nevajadzētu pārsniegt 600 miljonus euro. 2007. gadā pārklāšanās nevar pārsniegt 220 miljonus euro – to korekciju kopsummu ES struktūru darba rezultātā, kuras dalībvalstis akceptēja tajā gadā.

OLAF

2007.–2013. gada programmu periodā Komisija ir iekļāvusi gada pārskatu sniegšanu savā IT sistēmā. Tas nozīmēs, ka tā saņems datus tieši no dalībvalstīm, kas atsevišķi norādīs korekcijas ES darba rezultātā, tādējādi padarot pārklāšanos nosakāmu.

B.   CITI LĪDZEKĻU ATGŪŠANAS GADĪJUMI

To iekasēšanas rīkojumu kopsumma, kas nav saistīti ar finanšu korekcijām, bet izdoti, lai atgūtu summas, kuras rodas kļūdu un pārkāpumu rezultātā, ir 31 miljons euro.

6.4.2.   Saskaņā ar citiem pārvaldības veidiem veikto izdevumu atgūšana

Attiecībā uz citiem pārvaldības veidiem kopsumma par 2008. gadu ir 72 miljoni euro. No šīs summas 48 miljoni euro attiecas uz izdevumu atgūšanu, bet 24 miljoni euro – uz priekšfinansējuma atgūšanu.

| Miljonos EUR |
| --- |
| 2008. gadā izdotie iekasēšanas rīkojumi par nepamatotiem maksājumiem | 2008. g. | 2007. g. |
| Ārējās darbības | 32 | 178 |
| Iekšpolitika | 40 | 81 |
| Kopā | 72 | 259 |

Miljonos EUR

2008. gadā izdotie iekasēšanas rīkojumi par nepamatotiem maksājumiem

2008. g.

2007. g.

Ārējās darbības

32

178

Iekšpolitika

40

81

Kopā

Kopā

72

72

259

259

6.5.   KOPSAVILKUMS PAR NEPAMATOTI IZMAKSĀTO SUMMU ATGŪŠANU 2008. GADĀ

Turpmāk tabulā norādīta labākā aplēse par kopsummu, kas 2008. gadā noteikta kā summa, kuru paredzēts atgūt. Kā paskaidrots iepriekš, tajā nav ietverti pašu dalībvalstu pārbaužu rezultāti par strukturālu pasākumu izdevumiem.

Kopsavilkums par nepamatoti izmaksāto summu atgūšanu

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2008. g. | 2007. g. |
| ELVGF |
| — | finanšu korekcijas |

Miljonos EUR

2008. g.

2007. g.

ELVGF

ELVGF

—

finanšu korekcijas

917

607

| — | dalībvalstu paziņotie pārkāpumi |
| --- | --- |

—

dalībvalstu paziņotie pārkāpumi

360

247

Struktūrfondi un Kohēzijas fonds (1994.–1999. gada un 2000.–2006. gada programmas)

Struktūrfondi un Kohēzijas fonds (1994.–1999. gada un 2000.–2006. gada programmas)

| A. | Finanšu korekcijas |
| --- | --- |

A.

Finanšu korekcijas

1 587

396

| B. | Citi līdzekļu atgūšanas gadījumi |
| --- | --- |

B.

Citi līdzekļu atgūšanas gadījumi

31

Iekasēšanas rīkojumi par nepamatotiem maksājumiem

Iekasēšanas rīkojumi par nepamatotiem maksājumiem

| — | ārējās darbības |
| --- | --- |

—

ārējās darbības

32

178

| — | iekšpolitika |
| --- | --- |

—

iekšpolitika

40

81

Kopā

Kopā

2 967

2 967

1 509

1 509

7.   FINANŠU RISKA PĀRVALDĪBA

EIROPAS KOMISIJAS FINANŠU LĪDZEKĻU OPERĀCIJAS

Turpmākā informācija attiecas uz Eiropas Komisijas veiktajām finanšu līdzekļu operācijām, lai izpildītu tās budžetu. Komisijas budžeta izpildei nepieciešamo finanšu līdzekļu operāciju pārvaldības noteikumi un principi ir noteikti Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 (kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 2028/2004), Finanšu regulā (Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006) un tās īstenošanas kārtībā (Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 478/2007).

Saskaņā ar iepriekšminētajām regulām ir piemērojami šādi galvenie principi.

| — | Pašu resursus apmaksā dalībvalstis, iemaksājot summas kontā, ko šajā nolūkā Komisijas vārdā atver valsts kase vai iestāde, ko izraugās katra dalībvalsts. Iepriekšminētos kontus Komisija drīkst izmantot tikai, lai segtu tās vajadzības pēc naudas līdzekļiem. |
| --- | --- |

—

Pašu resursus apmaksā dalībvalstis, iemaksājot summas kontā, ko šajā nolūkā Komisijas vārdā atver valsts kase vai iestāde, ko izraugās katra dalībvalsts. Iepriekšminētos kontus Komisija drīkst izmantot tikai, lai segtu tās vajadzības pēc naudas līdzekļiem.

| — | Dalībvalstis pašu resursus apmaksā savas valsts valūtā, turpretī Komisijas maksājumi galvenokārt tiek veikti EUR. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstis pašu resursus apmaksā savas valsts valūtā, turpretī Komisijas maksājumi galvenokārt tiek veikti EUR.

| — | Komisijas vārdā atvērtos bankas kontus nedrīkst pārtērēt. |
| --- | --- |

—

Komisijas vārdā atvērtos bankas kontus nedrīkst pārtērēt.

| — | Kontu atlikumi, kas ir citās valūtās, nevis EUR, vai nu tiek izmantoti maksājumiem tajās pašās valūtās, vai periodiski konvertēti EUR (ņemot vērā Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ja tas attiecas uz līdzekļiem, kas turēti pašu resursu kontos). |
| --- | --- |

—

Kontu atlikumi, kas ir citās valūtās, nevis EUR, vai nu tiek izmantoti maksājumiem tajās pašās valūtās, vai periodiski konvertēti EUR (ņemot vērā Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ja tas attiecas uz līdzekļiem, kas turēti pašu resursu kontos).

Papildus pašu resursu kontiem Komisija atver citus bankas kontus centrālajās bankās un komercbankās, lai veiktu maksājumus un saņemtu citus ieņēmumus, kas nav dalībvalstu iemaksas budžetā. Visi šie konti (izņemot kontus, kas paredzēti ieņēmumiem) katru dienu tiek papildināti, ņemot vērā no tiem veicamos maksājumus. Visos šajos kontos tiek turēti minimālie naudas atlikumi, lai varētu veikt steidzamus maksājumus, ja izņēmuma kārtā rodas aizkavēšanās to finansēšanā. Ieņēmumu kontu atlikumi regulāri tiek pārskaitīti uz pašu resursu kontiem vai citiem kontiem atkarībā no finanšu līdzekļu nepieciešamības.

Visas komercbankas, kurās Komisijai ir bankas konti, tiek izvēlētas konkursa rezultātā. Avansa konti tiek atvērti saskaņā ar Finanšu regulas 63. pantu, un bankas konti šo kontu vajadzībām tiek atvērti bankās, kas izvēlētas, izmantojot vienkāršotu konkursa procedūru.

7.1.   DARBĪBAS RISKS

Finanšu līdzekļu un maksājumu operācijas lielā mērā ir automatizētas un balstītas uz modernām informācijas sistēmām. Īpašas procedūras tiek piemērotas, lai garantētu sistēmu drošību un nodrošinātu pienākumu sadali saskaņā ar Finanšu regulu, Komisijas iekšējās kontroles standartiem un revīzijas principiem. Finanšu līdzekļu un maksājumu operāciju vadību regulē rakstveida pamatnostādņu un procedūru kopums, kuru mērķis ir samazināt darbības un finanšu risku un nodrošināt atbilstošu kontroles līmeni. Tās attiecas uz dažādām darbības jomām, un atbilstība pamatnostādnēm un procedūrām tiek regulāri pārbaudīta. Tās jo īpaši ietver:

| — | bankas kontu atvēršanu un slēgšanu; |
| --- | --- |

—

bankas kontu atvēršanu un slēgšanu;

| — | finanšu sistēmu parametru modeli; |
| --- | --- |

—

finanšu sistēmu parametru modeli;

| — | finanšu līdzekļu plānošanu un prognozēšanu; |
| --- | --- |

—

finanšu līdzekļu plānošanu un prognozēšanu;

| — | maksājumu veikšanu un naudas līdzekļu vadību; |
| --- | --- |

—

maksājumu veikšanu un naudas līdzekļu vadību;

| — | ārvalstu valūtas maiņas operācijas; |
| --- | --- |

—

ārvalstu valūtas maiņas operācijas;

| — | banku izvēli; |
| --- | --- |

—

banku izvēli;

| — | darījumu un banku saskaņošanas uzraudzību; |
| --- | --- |

—

darījumu un banku saskaņošanas uzraudzību;

| — | trešo personu dokumentu saglabāšanu un kontroli. |
| --- | --- |

—

trešo personu dokumentu saglabāšanu un kontroli.

7.2.   FINANŠU RISKS

Valūtas risks

Dalībvalstu samaksātie pašu resursi valūtās, kas nav EUR, tiek turēti pašu resursu kontos. Tie tiek konvertēti EUR, ja rodas nepieciešamība segt maksājumus, kas jāveic EUR, vai nelielā skaitā gadījumu tie tiek tieši izmantoti maksājumiem, kas jāveic tajās pašās valūtās.

Komisijai komercbankās ir vairāki konti ES valūtās, kas nav EUR, un USD, lai veiktu maksājumus, kas noteikti tajās pašās valūtās. Šie konti tiek papildināti atkarībā no veicamo maksājumu summas; rezultātā to diennakts atlikumi ir ļoti nelieli, un tie ir tikai daļēji pakļauti ārvalstu valūtas maiņas kursu svārstībām.

Ja dažādi ieņēmumi (izņemot pašu resursus) tiek saņemti valūtās, kas nav EUR, tos vai nu pārskaita uz citiem kontiem tajās pašās valūtās, ja tie ir vajadzīgi maksājumu izpildei, vai konvertē EUR un pārskaita uz citiem EUR kontiem atkarībā no nepieciešamības pēc finanšu līdzekļiem. Avansa konti, kas tiek turēti valūtās, kas nav EUR, tiek papildināti atkarībā no aprēķināto vietējo īstermiņa maksājumu nepieciešamības tajās pašās valūtās. Šo kontu atlikumi tiek turēti atbilstoši to attiecīgajiem limitiem.

Kredītrisks

Lielākā daļa Komisijas finanšu līdzekļu saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 tiek turēti kontos, ko dalībvalstis atvērušas, lai veiktu iemaksas (pašu resursi). Visi šie konti tiek turēti dalībvalstu valsts kasēs vai valstu centrālajās bankās. Šīs iestādēs Komisijai praktiski nerada kredītrisku/darījuma partnera risku.

Neliela Komisijas finanšu līdzekļu daļa tiek turēta komercbankās, lai veiktu maksājumus vai citas banku operācijas. Tā ir parasta prakse, ka komercbanku konti tiek papildināti nepieciešamības brīdī. Rezultātā šajos kontos turētās summas diennaktī parasti ir ļoti nelielas (vidēji no 50 miljoniem euro līdz 150 miljoniem euro, kas ir sadalītas starp vairāk nekā 30 kontiem), un tādējādi Komisijas risks ir ļoti neliels. Papildus tam tiek piemērotas īpašas pamatnostādnes par komercbanku izvēli, lai vēl vairāk samazinātu kredītrisku.

Visas komercbankas tiek izvēlētas konkursa kārtībā. Minimālais īstermiņa kredītreitings, kas nepieciešams, lai piedalītos konkursā, ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs (S&P A-1 vai Fitch F1). Īpašos apstākļos var tikt prasīts zemāks līmenis. Visos līgumos ir paredzēta iespēja, ka Komisija nekavējoties var pārtraukt līgumu, ja līgumslēdzējas puses reitings tiek pārskatīts un nesasniedz nepieciešamo minimālo līmeni.

Moody's

S&P

Fitch

Avansa konti tiek turēti vietējās bankās, kuras tiek izvēlētas, izmantojot vienkāršotu konkursa procedūru. Reitinga prasības ir atkarīgas no vietējās situācijas un var būtiski atšķirties katrā valstī. Lai ierobežotu kredītriska ietekmi, šo kontu atlikumi tiek turēti zemākajā iespējamā līmenī (ņemot vērā darbības vajadzības), tie tiek regulāri papildināti, un piemērotos limitus katru gadu pārskata.

Sakarā ar sarežģīto finanšu un ekonomikas situāciju 2008. gada otrajā pusē Komisijas finanšu līdzekļiem tika pieņemti konkrēti, pastiprināti pasākumi, lai uzraudzītu tās pakļautību riskam. Tajā pašā laikā komercbanku kontos turēto līdzekļu vidējā kopsumma, ko izmanto Komisijas maksājumu veikšanai, ir papildus samazināta, lai samazinātu pakļautību riskam. Komisijas finanšu līdzekļiem šie papildi pasākumi tiks saglabāti 2009. gadā un tikmēr, kamēr finanšu situācija būs nestabila.

Procentu likmes risks

Saskaņā ar Regulas Nr. 1150/2000 9. pantu par kontiem, kas atvērti dalībvalstu valsts kasēs vai valstu centrālajās bankās, netiek saņemti procenti, un tos tur bez maksas. Atlīdzība par visiem citiem kontiem, kas tiek turēti valstu centrālajās bankās, ir atkarīga no katras bankas piedāvātajiem īpašajiem nosacījumiem; piemērojamās procentu likmes ir mainīgas un tiek koriģētas, ņemot vērā tirgus svārstības.

Procentus lielākajai daļai komercbankās turēto kontu aprēķina, pamatojoties uz mainīgiem rādītājiem, kas saistīti ar ECB minimālo likmi tās galvenajām refinansēšanas darbībām, un tos koriģē, ņemot vērā jebkuras šīs likmes svārstības. Rezultātā Komisija neuzņemas procentu likmes risku.

7.3.   NAUDAS SODU PAGAIDU MAKSĀJUMU PĀRVALDĪBA

Turpmākā informācija attiecas uz finanšu līdzekļu operācijām, ko veic Eiropas Komisija, lai administrētu naudas sodu pagaidu maksājumus (nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi).

Valūtas risks

Tā kā visi naudas sodi tiek uzlikti un maksāti EUR, Komisija nav pakļauta nekādām ārvalstu valūtas maiņas kursu svārstībām.

Kredītrisks

Tiek piemērotas pamatnostādnes, lai izvēlētos bankas, kurās tiek turēti naudas līdzekļi, un risks, kas saistīts ar vienu līgumslēdzēju pusi, ir ierobežots. Visi naudas līdzekļi tiek turēti norēķinu kontos, un tos var izņemt jebkurā laikā bez iepriekšēja paziņojuma. Bankas izvēlas, izmantojot konkursus. Minimālais banku noguldījumu ilgtermiņa reitings, kas nepieciešams, lai varētu piedalīties konkursa procedūrā, ir Moody's Aa vai līdzvērtīgs (tas ir, S&P AA- vai Fitch AA-).

Moody's

S&P

Fitch

Risks, kas saistīts ar kādu līgumslēdzēju pusi, ir ierobežots līdz 5 % no tās “kapitāla + rezervēm + subordinētiem aizdevumiem”, kas izriet no tās apstiprinātiem konsolidētajiem pārskatiem. Šo robežu pārskata vismaz reizi gadā. Visos līgumos ir paredzēta iespēja, ka Komisija nekavējoties var pārtraukt līgumu, ja līgumslēdzējas puses reitings tiek pārskatīts vai nesasniedz nepieciešamo minimālo līmeni.

Kā noteikts iepriekš, sakarā ar sarežģīto finanšu un ekonomikas situāciju 2008. gada otrajā pusē Komisijas finanšu līdzekļiem tika pieņemti konkrēti, pastiprināti pasākumi, lai uzraudzītu tās pakļautību riskam. Uzmanība tiek pievērsta arī to līgumslēdzēju pušu īstermiņa reitingiem, pie kurām Komisija tur līdzekļus saistībā ar naudas sodu pagaidu maksājumiem. Visi šie riska uzraudzības papildu pasākumi, kas pieņemti Komisijas finanšu līdzekļiem šajos apstākļos, tiks saglabāti 2009. gadā un tikmēr, kamēr finanšu situācija būs nestabila.

Procentu likmes risks

Visu kontu procenti tiek aprēķināti, pamatojoties uz mainīgiem rādītājiem, kas saistīti ar ECB minimālo likmi tās galvenajām refinansēšanas darbībām, un tos koriģē, ņemot vērā jebkuras šīs likmes svārstības. Rezultātā Komisija neuzņemas procentu likmes risku.

AIZŅĒMUMU UN AIZDEVUMU DARBĪBAS UN GARANTIJU FONDS

Turpmākā informācija attiecas uz aizdevumu un aizņēmumu darbībām, ko ir veikusi Eiropas Komisija, izmantojot makrofinansiālo atbalstu (MFA), maksājumu bilanci un
  Euratom
  , kā arī Garantiju fondu.

makrofinansiālo atbalstu (MFA), maksājumu bilanci

Euratom

Garantiju fondu

7.4.   RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKA UN NODROSES DARBĪBAS

MFA, maksājumu bilance un Euratom

Aizdevumu un aizņēmumu darbības, kā arī attiecīgo finanšu līdzekļu pārvaldību Kopienas veic saskaņā ar attiecīgiem Euratom Padomes lēmumiem, ja tie ir piemērojami, un saskaņā ar iekšējām pamatnostādnēm. Ir izstrādātas rakstiskas procedūru rokasgrāmatas, kas aptver tādas īpašas jomas kā aizņēmumi, aizdevumi un finanšu līdzekļu pārvaldība, un tās izmanto attiecīgās funkcionālās struktūrvienības. Ir noteikti un novērtēti finansiālie un darbības riski, un regulāri tiek pārbaudīta atbilstība iekšējām pamatnostādnēm un procedūrām. Parasti netiek veiktas nodroses darbības, jo aizdevumu darbības tiek finansētas, izmantojot kompensējošas (“back-to-back”) darbības, un tāpēc, ka nav atklātu valūtas pozīciju.

Euratom

back-to-back

Garantiju fonds

Noteikumi un principi attiecībā uz Garantiju fonda (skatīt 2.3.3. paskaidrojumu) aktīvu pārvaldību ir noteikti 1994. gada 25. novembra konvencijā starp Eiropas Komisiju un Eiropas Investīciju banku (EIB) un turpmākos grozījumos 1996. gada 17. un 23. septembrī, 2002. gada 8. maijā un 2008. gada 25. februārī.

2.3.3

Galvenie principi, kas tieši izklāstīti konvencijā, ir šādi.

| — | Garantiju fonds strādās tikai ar vienu valūtu – EUR. Tas veiks ieguldījumus tikai šajā valūtā, lai izvairītos no valūtas maiņas kursa riska. |
| --- | --- |

—

Garantiju fonds strādās tikai ar vienu valūtu – EUR. Tas veiks ieguldījumus tikai šajā valūtā, lai izvairītos no valūtas maiņas kursa riska.

| — | Aktīvu pārvaldība tiks balstīta uz tradicionāliem piesardzības noteikumiem, kas ir jāievēro attiecībā uz finanšu darbībām. Būs jāpievērš īpaša uzmanība, lai samazinātu risku un nodrošinātu, ka pārvaldītajiem aktīviem ir pietiekama likviditāte un pārvedamība, ņemot vērā saistības, ar ko saskarsies Garantiju fonds. |
| --- | --- |

—

Aktīvu pārvaldība tiks balstīta uz tradicionāliem piesardzības noteikumiem, kas ir jāievēro attiecībā uz finanšu darbībām. Būs jāpievērš īpaša uzmanība, lai samazinātu risku un nodrošinātu, ka pārvaldītajiem aktīviem ir pietiekama likviditāte un pārvedamība, ņemot vērā saistības, ar ko saskarsies Garantiju fonds.

7.5.   VALŪTAS RISKS

Lielākā daļa no visiem finanšu aktīviem un saistībām ir izteikti euro; Kopienas nav pakļautas ārvalstu valūtas maiņas kursu svārstību ietekmei attiecībā uz finansiālo stāvokli un naudas plūsmām.

Tomēr Kopienām ir aizdevumi, izmantojot finanšu instrumentu Euratom, kuri izteikti ārvalstu valūtā (USD) un kurus finansē no aizņēmumiem ar līdzvērtīgu summu USD (kompensējoša (back-to-back) darbība). Bilances datumā Kopienas nebija pakļautas ārvalstu valūtas maiņas kursu svārstību neto ietekmei attiecībā uz finansiālo stāvokli un naudas plūsmām saistībā ar Euratom.

Euratom

back-to-back

Euratom

7.6.   PROCENTU LIKMES RISKS

Sakarā ar aizdevumu un aizņēmumu darbību raksturu Kopienām ir ievērojami aktīvi un saistības, par kuriem tiek maksāti procenti.

MFA un Euratom

Aizņēmumi, kas piešķirti ar mainīgām procentu likmēm, pakļauj Kopienu naudas plūsmu procentu likmes riskam. Šādi aizņēmumi ir apmēram 93 % no kopējā aizņēmumu apjoma. Tomēr procentu likmes riski no aizņēmumiem tiek kompensēti ar aizdevumiem uz līdzvērtīgiem noteikumiem (“back-to-back” darbības). Bilances datumā Kopienām ir aizdevumi (nominālvērtību izteiksmē) ar mainīgām likmēm 1,05 miljardu euro apmērā (2007. gadā –1,18 miljardi euro), kuru pārcenošana notiek ik pēc 6 mēnešiem. Kopienām ir arī aizdevumi (nominālvērtību izteiksmē) ar nemainīgām likmēm 85 miljonu euro apmērā 2008. gadā (2007. gadā – 85 miljoni euro), kuru galīgais atmaksas termiņš ir ilgāks par pieciem gadiem.

Maksājumu bilance

Kopienām ir aizdevums (nominālvērtību izteiksmē) maksājumu bilances finanšu instrumenta ietvaros ar nemainīgu likmi 2 miljonu euro apmērā 2008. gadā (2007. gadā – 0 miljoni euro). Tā galīgais atmaksas termiņš ir mazāks par pieciem gadiem.

Garantiju fonds

Saskaņā ar vienošanos starp Komisiju un EIB pašlaik būtiskus riskus neuzņemas, tāpēc nodrose netiek veikta. Tā kā visi darījumi un operācijas notiek tikai euro, nav vajadzīga cita nodrose. Garantiju fonda avuāru sadalījums 2008. gada 31. decembrī un 2007. gada 31. decembrī (tirgus vērtība, izņemot uzkrātos procentus) ir norādīts turpmāk tabulā.

| Miljonos EUR |
| --- |
| Segmenti | Nemainīgas procentu likmes ieguldījumi | Mainīgas likmes vērtspapīri | Kopā |
| Līdz 3 mēnešiem | No 3 mēnešiem līdz 1 gadam | 110 gadi |
| 2008. g. | 2007. g | 2008. g. | 2007. g. | 2008. g. | 2007. g. | 2008. g. | 2007. g. | 2008. g. | 2007. g. |
| Norēķinu konti | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Īstermiņa noguldījumi un naudas ekvivalenti | 203 | 247 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 203 | 247 |
| Pārdošanai pieejamie aktīvi | 15 | 25 | 59 | 84 | 746 | 703 | 48 | 71 | 868 | 883 |
| Kopā | 219 | 273 | 59 | 84 | 746 | 703 | 48 | 71 | 1 072 | 1 131 |
| Procenti | 20 % | 24 % | 6 % | 7 % | 70 % | 63 % | 4 % | 6 % | 100 % | 100 % |

Miljonos EUR

Segmenti

Nemainīgas procentu likmes ieguldījumi

Mainīgas likmes vērtspapīri

Kopā

Līdz 3 mēnešiem

No 3 mēnešiem līdz 1 gadam

110 gadi

2008. g.

2008. g.

2007. g

2008. g.

2008. g.

2007. g.

2008. g.

2008. g.

2007. g.

2008. g.

2008. g.

2007. g.

2008. g.

2008. g.

2007. g.

Norēķinu konti

1

1

0

0

0

0

0

0

1

1

1

Īstermiņa noguldījumi un naudas ekvivalenti

203

247

0

0

0

0

0

0

203

203

247

Pārdošanai pieejamie aktīvi

15

25

59

84

746

703

48

71

868

868

883

Kopā

Kopā

219

219

273

59

59

84

746

746

703

48

48

71

1 072

1 072

1 131

Procenti

20 %

20 %

24 %

6 %

6 %

7 %

70 %

70 %

63 %

4 %

4 %

6 %

100 %

100 %

100 %

Efektīvās procentu likmes intervāls attiecībā uz naudu un tās ekvivalentiem (termiņnoguldījumi) 2008. gada 31. decembrī bija no 3,10 % līdz 5,15 %. Attiecībā uz pārdošanai pieejamo vērtspapīru portfeli efektīvās procentu likmes intervāls bija no 2,94 % līdz 5,52 %.

7.7.   KREDĪTRISKS

Kopienas uzņemas kredītrisku, kas ir risks, ka darījuma partneris nevarēs pilnībā samaksāt summas termiņā. Kredītrisku pārvalda vispirms, iegūstot valsts garantijas Euratom gadījumā, pēc tam, izmantojot Garantiju fondu. Garantiju fonds ārējām darbībām tika izveidots 1994. gadā, lai segtu saistību neizpildes risku saistībā ar aizņēmumiem, ar kuriem finansē aizdevumus valstīm ārpus Eiropas Savienības. Jebkurā gadījumā kredītrisku pārvalda ar iespēju izmantot ES budžetu gadījumā, kad parādnieks nespētu pilnībā atmaksāt maksājamās summas. Šajā nolūkā Kopienas ir tiesīgas vērsties pie visām dalībvalstīm, lai nodrošinātu Kopienu juridiskā pienākuma izpildi pret aizdevējiem.

Euratom

MFA un Euratom

Kopienu lielākais kredītrisks koncentrējas attiecībā uz Rumāniju, Serbiju un Bulgāriju. Šīm valstīm attiecīgi ir piešķirti apmēram 28 %, 24 % un 22 % no kopējā aizdevumu apjoma. Attiecībā uz finanšu līdzekļu operācijām ir jāpiemēro pamatnostādnes par darījuma partneru izvēli. Funkcionālās struktūrvienības attiecīgi varēs veikt darījumus tikai ar atbilstīgām bankām, kuras ir iekļautas “banku sarakstā, ar kurām ir atļauta sadarbība”, un ievērojot pietiekamus ierobežojumus attiecībā uz darījuma partneri.

Maksājumu bilance

Kopienas kredītrisks maksājumu bilances mehānisma ietvaros 2008. gada 31. decembrī ir vienīgi saistībā ar Ungārijas Republiku.

Garantiju fonds

Garantiju fonda termiņnoguldījumi – darījuma partneru apraksts

Saskaņā ar nolīgumu starp Kopienu un EIB par Garantiju fonda pārvaldību minimālajam emitenta īstermiņa reitingam visiem starpbanku ieguldījumiem būtu jābūt Moody's P-1 vai līdzvērtīgam. 2008. gada 31. decembrī visi ieguldījumi (183 miljoni euro) tika veikti attiecībā uz darījuma partneriem, kuru minimālais reitings ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs (arī 2007. gadā – 248 miljoni euro).

Moody's

Moody's

Citi naudas ekvivalenti – darījuma partneru apraksts

2008. gada 31. decembrī fonds ieguldīja vienā īstermiņa diskonta vērtspapīrā, un visi ieguldījumi (20 miljoni euro) tika veikti attiecībā uz darījuma partneriem, kuru minimālais reitings ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs.

Moody's

Pārdošanai pieejamie Garantiju fonda aktīvi – emitentu apraksts

Emitentu apraksts (tirgus vērtība, izņemot uzkrātos procentus) 2008. gada 31. decembrī ir šāds.

| Miljonos EUR |
| --- |
| Emitents | 31.12.2008. | 31.12.2007. |
| Citi emitenti Aaa | 217 | 25 % | 310 | 35 % |
| Supra Aaa | 0 | 0 % | 5 | 1 % |
| Valdības/aģentūras Aaa | 339 | 39 % | 196 | 22 % |
| Valdības/aģentūras Aa1 | 53 | 6 % | 72 | 8 % |
| Valdības/aģentūras Aa2 | 136 | 16 % | 0 | 0 % |
| Valdības/aģentūras Aa3 | 0 | 0 % | 81 | 9 % |
| Valdības/aģentūras A1 | 82 | 9 % | 73 | 8 % |
| Valdības/aģentūras A2 | 32 | 4 % | 132 | 15 % |
| Valdības/aģentūras A3 | 9 | 1 % | 4 | 1 % |
| Valdības/aģentūras Baa1 | 0 | 0 % | 10 | 1 % |
| Valdības/aģentūras NR | 0 | 0 % | 0 | 0 % |
| Kopā | 868 | 100 % | 883 | 100 % |

Miljonos EUR

Emitents

31.12.2008.

31.12.2007.

Citi emitenti Aaa

217

25 %

310

35 %

Supra Aaa

0

0 %

5

1 %

Valdības/aģentūras Aaa

339

39 %

196

22 %

Valdības/aģentūras Aa1

53

6 %

72

8 %

Valdības/aģentūras Aa2

136

16 %

0

0 %

Valdības/aģentūras Aa3

0

0 %

81

9 %

Valdības/aģentūras A1

82

9 %

73

8 %

Valdības/aģentūras A2

32

4 %

132

15 %

Valdības/aģentūras A3

9

1 %

4

1 %

Valdības/aģentūras Baa1

0

0 %

10

1 %

Valdības/aģentūras NR

0

0 %

0

0 %

Kopā

Kopā

868

868

100 %

100 %

883

883

100 %

100 %

Visi portfeļa vērtspapīri atbilst pārskatītajām vadības pamatnostādnēm un atbilst šādiem kritērijiem:

| — | dalībvalstu emitēti vērtspapīri – minimālais reitings Baa3; |
| --- | --- |

—

dalībvalstu emitēti vērtspapīri – minimālais reitings Baa3;

| — | pārvalstiskas struktūras, citu valstu vai valsts uzņēmuma emitēti vērtspapīri – minimālais reitings Aa2; |
| --- | --- |

—

pārvalstiskas struktūras, citu valstu vai valsts uzņēmuma emitēti vērtspapīri – minimālais reitings Aa2;

| — | segtas obligācijas – reitings Aaa; |
| --- | --- |

—

segtas obligācijas – reitings Aaa;

| — | banku un uzņēmumu emitēti vērtspapīri – minimālais reitings Aa2. |
| --- | --- |

—

banku un uzņēmumu emitēti vērtspapīri – minimālais reitings Aa2.

7.8.   PATIESĀ VĒRTĪBA

MFA, maksājumu bilances un Euratom aizdevumu un aizņēmumu novērtētā patiesā vērtība tiek noteikta, izmantojot diskontētas naudas plūsmas modeli. Saskaņā ar minēto modeli plānotās nākotnes naudas plūsmas tiek diskontētas, piemērojot AAA ienesīguma līknes atbilstīgi atlikušajam termiņam. Tiek pieņemts, ka mainīgas likmes aizdevuma novērtētā patiesā vērtība līdzinās tā uzskaites vērtības summai, jo ik pēc 6 mēnešiem tiek noteiktas jaunas likmes atbilstoši tirgus procentu likmēm.

Euratom

Bilances datumā nemainīgas procentu likmes aizdevumu un aizņēmumu novērtētā patiesā vērtība ir attiecīgi 2 118 miljoni euro (2007. gadā – 90 miljoni euro) un 2 118 miljoni euro (2007. gadā – 89 miljoni euro) salīdzinājumā ar uzskaites vērtību – attiecīgi 2 091 miljonu euro (2007. gadā – 87 miljoni euro) un 2 091 miljonu euro (2007. gadā – 87 miljoni euro).

7.9.   LIKVIDITĀTES STĀVOKLIS

Turpmākajā tabulā ir sniegta Garantiju fonda aktīvu un saistību analīze, grupējot aktīvus un saistības pēc atbilstīgiem termiņiem, pamatojoties uz atlikušo laika periodu no bilances datuma līdz līguma termiņa beigām. Analīze ir sagatavota saskaņā ar vispiesardzīgākajiem pieņēmumiem attiecībā uz termiņiem. Tāpēc attiecībā uz saistībām ir norādīts agrākais iespējamais atmaksas datums, bet attiecībā uz aktīviem – vēlākais iespējamais atmaksas datums. Aktīvi un saistības, kuriem nav līgumiski noteikta termiņa, ir grupēti kopā kategorijā “„Nenoteikts termiņš”.

Garantiju fonda

| Miljonos EUR |
| --- |
| Termiņš | Līdz 3 mēnešiem | No 3 mēnešiem līdz 1 gadam | 110 gadi | Nenoteikts termiņš | Kopā |
| Aktīvi (EUR) |
| Norēķinu konti | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Īstermiņa noguldījumi | 203 | 0 | 0 | 0 | 203 |
| Tostarp uzkrātie procenti | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Pārdošanai pieejamie aktīvi | 21 | 82 | 784 | 0 | 887 |
| Tostarp uzkrātie procenti | 6 | 13 | 0 | 0 | 19 |
| Kopā | 225 | 82 | 784 | 0 | 1 091 |
| Saistības (EUR) |
| Pašu kapitāls | 0 | 0 | 0 | 1 090 | 1 090 |
| Kreditoru parādi | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Kopā | 1 | 0 | 0 | 1 090 | 1 091 |
| Neto likviditātes stāvoklis 31.12.2008. | 224 | 82 | 784 | (1 090) | 0 |
| Kumulatīvais likviditātes stāvoklis 31.12.2008. | 224 | 306 | 1 090 | 0 | |

Miljonos EUR

Termiņš

Līdz 3 mēnešiem

No 3 mēnešiem līdz 1 gadam

110 gadi

Nenoteikts termiņš

Kopā

Aktīvi (EUR)

Aktīvi (EUR)

Norēķinu konti

1

0

0

0

1

1

Īstermiņa noguldījumi

203

0

0

0

203

203

Tostarp uzkrātie procenti

Tostarp uzkrātie procenti

1

1

0

0

0

0

0

0

1

1

Pārdošanai pieejamie aktīvi

21

82

784

0

887

887

Tostarp uzkrātie procenti

Tostarp uzkrātie procenti

6

6

13

13

0

0

0

0

19

19

Kopā

Kopā

225

225

82

82

784

784

0

0

1 091

1 091

Saistības (EUR)

Saistības (EUR)

Pašu kapitāls

0

0

0

1 090

1 090

1 090

Kreditoru parādi

1

0

0

0

1

1

Kopā

Kopā

1

1

0

0

0

0

1 090

1 090

1 091

1 091

Neto likviditātes stāvoklis 31.12.2008.

Neto likviditātes stāvoklis 31.12.2008.

224

224

82

82

784

784

(1 090)

(1 090)

0

0

Kumulatīvais likviditātes stāvoklis 31.12.2008.

Kumulatīvais likviditātes stāvoklis 31.12.2008.

224

224

306

306

1 090

1 090

0

0

EIROPAS OGĻU UN TĒRAUDA KOPIENA (LIKVIDĒŠANAS PROCESĀ)

Turpmākā informācija attiecas uz aizdevumiem un aizņēmumiem, kā arī finanšu līdzekļu darbībām, ko ir veikušas Eiropas Kopienas, izmantojot Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (likvidēšanas procesā). Turpmākā informācija ir pieejama likvidējamās EOTK pārskatos.

Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (likvidēšanas procesā)

7.10.   RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKA UN NODROSES DARBĪBAS

Eiropas Komisija vada EOTK saistību likvidāciju, un likvidējamai EOTK nav paredzēti jauni aizdevumi vai atbilstīgs finansējums. Jauni EOTK aizņēmumi tiek attiecināti uz refinansēšanu ar mērķi samazināt fondu izmaksas. Finanšu līdzekļu operācijām piemēro piesardzīgas pārvaldības principus ar mērķi ierobežot darbības risku, darījuma partnera risku un tirgus risku.

7.11.   TIRGUS RISKS

Likvidējamā EOTK ir pakļauta ārvalstu valūtas riskam, kas rodas no valūtas riska attiecībā uz GBP. GBP aktīvu un saistību stāvokli galvenokārt veido 157 miljonu euro ekvivalents nekotētu parāda vērtspapīru, kurus ir emitējusi Eiropas Investīciju banka, lai segtu debitoru neizpildītās saistības (skatīt 2.4.2. paskaidrojumu). Likvidējamā EOTK ir pakļauta parādu vērtspapīru cenu riskam sakarā ar ieguldījumiem, kas ir klasificēti bilancē kā pieejami pārdošanai.

2.4.2

7.12.   PROCENTU LIKMES RISKS

Sakarā ar likvidējamās EOTK darbību specifiku tā ir pakļauta dominējošo tirgus procentu likmju svārstībām gan attiecībā uz tās patieso vērtību, gan uz naudas plūsmas risku. Procentu likmes risks no aizņēmumiem parasti tiek kompensēts ar aizdevumiem uz līdzvērtīgiem noteikumiem (back-to-back darbības). Parāda vērtspapīri, kas ir emitēti ar mainīgām procentu likmēm, pakļauj likvidējamo EOTK naudas plūsmas procentu likmes riskam, bet parāda vērtspapīri ar nemainīgām procentu likmēm pakļauj to patiesās vērtības procentu likmes riskam. Nemainīgas procentu likmes obligācijas bilances datumā veido aptuveni 97 % no ieguldījumu portfeļa (2007. gadā – 94 %).

back-to-back

7.13.   KREDĪTRISKS

Likvidējamā EOTK ir pakļauta riskam, ka darījuma partneris, iespējams, nevarēs pilnībā samaksāt summas termiņā. Funkcionālā struktūrvienība varēs veikt darījumus tikai ar atbilstīgām bankām, kuras ir iekļautas “banku sarakstā, ar kurām ir atļauta sadarbība”, un ievērojot pietiekamus ierobežojumus attiecībā uz darījuma partneri. Kredītrisku pārvalda, regulāri veicot analīzi par aizņēmēju spēju izpildīt procentu un parāda atmaksas saistības. Kredītrisku pārvalda arī, iegūstot nodrošinājumu, kā arī valsts, korporatīvas vai personiskas garantijas. No kopējās nenomaksātās summas 73 % sedz dalībvalstu vai līdzvērtīgu struktūru garantijas (dalībvalstu valsts iestādes vai valsts sektora ražošanas grupas). No neatmaksātiem aizdevumiem 20 % ir piešķirti bankām vai garantējušas bankas.

7.14.   LIKVIDITĀTES RISKS

Likviditātes risks no aizņēmumiem parasti tiek kompensēts ar aizdevumiem uz līdzvērtīgiem noteikumiem (back-to-back darbības).

back-to-back

Attiecībā uz likvidējamās EOTK aktīvu un saistību pārvaldību Komisija nodrošina vajadzīgo likviditāti, pamatojoties uz 11 gadu maksājumu prognozēm, konsultējoties ar atbildīgajiem Komisijas dienestiem.

7.15.   PATIESĀ VĒRTĪBA

Aizdevumu un aizņēmumu novērtētā patiesā vērtība tiek noteikta, izmantojot diskontētas naudas plūsmas modeli. Pārdošanai pieejamie vērtspapīri uzrādīti to patiesajā vērtībā, tas ir, tirgus cenai ir pieskatīti uzkrātie procenti. Nav tādu finanšu instrumentu, kas būtu novērtēti patiesajā vērtībā, izmantojot vērtēšanas metodi, kuras pamatā nav tirgū novērojamas tirgus cenas vai procentu likmes. Tiek pieņemts, ka pircēju un pasūtītāju parādu nominālā vērtība, atskaitot uzkrājumus vērtības samazinājumam, un parādu piegādātājiem un darbuzņēmējiem nominālā vērtība līdzinās to patiesai vērtībai. Uzskaites vērtība naudai un tās ekvivalentiem, ieskaitot norēķinu kontus un īstermiņa noguldījumus (termiņš mazāks par trim mēnešiem), ir patiesā vērtība.

8.   INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA PAR SAISTĪTĀM PUSĒM

Lai atklātu informāciju par Eiropas Kopienu augstāko vadību, šādas personas iedala piecās kategorijās.

| 1. kategorija | : | Komisijas priekšsēdētājs un EK Tiesas priekšsēdētājs; |
| --- | --- | --- |
| 2. kategorija | : | Padomes ģenerālsekretārs un Komisijas priekšsēdētāja vietnieki; |
| 3. kategorija | : | Komisijas locekļi, EK Tiesas tiesneši un ģenerāladvokāti, Pirmās instances tiesas priekšsēdētājs un locekļi, Eiropas Savienības Civildienesta tiesas priekšsēdētājs un locekļi, Ombuds un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs; |
| 4. kategorija | : | Revīzijas palātas priekšsēdētājs un locekļi; |
| 5. kategorija | : | iestāžu un aģentūru augstāko kategoriju ierēdņi. |

1. kategorija

1. kategorija

:

Komisijas priekšsēdētājs un EK Tiesas priekšsēdētājs;

2. kategorija

2. kategorija

:

Padomes ģenerālsekretārs un Komisijas priekšsēdētāja vietnieki;

3. kategorija

3. kategorija

:

Komisijas locekļi, EK Tiesas tiesneši un ģenerāladvokāti, Pirmās instances tiesas priekšsēdētājs un locekļi, Eiropas Savienības Civildienesta tiesas priekšsēdētājs un locekļi, Ombuds un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs;

4. kategorija

4. kategorija

:

Revīzijas palātas priekšsēdētājs un locekļi;

5. kategorija

5. kategorija

:

iestāžu un aģentūru augstāko kategoriju ierēdņi.

AUGSTĀKĀS VADĪBAS FINANSIĀLĀS TIESĪBAS

| EUR |
| --- |
| Tiesības (darbiniekam) | 1. kategorija | 2. kategorija | 3. kategorija | 4. kategorija | 5. kategorija |
| Pamatalga (mēnesī) | 24 422,79 | 22 122,10 | 17 697,68 – 19 909,88 | 19 113,50 – 20 352,33 | 11 253,14 – 17 697,68 |
| Uzturēšanās/Ekspatriācijas pabalsts | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 16 % |
| Ģimenes pabalsti |
| Mājsaimniecība (% no algas) | 2 % + 164,27 | 2 % + 164,27 | 2 % + 164,27 | 2 % + 164,27 | 2 % + 164,27 |
| Apgādājamais bērns | 358,96 | 358,96 | 358,96 | 358,96 | 358,96 |
| Pirmsskola | 87,69 | 87,69 | 87,69 | 87,69 | 87,69 |
| Izglītība vai | 243,55 | 243,55 | 243,55 | 243,55 | 243,55 |
| Izglītība ārpus darbavietas | 487,10 | 487,10 | 487,10 | 487,10 | 487,10 |
| Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas | N.P. | N.P. | 500 – 810,74 | N.P. | N.P. |
| Reprezentācijas nauda | 1 418,07 | 0 – 911,38 | 500 – 607,71 | N.P. | N.P. |
| Ikgadējie ceļa izdevumi | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | Jā |
| Pārvedumi uz dalībvalstīm |
| Pabalsts izglītībai (7) | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā |
| % no algas (7) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % no algas bez kk | līdz 25 % | līdz 25 % | līdz 25 % | līdz 25 % | līdz 25 % |
| Reprezentācijas izdevumi | atmaksā | atmaksā | atmaksā | N.P. | N.P. |
| Uzsākot pildīt pienākumus |
| Iekārtošanās izdevumi | 48 845,58 | 44 244,20 | 35 395,36 – 39 819,76 | 38 227,00 – 40 704,66 | atmaksā |
| Ģimenes ceļa izdevumi | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā |
| Pārcelšanās izdevumi | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā |
| Beidzot pildīt pienākumus |
| Izdevumi par iekārtošanos citā dzīvesvietā | 24 422,79 | 22 122,10 | 17 697,68 – 19 909,88 | 19 113,50 – 20 352,33 | atmaksā |
| Ģimenes ceļa izdevumi | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā |
| Pārcelšanās izdevumi | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā |
| Pāreja (% no algas) (8) | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | N.P. |
| Veselības apdrošināšana | sedz | sedz | sedz | sedz | fakultatīva |
| Pensija (% no algas, pirms nodokļiem) | līdz 70 % | līdz 70 % | līdz 70 % | līdz 70 % | līdz 70 % |
| Atskaitījumi |
| Kopienas nodoklis | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % |
| Veselības apdrošināšana (% no algas) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Īpaša nodeva no algas | 4,21 % | 4,21 % | 4,21 % | 4,21 % | 4,21 % |
| Pensijas atskaitījums | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | 10,9 % |
| Personu skaits 31.12.2008. | 2 | 6 | 92 | 27 | 81 |

EUR

Tiesības (darbiniekam)

1. kategorija

2. kategorija

3. kategorija

4. kategorija

5. kategorija

Pamatalga (mēnesī)

Pamatalga

24 422,79

22 122,10

17 697,68 – 19 909,88

19 113,50 – 20 352,33

11 253,14 – 17 697,68

Uzturēšanās/Ekspatriācijas pabalsts

Uzturēšanās/Ekspatriācijas pabalsts

15 %

15 %

15 %

15 %

16 %

Ģimenes pabalsti

Ģimenes pabalsti

Mājsaimniecība (% no algas)

2 % + 164,27

2 % + 164,27

2 % + 164,27

2 % + 164,27

2 % + 164,27

Apgādājamais bērns

358,96

358,96

358,96

358,96

358,96

Pirmsskola

87,69

87,69

87,69

87,69

87,69

Izglītība vai

243,55

243,55

243,55

243,55

243,55

Izglītība ārpus darbavietas

487,10

487,10

487,10

487,10

487,10

Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas

Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas

N.P.

N.P.

500 – 810,74

N.P.

N.P.

Reprezentācijas nauda

Reprezentācijas nauda

1 418,07

0 – 911,38

500 – 607,71

N.P.

N.P.

Ikgadējie ceļa izdevumi

Ikgadējie ceļa izdevumi

N.P.

N.P.

N.P.

N.P.

Jā

Pārvedumi uz dalībvalstīm

Pārvedumi uz dalībvalstīm

Pabalsts izglītībai (7)

7

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

% no algas (7)

7

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% no algas bez kk

līdz 25 %

līdz 25 %

līdz 25 %

līdz 25 %

līdz 25 %

Reprezentācijas izdevumi

Reprezentācijas izdevumi

atmaksā

atmaksā

atmaksā

N.P.

N.P.

Uzsākot pildīt pienākumus

Uzsākot pildīt pienākumus

Iekārtošanās izdevumi

48 845,58

44 244,20

35 395,36 – 39 819,76

38 227,00 – 40 704,66

atmaksā

Ģimenes ceļa izdevumi

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

Pārcelšanās izdevumi

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

Beidzot pildīt pienākumus

Beidzot pildīt pienākumus

Izdevumi par iekārtošanos citā dzīvesvietā

24 422,79

22 122,10

17 697,68 – 19 909,88

19 113,50 – 20 352,33

atmaksā

Ģimenes ceļa izdevumi

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

Pārcelšanās izdevumi

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

Pāreja (% no algas) (8)

8

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

N.P.

Veselības apdrošināšana

sedz

sedz

sedz

sedz

fakultatīva

Pensija (% no algas, pirms nodokļiem)

Pensija

līdz 70 %

līdz 70 %

līdz 70 %

līdz 70 %

līdz 70 %

Atskaitījumi

Atskaitījumi

Kopienas nodoklis

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

Veselības apdrošināšana (% no algas)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Īpaša nodeva no algas

4,21 %

4,21 %

4,21 %

4,21 %

4,21 %

Pensijas atskaitījums

N.P.

N.P.

N.P.

N.P.

10,9 %

Personu skaits 31.12.2008.

Personu skaits 31.12.2008.

2

2

6

6

92

92

27

27

81

81

9.   NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA

Komisijas grāmatvedim šo pārskatu apstiprināšanas dienā nebija zināmi būtiski apstākļi, nedz arī viņam tika ziņots par tādiem, kas būtu atsevišķi jāatspoguļo šajā iedaļā. Gada pārskati un attiecīgi paskaidrojumi tika sagatavoti, izmantojot visjaunāko pieejamo informāciju, un tā ir atspoguļota iepriekš.

10.   KONSOLIDĒTĀS IESTĀDES

A.   KONTROLĒTAS IESTĀDES

1.   Iestādes un padomdevējas iestādes

Reģionu komiteja

Eiropas Savienības Padome

Eiropas Savienības Tiesa

Eiropas Komisija

Revīzijas palāta

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ombuds

Eiropas Parlaments

2.   Kopienas aģentūras

Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra (9)

9

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

Eiropas Vides aģentūra

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

Eiropas Jūras drošības aģentūra

Eiropas Zāļu aģentūra

Eiropas Ķimikāliju aģentūra (10)

10

Kodolsintēze enerģijas vajadzībām (Eiropas Kopuzņēmums ITER un kodolsintēzes enerģijas attīstības vajadzībām) (10)

ITER

10

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra

Eiropas Izglītības fonds

Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

Eiropas GNSS uzraudzības iestāde

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (preču zīmes, paraugi un modeļi)

Eiropas Dzelzceļa aģentūra

Kopienas Augu šķirņu birojs

Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra

3.   Izpildaģentūras

Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra

Veselības un patērētāju izpildaģentūra

Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra (10)

10

4.   Citas kontrolētās iestādes

Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (likvidēšanas procesā)

Eurojust
   (11)

Eurojust

11

Eiropas Policijas akadēmija (CEPOL) (11)

CEPOL

11

B.   KOPUZŅĒMUMI

ITER Starptautiskā kodolsintēzes enerģijas organizācija (daļu apmērs/balsstiesības 48,5 %)

ITER

Kopuzņēmums SESAR (daļu apmērs 91,73 %/balsstiesības 65 %)

SESAR

Likvidējamais kopuzņēmums Galileo (daļu apmērs/balsstiesības 91,6 %/49,3 %)

Galileo

C.   ASOCIĒTĀS IESTĀDES

Eiropas Investīciju fonds (daļu apmērs/balsstiesības 27,43 %)

11.   NEKONSOLIDĒTĀS IESTĀDES

Lai gan Kopienas pārvalda turpmāk minēto iestāžu aktīvus, tās neatbilst nosacījumiem, lai tiktu konsolidētas, un tāpēc tās nav iekļautas Eiropas Kopienu pārskatos.

11.1.   EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDS (EAF)

Eiropas Attīstības fonds (EAF) ir galvenais Kopienas atbalsta sniegšanas instruments attīstības sadarbībai Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīs un aizjūras zemēs un teritorijās (AZT). Tā izveide ir paredzēta 1957. gada Romas Līgumā, lai sniegtu tehnisku un finansiālu palīdzību sākotnēji Āfrikas valstīm, kuras tajā laikā vēl bija kolonizētas un ar kurām dažām dalībvalstīm bija vēsturiska saikne.

Katrs EAF ir noslēgts uz aptuveni pieciem gadiem. 9. EAF darbības laiks beidzās, kad spēkā stājās 10. EAF 2008. gada 1. jūlijā.

EAF netiek finansēts no Kopienu budžeta, bet no tiešām dalībvalstu iemaksām saskaņā ar vienošanos. Summa, ko dalībvalsts maksā, cita starpā, daļēji ir pamatota ar tās NKP un daļēji ar vēsturiskām saiknēm ar ietvertajām ĀKK valstīm un AZT. Komisija un EIB pārvalda EAF līdzekļus.

EAF reglamentē tā Finanšu regula (OV L 78, 19.3.2008., 1. lpp.), kurā ir paredzēta tā finanšu pārskatu sagatavošana atsevišķi no Kopienu finanšu pārskatiem. EAF ārējo pārbaudi veic Revīzijas palāta un Parlaments. 8., 9. un 10. EAF bilance un saimnieciskā rezultāta pārskats ir pievienots informatīvos nolūkos.

BILANCE – 8., 9. un 10. EAF

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2008. | 31.12.2007. |
| Apgrozāmie līdzekļi |
| Debitoru parādi | 17 | 8 |
| Neto priekšfinansējums | 918 | 957 |
| Citi apgrozāmie līdzekļi | (6) | (3) |
| Nauda un tās ekvivalenti | 290 | 388 |
| Aktīvi kopā | 1 219 | 1 350 |
| Īstermiņa saistības |
| Kreditoru parādi | (702) | (704) |
| Saistības kopā | (702) | (704) |
| Neto aktīvi | 517 | 646 |
| Kapitāls un rezerves |
| Pieprasītais kapitāls | 17 079 | 25 019 |
| Gada saimnieciskais rezultāts | (3 030) | (3 256) |
| No iepriekšējiem gadiem pārnestais saimnieciskais rezultāts | (15 784) | (22 411) |
| Pārējās rezerves | 2 252 | 1 294 |
| Neto aktīvi | 517 | 646 |

Miljonos EUR

31.12.2008.

31.12.2007.

Apgrozāmie līdzekļi

Apgrozāmie līdzekļi

Debitoru parādi

17

8

Neto priekšfinansējums

918

957

Citi apgrozāmie līdzekļi

(6)

(3)

Nauda un tās ekvivalenti

290

388

Aktīvi kopā

Aktīvi kopā

1 219

1 219

1 350

1 350

Īstermiņa saistības

Īstermiņa saistības

Kreditoru parādi

(702)

(704)

Saistības kopā

Saistības kopā

(702)

(702)

(704)

(704)

Neto aktīvi

Neto aktīvi

517

517

646

646

Kapitāls un rezerves

Kapitāls un rezerves

Pieprasītais kapitāls

17 079

25 019

Gada saimnieciskais rezultāts

(3 030)

(3 256)

No iepriekšējiem gadiem pārnestais saimnieciskais rezultāts

(15 784)

(22 411)

Pārējās rezerves

2 252

1 294

Neto aktīvi

Neto aktīvi

517

517

646

646

SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS – 8., 9. un 10. EAF

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2008. g. | 2007. g. |
| Ieņēmumi kopā | 23 | 0 |
| Pamatdarbības izdevumi |
| Pamatdarbības izdevumi |
| Plānojamais atbalsts | 416 | 638 |
| Makroekonomiskais atbalsts | 344 | 427 |
| Nozaru politika | 1 387 | 1 149 |
| Starp ĀKK projekti | 517 | 382 |
| Procentu likmju subsīdijas | 2 | 1 |
| Ārkārtas palīdzība | 188 | 155 |
| Atbalsts bēgļiem | 6 | (6) |
| Riska kapitāls | 17 | 58 |
| STABEX | 25 | 98 |
| Sysmin | 5 | 32 |
| Citas atbalsta programmas saistībā ar bijušajiem EAF | 19 | 5 |
| Strukturālie pielāgojumi | 0 | (6) |
| Parāda samazinājums | (1) | 180 |
| Saņemtās eksporta kompensācijas | 42 | 84 |
| Institucionālais atbalsts | 35 | 30 |
| Kongo fonds | 2 | 17 |
| Pamatdarbības izdevumi kopā | 3 004 | 3 244 |
| Administratīvie un finanšu izdevumi | 58 | 31 |
| Pārpalikums/(deficīts) no pamatdarbības | (3 039) | (3 275) |
| Citas darbības |
| Finanšu ienākumi | 13 | 19 |
| Zaudējumi no debitoru parādu vērtības samazināšanās | (4) | 0 |
| Pārpalikums/(deficīts) no citām darbībām | 9 | 19 |
| Gada saimnieciskais rezultāts | (3 030) | (3 256) |

Miljonos EUR

2008. g.

2007. g.

Ieņēmumi kopā

Ieņēmumi kopā

23

23

0

0

Pamatdarbības izdevumi

Pamatdarbības izdevumi

Pamatdarbības izdevumi

Pamatdarbības izdevumi

Plānojamais atbalsts

416

638

Makroekonomiskais atbalsts

344

427

Nozaru politika

1 387

1 149

Starp ĀKK projekti

517

382

Procentu likmju subsīdijas

2

1

Ārkārtas palīdzība

188

155

Atbalsts bēgļiem

6

(6)

Riska kapitāls

17

58

STABEX

25

98

Sysmin

5

32

Citas atbalsta programmas saistībā ar bijušajiem EAF

19

5

Strukturālie pielāgojumi

0

(6)

Parāda samazinājums

(1)

180

Saņemtās eksporta kompensācijas

42

84

Institucionālais atbalsts

35

30

Kongo fonds

2

17

Pamatdarbības izdevumi kopā

Pamatdarbības izdevumi kopā

3 004

3 004

3 244

3 244

Administratīvie un finanšu izdevumi

Administratīvie un finanšu izdevumi

58

58

31

31

Pārpalikums/(deficīts) no pamatdarbības

Pārpalikums/(deficīts) no pamatdarbības

(3 039)

(3 039)

(3 275)

(3 275)

Citas darbības

Citas darbības

Finanšu ienākumi

13

19

Zaudējumi no debitoru parādu vērtības samazināšanās

(4)

0

Pārpalikums/(deficīts) no citām darbībām

Pārpalikums/(deficīts) no citām darbībām

9

9

19

19

Gada saimnieciskais rezultāts

Gada saimnieciskais rezultāts

(3 030)

(3 030)

(3 256)

(3 256)

11.2.   VESELĪBAS APDROŠINĀŠANAS SHĒMA

Veselības apdrošināšanas shēma ir shēma, kas nodrošina medicīnisko apdrošināšanu Eiropas Kopienu dažādo struktūru darbiniekiem. Shēmas līdzekļi ir pašu īpašums, un tos nekontrolē Eiropas Kopienas, lai gan tās finanšu aktīvus pārvalda Komisija. Shēmu finansē no tās darbinieku un darba devēju (iestāžu/aģentūru/struktūru) iemaksām. Jebkurš pārpalikums paliek shēmai.

Shēmai ir četras atsevišķas daļas – galvenā shēma ietver Eiropas Kopienu iestāžu un aģentūru darbiniekus, bet trīs mazāka apjoma shēmas, kas ietver Eiropas Universitātes darbiniekus Florencē, Eiropas skolu darbiniekus un darbiniekus, kuri strādā ārpus EK, piemēram, ES delegāciju darbiniekus. Shēmas aktīvu kopsumma 2008. gada 31. decembrī bija 288 miljoni euro (2007. gadā – 287 miljoni euro).

II DAĻA

KONSOLIDĒTIE PĀRSKATI PAR EIROPAS KOPIENU BUDŽETA IZPILDI UN PASKAIDROJUMI

SATURS

| A. | Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi |
| --- | --- |

A.

Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi

| 1. | Budžeta izpildes rezultāts |
| --- | --- |

1.

Budžeta izpildes rezultāts

| 2. | Budžeta un faktisko summu salīdzinājuma pārskats |
| --- | --- |

2.

Budžeta un faktisko summu salīdzinājuma pārskats

Ieņēmumi

Ieņēmumi

| 3. | Konsolidēts budžeta ieņēmumu izpildes kopsavilkums |
| --- | --- |

3.

Konsolidēts budžeta ieņēmumu izpildes kopsavilkums

Izdevumi

Izdevumi

| 4. | Saistību un maksājumu apropriāciju sadalījums un izmaiņas tajās pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām |
| --- | --- |

4.

Saistību un maksājumu apropriāciju sadalījums un izmaiņas tajās pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām

| 5. | Saistību apropriāciju izpilde pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām |
| --- | --- |

5.

Saistību apropriāciju izpilde pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām

| 6. | Maksājumu apropriāciju izpilde pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām |
| --- | --- |

6.

Maksājumu apropriāciju izpilde pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām

| 7. | Nenokārtoto saistību pārmaiņas pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām |
| --- | --- |

7.

Nenokārtoto saistību pārmaiņas pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām

| 8. | Nenokārtoto saistību sadalījums pēc gadiem, kad tās radušās, pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām |
| --- | --- |

8.

Nenokārtoto saistību sadalījums pēc gadiem, kad tās radušās, pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām

| 9. | Saistību un maksājumu apropriāciju sadalījums un pārmaiņas tajās pa politikas jomām |
| --- | --- |

9.

Saistību un maksājumu apropriāciju sadalījums un pārmaiņas tajās pa politikas jomām

| 10. | Saistību apropriāciju izpilde pa politikas jomām |
| --- | --- |

10.

Saistību apropriāciju izpilde pa politikas jomām

| 11. | Maksājumu apropriāciju izpilde pa politikas jomām |
| --- | --- |

11.

Maksājumu apropriāciju izpilde pa politikas jomām

| 12. | Nenokārtoto saistību pārmaiņas pa politikas jomām |
| --- | --- |

12.

Nenokārtoto saistību pārmaiņas pa politikas jomām

| 13. | Nenokārtoto saistību sadalījums pēc gadiem, kad tās radušās, pa politikas jomām |
| --- | --- |

13.

Nenokārtoto saistību sadalījums pēc gadiem, kad tās radušās, pa politikas jomām

Iestādes

Iestādes

| 14. | Konsolidēts budžeta ieņēmumu izpildes kopsavilkums pa iestādēm |
| --- | --- |

14.

Konsolidēts budžeta ieņēmumu izpildes kopsavilkums pa iestādēm

| 15. | Saistību un maksājumu apropriāciju izpilde pa iestādēm |
| --- | --- |

15.

Saistību un maksājumu apropriāciju izpilde pa iestādēm

Aģentūras

Aģentūras

| 16. | Aģentūru ienākumi – budžeta prognozes, prasījumi un saņemtās summas |
| --- | --- |

16.

Aģentūru ienākumi – budžeta prognozes, prasījumi un saņemtās summas

| 17. | Saistību un maksājumu apropriācijas pa aģentūrām |
| --- | --- |

17.

Saistību un maksājumu apropriācijas pa aģentūrām

| 18. | Budžeta izpildes rezultāts, ieskaitot aģentūras |
| --- | --- |

18.

Budžeta izpildes rezultāts, ieskaitot aģentūras

| B. | Paskaidrojumi attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem par budžeta izpildi |
| --- | --- |

B.

Paskaidrojumi attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem par budžeta izpildi

| 1. | Budžeta principi, struktūras un apropriācijas |
| --- | --- |

1.

Budžeta principi, struktūras un apropriācijas

| 2. | Izskaidrojums attiecībā uz ziņojumiem par budžeta izpildi |
| --- | --- |

2.

Izskaidrojums attiecībā uz ziņojumiem par budžeta izpildi

A IEDAĻA: KONSOLIDĒTIE PĀRSKATI PAR BUDŽETA IZPILDI* (12)

12

BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS

1.   BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS 2008. GADĀ

| Miljonos EUR |
| --- |
| | EBTA – EEZ | Eiropas kopienas | Kopā 2008. g. | Kopā 2007. g. |
| Finanšu gada ieņēmumi | 199 | 121 385 | 121 584 | 117 563 |
| Maksājumi par kārtējā gada apropriācijām | (184) | (115 366) | (115 550) | (113 028) |
| Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu | 0 | (3 912) | (3 912) | (3 114) |
| EBTA apropriācijas, kas pārnestas no N-1 gada | (2) | 0 | (2) | (2) |
| To neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N-1 gada | 1 | 187 | 188 | 246 |
| Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā | 0 | (498) | (498) | (123) |
| Budžeta izpildes rezultāts | 14 | 1 796 | 1 810 | 1 542 |

Miljonos EUR

EBTA – EEZ

Eiropas kopienas

Kopā 2008. g.

Kopā 2007. g.

Finanšu gada ieņēmumi

199

121 385

121 584

121 584

117 563

117 563

Maksājumi par kārtējā gada apropriācijām

(184)

(115 366)

(115 550)

(115 550)

(113 028)

(113 028)

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu

0

(3 912)

(3 912)

(3 912)

(3 114)

(3 114)

EBTA apropriācijas, kas pārnestas no N-1 gada

(2)

0

(2)

(2)

(2)

(2)

To neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N-1 gada

1

187

188

188

246

246

Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā

0

(498)

(498)

(498)

(123)

(123)

Budžeta izpildes rezultāts

Budžeta izpildes rezultāts

14

14

1 796

1 796

1 810

1 810

1 542

1 542

Eiropas Kopienu budžeta pārpalikums tiek atdots dalībvalstīm nākamā gada laikā, samazinot summas, kas dalībvalstīm ir jāmaksā nākamajā gadā.

2.   BUDŽETA UN FAKTISKO SUMMU SALĪDZINĀJUMA PĀRSKATS

IEŅĒMUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| Sadaļa | Sākotnējais budžets | Galīgais budžets | Konstatētie prasījumi | Ieņēmumi | Starpība galīgais–faktiskais | Ieņēmumi % no budžeta | Nenokārtots |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2-4 | 6=4/2 | 7=3-4 |
| 1. | Pašu resursi | 118 922 | 108 323 | 110 008 | 108 649 | – 326 | 100,30 % | 1 358 |
| 3. | Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas | 126 | 4 160 | 4 174 | 4 174 | –14 | 100,34 % | 0 |
| 4. | Uzkrātie ieņēmumi no personām, kas strādā iestādēs un citās Kopienas struktūrās | 1 029 | 1 029 | 984 | 977 | 52 | 94,96 % | 7 |
| 5. | Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības | 81 | 81 | 443 | 353 | – 272 | 435,29 % | 90 |
| 6. | Iemaksas un kompensācijas saistībā ar Kopienu līgumiem un programmām | 10 | 356 | 5 967 | 5 564 | –5 208 | 1 562,84 % | 403 |
| 7. | Procenti par novēlotiem maksājumiem un soda naudas | 123 | 1 766 | 11 733 | 1 794 | –28 | 101,61 % | 9 938 |
| 8. | Aizņēmumu un aizdevumu operācijas | 26 | 26 | 61 | 34 | –8 | 130,07 % | 27 |
| 9. | Dažādi ieņēmumi | 30 | 30 | 71 | 39 | –9 | 129,19 % | 32 |
| Kopā | 120 347 | 115 771 | 133 441 | 121 584 | –5 813 | 105,02 % | 11 856 |

Miljonos EUR

Sadaļa

Sākotnējais budžets

Galīgais budžets

Konstatētie prasījumi

Ieņēmumi

Starpība galīgais–faktiskais

Ieņēmumi % no budžeta

Nenokārtots

1

2

3

4

5=2-4

6=4/2

7=3-4

1.

Pašu resursi

118 922

108 323

110 008

108 649

– 326

100,30 %

1 358

3.

Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

126

4 160

4 174

4 174

–14

100,34 %

0

4.

Uzkrātie ieņēmumi no personām, kas strādā iestādēs un citās Kopienas struktūrās

1 029

1 029

984

977

52

94,96 %

7

5.

Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības

81

81

443

353

– 272

435,29 %

90

6.

Iemaksas un kompensācijas saistībā ar Kopienu līgumiem un programmām

10

356

5 967

5 564

–5 208

1 562,84 %

403

7.

Procenti par novēlotiem maksājumiem un soda naudas

123

1 766

11 733

1 794

–28

101,61 %

9 938

8.

Aizņēmumu un aizdevumu operācijas

26

26

61

34

–8

130,07 %

27

9.

Dažādi ieņēmumi

30

30

71

39

–9

129,19 %

32

Kopā

Kopā

120 347

120 347

115 771

115 771

133 441

133 441

121 584

121 584

–5 813

–5 813

105,02 %

105,02 %

11 856

11 856

IZDEVUMI – PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM

| Miljonos EUR |
| --- |
| Finanšu shēmas izdevumu kategorija | Sākotnējais budžets | Galīgais budžets (13) | Veiktie maksājumi | Starpība galīgais–faktiskais | % | Pārnestās apropriācijas 2009. g. | Anulētās apropriācijas |
| 1 | 2 | 3 | 4=2-3 | 5=3/2 | 6 | 7=2-3-6 |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme | 50 324 | 47 743 | 45 611 | 2 132 | 95,53 % | 1 431 | 701 |
| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība | 53 177 | 59 431 | 54 813 | 4 619 | 92,23 % | 4 361 | 258 |
| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums | 1 241 | 1 533 | 1 311 | 223 | 85,48 % | 91 | 131 |
| 4. | ES – globālo procesu dalībniece | 8 113 | 8 252 | 7 311 | 941 | 88,60 % | 527 | 414 |
| 5. | Administrācija | 7 284 | 8 494 | 7 292 | 1 201 | 85,86 % | 922 | 279 |
| 6. | Kompensācijas | 207 | 207 | 207 | 0 | 100,00 % | 0 | 0 |
| Kopā | 120 347 | 125 660 | 116 545 | 9 115 | 92,75 % | 7 333 | 1 782 |

Miljonos EUR

Finanšu shēmas izdevumu kategorija

Sākotnējais budžets

Galīgais budžets (13)

13

Veiktie maksājumi

Starpība galīgais–faktiskais

%

Pārnestās apropriācijas 2009. g.

Anulētās apropriācijas

1

2

3

4=2-3

5=3/2

6

7=2-3-6

1.

Ilgtspējīga izaugsme

50 324

47 743

45 611

2 132

95,53 %

1 431

701

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

53 177

59 431

54 813

4 619

92,23 %

4 361

258

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

1 241

1 533

1 311

223

85,48 %

91

131

4.

ES – globālo procesu dalībniece

8 113

8 252

7 311

941

88,60 %

527

414

5.

Administrācija

7 284

8 494

7 292

1 201

85,86 %

922

279

6.

Kompensācijas

207

207

207

0

100,00 %

0

0

Kopā

Kopā

120 347

120 347

125 660

125 660

116 545

116 545

9 115

9 115

92,75 %

92,75 %

7 333

7 333

1 782

1 782

IZDEVUMI – PA POLITIKAS JOMĀM

| Miljonos EUR |
| --- |
| Politikas joma | Sākotnējais budžets | Galīgais budžets (14) | Veiktie maksājumi | Starpība galīgais–faktiskais | % | Pārnestās apropriācijas | Anulētās apropriācijas |
| 1 | 2 | 3 | 4=2-3 | 5=3/2 | 6 | 7=2-3-6 |
| 01. | Ekonomika un finanses | 414 | 358 | 286 | 72 | 79,85 % | 18 | 55 |
| 02. | Uzņēmējdarbība | 533 | 603 | 477 | 126 | 79,14 % | 64 | 61 |
| 03. | Konkurence | 79 | 104 | 87 | 16 | 84,45 % | 14 | 2 |
| 04. | Nodarbinātība un sociālās lietas | 11 137 | 9 415 | 9 092 | 323 | 96,57 % | 26 | 297 |
| 05. | Lauksaimniecība un lauku attīstība | 52 459 | 58 508 | 53 803 | 4 705 | 91,96 % | 4 500 | 205 |
| 06. | Enerģētika un transports | 1 910 | 2 169 | 1 785 | 384 | 82,29 % | 127 | 257 |
| 07. | Vide | 298 | 319 | 264 | 55 | 82,67 % | 26 | 30 |
| 08. | Zinātniskā izpēte | 4 112 | 5 146 | 4 439 | 708 | 86,24 % | 686 | 22 |
| 09. | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi | 1 549 | 1 890 | 1 708 | 181 | 90,41 % | 171 | 11 |
| 10. | Tiešā pētniecība | 372 | 672 | 389 | 282 | 57,98 % | 269 | 13 |
| 11. | Zivsaimniecība un jūrlietas | 846 | 932 | 879 | 53 | 94,35 % | 8 | 44 |
| 12. | Iekšējais tirgus | 61 | 69 | 58 | 11 | 84,35 % | 8 | 3 |
| 13. | Reģionālā politika | 30 655 | 27 891 | 27 674 | 217 | 99,22 % | 195 | 22 |
| 14. | Nodokļu politika un muitas savienība | 108 | 121 | 105 | 16 | 87,01 % | 10 | 5 |
| 15. | Izglītība un kultūra | 1 345 | 1 555 | 1 378 | 177 | 88,62 % | 147 | 30 |
| 16. | Komunikācija | 197 | 224 | 186 | 38 | 83,23 % | 18 | 19 |
| 17. | Veselība un patērētāju aizsardzība | 501 | 604 | 515 | 89 | 85,32 % | 38 | 50 |
| 18. | Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa | 589 | 550 | 445 | 105 | 80,88 % | 20 | 85 |
| 19. | Ārējās attiecības | 3 338 | 3 604 | 3 449 | 155 | 95,71 % | 72 | 83 |
| 20. | Tirdzniecība | 77 | 85 | 75 | 10 | 88,35 % | 7 | 3 |
| 21. | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm | 1 179 | 1 401 | 1 229 | 172 | 87,74 % | 119 | 53 |
| 22. | Paplašināšanās | 1 832 | 1 642 | 1 555 | 88 | 94,65 % | 58 | 30 |
| 23. | Humānā palīdzība | 773 | 904 | 895 | 9 | 99,06 % | 7 | 2 |
| 24. | Krāpšanas apkarošana | 70 | 76 | 63 | 13 | 82,42 % | 6 | 8 |
| 25. | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas | 178 | 201 | 177 | 24 | 88,05 % | 21 | 3 |
| 26. | Komisijas administrācija | 972 | 1 182 | 971 | 211 | 82,17 % | 171 | 40 |
| 27. | Budžets | 275 | 284 | 263 | 20 | 92,84 % | 12 | 9 |
| 28. | Revīzija | 10 | 12 | 10 | 1 | 89,25 % | 1 | 0 |
| 29. | Statistika | 107 | 130 | 110 | 21 | 84,07 % | 15 | 6 |
| 30. | Pensijas | 1 087 | 1 081 | 1 049 | 31 | 97,13 % | 0 | 31 |
| 31. | Valodu dienesti | 368 | 462 | 410 | 52 | 88,75 % | 47 | 5 |
| 40. | Rezerves | 239 | 171 | 0 | 171 | 0,00 % | 0 | 171 |
| 90. | Citas iestādes | 2 674 | 3 298 | 2 717 | 581 | 82,38 % | 453 | 128 |
| Kopā | 120 347 | 125 660 | 116 545 | 9 115 | 92,75 % | 7 333 | 1 782 |

Miljonos EUR

Politikas joma

Sākotnējais budžets

Galīgais budžets (14)

14

Veiktie maksājumi

Starpība galīgais–faktiskais

%

Pārnestās apropriācijas

Anulētās apropriācijas

1

2

3

4=2-3

5=3/2

6

7=2-3-6

01.

Ekonomika un finanses

414

358

286

72

79,85 %

18

55

02.

Uzņēmējdarbība

533

603

477

126

79,14 %

64

61

03.

Konkurence

79

104

87

16

84,45 %

14

2

04.

Nodarbinātība un sociālās lietas

11 137

9 415

9 092

323

96,57 %

26

297

05.

Lauksaimniecība un lauku attīstība

52 459

58 508

53 803

4 705

91,96 %

4 500

205

06.

Enerģētika un transports

1 910

2 169

1 785

384

82,29 %

127

257

07.

Vide

298

319

264

55

82,67 %

26

30

08.

Zinātniskā izpēte

4 112

5 146

4 439

708

86,24 %

686

22

09.

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

1 549

1 890

1 708

181

90,41 %

171

11

10.

Tiešā pētniecība

372

672

389

282

57,98 %

269

13

11.

Zivsaimniecība un jūrlietas

846

932

879

53

94,35 %

8

44

12.

Iekšējais tirgus

61

69

58

11

84,35 %

8

3

13.

Reģionālā politika

30 655

27 891

27 674

217

99,22 %

195

22

14.

Nodokļu politika un muitas savienība

108

121

105

16

87,01 %

10

5

15.

Izglītība un kultūra

1 345

1 555

1 378

177

88,62 %

147

30

16.

Komunikācija

197

224

186

38

83,23 %

18

19

17.

Veselība un patērētāju aizsardzība

501

604

515

89

85,32 %

38

50

18.

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa

589

550

445

105

80,88 %

20

85

19.

Ārējās attiecības

3 338

3 604

3 449

155

95,71 %

72

83

20.

Tirdzniecība

77

85

75

10

88,35 %

7

3

21.

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

1 179

1 401

1 229

172

87,74 %

119

53

22.

Paplašināšanās

1 832

1 642

1 555

88

94,65 %

58

30

23.

Humānā palīdzība

773

904

895

9

99,06 %

7

2

24.

Krāpšanas apkarošana

70

76

63

13

82,42 %

6

8

25.

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

178

201

177

24

88,05 %

21

3

26.

Komisijas administrācija

972

1 182

971

211

82,17 %

171

40

27.

Budžets

275

284

263

20

92,84 %

12

9

28.

Revīzija

10

12

10

1

89,25 %

1

0

29.

Statistika

107

130

110

21

84,07 %

15

6

30.

Pensijas

1 087

1 081

1 049

31

97,13 %

0

31

31.

Valodu dienesti

368

462

410

52

88,75 %

47

5

40.

Rezerves

239

171

0

171

0,00 %

0

171

90.

Citas iestādes

2 674

3 298

2 717

581

82,38 %

453

128

Kopā

Kopā

120 347

120 347

125 660

125 660

116 545

116 545

9 115

9 115

92,75 %

92,75 %

7 333

7 333

1 782

1 782

3.   2008. GADA BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDES KOPSAVILKUMS

| Miljonos EUR |
| --- |
| Sadaļa | Ienākumu apropriācijas | Konstatētie prasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budžeta | Nenokārtots |
| Sākotnējās | Galīgās | Kārtējais gads | Pārnests | Kopā | Par kārtējā gada prasījumiem | Par pārnestiem prasījumiem | Kopā |
| 1. | Pašu resursi | 118 922 | 108 323 | 108 593 | 1 415 | 110 008 | 107 313 | 1 336 | 108 649 | 100,30 % | 1 358 |
| 3. | Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas | 126 | 4 160 | 4 175 | 0 | 4 174 | 4 174 | 0 | 4 174 | 100,34 % | 0 |
| 4. | Uzkrātie ieņēmumi no personām, kas strādā iestādēs un citās Kopienas struktūrās | 1 029 | 1 029 | 975 | 9 | 984 | 970 | 7 | 977 | 94,96 % | 7 |
| 5. | Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības | 81 | 81 | 359 | 83 | 443 | 330 | 23 | 353 | 435,29 % | 90 |
| 6. | Iemaksas un kompensācijas saistībā ar Kopienu līgumiem un programmām | 10 | 356 | 5 760 | 207 | 5 967 | 5 467 | 96 | 5 564 | 1 562,84 % | 403 |
| 7. | Procenti par novēlotiem maksājumiem un soda naudas | 123 | 1 766 | 3 284 | 8 449 | 11 733 | 146 | 1 648 | 1 794 | 101,61 % | 9 938 |
| 8. | Aizņēmumu un aizdevumu operācijas | 26 | 26 | 61 | 0 | 61 | 34 | 0 | 34 | 130,07 % | 27 |
| 9. | Dažādi ieņēmumi | 30 | 30 | 30 | 41 | 71 | 26 | 13 | 39 | 129,19 % | 32 |
| Kopā | 120 347 | 115 771 | 123 236 | 10 205 | 133 441 | 118 461 | 3 124 | 121 584 | 105,02 % | 11 856 |

Miljonos EUR

Sadaļa

Ienākumu apropriācijas

Konstatētie prasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budžeta

Nenokārtots

Sākotnējās

Galīgās

Kārtējais gads

Pārnests

Kopā

Par kārtējā gada prasījumiem

Par pārnestiem prasījumiem

Kopā

1.

Pašu resursi

118 922

108 323

108 593

1 415

110 008

107 313

1 336

108 649

100,30 %

1 358

3.

Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

126

4 160

4 175

0

4 174

4 174

0

4 174

100,34 %

0

4.

Uzkrātie ieņēmumi no personām, kas strādā iestādēs un citās Kopienas struktūrās

1 029

1 029

975

9

984

970

7

977

94,96 %

7

5.

Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības

81

81

359

83

443

330

23

353

435,29 %

90

6.

Iemaksas un kompensācijas saistībā ar Kopienu līgumiem un programmām

10

356

5 760

207

5 967

5 467

96

5 564

1 562,84 %

403

7.

Procenti par novēlotiem maksājumiem un soda naudas

123

1 766

3 284

8 449

11 733

146

1 648

1 794

101,61 %

9 938

8.

Aizņēmumu un aizdevumu operācijas

26

26

61

0

61

34

0

34

130,07 %

27

9.

Dažādi ieņēmumi

30

30

30

41

71

26

13

39

129,19 %

32

Kopā

Kopā

120 347

120 347

115 771

115 771

123 236

123 236

10 205

10 205

133 441

133 441

118 461

118 461

3 124

3 124

121 584

121 584

105,02 %

105,02 %

11 856

11 856

Sīkāka informācija par 1. sadaļu – Pašu resursi

| Nodaļa | Ienākumu apropriācijas | Konstatētie prasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budžeta | Nenokārtots |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sākotnējās | Galīgās | Kārtējais gads | Pārnests | Kopā | Par kārtējā gada prasījumiem | Par pārnestiem prasījumiem | Kopā |
| 10. | Lauksaimniecības nodevas | 1 683 | 1 283 | 1 237 | 390 | 1 628 | 887 | 390 | 1 278 | 99,59 % | 350 |
| 11. | Cukura nodevas | 633 | 708 | 708 | 28 | 736 | 680 | 28 | 708 | 100,01 % | 28 |
| 12. | Muitas nodokļi | 16 432 | 14 946 | 15 289 | 989 | 16 278 | 14 380 | 918 | 15 297 | 102,35 % | 980 |
| 13. | PVN | 19 096 | 18 097 | 17 964 | 2 | 17 966 | 17 966 | 0 | 17 966 | 99,28 % | 0 |
| 14. | NKI | 81 078 | 73 290 | 73 008 | 7 | 73 015 | 73 015 | 0 | 73 015 | 99,62 % | 0 |
| 15. | Budžeta nelīdzsvarotību korekcija | 0 | 0 | 387 | –2 | 385 | 385 | 0 | 385 | | 0 |
| Kopā | 118 922 | 108 323 | 108 593 | 1 415 | 110 008 | 107 313 | 1 336 | 108 649 | 100,30 % | 1 358 |

Nodaļa

Ienākumu apropriācijas

Konstatētie prasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budžeta

Nenokārtots

Sākotnējās

Galīgās

Kārtējais gads

Pārnests

Kopā

Par kārtējā gada prasījumiem

Par pārnestiem prasījumiem

Kopā

10.

Lauksaimniecības nodevas

1 683

1 283

1 237

390

1 628

887

390

1 278

99,59 %

350

11.

Cukura nodevas

633

708

708

28

736

680

28

708

100,01 %

28

12.

Muitas nodokļi

16 432

14 946

15 289

989

16 278

14 380

918

15 297

102,35 %

980

13.

PVN

19 096

18 097

17 964

2

17 966

17 966

0

17 966

99,28 %

0

14.

NKI

81 078

73 290

73 008

7

73 015

73 015

0

73 015

99,62 %

0

15.

Budžeta nelīdzsvarotību korekcija

0

0

387

–2

385

385

0

385

0

Kopā

Kopā

118 922

118 922

108 323

108 323

108 593

108 593

1 415

1 415

110 008

110 008

107 313

107 313

1 336

1 336

108 649

108 649

100,30 %

100,30 %

1 358

1 358

Sīkāka informācija par 3. sadaļu – Pieejamie pārpalikumi

| Nodaļa | Ienākumu apropriācijas | Konstatētie prasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budžeta | Nenokārtots |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sākotnējās | Galīgās | Kārtējais gads | Pārnests | Kopā | Par kārtējā gada prasījumiem | Par pārnestiem prasījumiem | Kopā |
| 30. | Pārpalikums no iepriekšējā gada | 126 | 1 655 | 1 655 | 0 | 1 655 | 1 655 | 0 | 1 655 | 100,00 % | 0 |
| 31. | PVN pārpalikums | 0 | 1 043 | 1 042 | 0 | 1 041 | 1 041 | 0 | 1 041 | 99,88 % | 0 |
| 32. | NKI pārpalikums | 0 | 1 463 | 1 462 | 0 | 1 462 | 1 462 | 0 | 1 462 | 99,97 % | 0 |
| 34. | Korekcija par nepiedalīšanos tieslietu un iekšlietu politikas jomā | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | | 0 |
| 35. | Apvienotās Karalistes korekcija | 0 | 0 | 15 | 0 | 15 | 15 | 0 | 15 | | 0 |
| Kopā | 126 | 4 160 | 4 175 | 0 | 4 174 | 4 174 | 0 | 4 174 | 100,34 % | 0 |

Nodaļa

Ienākumu apropriācijas

Konstatētie prasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budžeta

Nenokārtots

Sākotnējās

Galīgās

Kārtējais gads

Pārnests

Kopā

Par kārtējā gada prasījumiem

Par pārnestiem prasījumiem

Kopā

30.

Pārpalikums no iepriekšējā gada

126

1 655

1 655

0

1 655

1 655

0

1 655

100,00 %

0

31.

PVN pārpalikums

0

1 043

1 042

0

1 041

1 041

0

1 041

99,88 %

0

32.

NKI pārpalikums

0

1 463

1 462

0

1 462

1 462

0

1 462

99,97 %

0

34.

Korekcija par nepiedalīšanos tieslietu un iekšlietu politikas jomā

0

0

1

0

1

1

0

1

0

35.

Apvienotās Karalistes korekcija

0

0

15

0

15

15

0

15

0

Kopā

Kopā

126

126

4 160

4 160

4 175

4 175

0

0

4 174

4 174

4 174

4 174

0

0

4 174

4 174

100,34 %

100,34 %

0

0

4.   SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU PĀRMAIŅU SADALĪJUMS PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM

| Miljonos EUR |
| --- |
| Finanšu shēmas izdevumu kategorija | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Pieņemtās apropriācijas | Izmaiņas (pārvietojumi un BG) | Pārnests | Piešķirtie ieņēmumi | Papildinājums kopā | Apstiprinātās apropriācijas kopā | Pieņemtās apropriācijas | Izmaiņas (pārvietojumi un BG) | Pārnests | Piešķirtie ieņēmumi | Papildinājums kopā | Apstiprinātās apropriācijas kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme | 57 964 | 378 | 133 | 1 405 | 1 537 | 59 879 | 50 324 | –4 571 | 183 | 1 807 | 1 990 | 47 743 |
| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība | 55 041 | 524 | 1 363 | 6 110 | 7 473 | 63 038 | 53 177 | 130 | 47 | 6 077 | 6 124 | 59 431 |
| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums | 1 343 | 283 | 2 | 95 | 96 | 1 722 | 1 241 | 81 | 93 | 118 | 211 | 1 533 |
| 4. | ES – globālo procesu dalībniece | 7 311 | 240 | 102 | 320 | 422 | 7 973 | 8 113 | – 212 | 83 | 268 | 351 | 8 252 |
| 5. | Administrācija | 7 284 | –5 | 119 | 397 | 516 | 7 795 | 7 284 | –3 | 786 | 426 | 1 212 | 8 494 |
| 6. | Kompensācijas | 207 | 0 | 0 | 0 | 0 | 207 | 207 | 0 | 0 | 0 | 0 | 207 |
| Kopā | 129 150 | 1 420 | 1 719 | 8 326 | 10 045 | 140 615 | 120 347 | –4 575 | 1 193 | 8 696 | 9 889 | 125 660 |

Miljonos EUR

Finanšu shēmas izdevumu kategorija

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Pieņemtās apropriācijas

Izmaiņas (pārvietojumi un BG)

Pārnests

Piešķirtie ieņēmumi

Papildinājums kopā

Apstiprinātās apropriācijas kopā

Pieņemtās apropriācijas

Izmaiņas (pārvietojumi un BG)

Pārnests

Piešķirtie ieņēmumi

Papildinājums kopā

Apstiprinātās apropriācijas kopā

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

1.

Ilgtspējīga izaugsme

57 964

378

133

1 405

1 537

59 879

50 324

–4 571

183

1 807

1 990

47 743

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

55 041

524

1 363

6 110

7 473

63 038

53 177

130

47

6 077

6 124

59 431

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

1 343

283

2

95

96

1 722

1 241

81

93

118

211

1 533

4.

ES – globālo procesu dalībniece

7 311

240

102

320

422

7 973

8 113

– 212

83

268

351

8 252

5.

Administrācija

7 284

–5

119

397

516

7 795

7 284

–3

786

426

1 212

8 494

6.

Kompensācijas

207

0

0

0

0

207

207

0

0

0

0

207

Kopā

Kopā

129 150

129 150

1 420

1 420

1 719

1 719

8 326

8 326

10 045

10 045

140 615

140 615

120 347

120 347

–4 575

–4 575

1 193

1 193

8 696

8 696

9 889

9 889

125 660

125 660

5.   SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM

| Miljonos EUR |
| --- |
| Finanšu shēmas izdevumu kategorija | Apstiprinātās saistību apropriācijas | Uzņemtās saistības | Apropriāciju pārnešana uz 2009. gadu | Anulētās apropriācijas |
| No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | Piešķirtie ieņēmumi | Pārnests atbilstīgi lēmumam | Kopā | % | No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi (EBTA) | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme | 59 879 | 57 779 | 133 | 603 | 58 514 | 97,72 % | 801 | 19 | 820 | 1,37 % | 544 | 0 | 1 | 545 | 0,91 % |
| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība | 63 038 | 55 405 | 1 363 | 2 539 | 59 307 | 94,08 % | 3 571 | 0 | 3 571 | 5,67 % | 160 | 0 | 0 | 160 | 0,25 % |
| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums | 1 722 | 1 520 | 2 | 44 | 1 565 | 90,90 % | 51 | 83 | 133 | 7,74 % | 23 | 0 | 0 | 23 | 1,36 % |
| 4. | ES – globālo procesu dalībniece | 7 973 | 7 255 | 102 | 155 | 7 513 | 94,23 % | 165 | 271 | 435 | 5,46 % | 25 | 0 | 0 | 25 | 0,32 % |
| 5. | Administrācija | 7 795 | 7 096 | 119 | 212 | 7 427 | 95,27 % | 183 | 8 | 191 | 2,45 % | 175 | 0 | 3 | 177 | 2,28 % |
| 6. | Kompensācijas | 207 | 207 | 0 | 0 | 207 | 100,00 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| Kopā | 140 615 | 129 261 | 1 719 | 3 552 | 134 533 | 95,67 % | 4 770 | 381 | 5 151 | 3,66 % | 927 | 0 | 3 | 931 | 0,66 % |

Miljonos EUR

Finanšu shēmas izdevumu kategorija

Apstiprinātās saistību apropriācijas

Uzņemtās saistības

Apropriāciju pārnešana uz 2009. gadu

Anulētās apropriācijas

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

Piešķirtie ieņēmumi

Pārnests atbilstīgi lēmumam

Kopā

%

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi (EBTA)

Kopā

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

1.

Ilgtspējīga izaugsme

59 879

57 779

133

603

58 514

97,72 %

801

19

820

1,37 %

544

0

1

545

0,91 %

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

63 038

55 405

1 363

2 539

59 307

94,08 %

3 571

0

3 571

5,67 %

160

0

0

160

0,25 %

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

1 722

1 520

2

44

1 565

90,90 %

51

83

133

7,74 %

23

0

0

23

1,36 %

4.

ES – globālo procesu dalībniece

7 973

7 255

102

155

7 513

94,23 %

165

271

435

5,46 %

25

0

0

25

0,32 %

5.

Administrācija

7 795

7 096

119

212

7 427

95,27 %

183

8

191

2,45 %

175

0

3

177

2,28 %

6.

Kompensācijas

207

207

0

0

207

100,00 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Kopā

Kopā

140 615

140 615

129 261

129 261

1 719

1 719

3 552

3 552

134 533

134 533

95,67 %

95,67 %

4 770

4 770

381

381

5 151

5 151

3,66 %

3,66 %

927

927

0

0

3

3

931

931

0,66 %

0,66 %

6.   MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM

| Miljonos EUR |
| --- |
| Finanšu shēmas izdevumu kategorija | Apstiprinātās maksājumu apropriācijas | Veiktie maksājumi | Apropriāciju pārnešana uz 2009. gadu | Anulētās apropriācijas |
| No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | Automātiski pārnestās apropriācijas | Pārnests atbilstīgi lēmumam | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % | No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi (EBTA) | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+ 13+14 | 16=15/1 |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme | 47 743 | 44 912 | 147 | 553 | 45 611 | 95,53 % | 148 | 33 | 1 250 | 1 431 | 3,00 % | 661 | 36 | 4 | 701 | 1,47 % |
| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība | 59 431 | 52 230 | 37 | 2 546 | 54 813 | 92,23 % | 45 | 784 | 3 532 | 4 361 | 7,34 % | 248 | 10 | 0 | 258 | 0,43 % |
| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums | 1 533 | 1 203 | 59 | 49 | 1 311 | 85,48 % | 9 | 13 | 69 | 91 | 5,96 % | 97 | 34 | 1 | 131 | 8,56 % |
| 4. | ES – globālo procesu dalībniece | 8 252 | 7 125 | 65 | 120 | 7 311 | 88,60 % | 55 | 325 | 147 | 527 | 6,39 % | 396 | 18 | 0 | 414 | 5,01 % |
| 5. | Administrācija | 8 494 | 6 399 | 686 | 207 | 7 292 | 85,86 % | 694 | 12 | 217 | 922 | 10,86 % | 176 | 100 | 3 | 279 | 3,28 % |
| 6. | Kompensācijas | 207 | 207 | 0 | 0 | 207 | 100,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| Kopā | 125 660 | 112 075 | 995 | 3 475 | 116 545 | 92,75 % | 951 | 1 168 | 5 214 | 7 333 | 5,84 % | 1 577 | 198 | 7 | 1 782 | 1,42 % |

Miljonos EUR

Finanšu shēmas izdevumu kategorija

Apstiprinātās maksājumu apropriācijas

Veiktie maksājumi

Apropriāciju pārnešana uz 2009. gadu

Anulētās apropriācijas

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

Automātiski pārnestās apropriācijas

Pārnests atbilstīgi lēmumam

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi (EBTA)

Kopā

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+ 13+14

16=15/1

1.

Ilgtspējīga izaugsme

47 743

44 912

147

553

45 611

95,53 %

148

33

1 250

1 431

3,00 %

661

36

4

701

1,47 %

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

59 431

52 230

37

2 546

54 813

92,23 %

45

784

3 532

4 361

7,34 %

248

10

0

258

0,43 %

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

1 533

1 203

59

49

1 311

85,48 %

9

13

69

91

5,96 %

97

34

1

131

8,56 %

4.

ES – globālo procesu dalībniece

8 252

7 125

65

120

7 311

88,60 %

55

325

147

527

6,39 %

396

18

0

414

5,01 %

5.

Administrācija

8 494

6 399

686

207

7 292

85,86 %

694

12

217

922

10,86 %

176

100

3

279

3,28 %

6.

Kompensācijas

207

207

0

0

207

100,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Kopā

Kopā

125 660

125 660

112 075

112 075

995

995

3 475

3 475

116 545

116 545

92,75 %

92,75 %

951

951

1 168

1 168

5 214

5 214

7 333

7 333

5,84 %

5,84 %

1 577

1 577

198

198

7

7

1 782

1 782

1,42 %

1,42 %

7.   NENOKĀRTOTO SAISTĪBU PĀRMAIŅAS PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Nenokārtotās saistības iepriekšējā gada beigās | Saistības par attiecīgo gadu | |
| Finanšu shēmas izdevumu kategorija | Saistības, kas pārnestas no iepriekšējiem gadiem | Atceltas saistības/pārvērtēšana/anulēšana | Maksājumi | Gada beigās nenokārtotās saistības | Gada laikā uzņemtās saistības | Maksājumi | To saistību atcelšana, ko nevar pārnest | Gada beigās nenokārtotās saistības | Gada beigās nenokārtotās saistības kopā |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme | 107 519 | – 614 | –41 378 | 65 526 | 58 514 | –4 233 | –6 | 54 275 | 119 802 |
| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība | 9 905 | – 274 | –5 650 | 3 982 | 59 307 | –49 163 | 0 | 10 144 | 14 125 |
| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums | 1 353 | –77 | – 477 | 800 | 1 565 | – 834 | 0 | 732 | 1 531 |
| 4. | ES – globālo procesu dalībniece | 19 250 | – 610 | –5 636 | 13 003 | 7 513 | –1 675 | –2 | 5 836 | 18 840 |
| 5. | Administrācija | 713 | –99 | – 583 | 31 | 7 427 | –6 709 | –1 | 717 | 747 |
| 6. | Kompensācijas | 0 | 0 | 0 | 0 | 207 | – 207 | 0 | 0 | 0 |
| Kopā | 138 740 | –1 674 | –53 724 | 83 342 | 134 533 | –62 820 | –9 | 71 704 | 155 045 |

Miljonos EUR

Miljonos EUR

Nenokārtotās saistības iepriekšējā gada beigās

Saistības par attiecīgo gadu

Finanšu shēmas izdevumu kategorija

Saistības, kas pārnestas no iepriekšējiem gadiem

Atceltas saistības/pārvērtēšana/anulēšana

Maksājumi

Gada beigās nenokārtotās saistības

Gada laikā uzņemtās saistības

Maksājumi

To saistību atcelšana, ko nevar pārnest

Gada beigās nenokārtotās saistības

Gada beigās nenokārtotās saistības kopā

1.

Ilgtspējīga izaugsme

107 519

– 614

–41 378

65 526

58 514

–4 233

–6

54 275

119 802

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

9 905

– 274

–5 650

3 982

59 307

–49 163

0

10 144

14 125

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

1 353

–77

– 477

800

1 565

– 834

0

732

1 531

4.

ES – globālo procesu dalībniece

19 250

– 610

–5 636

13 003

7 513

–1 675

–2

5 836

18 840

5.

Administrācija

713

–99

– 583

31

7 427

–6 709

–1

717

747

6.

Kompensācijas

0

0

0

0

207

– 207

0

0

0

Kopā

Kopā

138 740

138 740

–1 674

–1 674

–53 724

–53 724

83 342

83 342

134 533

134 533

–62 820

–62 820

–9

–9

71 704

71 704

155 045

155 045

8.   NENOKĀRTOTO SAISTĪBU SADALĪJUMS PĒC GADA, KURĀ TĀS RADUŠĀS, PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM

| Miljonos EUR |
| --- |
| Finanšu shēmas izdevumu kategorija | <2002. | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | Kopā |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme | 666 | 527 | 1 045 | 2 113 | 5 461 | 25 078 | 30 637 | 54 275 | 119 802 |
| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība | 95 | 36 | 41 | 65 | 205 | 2 545 | 995 | 10 144 | 14 125 |
| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums | 10 | 12 | 23 | 61 | 92 | 167 | 435 | 732 | 1 531 |
| 4. | ES – globālo procesu dalībniece | 933 | 579 | 735 | 1 148 | 2 022 | 4 033 | 3 553 | 5 836 | 18 840 |
| 5. | Administrācija | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 30 | 717 | 748 |
| Kopā | 1 705 | 1 155 | 1 843 | 3 386 | 7 780 | 31 823 | 35 650 | 71 704 | 155 045 |

Miljonos EUR

Finanšu shēmas izdevumu kategorija

<2002.

2002.

2003.

2004.

2005.

2006.

2007.

2008.

Kopā

1.

Ilgtspējīga izaugsme

666

527

1 045

2 113

5 461

25 078

30 637

54 275

119 802

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

95

36

41

65

205

2 545

995

10 144

14 125

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

10

12

23

61

92

167

435

732

1 531

4.

ES – globālo procesu dalībniece

933

579

735

1 148

2 022

4 033

3 553

5 836

18 840

5.

Administrācija

1

0

0

0

0

0

30

717

748

Kopā

Kopā

1 705

1 705

1 155

1 155

1 843

1 843

3 386

3 386

7 780

7 780

31 823

31 823

35 650

35 650

71 704

71 704

155 045

155 045

9.   SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS TAJĀS PA POLITIKAS JOMĀM

| Miljonos EUR |
| --- |
| Politikas joma | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Pieņemtās apropriācijas | Izmaiņas (pārvietojumi/BG) | Pārnests | Piešķirtie ieņēmumi | Papildinājums kopā | Apstiprinātās apropriācijas kopā | Pieņemtās apropriācijas | Izmaiņas (pārvietojumi/BG) | Pārnests | Piešķirtie ieņēmumi | Papildinājums kopā | Apstiprinātās apropriācijas kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 01 | Ekonomika un finanses | 396 | – 127 | 0 | 15 | 15 | 284 | 414 | –77 | 5 | 15 | 20 | 358 |
| 02 | Uzņēmējdarbība | 599 | –3 | 0 | 63 | 63 | 659 | 533 | –22 | 19 | 72 | 91 | 603 |
| 03 | Konkurence | 78 | 14 | 0 | 3 | 3 | 96 | 79 | 14 | 7 | 3 | 11 | 104 |
| 04 | Nodarbinātība un sociālās lietas | 11 485 | – 452 | 15 | 13 | 28 | 11 062 | 11 137 | –1 753 | 19 | 12 | 31 | 9 415 |
| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība | 53 703 | 369 | 1 409 | 6 089 | 7 498 | 61 570 | 52 459 | –75 | 61 | 6 062 | 6 123 | 58 508 |
| 06 | Enerģētika un transports | 2 806 | 0 | 0 | 88 | 88 | 2 894 | 1 910 | 56 | 67 | 135 | 202 | 2 169 |
| 07 | Vide | 403 | 0 | 0 | 23 | 23 | 426 | 298 | –13 | 16 | 18 | 34 | 319 |
| 08 | Zinātniskā izpēte | 4 045 | 3 | 0 | 599 | 599 | 4 647 | 4 112 | 104 | 43 | 887 | 930 | 5 146 |
| 09 | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi | 1 494 | –1 | 0 | 142 | 142 | 1 635 | 1 549 | 63 | 14 | 263 | 277 | 1 890 |
| 10 | Tiešā pētniecība | 361 | 0 | 0 | 347 | 347 | 708 | 372 | –10 | 34 | 275 | 309 | 672 |
| 11 | Zivsaimniecība un jūrlietas | 991 | 23 | 2 | 4 | 6 | 1 021 | 846 | 71 | 9 | 5 | 15 | 932 |
| 12 | Iekšējais tirgus | 61 | 0 | 0 | 2 | 2 | 64 | 61 | 0 | 6 | 2 | 8 | 69 |
| 13 | Reģionālā politika | 35 987 | 1 204 | 134 | 10 | 144 | 37 335 | 30 655 | –2 780 | 13 | 3 | 16 | 27 891 |
| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība | 125 | 0 | 0 | 3 | 3 | 128 | 108 | 3 | 6 | 3 | 10 | 121 |
| 15 | Izglītība un kultūra | 1 335 | 0 | 0 | 213 | 213 | 1 548 | 1 345 | –49 | 17 | 241 | 259 | 1 555 |
| 16 | Komunikācija | 207 | 1 | 0 | 4 | 4 | 211 | 197 | 3 | 19 | 4 | 23 | 224 |
| 17 | Veselība un patērētāju aizsardzība | 554 | 130 | 0 | 20 | 20 | 703 | 501 | 50 | 26 | 27 | 53 | 604 |
| 18 | Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa | 784 | 2 | 2 | 17 | 19 | 805 | 589 | – 146 | 90 | 16 | 106 | 550 |
| 19 | Ārējās attiecības | 3 974 | 100 | 2 | 75 | 76 | 4 151 | 3 338 | 161 | 45 | 60 | 105 | 3 604 |
| 20 | Tirdzniecība | 78 | –1 | 0 | 2 | 2 | 80 | 77 | 0 | 5 | 2 | 8 | 85 |
| 21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm | 1 317 | 259 | 22 | 161 | 183 | 1 759 | 1 179 | 39 | 31 | 152 | 183 | 1 401 |
| 22 | Paplašināšanās | 1 093 | 28 | 14 | 82 | 96 | 1 217 | 1 832 | – 255 | 11 | 54 | 65 | 1 642 |
| 23 | Humānā palīdzība | 770 | 180 | 0 | 8 | 8 | 958 | 773 | 116 | 6 | 8 | 14 | 904 |
| 24 | Krāpšanas apkarošana | 75 | 0 | 0 | 0 | 0 | 74 | 70 | 1 | 6 | 0 | 6 | 76 |
| 25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas | 178 | 1 | 0 | 7 | 7 | 186 | 178 | 1 | 15 | 7 | 22 | 201 |
| 26 | Komisijas administrācija | 969 | –8 | 0 | 89 | 89 | 1 051 | 972 | –2 | 120 | 91 | 211 | 1 182 |
| 27 | Budžets | 275 | –5 | 0 | 5 | 5 | 275 | 275 | –5 | 9 | 5 | 14 | 284 |
| 28 | Revīzija | 10 | 0 | 0 | 0 | 0 | 11 | 10 | 0 | 1 | 0 | 1 | 12 |
| 29 | Statistika | 127 | –1 | 0 | 9 | 9 | 135 | 107 | 3 | 7 | 13 | 20 | 130 |
| 30 | Pensijas | 1 087 | –6 | 0 | 0 | 0 | 1 081 | 1 087 | –6 | 0 | 0 | 0 | 1 081 |
| 31 | Valodu dienesti | 368 | –2 | 0 | 68 | 68 | 435 | 368 | –2 | 28 | 68 | 96 | 462 |
| 40 | Rezerves | 739 | – 288 | 0 | 0 | 0 | 452 | 239 | –68 | 0 | 0 | 0 | 171 |
| 90 | Citas iestādes | 2 674 | 0 | 119 | 162 | 281 | 2 955 | 2 674 | 0 | 434 | 190 | 624 | 3 298 |
| Kopā | 129 150 | 1 420 | 1 719 | 8 326 | 10 045 | 140 615 | 120 347 | –4 575 | 1 193 | 8 696 | 9 889 | 125 660 |

Miljonos EUR

Politikas joma

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Pieņemtās apropriācijas

Izmaiņas (pārvietojumi/BG)

Pārnests

Piešķirtie ieņēmumi

Papildinājums kopā

Apstiprinātās apropriācijas kopā

Pieņemtās apropriācijas

Izmaiņas (pārvietojumi/BG)

Pārnests

Piešķirtie ieņēmumi

Papildinājums kopā

Apstiprinātās apropriācijas kopā

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

01

Ekonomika un finanses

396

– 127

0

15

15

284

414

–77

5

15

20

358

02

Uzņēmējdarbība

599

–3

0

63

63

659

533

–22

19

72

91

603

03

Konkurence

78

14

0

3

3

96

79

14

7

3

11

104

04

Nodarbinātība un sociālās lietas

11 485

– 452

15

13

28

11 062

11 137

–1 753

19

12

31

9 415

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

53 703

369

1 409

6 089

7 498

61 570

52 459

–75

61

6 062

6 123

58 508

06

Enerģētika un transports

2 806

0

0

88

88

2 894

1 910

56

67

135

202

2 169

07

Vide

403

0

0

23

23

426

298

–13

16

18

34

319

08

Zinātniskā izpēte

4 045

3

0

599

599

4 647

4 112

104

43

887

930

5 146

09

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

1 494

–1

0

142

142

1 635

1 549

63

14

263

277

1 890

10

Tiešā pētniecība

361

0

0

347

347

708

372

–10

34

275

309

672

11

Zivsaimniecība un jūrlietas

991

23

2

4

6

1 021

846

71

9

5

15

932

12

Iekšējais tirgus

61

0

0

2

2

64

61

0

6

2

8

69

13

Reģionālā politika

35 987

1 204

134

10

144

37 335

30 655

–2 780

13

3

16

27 891

14

Nodokļu politika un muitas savienība

125

0

0

3

3

128

108

3

6

3

10

121

15

Izglītība un kultūra

1 335

0

0

213

213

1 548

1 345

–49

17

241

259

1 555

16

Komunikācija

207

1

0

4

4

211

197

3

19

4

23

224

17

Veselība un patērētāju aizsardzība

554

130

0

20

20

703

501

50

26

27

53

604

18

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa

784

2

2

17

19

805

589

– 146

90

16

106

550

19

Ārējās attiecības

3 974

100

2

75

76

4 151

3 338

161

45

60

105

3 604

20

Tirdzniecība

78

–1

0

2

2

80

77

0

5

2

8

85

21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

1 317

259

22

161

183

1 759

1 179

39

31

152

183

1 401

22

Paplašināšanās

1 093

28

14

82

96

1 217

1 832

– 255

11

54

65

1 642

23

Humānā palīdzība

770

180

0

8

8

958

773

116

6

8

14

904

24

Krāpšanas apkarošana

75

0

0

0

0

74

70

1

6

0

6

76

25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

178

1

0

7

7

186

178

1

15

7

22

201

26

Komisijas administrācija

969

–8

0

89

89

1 051

972

–2

120

91

211

1 182

27

Budžets

275

–5

0

5

5

275

275

–5

9

5

14

284

28

Revīzija

10

0

0

0

0

11

10

0

1

0

1

12

29

Statistika

127

–1

0

9

9

135

107

3

7

13

20

130

30

Pensijas

1 087

–6

0

0

0

1 081

1 087

–6

0

0

0

1 081

31

Valodu dienesti

368

–2

0

68

68

435

368

–2

28

68

96

462

40

Rezerves

739

– 288

0

0

0

452

239

–68

0

0

0

171

90

Citas iestādes

2 674

0

119

162

281

2 955

2 674

0

434

190

624

3 298

Kopā

Kopā

129 150

129 150

1 420

1 420

1 719

1 719

8 326

8 326

10 045

10 045

140 615

140 615

120 347

120 347

–4 575

–4 575

1 193

1 193

8 696

8 696

9 889

9 889

125 660

125 660

10.   SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA POLITIKAS JOMĀM

| Miljonos EUR |
| --- |
| Politikas joma | Saistību Apstiprinātās saistību apropriācijas | Uzņemtās saistības | Apropriāciju pārnešana uz 2009. gadu | Anulētās apropriācijas |
| No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % | Piešķirtie ieņēmumi | Pārnesumi – lēmums | Kopā | % | No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi (EBTA) | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 01 | Ekonomika un finanses | 284 | 265 | 0 | 14 | 279 | 98,05 % | 1 | 0 | 1 | 0,46 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 1,49 % |
| 02 | Uzņēmējdarbība | 659 | 588 | 0 | 32 | 620 | 94,08 % | 31 | 0 | 31 | 4,72 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 1,20 % |
| 03 | Konkurence | 96 | 92 | 0 | 2 | 94 | 97,78 % | 2 | 0 | 2 | 1,60 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,62 % |
| 04 | Nodarbinātība un sociālās lietas | 11 062 | 11 009 | 15 | 5 | 11 030 | 99,71 % | 7 | 2 | 9 | 0,08 % | 22 | 0 | 0 | 23 | 0,21 % |
| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība | 61 570 | 53 962 | 1 409 | 2 534 | 57 905 | 94,05 % | 3 555 | 0 | 3 555 | 5,77 % | 109 | 0 | 0 | 109 | 0,18 % |
| 06 | Enerģētika un transports | 2 894 | 2 796 | 0 | 34 | 2 830 | 97,79 % | 54 | 1 | 55 | 1,89 % | 9 | 0 | 0 | 9 | 0,32 % |
| 07 | Vide | 426 | 389 | 0 | 5 | 394 | 92,58 % | 17 | 0 | 17 | 4,10 % | 14 | 0 | 0 | 14 | 3,32 % |
| 08 | Zinātniskā izpēte | 4 647 | 4 043 | 0 | 313 | 4 355 | 93,73 % | 287 | 0 | 287 | 6,17 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 0,10 % |
| 09 | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi | 1 635 | 1 489 | 0 | 80 | 1 569 | 95,96 % | 62 | 0 | 62 | 3,82 % | 3 | 0 | 0 | 4 | 0,22 % |
| 10 | Tiešā pētniecība | 708 | 355 | 0 | 48 | 403 | 56,94 % | 299 | 0 | 299 | 42,18 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 0,88 % |
| 11 | Zivsaimniecība un jūrlietas | 1 021 | 971 | 2 | 1 | 975 | 95,46 % | 3 | 0 | 4 | 0,35 % | 43 | 0 | 0 | 43 | 4,19 % |
| 12 | Iekšējais tirgus | 64 | 61 | 0 | 1 | 63 | 98,08 % | 1 | 0 | 1 | 1,51 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,41 % |
| 13 | Reģionālā politika | 37 335 | 37 148 | 134 | 9 | 37 291 | 99,88 % | 1 | 24 | 25 | 0,07 % | 19 | 0 | 0 | 19 | 0,05 % |
| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība | 128 | 118 | 0 | 2 | 119 | 93,07 % | 2 | 0 | 2 | 1,37 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 5,56 % |
| 15 | Izglītība un kultūra | 1 548 | 1 328 | 0 | 104 | 1 432 | 92,52 % | 109 | 0 | 109 | 7,04 % | 6 | 0 | 1 | 7 | 0,44 % |
| 16 | Komunikācija | 211 | 204 | 0 | 2 | 207 | 97,97 % | 1 | 0 | 1 | 0,61 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 1,42 % |
| 17 | Veselība un patērētāju aizsardzība | 703 | 678 | 0 | 12 | 690 | 98,15 % | 8 | 0 | 8 | 1,13 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 0,72 % |
| 18 | Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa | 805 | 695 | 2 | 8 | 704 | 87,51 % | 9 | 75 | 84 | 10,47 % | 16 | 0 | 0 | 16 | 2,02 % |
| 19 | Ārējās attiecības | 4 151 | 4 043 | 2 | 45 | 4 090 | 98,54 % | 29 | 0 | 29 | 0,71 % | 31 | 0 | 0 | 31 | 0,75 % |
| 20 | Tirdzniecība | 80 | 75 | 0 | 1 | 76 | 94,91 % | 1 | 0 | 1 | 1,37 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 3,72 % |
| 21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm | 1 759 | 1 308 | 22 | 73 | 1 403 | 79,75 % | 88 | 265 | 353 | 20,04 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 0,21 % |
| 22 | Paplašināšanās | 1 217 | 1 114 | 14 | 37 | 1 164 | 95,66 % | 45 | 6 | 51 | 4,19 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 0,16 % |
| 23 | Humānā palīdzība | 958 | 950 | 0 | 6 | 956 | 99,72 % | 2 | 0 | 2 | 0,22 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,07 % |
| 24 | Krāpšanas apkarošana | 74 | 72 | 0 | 0 | 73 | 97,41 % | 0 | 0 | 0 | 0,04 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 2,55 % |
| 25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas | 186 | 176 | 0 | 4 | 180 | 97,12 % | 3 | 0 | 3 | 1,76 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,11 % |
| 26 | Komisijas administrācija | 1 051 | 942 | 0 | 46 | 988 | 93,96 % | 42 | 0 | 42 | 4,04 % | 20 | 0 | 1 | 21 | 2,00 % |
| 27 | Budžets | 275 | 262 | 0 | 3 | 266 | 96,65 % | 1 | 0 | 1 | 0,50 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 2,86 % |
| 28 | Revīzija | 11 | 10 | 0 | 0 | 10 | 95,39 % | 0 | 0 | 0 | 2,60 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 2,01 % |
| 29 | Statistika | 135 | 119 | 0 | 6 | 125 | 92,47 % | 3 | 0 | 3 | 1,92 % | 7 | 0 | 0 | 8 | 5,62 % |
| 30 | Pensijas | 1 081 | 1 049 | 0 | 0 | 1 049 | 97,13 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 31 | 0 | 0 | 31 | 2,87 % |
| 31 | Valodu dienesti | 435 | 364 | 0 | 45 | 408 | 93,92 % | 24 | 0 | 24 | 5,45 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,62 % |
| 40 | Rezerves | 452 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 452 | 0 | 0 | 452 | 100,0 % |
| 90 | Citas iestādes | 2 955 | 2 584 | 119 | 81 | 2 784 | 94,24 % | 81 | 8 | 89 | 3,02 % | 81 | 0 | 0 | 81 | 2,74 % |
| Kopā | 140 615 | 129 261 | 1 719 | 3 552 | 134 533 | 95,67 % | 4 770 | 381 | 5 151 | 3,66 % | 927 | 0 | 3 | 931 | 0,66 % |

Miljonos EUR

Politikas joma

Saistību Apstiprinātās saistību apropriācijas

Uzņemtās saistības

Apropriāciju pārnešana uz 2009. gadu

Anulētās apropriācijas

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

Piešķirtie ieņēmumi

Pārnesumi – lēmums

Kopā

%

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi (EBTA)

Kopā

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

01

Ekonomika un finanses

284

265

0

14

279

98,05 %

1

0

1

0,46 %

4

0

0

4

1,49 %

02

Uzņēmējdarbība

659

588

0

32

620

94,08 %

31

0

31

4,72 %

8

0

0

8

1,20 %

03

Konkurence

96

92

0

2

94

97,78 %

2

0

2

1,60 %

1

0

0

1

0,62 %

04

Nodarbinātība un sociālās lietas

11 062

11 009

15

5

11 030

99,71 %

7

2

9

0,08 %

22

0

0

23

0,21 %

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

61 570

53 962

1 409

2 534

57 905

94,05 %

3 555

0

3 555

5,77 %

109

0

0

109

0,18 %

06

Enerģētika un transports

2 894

2 796

0

34

2 830

97,79 %

54

1

55

1,89 %

9

0

0

9

0,32 %

07

Vide

426

389

0

5

394

92,58 %

17

0

17

4,10 %

14

0

0

14

3,32 %

08

Zinātniskā izpēte

4 647

4 043

0

313

4 355

93,73 %

287

0

287

6,17 %

5

0

0

5

0,10 %

09

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

1 635

1 489

0

80

1 569

95,96 %

62

0

62

3,82 %

3

0

0

4

0,22 %

10

Tiešā pētniecība

708

355

0

48

403

56,94 %

299

0

299

42,18 %

6

0

0

6

0,88 %

11

Zivsaimniecība un jūrlietas

1 021

971

2

1

975

95,46 %

3

0

4

0,35 %

43

0

0

43

4,19 %

12

Iekšējais tirgus

64

61

0

1

63

98,08 %

1

0

1

1,51 %

0

0

0

0

0,41 %

13

Reģionālā politika

37 335

37 148

134

9

37 291

99,88 %

1

24

25

0,07 %

19

0

0

19

0,05 %

14

Nodokļu politika un muitas savienība

128

118

0

2

119

93,07 %

2

0

2

1,37 %

7

0

0

7

5,56 %

15

Izglītība un kultūra

1 548

1 328

0

104

1 432

92,52 %

109

0

109

7,04 %

6

0

1

7

0,44 %

16

Komunikācija

211

204

0

2

207

97,97 %

1

0

1

0,61 %

3

0

0

3

1,42 %

17

Veselība un patērētāju aizsardzība

703

678

0

12

690

98,15 %

8

0

8

1,13 %

5

0

0

5

0,72 %

18

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa

805

695

2

8

704

87,51 %

9

75

84

10,47 %

16

0

0

16

2,02 %

19

Ārējās attiecības

4 151

4 043

2

45

4 090

98,54 %

29

0

29

0,71 %

31

0

0

31

0,75 %

20

Tirdzniecība

80

75

0

1

76

94,91 %

1

0

1

1,37 %

3

0

0

3

3,72 %

21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

1 759

1 308

22

73

1 403

79,75 %

88

265

353

20,04 %

4

0

0

4

0,21 %

22

Paplašināšanās

1 217

1 114

14

37

1 164

95,66 %

45

6

51

4,19 %

2

0

0

2

0,16 %

23

Humānā palīdzība

958

950

0

6

956

99,72 %

2

0

2

0,22 %

1

0

0

1

0,07 %

24

Krāpšanas apkarošana

74

72

0

0

73

97,41 %

0

0

0

0,04 %

2

0

0

2

2,55 %

25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

186

176

0

4

180

97,12 %

3

0

3

1,76 %

2

0

0

2

1,11 %

26

Komisijas administrācija

1 051

942

0

46

988

93,96 %

42

0

42

4,04 %

20

0

1

21

2,00 %

27

Budžets

275

262

0

3

266

96,65 %

1

0

1

0,50 %

8

0

0

8

2,86 %

28

Revīzija

11

10

0

0

10

95,39 %

0

0

0

2,60 %

0

0

0

0

2,01 %

29

Statistika

135

119

0

6

125

92,47 %

3

0

3

1,92 %

7

0

0

8

5,62 %

30

Pensijas

1 081

1 049

0

0

1 049

97,13 %

0

0

0

0,00 %

31

0

0

31

2,87 %

31

Valodu dienesti

435

364

0

45

408

93,92 %

24

0

24

5,45 %

3

0

0

3

0,62 %

40

Rezerves

452

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

452

0

0

452

100,0 %

90

Citas iestādes

2 955

2 584

119

81

2 784

94,24 %

81

8

89

3,02 %

81

0

0

81

2,74 %

Kopā

Kopā

140 615

140 615

129 261

129 261

1 719

1 719

3 552

3 552

134 533

134 533

95,67 %

95,67 %

4 770

4 770

381

381

5 151

5 151

3,66 %

3,66 %

927

927

0

0

3

3

931

931

0,66 %

0,66 %

11.   MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA POLITIKAS JOMĀM

| Miljonos EUR |
| --- |
| Politikas joma | Apstiprinātās maksājumu apropriācijas | Veiktie maksājumi | Apropriāciju pārnešana uz 2009. gadu | Anulētās apropriācijas |
| No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % | Automātiski pārnestās apropriācijas | Pārnests atbilstīgi lēmumam | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % | No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi (EBTA) | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+
  13+14 | 16=15/1 |
| 01 | Ekonomika un finanses | 358 | 268 | 5 | 13 | 286 | 79,85 % | 6 | 10 | 2 | 18 | 4,89 % | 54 | 0 | 0 | 55 | 15,26 % |
| 02 | Uzņēmējdarbība | 603 | 438 | 13 | 27 | 477 | 79,14 % | 20 | 0 | 45 | 64 | 10,69 % | 54 | 6 | 1 | 61 | 10,17 % |
| 03 | Konkurence | 104 | 80 | 7 | 1 | 87 | 84,45 % | 9 | 4 | 2 | 14 | 13,92 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 1,63 % |
| 04 | Nodarbinātība un sociālās lietas | 9 415 | 9 074 | 13 | 4 | 9 092 | 96,57 % | 18 | 0 | 7 | 26 | 0,27 % | 291 | 6 | 0 | 297 | 3,16 % |
| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība | 58 508 | 51 215 | 55 | 2 533 | 53 803 | 91,96 % | 25 | 946 | 3 529 | 4 500 | 7,69 % | 199 | 6 | 0 | 205 | 0,35 % |
| 06 | Enerģētika un transports | 2 169 | 1 695 | 60 | 29 | 1 785 | 82,29 % | 22 | 1 | 103 | 127 | 5,84 % | 247 | 8 | 2 | 257 | 11,87 % |
| 07 | Vide | 319 | 238 | 15 | 11 | 264 | 82,67 % | 17 | 3 | 6 | 26 | 8,08 % | 28 | 2 | 0 | 30 | 9,25 % |
| 08 | Zinātniskā izpēte | 5 146 | 4 161 | 29 | 248 | 4 439 | 86,24 % | 47 | 0 | 639 | 686 | 13,33 % | 8 | 14 | 0 | 22 | 0,42 % |
| 09 | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi | 1 890 | 1 589 | 12 | 108 | 1 708 | 90,41 % | 16 | 0 | 155 | 171 | 9,03 % | 8 | 3 | 0 | 11 | 0,56 % |
| 10 | Tiešā pētniecība | 672 | 316 | 31 | 43 | 389 | 57,98 % | 36 | 1 | 232 | 269 | 40,06 % | 10 | 3 | 0 | 13 | 1,97 % |
| 11 | Zivsaimniecība un jūrlietas | 932 | 874 | 4 | 1 | 879 | 94,35 % | 3 | 1 | 4 | 8 | 0,89 % | 39 | 6 | 0 | 44 | 4,76 % |
| 12 | Iekšējais tirgus | 69 | 53 | 5 | 1 | 58 | 84,35 % | 7 | 0 | 1 | 8 | 11,66 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 3,99 % |
| 13 | Reģionālā politika | 27 891 | 27 664 | 9 | 1 | 27 674 | 99,22 % | 14 | 180 | 2 | 195 | 0,70 % | 18 | 4 | 0 | 22 | 0,08 % |
| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība | 121 | 98 | 5 | 2 | 105 | 87,01 % | 7 | 2 | 2 | 10 | 8,49 % | 5 | 1 | 0 | 5 | 4,50 % |
| 15 | Izglītība un kultūra | 1 555 | 1 253 | 15 | 110 | 1 378 | 88,62 % | 16 | 0 | 131 | 147 | 9,47 % | 26 | 3 | 1 | 30 | 1,91 % |
| 16 | Komunikācija | 224 | 169 | 15 | 2 | 186 | 83,23 % | 17 | 0 | 1 | 18 | 8,25 % | 14 | 5 | 0 | 19 | 8,51 % |
| 17 | Veselība un patērētāju aizsardzība | 604 | 472 | 24 | 19 | 515 | 85,32 % | 30 | 0 | 8 | 38 | 6,32 % | 48 | 2 | 0 | 50 | 8,36 % |
| 18 | Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa | 550 | 377 | 57 | 11 | 445 | 80,88 % | 8 | 6 | 6 | 20 | 3,62 % | 52 | 33 | 0 | 85 | 15,50 % |
| 19 | Ārējās attiecības | 3 604 | 3 378 | 33 | 38 | 3 449 | 95,71 % | 48 | 2 | 22 | 72 | 1,99 % | 70 | 13 | 0 | 83 | 2,30 % |
| 20 | Tirdzniecība | 85 | 69 | 5 | 1 | 75 | 88,35 % | 6 | 0 | 1 | 7 | 8,42 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 3,23 % |
| 21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm | 1 401 | 1 141 | 22 | 66 | 1 229 | 87,74 % | 32 | 0 | 86 | 119 | 8,46 % | 44 | 9 | 0 | 53 | 3,80 % |
| 22 | Paplašināšanās | 1 642 | 1 534 | 8 | 13 | 1 555 | 94,65 % | 17 | 0 | 40 | 58 | 3,50 % | 27 | 4 | 0 | 30 | 1,85 % |
| 23 | Humānā palīdzība | 904 | 883 | 5 | 7 | 895 | 99,06 % | 6 | 0 | 1 | 7 | 0,75 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 0,19 % |
| 24 | Krāpšanas apkarošana | 76 | 59 | 4 | 0 | 63 | 82,42 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 7,73 % | 6 | 2 | 0 | 8 | 9,85 % |
| 25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas | 201 | 159 | 14 | 3 | 177 | 88,05 % | 17 | 0 | 4 | 21 | 10,44 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 1,51 % |
| 26 | Komisijas administrācija | 1 182 | 830 | 105 | 36 | 971 | 82,17 % | 113 | 4 | 54 | 171 | 14,48 % | 24 | 15 | 1 | 40 | 3,35 % |
| 27 | Budžets | 284 | 253 | 8 | 2 | 263 | 92,84 % | 9 | 0 | 2 | 12 | 4,11 % | 8 | 1 | 0 | 9 | 3,05 % |
| 28 | Revīzija | 12 | 9 | 1 | 0 | 10 | 89,25 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 7,97 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 2,77 % |
| 29 | Statistika | 130 | 99 | 6 | 4 | 110 | 84,07 % | 7 | 0 | 8 | 15 | 11,16 % | 5 | 1 | 0 | 6 | 4,77 % |
| 30 | Pensijas | 1 081 | 1 049 | 0 | 0 | 1 049 | 97,13 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 31 | 0 | 0 | 31 | 2,87 % |
| 31 | Valodu dienesti | 462 | 343 | 26 | 41 | 410 | 88,75 % | 20 | 0 | 27 | 47 | 10,25 % | 3 | 2 | 0 | 5 | 1,01 % |
| 40 | Rezerves | 171 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 171 | 0 | 0 | 171 | 100,00 % |
| 90 | Citas iestādes | 3 298 | 2 231 | 387 | 98 | 2 717 | 82,38 % | 353 | 8 | 92 | 453 | 13,74 % | 81 | 47 | 0 | 128 | 3,88 % |
| Kopā | 125 660 | 112 075 | 995 | 3 475 | 116 545 | 92,75 % | 951 | 1 168 | 5 214 | 7 333 | 5,84 % | 1 577 | 198 | 7 | 1 782 | 1,42 % |

Miljonos EUR

Politikas joma

Apstiprinātās maksājumu apropriācijas

Veiktie maksājumi

Apropriāciju pārnešana uz 2009. gadu

Anulētās apropriācijas

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

Automātiski pārnestās apropriācijas

Pārnests atbilstīgi lēmumam

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi (EBTA)

Kopā

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+

13+14

16=15/1

01

Ekonomika un finanses

358

268

5

13

286

79,85 %

6

10

2

18

4,89 %

54

0

0

55

15,26 %

02

Uzņēmējdarbība

603

438

13

27

477

79,14 %

20

0

45

64

10,69 %

54

6

1

61

10,17 %

03

Konkurence

104

80

7

1

87

84,45 %

9

4

2

14

13,92 %

1

1

0

2

1,63 %

04

Nodarbinātība un sociālās lietas

9 415

9 074

13

4

9 092

96,57 %

18

0

7

26

0,27 %

291

6

0

297

3,16 %

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

58 508

51 215

55

2 533

53 803

91,96 %

25

946

3 529

4 500

7,69 %

199

6

0

205

0,35 %

06

Enerģētika un transports

2 169

1 695

60

29

1 785

82,29 %

22

1

103

127

5,84 %

247

8

2

257

11,87 %

07

Vide

319

238

15

11

264

82,67 %

17

3

6

26

8,08 %

28

2

0

30

9,25 %

08

Zinātniskā izpēte

5 146

4 161

29

248

4 439

86,24 %

47

0

639

686

13,33 %

8

14

0

22

0,42 %

09

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

1 890

1 589

12

108

1 708

90,41 %

16

0

155

171

9,03 %

8

3

0

11

0,56 %

10

Tiešā pētniecība

672

316

31

43

389

57,98 %

36

1

232

269

40,06 %

10

3

0

13

1,97 %

11

Zivsaimniecība un jūrlietas

932

874

4

1

879

94,35 %

3

1

4

8

0,89 %

39

6

0

44

4,76 %

12

Iekšējais tirgus

69

53

5

1

58

84,35 %

7

0

1

8

11,66 %

2

1

0

3

3,99 %

13

Reģionālā politika

27 891

27 664

9

1

27 674

99,22 %

14

180

2

195

0,70 %

18

4

0

22

0,08 %

14

Nodokļu politika un muitas savienība

121

98

5

2

105

87,01 %

7

2

2

10

8,49 %

5

1

0

5

4,50 %

15

Izglītība un kultūra

1 555

1 253

15

110

1 378

88,62 %

16

0

131

147

9,47 %

26

3

1

30

1,91 %

16

Komunikācija

224

169

15

2

186

83,23 %

17

0

1

18

8,25 %

14

5

0

19

8,51 %

17

Veselība un patērētāju aizsardzība

604

472

24

19

515

85,32 %

30

0

8

38

6,32 %

48

2

0

50

8,36 %

18

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa

550

377

57

11

445

80,88 %

8

6

6

20

3,62 %

52

33

0

85

15,50 %

19

Ārējās attiecības

3 604

3 378

33

38

3 449

95,71 %

48

2

22

72

1,99 %

70

13

0

83

2,30 %

20

Tirdzniecība

85

69

5

1

75

88,35 %

6

0

1

7

8,42 %

2

1

0

3

3,23 %

21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

1 401

1 141

22

66

1 229

87,74 %

32

0

86

119

8,46 %

44

9

0

53

3,80 %

22

Paplašināšanās

1 642

1 534

8

13

1 555

94,65 %

17

0

40

58

3,50 %

27

4

0

30

1,85 %

23

Humānā palīdzība

904

883

5

7

895

99,06 %

6

0

1

7

0,75 %

1

1

0

2

0,19 %

24

Krāpšanas apkarošana

76

59

4

0

63

82,42 %

6

0

0

6

7,73 %

6

2

0

8

9,85 %

25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

201

159

14

3

177

88,05 %

17

0

4

21

10,44 %

2

1

0

3

1,51 %

26

Komisijas administrācija

1 182

830

105

36

971

82,17 %

113

4

54

171

14,48 %

24

15

1

40

3,35 %

27

Budžets

284

253

8

2

263

92,84 %

9

0

2

12

4,11 %

8

1

0

9

3,05 %

28

Revīzija

12

9

1

0

10

89,25 %

1

0

0

1

7,97 %

0

0

0

0

2,77 %

29

Statistika

130

99

6

4

110

84,07 %

7

0

8

15

11,16 %

5

1

0

6

4,77 %

30

Pensijas

1 081

1 049

0

0

1 049

97,13 %

0

0

0

0

0,00 %

31

0

0

31

2,87 %

31

Valodu dienesti

462

343

26

41

410

88,75 %

20

0

27

47

10,25 %

3

2

0

5

1,01 %

40

Rezerves

171

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

171

0

0

171

100,00 %

90

Citas iestādes

3 298

2 231

387

98

2 717

82,38 %

353

8

92

453

13,74 %

81

47

0

128

3,88 %

Kopā

Kopā

125 660

125 660

112 075

112 075

995

995

3 475

3 475

116 545

116 545

92,75 %

92,75 %

951

951

1 168

1 168

5 214

5 214

7 333

7 333

5,84 %

5,84 %

1 577

1 577

198

198

7

7

1 782

1 782

1,42 %

1,42 %

12.   NENOKĀRTOTO SAISTĪBU PĀRMAIŅAS PA POLITIKAS JOMĀM

| Miljonos EUR |
| --- |
| Politikas joma | Nenokārtotās saistības iepriekšējā gada beigās | Saistības par attiecīgo gadu | Gada beigās nenokārtotās saistības kopā |
| Saistības, kas pārnestas no iepriekšējiem gadiem | Atceltas saistības/pārvērtēšana/anulēšana | Maksājumi | Gada beigās nenokārtotās saistības | Gada laikā uzņemtās saistības | Maksājumi | To saistību atcelšana, ko nevar pārnest | Gada beigās nenokārtotās saistības |
| 01 | Ekonomika un finanses | 344 | –8 | –63 | 272 | 279 | – 223 | 0 | 56 | 329 |
| 02 | Uzņēmējdarbība | 537 | –27 | – 214 | 297 | 620 | – 264 | 0 | 357 | 653 |
| 03 | Konkurence | 8 | –1 | –7 | 0 | 94 | –81 | 0 | 13 | 13 |
| 04 | Nodarbinātība un sociālās lietas | 22 299 | – 154 | –8 861 | 13 285 | 11 030 | – 231 | 0 | 10 798 | 24 082 |
| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība | 8 491 | – 185 | –4 962 | 3 344 | 57 905 | –48 841 | 0 | 9 064 | 12 408 |
| 06 | Enerģētika un transports | 3 303 | –48 | –1 098 | 2 157 | 2 830 | – 686 | 0 | 2 144 | 4 301 |
| 07 | Vide | 580 | –28 | – 149 | 404 | 394 | – 115 | 0 | 279 | 683 |
| 08 | Zinātniskā izpēte | 8 443 | – 107 | –3 553 | 4 783 | 4 355 | – 885 | –2 | 3 468 | 8 251 |
| 09 | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi | 2 440 | –45 | –1 081 | 1 314 | 1 569 | – 627 | 0 | 941 | 2 255 |
| 10 | Tiešā pētniecība | 140 | –8 | –89 | 43 | 403 | – 301 | 0 | 102 | 146 |
| 11 | Zivsaimniecība un jūrlietas | 1 324 | –73 | – 531 | 721 | 975 | – 348 | 0 | 626 | 1 347 |
| 12 | Iekšējais tirgus | 15 | –3 | –10 | 3 | 63 | –49 | 0 | 14 | 17 |
| 13 | Reģionālā politika | 72 250 | – 192 | –26 817 | 45 242 | 37 291 | – 857 | –2 | 36 432 | 81 673 |
| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība | 80 | –4 | –41 | 34 | 119 | –64 | 0 | 55 | 90 |
| 15 | Izglītība un kultūra | 571 | –60 | – 252 | 259 | 1 432 | –1 126 | 0 | 306 | 565 |
| 16 | Komunikācija | 79 | –11 | –57 | 11 | 207 | – 130 | 0 | 77 | 88 |
| 17 | Veselība un patērētāju aizsardzība | 444 | –4 | – 245 | 194 | 690 | – 270 | 0 | 421 | 614 |
| 18 | Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa | 629 | –24 | – 216 | 389 | 704 | – 229 | 0 | 476 | 865 |
| 19 | Ārējās attiecības | 8 358 | – 213 | –2 491 | 5 653 | 4 090 | – 958 | –1 | 3 132 | 8 785 |
| 20 | Tirdzniecība | 22 | –2 | –14 | 6 | 76 | –61 | 0 | 15 | 21 |
| 21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm | 2 718 | –75 | – 762 | 1 882 | 1 403 | – 467 | 0 | 936 | 2 818 |
| 22 | Paplašināšanās | 4 604 | – 308 | –1 462 | 2 834 | 1 164 | –92 | –2 | 1 071 | 3 905 |
| 23 | Humānā palīdzība | 383 | –21 | – 248 | 113 | 956 | – 647 | 0 | 309 | 422 |
| 24 | Krāpšanas apkarošana | 24 | –5 | –11 | 8 | 73 | –51 | 0 | 21 | 29 |
| 25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas | 19 | –1 | –17 | 1 | 180 | – 160 | 0 | 20 | 21 |
| 26 | Komisijas administrācija | 172 | –16 | – 134 | 22 | 988 | – 837 | –1 | 150 | 172 |
| 27 | Budžets | 9 | –1 | –8 | 0 | 266 | – 255 | 0 | 10 | 10 |
| 28 | Revīzija | 1 | 0 | –1 | 0 | 10 | –10 | 0 | 1 | 1 |
| 29 | Statistika | 81 | –4 | –34 | 43 | 125 | –75 | 0 | 50 | 92 |
| 30 | Pensijas | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 049 | –1 049 | 0 | 0 | 0 |
| 31 | Valodu dienesti | 27 | –2 | –26 | 0 | 408 | – 385 | 0 | 24 | 24 |
| 90 | Citas iestādes | 343 | –45 | – 270 | 28 | 2 784 | –2 446 | 0 | 338 | 366 |
| Kopā | 138 740 | –1 674 | –53 724 | 83 342 | 134 533 | –62 820 | –9 | 71 704 | 155 045 |

Miljonos EUR

Politikas joma

Nenokārtotās saistības iepriekšējā gada beigās

Saistības par attiecīgo gadu

Gada beigās nenokārtotās saistības kopā

Saistības, kas pārnestas no iepriekšējiem gadiem

Atceltas saistības/pārvērtēšana/anulēšana

Maksājumi

Gada beigās nenokārtotās saistības

Gada laikā uzņemtās saistības

Maksājumi

To saistību atcelšana, ko nevar pārnest

Gada beigās nenokārtotās saistības

01

Ekonomika un finanses

344

–8

–63

272

279

– 223

0

56

329

02

Uzņēmējdarbība

537

–27

– 214

297

620

– 264

0

357

653

03

Konkurence

8

–1

–7

0

94

–81

0

13

13

04

Nodarbinātība un sociālās lietas

22 299

– 154

–8 861

13 285

11 030

– 231

0

10 798

24 082

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

8 491

– 185

–4 962

3 344

57 905

–48 841

0

9 064

12 408

06

Enerģētika un transports

3 303

–48

–1 098

2 157

2 830

– 686

0

2 144

4 301

07

Vide

580

–28

– 149

404

394

– 115

0

279

683

08

Zinātniskā izpēte

8 443

– 107

–3 553

4 783

4 355

– 885

–2

3 468

8 251

09

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

2 440

–45

–1 081

1 314

1 569

– 627

0

941

2 255

10

Tiešā pētniecība

140

–8

–89

43

403

– 301

0

102

146

11

Zivsaimniecība un jūrlietas

1 324

–73

– 531

721

975

– 348

0

626

1 347

12

Iekšējais tirgus

15

–3

–10

3

63

–49

0

14

17

13

Reģionālā politika

72 250

– 192

–26 817

45 242

37 291

– 857

–2

36 432

81 673

14

Nodokļu politika un muitas savienība

80

–4

–41

34

119

–64

0

55

90

15

Izglītība un kultūra

571

–60

– 252

259

1 432

–1 126

0

306

565

16

Komunikācija

79

–11

–57

11

207

– 130

0

77

88

17

Veselība un patērētāju aizsardzība

444

–4

– 245

194

690

– 270

0

421

614

18

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa

629

–24

– 216

389

704

– 229

0

476

865

19

Ārējās attiecības

8 358

– 213

–2 491

5 653

4 090

– 958

–1

3 132

8 785

20

Tirdzniecība

22

–2

–14

6

76

–61

0

15

21

21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

2 718

–75

– 762

1 882

1 403

– 467

0

936

2 818

22

Paplašināšanās

4 604

– 308

–1 462

2 834

1 164

–92

–2

1 071

3 905

23

Humānā palīdzība

383

–21

– 248

113

956

– 647

0

309

422

24

Krāpšanas apkarošana

24

–5

–11

8

73

–51

0

21

29

25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

19

–1

–17

1

180

– 160

0

20

21

26

Komisijas administrācija

172

–16

– 134

22

988

– 837

–1

150

172

27

Budžets

9

–1

–8

0

266

– 255

0

10

10

28

Revīzija

1

0

–1

0

10

–10

0

1

1

29

Statistika

81

–4

–34

43

125

–75

0

50

92

30

Pensijas

0

0

0

0

1 049

–1 049

0

0

0

31

Valodu dienesti

27

–2

–26

0

408

– 385

0

24

24

90

Citas iestādes

343

–45

– 270

28

2 784

–2 446

0

338

366

Kopā

Kopā

138 740

138 740

–1 674

–1 674

–53 724

–53 724

83 342

83 342

134 533

134 533

–62 820

–62 820

–9

–9

71 704

71 704

155 045

155 045

13.   NENOKĀRTOTO SAISTĪBU SADALĪJUMS PĒC GADA, KURĀ TĀS RADUŠĀS, PA POLITIKAS JOMĀM

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Politikas joma | < 2002. g. | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | 2005. g. | 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | Kopā |
| 01 | Ekonomika un finanses | 1 | 0 | 0 | 23 | 41 | 122 | 85 | 56 | 329 |
| 02 | Uzņēmējdarbība | 10 | 6 | 15 | 13 | 36 | 68 | 148 | 357 | 653 |
| 03 | Konkurence | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 13 | 13 |
| 04 | Nodarbinātība un sociālās lietas | 176 | 55 | 89 | 71 | 651 | 5 510 | 6 732 | 10 798 | 24 082 |
| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība | 51 | 1 | 0 | 30 | 260 | 2 343 | 658 | 9 064 | 12 408 |
| 06 | Enerģētika un transports | 87 | 47 | 58 | 159 | 346 | 503 | 958 | 2 144 | 4 301 |
| 07 | Vide | 3 | 4 | 18 | 41 | 62 | 92 | 183 | 279 | 683 |
| 08 | Zinātniskā izpēte | 70 | 80 | 337 | 433 | 875 | 1 479 | 1 510 | 3 468 | 8 251 |
| 09 | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi | 2 | 3 | 29 | 60 | 230 | 365 | 625 | 941 | 2 255 |
| 10 | Tiešā pētniecība | 1 | 1 | 2 | 0 | 6 | 12 | 22 | 102 | 146 |
| 11 | Zivsaimniecība un jūrlietas | 42 | 34 | 28 | 25 | 84 | 413 | 95 | 626 | 1 347 |
| 12 | Iekšējais tirgus | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 14 | 17 |
| 13 | Reģionālā politika | 429 | 445 | 841 | 1 663 | 3 609 | 17 561 | 20 693 | 36 432 | 81 673 |
| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība | 0 | 0 | 1 | 0 | 2 | 10 | 21 | 55 | 90 |
| 15 | Izglītība un kultūra | 14 | 4 | 11 | 14 | 41 | 67 | 108 | 306 | 565 |
| 16 | Komunikācija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 9 | 77 | 88 |
| 17 | Veselība un patērētāju aizsardzība | 1 | 3 | 9 | 18 | 8 | 53 | 102 | 421 | 614 |
| 18 | Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa | 1 | 5 | 6 | 15 | 50 | 59 | 253 | 476 | 865 |
| 19 | Ārējās attiecības | 463 | 319 | 224 | 508 | 730 | 1 457 | 1 952 | 3 132 | 8 785 |
| 20 | Tirdzniecība | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 5 | 15 | 21 |
| 21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm | 127 | 78 | 87 | 156 | 337 | 496 | 602 | 936 | 2 818 |
| 22 | Paplašināšanās | 226 | 68 | 88 | 155 | 401 | 1 182 | 715 | 1 071 | 3 905 |
| 23 | Humānā palīdzība | 2 | 0 | 0 | 0 | 4 | 13 | 95 | 309 | 422 |
| 24 | Krāpšanas apkarošana | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 7 | 21 | 29 |
| 25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 20 | 21 |
| 26 | Komisijas administrācija | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 19 | 150 | 172 |
| 27 | Budžets | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 10 | 10 |
| 28 | Revīzija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 29 | Statistika | 0 | 1 | 0 | 2 | 6 | 11 | 23 | 50 | 92 |
| 30 | Pensijas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 31 | Valodu dienesti | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 24 | 24 |
| 90 | Citas iestādes | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 28 | 338 | 366 |
| Kopā | 1 705 | 1 155 | 1 843 | 3 386 | 7 780 | 31 823 | 35 650 | 71 704 | 155 045 |

Miljonos EUR

Politikas joma

< 2002. g.

2002. g.

2003. g.

2004. g.

2005. g.

2006. g.

2007. g.

2008. g.

Kopā

01

Ekonomika un finanses

1

0

0

23

41

122

85

56

329

02

Uzņēmējdarbība

10

6

15

13

36

68

148

357

653

03

Konkurence

0

0

0

0

0

0

0

13

13

04

Nodarbinātība un sociālās lietas

176

55

89

71

651

5 510

6 732

10 798

24 082

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

51

1

0

30

260

2 343

658

9 064

12 408

06

Enerģētika un transports

87

47

58

159

346

503

958

2 144

4 301

07

Vide

3

4

18

41

62

92

183

279

683

08

Zinātniskā izpēte

70

80

337

433

875

1 479

1 510

3 468

8 251

09

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

2

3

29

60

230

365

625

941

2 255

10

Tiešā pētniecība

1

1

2

0

6

12

22

102

146

11

Zivsaimniecība un jūrlietas

42

34

28

25

84

413

95

626

1 347

12

Iekšējais tirgus

0

0

0

0

0

0

3

14

17

13

Reģionālā politika

429

445

841

1 663

3 609

17 561

20 693

36 432

81 673

14

Nodokļu politika un muitas savienība

0

0

1

0

2

10

21

55

90

15

Izglītība un kultūra

14

4

11

14

41

67

108

306

565

16

Komunikācija

0

0

0

0

0

2

9

77

88

17

Veselība un patērētāju aizsardzība

1

3

9

18

8

53

102

421

614

18

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa

1

5

6

15

50

59

253

476

865

19

Ārējās attiecības

463

319

224

508

730

1 457

1 952

3 132

8 785

20

Tirdzniecība

0

0

0

0

0

1

5

15

21

21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

127

78

87

156

337

496

602

936

2 818

22

Paplašināšanās

226

68

88

155

401

1 182

715

1 071

3 905

23

Humānā palīdzība

2

0

0

0

4

13

95

309

422

24

Krāpšanas apkarošana

0

0

0

0

0

1

7

21

29

25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

0

0

0

0

0

0

0

20

21

26

Komisijas administrācija

0

0

0

0

1

2

19

150

172

27

Budžets

0

0

0

0

0

0

0

10

10

28

Revīzija

0

0

0

0

0

0

0

1

1

29

Statistika

0

1

0

2

6

11

23

50

92

30

Pensijas

0

0

0

0

0

0

0

0

0

31

Valodu dienesti

0

0

0

0

0

0

0

24

24

90

Citas iestādes

0

0

0

0

0

0

28

338

366

Kopā

Kopā

1 705

1 705

1 155

1 155

1 843

1 843

3 386

3 386

7 780

7 780

31 823

31 823

35 650

35 650

71 704

71 704

155 045

155 045

14.   BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDES KOPSAVILKUMS PA IESTĀDĒM

| Miljonos EUR |
| --- |
| Iestāde | Ienākumu apropriācijas | Konstatētie prasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budžeta | Nenokārtots |
| Sākotnējās | Galīgās | Kārtējais gads | Pārnests | Kopā | Par kārtējā gada prasījumiem | Par pārnestiem prasījumiem | Kopā |
| Eiropas Parlaments | 103 | 103 | 164 | 74 | 237 | 146 | 5 | 151 | 147,14 % | 86 |
| Padome | 50 | 50 | 103 | 5 | 108 | 92 | 4 | 96 | 190,63 % | 12 |
| Komisija | 120 123 | 115 547 | 122 869 | 10 125 | 132 993 | 118 122 | 3 114 | 121 236 | 104,92 % | 11 758 |
| Eiropas Kopienu Tiesa | 37 | 37 | 39 | 0 | 39 | 39 | 0 | 39 | 106,81 % | 0 |
| Revīzijas palāta | 18 | 18 | 18 | 1 | 18 | 17 | 0 | 18 | 99,93 % | 1 |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 10 | 10 | 14 | 0 | 14 | 14 | 0 | 14 | 149,16 % | 0 |
| Reģionu komiteja | 5 | 5 | 29 | 0 | 29 | 29 | 0 | 29 | 528,98 % | 0 |
| Ombuds | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 94,96 % | 0 |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 76,94 % | 0 |
| Kopā | 120 347 | 115 771 | 123 236 | 10 205 | 133 441 | 118 461 | 3 124 | 121 584 | 105,02 % | 11 856 |

Miljonos EUR

Iestāde

Ienākumu apropriācijas

Konstatētie prasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budžeta

Nenokārtots

Sākotnējās

Galīgās

Kārtējais gads

Pārnests

Kopā

Par kārtējā gada prasījumiem

Par pārnestiem prasījumiem

Kopā

Eiropas Parlaments

103

103

164

74

237

146

5

151

147,14 %

86

Padome

50

50

103

5

108

92

4

96

190,63 %

12

Komisija

120 123

115 547

122 869

10 125

132 993

118 122

3 114

121 236

104,92 %

11 758

Eiropas Kopienu Tiesa

37

37

39

0

39

39

0

39

106,81 %

0

Revīzijas palāta

18

18

18

1

18

17

0

18

99,93 %

1

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

10

10

14

0

14

14

0

14

149,16 %

0

Reģionu komiteja

5

5

29

0

29

29

0

29

528,98 %

0

Ombuds

1

1

1

0

1

1

0

1

94,96 %

0

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

1

1

0

0

0

0

0

0

76,94 %

0

Kopā

Kopā

120 347

120 347

115 771

115 771

123 236

123 236

10 205

10 205

133 441

133 441

118 461

118 461

3 124

3 124

121 584

121 584

105,02 %

105,02 %

11 856

11 856

15.   SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA IESTĀDĒM

Saistību apropriācijas

| Miljonos EUR |
| --- |
| Iestāde | Apstiprinātās saistību apropriācijas | Uzņemtās saistības | Apropriāciju pārnešana uz 2009. gadu | Anulētās apropriācijas |
| No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | No piešķirtiem ieņēmumiem | Pārnests atbilstīgi lēmumam | Kopā | % | No attiecīgā gada apropriācijām | Pārnestās apropriācijas | Piešķirtie ieņēmumi (EBTA) | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| Eiropas Parlaments | 1 556 | 1 402 | 44 | 26 | 1 472 | 94,60 % | 34 | 8 | 42 | 2,69 % | 42 | 0 | 0 | 42 | 2,71 % |
| Padome | 743 | 580 | 75 | 39 | 694 | 93,34 % | 35 | 0 | 35 | 4,65 % | 15 | 0 | 0 | 15 | 2,01 % |
| Komisija | 137 660 | 126 677 | 1 600 | 3 471 | 131 748 | 95,71 % | 4 689 | 373 | 5 062 | 3,68 % | 846 | 0 | 3 | 850 | 0,62 % |
| Eiropas Kopienu Tiesa | 297 | 290 | 0 | 1 | 291 | 98,20 % | 2 | 0 | 2 | 0,56 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 1,24 % |
| Revīzijas palāta | 133 | 121 | 0 | 0 | 121 | 90,66 % | 0 | 0 | 0 | 0,23 % | 12 | 0 | 0 | 12 | 9,10 % |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 118 | 110 | 0 | 4 | 113 | 95,64 % | 0 | 0 | 0 | 0,23 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 4,13 % |
| Reģionu komiteja | 93 | 70 | 0 | 11 | 81 | 86,87 % | 11 | 0 | 11 | 11,54 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,59 % |
| Ombuds | 9 | 8 | 0 | 0 | 8 | 91,51 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 8,49 % |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 5 | 5 | 0 | 0 | 5 | 86,14 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 13,86 % |
| Kopā | 140 615 | 129 261 | 1 719 | 3 552 | 134 533 | 95,67 % | 4 770 | 381 | 5 151 | 3,66 % | 927 | 0 | 3 | 931 | 0,66 % |

Miljonos EUR

Iestāde

Apstiprinātās saistību apropriācijas

Uzņemtās saistības

Apropriāciju pārnešana uz 2009. gadu

Anulētās apropriācijas

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

No piešķirtiem ieņēmumiem

Pārnests atbilstīgi lēmumam

Kopā

%

No attiecīgā gada apropriācijām

Pārnestās apropriācijas

Piešķirtie ieņēmumi (EBTA)

Kopā

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

Eiropas Parlaments

1 556

1 402

44

26

1 472

94,60 %

34

8

42

2,69 %

42

0

0

42

2,71 %

Padome

743

580

75

39

694

93,34 %

35

0

35

4,65 %

15

0

0

15

2,01 %

Komisija

137 660

126 677

1 600

3 471

131 748

95,71 %

4 689

373

5 062

3,68 %

846

0

3

850

0,62 %

Eiropas Kopienu Tiesa

297

290

0

1

291

98,20 %

2

0

2

0,56 %

4

0

0

4

1,24 %

Revīzijas palāta

133

121

0

0

121

90,66 %

0

0

0

0,23 %

12

0

0

12

9,10 %

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

118

110

0

4

113

95,64 %

0

0

0

0,23 %

5

0

0

5

4,13 %

Reģionu komiteja

93

70

0

11

81

86,87 %

11

0

11

11,54 %

1

0

0

1

1,59 %

Ombuds

9

8

0

0

8

91,51 %

0

0

0

0,00 %

1

0

0

1

8,49 %

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

5

5

0

0

5

86,14 %

0

0

0

0,00 %

1

0

0

1

13,86 %

Kopā

Kopā

140 615

140 615

129 261

129 261

1 719

1 719

3 552

3 552

134 533

134 533

95,67 %

95,67 %

4 770

4 770

381

381

5 151

5 151

3,66 %

3,66 %

927

927

0

0

3

3

931

931

0,66 %

0,66 %

Maksājumu apropriācijas

| Miljonos EUR |
| --- |
| Iestāde | Apstiprinātās maksājumu apropriācijas | Veiktie maksājumi | Apropriāciju pārnešana uz 2009. gadu | Anulētās apropriācijas |
| No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | Automātiski pārnestās apropriācijas | Pārnests atbilstīgi lēmumam | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi (EBTA) | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| Eiropas Parlaments | 1 807 | 1 206 | 237 | 46 | 1 489 | 82,37 % | 196 | 8 | 40 | 245 | 13,53 % | 42 | 32 | 0 | 74 | 4,10 % |
| Padome | 798 | 463 | 120 | 35 | 618 | 77,41 % | 117 | 0 | 38 | 155 | 19,38 % | 15 | 11 | 0 | 26 | 3,22 % |
| Komisija | 122 362 | 109 844 | 607 | 3 377 | 113 828 | 93,03 % | 598 | 1 159 | 5 122 | 6 880 | 5,62 % | 1 496 | 151 | 7 | 1 654 | 1,35 % |
| Eiropas Kopienu Tiesa | 310 | 276 | 12 | 1 | 288 | 93,19 % | 15 | 0 | 2 | 16 | 5,25 % | 4 | 1 | 0 | 5 | 1,55 % |
| Revīzijas palāta | 142 | 108 | 8 | 0 | 116 | 81,94 % | 12 | 0 | 0 | 13 | 8,89 % | 12 | 1 | 0 | 13 | 9,16 % |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 126 | 104 | 5 | 4 | 114 | 90,74 % | 5 | 0 | 1 | 6 | 4,70 % | 5 | 1 | 0 | 6 | 4,56 % |
| Reģionu komiteja | 99 | 63 | 4 | 11 | 79 | 79,38 % | 7 | 0 | 11 | 18 | 17,72 % | 1 | 1 | 0 | 3 | 2,90 % |
| Ombuds | 9 | 7 | 0 | 0 | 8 | 84,62 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 6,66 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 8,72 % |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 6 | 4 | 1 | 0 | 4 | 68,12 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 14,32 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 17,56 % |
| Kopā | 125 660 | 112 075 | 995 | 3 475 | 116 545 | 92,75 % | 951 | 1 168 | 5 214 | 7 333 | 5,84 % | 1 577 | 198 | 7 | 1 782 | 1,42 % |

Miljonos EUR

Iestāde

Apstiprinātās maksājumu apropriācijas

Veiktie maksājumi

Apropriāciju pārnešana uz 2009. gadu

Anulētās apropriācijas

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

Automātiski pārnestās apropriācijas

Pārnests atbilstīgi lēmumam

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi (EBTA)

Kopā

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

Eiropas Parlaments

1 807

1 206

237

46

1 489

82,37 %

196

8

40

245

13,53 %

42

32

0

74

4,10 %

Padome

798

463

120

35

618

77,41 %

117

0

38

155

19,38 %

15

11

0

26

3,22 %

Komisija

122 362

109 844

607

3 377

113 828

93,03 %

598

1 159

5 122

6 880

5,62 %

1 496

151

7

1 654

1,35 %

Eiropas Kopienu Tiesa

310

276

12

1

288

93,19 %

15

0

2

16

5,25 %

4

1

0

5

1,55 %

Revīzijas palāta

142

108

8

0

116

81,94 %

12

0

0

13

8,89 %

12

1

0

13

9,16 %

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

126

104

5

4

114

90,74 %

5

0

1

6

4,70 %

5

1

0

6

4,56 %

Reģionu komiteja

99

63

4

11

79

79,38 %

7

0

11

18

17,72 %

1

1

0

3

2,90 %

Ombuds

9

7

0

0

8

84,62 %

1

0

0

1

6,66 %

1

0

0

1

8,72 %

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

6

4

1

0

4

68,12 %

1

0

0

1

14,32 %

1

0

0

1

17,56 %

Kopā

Kopā

125 660

125 660

112 075

112 075

995

995

3 475

3 475

116 545

116 545

92,75 %

92,75 %

951

951

1 168

1 168

5 214

5 214

7 333

7 333

5,84 %

5,84 %

1 577

1 577

198

198

7

7

1 782

1 782

1,42 %

1,42 %

16.   AĢENTŪRU IENĀKUMI – BUDŽETA PROGNOZES, PRASĪJUMI UN SAŅEMTĀS SUMMAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| Aģentūra | Prognozētie budžeta ienākumi | Konstatētie prasījumi | Saņemtās summas | Nenokārtots | Finansētā Komisijas politikas joma |
| Eiropas Aviācijas drošības aģentūra | 102 | 110 | 101 | 9 | 06 |
| Frontex | 71 | 47 | 46 | 0 | 18 |
| Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs | 18 | 18 | 18 | 0 | 15 |
| Eiropas Policijas akadēmija | 10 | 5 | 5 | 0 | 18 |
| Eiropas Ķimikāliju aģentūra | 66 | 63 | 63 | 0 | 02 |
| Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs | 41 | 37 | 37 | 0 | 17 |
| Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs | 15 | 15 | 15 | 0 | 18 |
| Eiropas Vides aģentūra | 37 | 37 | 36 | 1 | 07 |
| Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra | 9 | 9 | 9 | 0 | 11 |
| Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde | 66 | 66 | 66 | 0 | 17 |
| Eiropas GNSS uzraudzības iestāde | 125 | 114 | 114 | 0 | 06 |
| Kodolsintēze enerģijas vajadzībām | 192 | 150 | 150 | 0 | 08 |
| Eurojust | 25 | 25 | 25 | 0 | 18 |
| Eiropas Jūras drošības aģentūra | 50 | 38 | 38 | 0 | 06 |
| Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs | 318 | 217 | 217 | 0 | 12 |
| Eiropas Zāļu aģentūra | 183 | 198 | 188 | 10 | 02 |
| Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra | 15 | 15 | 15 | 0 | 18 |
| Eiropas Dzelzceļa aģentūra | 18 | 17 | 17 | 0 | 06 |
| Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra | 236 | 135 | 135 | 0 | 22 |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra | 15 | 14 | 14 | 0 | 04 |
| Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs | 60 | 54 | 47 | 7 | 31 |
| Eiropas Izglītības fonds | 19 | 19 | 19 | 0 | 15 |
| Kopienas Augu šķirņu birojs | 10 | 11 | 11 | 0 | 17 |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds | 21 | 20 | 20 | 0 | 04 |
| Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra | 38 | 38 | 38 | 0 | 15 |
| Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra | 11 | 11 | 11 | 0 | 06 |
| Veselības aizsardzības programmas izpildaģentūra | 4 | 4 | 4 | 0 | 17 |
| Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra | 5 | 5 | 5 | 0 | 06 |
| Kopā | 1 791 | 1 502 | 1 474 | 29 | |

Miljonos EUR

Aģentūra

Prognozētie budžeta ienākumi

Konstatētie prasījumi

Saņemtās summas

Nenokārtots

Finansētā Komisijas politikas joma

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

102

110

101

9

06

Frontex

71

47

46

0

18

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

18

18

18

0

15

Eiropas Policijas akadēmija

10

5

5

0

18

Eiropas Ķimikāliju aģentūra

66

63

63

0

02

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

41

37

37

0

17

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

15

15

15

0

18

Eiropas Vides aģentūra

37

37

36

1

07

Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra

9

9

9

0

11

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

66

66

66

0

17

Eiropas GNSS uzraudzības iestāde

125

114

114

0

06

Kodolsintēze enerģijas vajadzībām

192

150

150

0

08

Eurojust

25

25

25

0

18

Eiropas Jūras drošības aģentūra

50

38

38

0

06

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs

318

217

217

0

12

Eiropas Zāļu aģentūra

183

198

188

10

02

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra

8

8

8

0

09

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra

15

15

15

0

18

Eiropas Dzelzceļa aģentūra

18

17

17

0

06

Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra

236

135

135

0

22

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

15

14

14

0

04

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

60

54

47

7

31

Eiropas Izglītības fonds

19

19

19

0

15

Kopienas Augu šķirņu birojs

10

11

11

0

17

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

21

20

20

0

04

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra

38

38

38

0

15

Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra

11

11

11

0

06

Veselības aizsardzības programmas izpildaģentūra

4

4

4

0

17

Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra

5

5

5

0

06

Kopā

Kopā

1 791

1 791

1 502

1 502

1 474

1 474

29

29

| Miljonos EUR |
| --- |
| Ieņēmumu veids | Prognozētie budžeta ienākumi | Konstatētie prasījumi | Saņemtās summas | Nenokārtots |
| Komisijas subsīdija | 1 117 | 934 | 934 | 1 |
| Ienākumi no maksām | 373 | 421 | 405 | 16 |
| Citi ienākumi | 301 | 147 | 135 | 12 |
| Kopā | 1 791 | 1 502 | 1 474 | 29 |

Miljonos EUR

Ieņēmumu veids

Prognozētie budžeta ienākumi

Konstatētie prasījumi

Saņemtās summas

Nenokārtots

Komisijas subsīdija

1 117

934

934

1

Ienākumi no maksām

373

421

405

16

Citi ienākumi

301

147

135

12

Kopā

Kopā

1 791

1 791

1 502

1 502

1 474

1 474

29

29

17.   AĢENTŪRAS – SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJAS PA AĢENTŪRĀM

| Miljonos EUR |
| --- |
| Aģentūra | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Apropriācijas | Uzņemtās saistības | Pārnests uz 2009. gadu | Anulētās summas | Apropriācijas | Veiktie maksājumi | Pārnests uz 2009. gadu | Anulētās summas |
| Eiropas Aviācijas drošības aģentūra | 118 | 87 | 30 | 1 | 138 | 78 | 57 | 4 |
| Frontex | 72 | 65 | 1 | 5 | 94 | 50 | 30 | 13 |
| Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs | 20 | 18 | 1 | 0 | 21 | 16 | 4 | 0 |
| Eiropas Policijas akadēmija | 15 | 10 | 3 | 2 | 14 | 8 | 5 | 2 |
| Eiropas Ķimikāliju aģentūra | 70 | 55 | 0 | 15 | 70 | 40 | 13 | 17 |
| Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs | 41 | 39 | 0 | 1 | 52 | 33 | 16 | 3 |
| Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs | 16 | 15 | 1 | 0 | 17 | 15 | 2 | 0 |
| Eiropas Vides aģentūra | 41 | 41 | 0 | 0 | 46 | 38 | 7 | 1 |
| Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra | 11 | 9 | 0 | 2 | 12 | 8 | 1 | 2 |
| Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde | 66 | 64 | 0 | 2 | 75 | 55 | 16 | 4 |
| Eiropas GNSS uzraudzības iestāde | 221 | 158 | 63 | 1 | 200 | 144 | 54 | 2 |
| Kodolsintēze enerģijas vajadzībām | 193 | 187 | 1 | 5 | 150 | 92 | 32 | 26 |
| Eurojust | 26 | 25 | 0 | 1 | 30 | 25 | 3 | 2 |
| Eiropas Jūras drošības aģentūra | 50 | 47 | 0 | 4 | 52 | 39 | 3 | 10 |
| Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs | 318 | 143 | 0 | 175 | 347 | 140 | 29 | 179 |
| Eiropas Zāļu aģentūra | 183 | 173 | 0 | 10 | 215 | 168 | 36 | 11 |
| Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra | 8 | 8 | 0 | 0 | 10 | 8 | 2 | 1 |
| Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra | 15 | 15 | 0 | 1 | 23 | 15 | 7 | 1 |
| Eiropas Dzelzceļa aģentūra | 18 | 17 | 0 | 1 | 21 | 15 | 4 | 1 |
| Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra | 475 | 128 | 345 | 2 | 476 | 158 | 298 | 20 |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra | 15 | 14 | 0 | 1 | 18 | 13 | 4 | 1 |
| Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs | 42 | 33 | 0 | 8 | 37 | 34 | 4 | 0 |
| Eiropas Izglītības fonds | 21 | 19 | 1 | 0 | 24 | 20 | 3 | 1 |
| Kopienas Augu šķirņu birojs | 13 | 12 | 0 | 1 | 14 | 12 | 1 | 1 |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds | 21 | 20 | 0 | 1 | 26 | 19 | 6 | 1 |
| Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra | 38 | 38 | 0 | 1 | 45 | 38 | 6 | 1 |
| Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra | 11 | 11 | 0 | 0 | 14 | 11 | 1 | 1 |
| Veselības aizsardzības programmas izpildaģentūra | 4 | 4 | 0 | 0 | 6 | 4 | 1 | 1 |
| Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra | 5 | 5 | 0 | 1 | 5 | 3 | 1 | 1 |
| Kopā | 2 150 | 1 459 | 449 | 242 | 2 251 | 1 298 | 646 | 308 |

Miljonos EUR

Aģentūra

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Apropriācijas

Uzņemtās saistības

Pārnests uz 2009. gadu

Anulētās summas

Apropriācijas

Veiktie maksājumi

Pārnests uz 2009. gadu

Anulētās summas

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

118

87

30

1

138

78

57

4

Frontex

72

65

1

5

94

50

30

13

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

20

18

1

0

21

16

4

0

Eiropas Policijas akadēmija

15

10

3

2

14

8

5

2

Eiropas Ķimikāliju aģentūra

70

55

0

15

70

40

13

17

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

41

39

0

1

52

33

16

3

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

16

15

1

0

17

15

2

0

Eiropas Vides aģentūra

41

41

0

0

46

38

7

1

Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra

11

9

0

2

12

8

1

2

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

66

64

0

2

75

55

16

4

Eiropas GNSS uzraudzības iestāde

221

158

63

1

200

144

54

2

Kodolsintēze enerģijas vajadzībām

193

187

1

5

150

92

32

26

Eurojust

26

25

0

1

30

25

3

2

Eiropas Jūras drošības aģentūra

50

47

0

4

52

39

3

10

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs

318

143

0

175

347

140

29

179

Eiropas Zāļu aģentūra

183

173

0

10

215

168

36

11

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra

8

8

0

0

10

8

2

1

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra

15

15

0

1

23

15

7

1

Eiropas Dzelzceļa aģentūra

18

17

0

1

21

15

4

1

Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra

475

128

345

2

476

158

298

20

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

15

14

0

1

18

13

4

1

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

42

33

0

8

37

34

4

0

Eiropas Izglītības fonds

21

19

1

0

24

20

3

1

Kopienas Augu šķirņu birojs

13

12

0

1

14

12

1

1

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

21

20

0

1

26

19

6

1

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra

38

38

0

1

45

38

6

1

Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra

11

11

0

0

14

11

1

1

Veselības aizsardzības programmas izpildaģentūra

4

4

0

0

6

4

1

1

Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra

5

5

0

1

5

3

1

1

Kopā

Kopā

2 150

2 150

1 459

1 459

449

449

242

242

2 251

2 251

1 298

1 298

646

646

308

308

| Miljonos EUR |
| --- |
| Izdevumu veids | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Apropriācijas | Uzņemtās saistības | Pārnests uz 2009. gadu | Anulētās summas | Apropriācijas | Veiktie maksājumi | Pārnests uz 2009. gadu | Anulētās summas |
| Administratīvie izdevumi | 229 | 209 | 2 | 19 | 285 | 182 | 80 | 23 |
| Darbības izdevumi | 1 440 | 807 | 447 | 186 | 1 481 | 684 | 550 | 247 |
| Personāls | 480 | 443 | 0 | 37 | 485 | 432 | 15 | 38 |
| Kopā | 2 150 | 1 459 | 449 | 242 | 2 251 | 1 298 | 646 | 308 |

Miljonos EUR

Izdevumu veids

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Apropriācijas

Uzņemtās saistības

Pārnests uz 2009. gadu

Anulētās summas

Apropriācijas

Veiktie maksājumi

Pārnests uz 2009. gadu

Anulētās summas

Administratīvie izdevumi

229

209

2

19

285

182

80

23

Darbības izdevumi

1 440

807

447

186

1 481

684

550

247

Personāls

480

443

0

37

485

432

15

38

Kopā

Kopā

2 150

2 150

1 459

1 459

449

449

242

242

2 251

2 251

1 298

1 298

646

646

308

308

18.   BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS, IESKAITOT AĢENTŪRAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Eiropas kopienas | Aģentūras | Subsīdiju aģentūrām izslēgšana | Kopā |
| Finanšu gada ieņēmumi | 121 584 | 1 474 | (934) | 122 125 |
| Maksājumi par kārtējā gada apropriācijām | (115 550) | (1 146) | 934 | (115 762) |
| Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu | (3 912) | (646) | 0 | (4 558) |
| EBTA apropriācijas, kas pārnestas no N-1 gada | (2) | 0 | 0 | (2) |
| To neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N-1 gada | 188 | 445 | 0 | 632 |
| Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā | (498) | (2) | 0 | (500) |
| Budžeta izpildes rezultāts | 1 810 | 125 | 0 | 1 935 |

Miljonos EUR

Eiropas kopienas

Aģentūras

Subsīdiju aģentūrām izslēgšana

Kopā

Finanšu gada ieņēmumi

121 584

1 474

(934)

122 125

122 125

Maksājumi par kārtējā gada apropriācijām

(115 550)

(1 146)

934

(115 762)

(115 762)

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu

(3 912)

(646)

0

(4 558)

(4 558)

EBTA apropriācijas, kas pārnestas no N-1 gada

(2)

0

0

(2)

(2)

To neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N-1 gada

188

445

0

632

632

Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā

(498)

(2)

0

(500)

(500)

Budžeta izpildes rezultāts

1 810

125

0

1 935

1 935

B IEDAĻA: PASKAIDROJUMI ATTIECĪBĀ UZ KONSOLIDĒTAJIEM PĀRSKATIEM PAR BUDŽETA IZPILDI

1.   BUDŽETA PRINCIPI, STRUKTŪRAS UN APROPRIĀCIJAS

1.1.   JURIDISKAIS PAMATS UN FINANŠU REGULA

Budžeta uzskaiti veic saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp., kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2006. gada 13. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006.)) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību minētajai Finanšu regulai, kurā jaunākie grozījumi izdarīti 2007. gada 28. martā. Vispārējais budžets – Kopienu finanšu politikas galvenais instruments – ir instruments, kurā ir paredzēti un apstiprināti Kopienu ieņēmumi un izdevumi katram gadam.

Budžeta procedūra ir noteikta EK līguma 272. pantā, kurā ir izklāstīta posmu secība un termiņi, kas jāievēro abām budžeta lēmējinstitūcijām – Padomei un Parlamentam. Komisija katru gadu novērtē visus Eiropas iestāžu ieņēmumus un izdevumus nākamajam gadam un izveido provizorisku budžeta projektu, ko nosūta budžeta lēmējinstitūcijai. Pamatojoties uz provizorisko budžeta projektu, Padome sagatavo budžeta projektu, ko abas budžeta lēmējinstitūcijas pēc tam apspriež. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo par budžeta galīgu pieņemšanu, un tādējādi tas kļūst izpildāms. Par budžeta izpildi galvenokārt ir atbildīga Komisija.

1.2.   BUDŽETA PRINCIPI

Kopienu vispārējo budžetu nosaka vairāki pamatprincipi:

| — | vienotības un budžeta precizitātes princips – visiem Kopienu izdevumiem un ieņēmumiem jābūt ietvertiem vienotā budžeta dokumentā, iegrāmatotiem budžeta pozīcijā, un izdevumi nedrīkst pārsniegt apstiprinātās apropriācijas; |
| --- | --- |

—

vienotības un budžeta precizitātes princips – visiem Kopienu izdevumiem un ieņēmumiem jābūt ietvertiem vienotā budžeta dokumentā, iegrāmatotiem budžeta pozīcijā, un izdevumi nedrīkst pārsniegt apstiprinātās apropriācijas;

vienotības un budžeta precizitātes princips

| — | universāluma princips – šis princips ietver divus noteikumus:






  — | nepiešķiršanas noteikumu, kas nozīmē, ka budžeta ieņēmumus nedrīkst rezervēt īpašiem izdevumu posteņiem (kopējiem ieņēmumiem ir jāsedz kopējie izdevumi); |
| --- | --- | --- |

—

universāluma princips – šis princips ietver divus noteikumus:

universāluma princips

—

nepiešķiršanas noteikumu, kas nozīmē, ka budžeta ieņēmumus nedrīkst rezervēt īpašiem izdevumu posteņiem (kopējiem ieņēmumiem ir jāsedz kopējie izdevumi);

| — | bruto budžeta noteikumu, kas nozīmē, ka ieņēmumus un izdevumus budžetā iegrāmato pilnā apmērā, neizdarot to starpā nekādas korekcijas; |
| --- | --- |

—

bruto budžeta noteikumu, kas nozīmē, ka ieņēmumus un izdevumus budžetā iegrāmato pilnā apmērā, neizdarot to starpā nekādas korekcijas;

| — | gada pārskata princips – iegrāmatotās apropriācijas ir apstiprinātas vienam gadam, tāpēc tās ir jāizlieto attiecīgajā gadā; |
| --- | --- |

—

gada pārskata princips – iegrāmatotās apropriācijas ir apstiprinātas vienam gadam, tāpēc tās ir jāizlieto attiecīgajā gadā;

gada pārskata princips

| — | līdzsvara princips – budžetā norādītajiem ieņēmumiem un izdevumiem ir jābūt līdzsvarā (paredzamajiem ieņēmumiem ir jābūt vienādiem ar maksājumu apropriācijām); |
| --- | --- |

—

līdzsvara princips – budžetā norādītajiem ieņēmumiem un izdevumiem ir jābūt līdzsvarā (paredzamajiem ieņēmumiem ir jābūt vienādiem ar maksājumu apropriācijām);

līdzsvara princips

| — | specifikācijas princips – visas apropriācijas ir piešķirtas īpašam nolūkam un īpašam mērķim; |
| --- | --- |

—

specifikācijas princips – visas apropriācijas ir piešķirtas īpašam nolūkam un īpašam mērķim;

specifikācijas princips

| — | norēķinu vienības princips – budžetu sagatavo un izpilda euro valūtā, un pārskatus sniedz euro valūtā; |
| --- | --- |

—

norēķinu vienības princips – budžetu sagatavo un izpilda euro valūtā, un pārskatus sniedz euro valūtā;

norēķinu vienības princips

| — | pareizas finanšu pārvaldības princips – budžeta apropriācijas izlieto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, proti, ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus; |
| --- | --- |

—

pareizas finanšu pārvaldības princips – budžeta apropriācijas izlieto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, proti, ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus;

pareizas finanšu pārvaldības princips

| — | pārredzamības princips – budžetu veido un izpilda, kā arī pārskatus veido, ievērojot pārredzamības principu; budžetu un budžeta grozījumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

—

pārredzamības princips – budžetu veido un izpilda, kā arī pārskatus veido, ievērojot pārredzamības principu; budžetu un budžeta grozījumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

pārredzamības princips

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

1.3.   BUDŽETA STRUKTŪRA

Budžetu veido:

| (a) | vispārējs ieņēmumu dokuments; |
| --- | --- |

(a)

vispārējs ieņēmumu dokuments;

| (b) | atsevišķas iedaļas, kas sīkāk iedalītas ieņēmumu un izdevumu pārskatos par katru iestādi. I iedaļa. Parlaments; II iedaļa. Padome; III iedaļa. Komisija; IV iedaļa. Eiropas Kopienu Tiesa; V iedaļa. Revīzijas palāta; VI iedaļa. Ekonomikas un sociālo lietu komiteja; VII iedaļa. Reģionu komiteja; VIII iedaļa. Ombuds; IX iedaļa. Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs. |
| --- | --- |

(b)

atsevišķas iedaļas, kas sīkāk iedalītas ieņēmumu un izdevumu pārskatos par katru iestādi. I iedaļa. Parlaments; II iedaļa. Padome; III iedaļa. Komisija; IV iedaļa. Eiropas Kopienu Tiesa; V iedaļa. Revīzijas palāta; VI iedaļa. Ekonomikas un sociālo lietu komiteja; VII iedaļa. Reģionu komiteja; VIII iedaļa. Ombuds; IX iedaļa. Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs.

Katras iestādes ieņēmumu un izdevumu posteņus klasificē sadaļās, nodaļās, pantos un posteņos pēc to veida vai izmantojuma, kam tie piešķirti.

Daļa likvidējamās EOTK līdzekļu tika iekļauta likvidējamās EOTK darbības budžetā. Katru gadu minēto darbības budžetu pieņēma Komisija, apspriežoties ar Padomi un Eiropas Parlamentu. Pēdējo reizi budžetu sagatavoja laikposmam no 2002. gada 1. janvāra līdz 2002. gada 23. jūlijam. No 2002. gada 24. jūlija ieņēmumi un maksājumi, kas ir saistīti ar darbības budžetu, tiek iekļauti likvidējamās EOTK ieņēmumu un izdevumu pārskatā. Pārējās izpildāmās saistības ir norādītas bilancē saistību daļā.

1.4.   BUDŽETA PĀRSKATU STRUKTŪRA

1.4.1.   Vispārīgs pārskats

Administratīvās apropriācijas un darbības apropriācijas ir iekļautas tikai Komisijas budžetā. Pārējām iestādēm ir tikai administratīvās apropriācijas.

Budžetā izšķir divu veidu apropriācijas – nediferencētās apropriācijas un diferencētās apropriācijas. Nediferencētās apropriācijas izmanto, lai finansētu darbības, kas ir paredzētas vienam gadam (atbilstīgi gada pārskata principam). Diferencētās apropriācijas ieviesa, lai saskaņotu gada pārskata principu ar daudzgadu darbību vajadzībām.

| a) | Nediferencētās apropriācijas attiecas uz:






  — | visām budžeta administratīvajām nodaļām iedaļā “Komisija” un pārējām iedaļām pilnībā; |
| --- | --- | --- |

a)

Nediferencētās apropriācijas attiecas uz:

Nediferencētās apropriācijas

—

visām budžeta administratīvajām nodaļām iedaļā “Komisija” un pārējām iedaļām pilnībā;

| — | ELVGF Garantiju nodaļas apropriācijām, kas paredzētas vienam gadam, un |
| --- | --- |

—

ELVGF Garantiju nodaļas apropriācijām, kas paredzētas vienam gadam, un

| — | konkrētām tehniskām apropriācijām (atmaksas, aizņēmumu un aizdevumu garantijas u. c.). |
| --- | --- |

—

konkrētām tehniskām apropriācijām (atmaksas, aizņēmumu un aizdevumu garantijas u. c.).

Nediferencētajām apropriācijām saistību apropriāciju summa ir vienāda ar maksājumu apropriāciju summu.

| b) | Diferencētās apropriācijas ir paredzēts attiecināt uz daudzgadu darbībām, un tās ietver visas pārējās apropriācijas, kas iekļautas visās nodaļās, izņemot iedaļas “Komisija” 1. nodaļu.
  Minētās diferencētās apropriācijas iedala saistību apropriācijās un maksājumu apropriācijās:






  — | saistību apropriācijas
  sedz to juridisko saistību kopējās izmaksas, kas uzņemtas kārtējā finanšu gadā par darbībām, kuru ilgums ir vairāki gadi. Tomēr budžeta saistības par darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu finanšu gadu, saskaņā ar Finanšu regulas 76. panta 3. punktu var sadalīt gada maksājumos pa vairākiem gadiem, ja tas paredzēts pamatdokumentā. Diferencētajām apropriācijām budžeta saistības, kas vēl nav uzņemtas attiecībā uz turpmākajiem gadiem, ārpusbilancē norāda kā iespējamās saistības. |
| --- | --- | --- |

b)

Diferencētās apropriācijas ir paredzēts attiecināt uz daudzgadu darbībām, un tās ietver visas pārējās apropriācijas, kas iekļautas visās nodaļās, izņemot iedaļas “Komisija” 1. nodaļu.

Diferencētās apropriācijas

Minētās diferencētās apropriācijas iedala saistību apropriācijās un maksājumu apropriācijās:

—

saistību apropriācijas
  sedz to juridisko saistību kopējās izmaksas, kas uzņemtas kārtējā finanšu gadā par darbībām, kuru ilgums ir vairāki gadi. Tomēr budžeta saistības par darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu finanšu gadu, saskaņā ar Finanšu regulas 76. panta 3. punktu var sadalīt gada maksājumos pa vairākiem gadiem, ja tas paredzēts pamatdokumentā. Diferencētajām apropriācijām budžeta saistības, kas vēl nav uzņemtas attiecībā uz turpmākajiem gadiem, ārpusbilancē norāda kā iespējamās saistības.

saistību apropriācijas

| — | maksājumu apropriācijas
  attiecas uz izdevumiem, kas rodas, izpildot kārtējā finanšu gadā un/vai iepriekšējos finanšu gados uzņemtās saistības. |
| --- | --- |

—

maksājumu apropriācijas
  attiecas uz izdevumiem, kas rodas, izpildot kārtējā finanšu gadā un/vai iepriekšējos finanšu gados uzņemtās saistības.

maksājumu apropriācijas

1.4.2.   Apropriāciju izcelsme

Galvenais apropriāciju avots ir Kopienu budžets kārtējam gadam. Tomēr citu veidu apropriācijas iegūst, īstenojot Finanšu regulas noteikumus. Tās iegūst no iepriekšējiem finanšu gadiem vai ārējiem avotiem.

1.4.2.1.   Galīgā budžeta apropriācijas:

| — | pieņemtās sākotnējā budžeta apropriācijas; |
| --- | --- |

—

pieņemtās sākotnējā budžeta apropriācijas;

| — | pārvietojumi: apropriācijas ir iespējams pārvietot no vienas pozīcijas uz citu saskaņā ar Finanšu regulas (Nr. 1605/2002, 2002. gada 25. jūnijs) 22. līdz 24. panta noteikumiem; |
| --- | --- |

—

pārvietojumi: apropriācijas ir iespējams pārvietot no vienas pozīcijas uz citu saskaņā ar Finanšu regulas (Nr. 1605/2002, 2002. gada 25. jūnijs) 22. līdz 24. panta noteikumiem;

| — | budžeta grozījumi: pieņemto budžetu var grozīt vai palielināt, izmantojot budžeta grozījumus. Noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulas 37. un 38. pantā. |
| --- | --- |

—

budžeta grozījumi: pieņemto budžetu var grozīt vai palielināt, izmantojot budžeta grozījumus. Noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulas 37. un 38. pantā.

1.4.2.2.   No iepriekšējā gada pārnestās vai no jauna pieejamās apropriācijas

| — | Automātiski pārnestās apropriācijas. Tās ir nediferencētas maksājumu apropriācijas, kuras automātiski var pārnest tikai par vienu finanšu gadu (attiecībā uz likvidējamo EOTK ierobežojumu nav) saskaņā ar Finanšu regulas 9. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

—

Automātiski pārnestās apropriācijas. Tās ir nediferencētas maksājumu apropriācijas, kuras automātiski var pārnest tikai par vienu finanšu gadu (attiecībā uz likvidējamo EOTK ierobežojumu nav) saskaņā ar Finanšu regulas 9. panta 4. punktu.

| — | Apropriācijas, ko pārnes saskaņā ar iestāžu lēmumu. Iestāde var nolemt pārnest apropriācijas no iepriekšējā budžeta vienā no diviem gadījumiem – ja ir pabeigti sagatavošanās posmi (Finanšu regulas 9. panta 2. punkta a) apakšpunkts) vai juridiskais pamats ir pieņemts ar novēlošanos (9. panta 2. punkta b) apakšpunkts). Pārnest var gan saistību, gan maksājumu apropriācijas (9. panta 3. punkts). |
| --- | --- |

—

Apropriācijas, ko pārnes saskaņā ar iestāžu lēmumu. Iestāde var nolemt pārnest apropriācijas no iepriekšējā budžeta vienā no diviem gadījumiem – ja ir pabeigti sagatavošanās posmi (Finanšu regulas 9. panta 2. punkta a) apakšpunkts) vai juridiskais pamats ir pieņemts ar novēlošanos (9. panta 2. punkta b) apakšpunkts). Pārnest var gan saistību, gan maksājumu apropriācijas (9. panta 3. punkts).

| — | Apropriācijas, kas no jauna ir pieejamas pēc saistību atcelšanas. Tās ir saistītas ar to saistību apropriāciju atkārtotu iegrāmatošanu, kas attiecas uz atceltajiem struktūrfondiem. Izņēmuma kārtā summas var atkārtoti iegrāmatot gadījumā, ja Komisija ir pieļāvusi kļūdu vai ja tās ir nepieciešamas programmas pabeigšanai (Finanšu regulas 157. pants). |
| --- | --- |

—

Apropriācijas, kas no jauna ir pieejamas pēc saistību atcelšanas. Tās ir saistītas ar to saistību apropriāciju atkārtotu iegrāmatošanu, kas attiecas uz atceltajiem struktūrfondiem. Izņēmuma kārtā summas var atkārtoti iegrāmatot gadījumā, ja Komisija ir pieļāvusi kļūdu vai ja tās ir nepieciešamas programmas pabeigšanai (Finanšu regulas 157. pants).

1.4.2.3.   Piešķirtie ieņēmumi

| — | Atmaksājumi. Šīs apropriācijas rodas, atmaksājot nepareizi samaksātās summas, kā arī no ieņēmumiem par preču piegādi/pakalpojumu sniegšanu citām Kopienu struktūrām, saņemtajiem apdrošināšanas maksājumiem un ieņēmumiem no izīrēšanas un publikāciju pārdošanas – summas ir piešķirtie ieņēmumi budžeta pozīcijā, ko izmantoja sākotnējiem izdevumiem (Finanšu regulas 10. pants un 18. panta 1. punkta e), f), g), h), i) un j) apakšpunkts), un tās var pārnest bez ierobežojumiem. |
| --- | --- |

—

Atmaksājumi. Šīs apropriācijas rodas, atmaksājot nepareizi samaksātās summas, kā arī no ieņēmumiem par preču piegādi/pakalpojumu sniegšanu citām Kopienu struktūrām, saņemtajiem apdrošināšanas maksājumiem un ieņēmumiem no izīrēšanas un publikāciju pārdošanas – summas ir piešķirtie ieņēmumi budžeta pozīcijā, ko izmantoja sākotnējiem izdevumiem (Finanšu regulas 10. pants un 18. panta 1. punkta e), f), g), h), i) un j) apakšpunkts), un tās var pārnest bez ierobežojumiem.

| — | EBTA apropriācijas. Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu ir paredzēts, ka dalībvalstīm noteiktām darbībām ir jāveic finanšu iemaksas Kopienu budžetā. Attiecīgās budžeta pozīcijas un paredzētās summas ir publicētas Kopienu budžeta III pielikumā. Attiecīgās pozīcijas papildina EBTA iemaksas. Apropriācijas, kas līdz gada beigām nav izlietotas, anulē, un EEZ valstis tās saņem atpakaļ. |
| --- | --- |

—

EBTA apropriācijas. Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu ir paredzēts, ka dalībvalstīm noteiktām darbībām ir jāveic finanšu iemaksas Kopienu budžetā. Attiecīgās budžeta pozīcijas un paredzētās summas ir publicētas Kopienu budžeta III pielikumā. Attiecīgās pozīcijas papildina EBTA iemaksas. Apropriācijas, kas līdz gada beigām nav izlietotas, anulē, un EEZ valstis tās saņem atpakaļ.

| — | Ieņēmumi no trešām personām. Tāpat kā saistībā ar EBTA apropriācijām citas valstis ir noslēgušas līgumus ar Eiropas Kopienām par finanšu iemaksām Kopienu darbībām. Saņemtās summas uzskatāmas par ieņēmumiem no trešām personām, ko piešķir attiecīgajām budžeta pozīcijām (bieži izpētes jomā), un tās var pārnest bez ierobežojumiem (Finanšu regulas 10. pants un 18. panta 1. punkta a) un d) apakšpunkts). |
| --- | --- |

—

Ieņēmumi no trešām personām. Tāpat kā saistībā ar EBTA apropriācijām citas valstis ir noslēgušas līgumus ar Eiropas Kopienām par finanšu iemaksām Kopienu darbībām. Saņemtās summas uzskatāmas par ieņēmumiem no trešām personām, ko piešķir attiecīgajām budžeta pozīcijām (bieži izpētes jomā), un tās var pārnest bez ierobežojumiem (Finanšu regulas 10. pants un 18. panta 1. punkta a) un d) apakšpunkts).

| — | Darbs trešo personu uzdevumā. Saistībā ar izpētes darbu Kopienu izpētes centri var strādāt ārēju struktūru uzdevumā (Finanšu regulas 161. panta 2. punkts). Darbu trešo personu uzdevumā tāpat kā ieņēmumus no trešām personām piešķir īpašām budžeta pozīcijām, un tos var pārnest bez ierobežojumiem (Finanšu regulas 10. pants un 18. panta 1. punkta d) apakšpunkts). |
| --- | --- |

—

Darbs trešo personu uzdevumā. Saistībā ar izpētes darbu Kopienu izpētes centri var strādāt ārēju struktūru uzdevumā (Finanšu regulas 161. panta 2. punkts). Darbu trešo personu uzdevumā tāpat kā ieņēmumus no trešām personām piešķir īpašām budžeta pozīcijām, un tos var pārnest bez ierobežojumiem (Finanšu regulas 10. pants un 18. panta 1. punkta d) apakšpunkts).

| — | Pēc avansa maksājumu atmaksāšanas no jauna pieejamās apropriācijas. Tie ir saņēmēju atmaksātie Kopienu līdzekļi. Avansa maksājumu atmaksas iegrāmato kā piešķirtos ieņēmumus (Finanšu regulas 10. pants un 18. panta 2. punkts) un var pārnest bez ierobežojumiem. Struktūrfondu jomā atjaunošanas pamatā ir Komisijas lēmums (Finanšu regulas 18. panta 2. punkts un tās īstenošanas kārtības 228. pants). |
| --- | --- |

—

Pēc avansa maksājumu atmaksāšanas no jauna pieejamās apropriācijas. Tie ir saņēmēju atmaksātie Kopienu līdzekļi. Avansa maksājumu atmaksas iegrāmato kā piešķirtos ieņēmumus (Finanšu regulas 10. pants un 18. panta 2. punkts) un var pārnest bez ierobežojumiem. Struktūrfondu jomā atjaunošanas pamatā ir Komisijas lēmums (Finanšu regulas 18. panta 2. punkts un tās īstenošanas kārtības 228. pants).

1.4.3.   Pieejamo apropriāciju sastāvdaļas

| — | Galīgā budžeta apropriācijas = pieņemtās sākotnējā budžeta apropriācijas + budžeta grozījumu apropriācijas + pārvietojumi; |
| --- | --- |

—

Galīgā budžeta apropriācijas = pieņemtās sākotnējā budžeta apropriācijas + budžeta grozījumu apropriācijas + pārvietojumi;

Galīgā budžeta apropriācijas

| — | papildu apropriācijas = piešķirtie ieņēmumi (skatīt iepriekš) + apropriācijas, kas ir pārnestas no iepriekšējā finanšu gada vai no jauna pieejamas pēc saistību atcelšanas; |
| --- | --- |

—

papildu apropriācijas = piešķirtie ieņēmumi (skatīt iepriekš) + apropriācijas, kas ir pārnestas no iepriekšējā finanšu gada vai no jauna pieejamas pēc saistību atcelšanas;

papildu apropriācijas

| — | piešķirtās apropriācijas kopā = galīgā budžeta apropriācijas + papildu apropriācijas; |
| --- | --- |

—

piešķirtās apropriācijas kopā = galīgā budžeta apropriācijas + papildu apropriācijas;

piešķirtās apropriācijas kopā

| — | gada apropriācijas (budžeta rezultāta aprēķināšanai izmantotās) = galīgā budžeta apropriācijas + piešķirtie ieņēmumi. |
| --- | --- |

—

gada apropriācijas (budžeta rezultāta aprēķināšanai izmantotās) = galīgā budžeta apropriācijas + piešķirtie ieņēmumi.

gada apropriācijas

1.5.   BUDŽETA IZPILDE

Budžeta izpildi reglamentē Finanšu regula, kuras 48. panta 1. punktā noteikts, ka: “Komisija izpilda budžeta (...) saskaņā ar šo regulu, uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju robežās”. Minētās regulas 50. pantā ir noteikts, ka Komisija piešķir iestādēm vajadzīgās pilnvaras, lai tās varētu izpildīt budžeta iedaļas, kuras uz tām attiecas.

1.6.   NENOKĀRTOTĀS SAISTĪBAS

Pēc diferencētu apropriāciju ieviešanas izveidojās starpība starp uzņemtām saistībām un veiktiem maksājumiem; minētā starpība, kas saistīta ar nenokārtotām saistībām, atspoguļo laikposmu starp brīdi, kad saistības tiek uzņemtas, un brīdi, kad tiek veikti attiecīgie maksājumi.

2.   IZSKAIDROJUMS ATTIECĪBĀ UZ ZIŅOJUMIEM PAR BUDŽETA IZPILDI

| 2.1. | GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS (1. tabula) |
| --- | --- |

2.1.

1. tabula

2.1.1.   Vispārīga informācija

Pašu resursu summas, ko iegrāmato kontos, ir tās, ko gada laikā dalībvalstu valdības kreditē Komisijas vārdā atvērtajos kontos. Pārpalikuma gadījumā ieņēmumi attiecas arī uz budžeta izpildes rezultātu iepriekšējā finanšu gadā. Pārējie ieņēmumi, ko iegrāmato kontos, ir summa, kas faktiski saņemta gada laikā.

Lai aprēķinātu gada budžeta izpildes rezultātu, izdevumos ir iekļauti maksājumi, kas tiek veikti no gada maksājumu apropriācijām, kā arī visas attiecīgā gada apropriācijas, ko pārnes uz nākamo gadu. Maksājumi, kas veikti no gada maksājumu apropriācijām, ir maksājumi, ko grāmatvedis veic līdz finanšu gada 31. decembrim. Attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu maksājumi ir tie, ko dalībvalstis veikušas laikposmā no 2007. gada 16. oktobra līdz 2008. gada 15. oktobrim, ar nosacījumu, ka grāmatvedim par saistībām un apstiprinājumu ir paziņots līdz 2009. gada 31. janvārim. Saistībā ar ELGF izdevumiem pēc kontroles veikšanas dalībvalstīs var pieņemt atbilstības lēmumu.

Budžeta izpildes rezultāts ietver divus elementus – Eiropas Kopienu rezultātu un EEZ esošo EBTA valstu līdzdalības rezultātu. Saskaņā ar 15. pantu Regulā Nr. 1150/2000 par pašu resursiem minētais rezultāts atspoguļo starpību starp:

| — | kopējiem ieņēmumiem, kas saņemti attiecīgajā gadā; |
| --- | --- |

—

kopējiem ieņēmumiem, kas saņemti attiecīgajā gadā;

| — | un kopējiem maksājumiem, kas veikti no attiecīgā gada apropriācijām, pieskaitot kopējo attiecīgā gada to apropriāciju summu, kas pārnestas uz nākamo gadu. EBTA un EEZ valstu gadījumā no n gada uz n+1 gadu pārnesto apropriāciju apjoms ir zināms pēc kontu slēgšanas. Līdz ar to atlikuma aprēķināšana ietver apropriāciju pārnesumus no n-1 gada uz n gadu. |
| --- | --- |

—

un kopējiem maksājumiem, kas veikti no attiecīgā gada apropriācijām, pieskaitot kopējo attiecīgā gada to apropriāciju summu, kas pārnestas uz nākamo gadu. EBTA un EEZ valstu gadījumā no n gada uz n+1 gadu pārnesto apropriāciju apjoms ir zināms pēc kontu slēgšanas. Līdz ar to atlikuma aprēķināšana ietver apropriāciju pārnesumus no n-1 gada uz n gadu.

Aprēķinā iegūtajam skaitlim pieskaita vai no tā atņem šādas vērtības:

| — | no iepriekšējiem gadiem pārnesto anulēto maksājumu apropriāciju neto atlikumu un visus maksājumus, kas euro kursa svārstību dēļ pārsniedz nediferencētās apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējā gada; |
| --- | --- |

—

no iepriekšējiem gadiem pārnesto anulēto maksājumu apropriāciju neto atlikumu un visus maksājumus, kas euro kursa svārstību dēļ pārsniedz nediferencētās apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējā gada;

| — | gada laikā iegrāmatoto maiņas kursa peļņas un zaudējumu bilanci. |
| --- | --- |

—

gada laikā iegrāmatoto maiņas kursa peļņas un zaudējumu bilanci.

Budžeta izpildes rezultāts tiek atdots dalībvalstīm nākamā gadā, samazinot summas, kas dalībvalstīm ir jāmaksā nākamajā finanšu gadā.

Budžeta izpildes rezultāts tiek atdots dalībvalstīm nākamā gadā, samazinot summas, kas dalībvalstīm ir jāmaksā nākamajā finanšu gadā.

No iepriekšējā finanšu gada pārnestās apropriācijas attiecībā uz trešo personu iemaksām un darbu trešo personu uzdevumā, kuras atbilstoši definīcijai nekad netiek anulētas, ir iekļautas papildu apropriācijās attiecīgajam finanšu gadam. Ar to ir skaidrojama atšķirība starp pārnestajām apropriācijām no iepriekšējā gada 2008. gada budžeta izpildes pārskatos un tām, kas pārnestas uz nākamo gadu 2007. gada budžeta izpildes pārskatos. Maksājumu apropriācijas atkārtotai izmantošanai un apropriācijas, kas no jauna pieejamas pēc avansa maksājumu atmaksas, aprēķinot gada rezultātu, netiek ņemtas vērā.

To maksājumu apropriāciju EBTA un EEZ daļu, kuras Kopienas ir pārnesušas no 2008. gada uz 2009. gadu, nevar iekļaut 2008. gada bilancē, jo ir nepieciešams EBTA apstiprinājums attiecīgajām summām, un šāds apstiprinājums netiks sniegts līdz 2009. gada vidum.

Pārnestās maksājumu apropriācijas ietver automātiskus pārnesumus un pārnesumus atbilstīgi lēmumam. Tās ietver arī apropriāciju palielinājumu rezervētiem ieņēmumiem, jo apropriācijas, kas gada beigās nav izlietotas, tiek pārnestas automātiski. Neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no iepriekšējā gada, tagad ietver tikai to apropriāciju anulējumus, kas pārnestas automātiski un atbilstīgi lēmumam.

2.1.2.   Budžeta izpildes rezultāta saskaņojums ar saimniecisko rezultātu 2008. gadā

Gada saimniecisko rezultātu, kas atspoguļots 14. lpp., aprēķina, pamatojoties uz uzkrāšanas principu grāmatvedībā. Tomēr budžeta izpildes rezultāts ir balstīts uz mainītiem naudas līdzekļu uzskaites noteikumiem saskaņā ar Finanšu regulu. Tā kā budžeta izpildes rezultāts un saimnieciskais rezultāts izriet no vieniem un tiem pašiem pamatā esošiem darījumiem, kontrole ir lietderīga, lai nodrošinātu to saskaņošanas iespējamību. Šī saskaņošana ir parādīta turpmāk tabulā, izceļot būtiskākās saskaņotās summas, kas sadalītas starp ieņēmumu un izdevumu posteņiem.

SASKAŅOŠANA – SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS – BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS 2008. GADĀ

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2008. g. | 2007. g. |
| GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS | 12 686 | 7 462 |
| Ieņēmumi |
| Kārtējā gadā konstatētie, bet vēl neiekasētie prasījumi | (4 685) | (5 036) |
| Iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi | 3 485 | 2 543 |
| Uzkrātie ieņēmumi (neto) | (724) | (1 068) |
| Izdevumi |
| Uzkrātie izdevumi (neto) | 6 353 | 8 814 |
| Kārtējā gadā samaksātie iepriekšējā gada izdevumi | (219) | (3 635) |
| Priekšfinansējuma neto ietekme | (16 446) | (6 810) |
| Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu | (3 914) | (3 116) |
| Maksājumi, kas veikti no neizlietoto maksājumu apropriāciju pārnesumiem un anulējuma | 1 182 | 1 171 |
| Uzkrājumu pārmaiņas | 4 316 | 1 395 |
| Citi | (88) | (33) |
| Saimnieciskais rezultāts aģentūras + EOTK | (136) | (145) |
| GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS | 1 810 | 1 542 |

Miljonos EUR

2008. g.

2007. g.

GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS

GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS

12 686

12 686

7 462

7 462

Ieņēmumi

Ieņēmumi

Kārtējā gadā konstatētie, bet vēl neiekasētie prasījumi

(4 685)

(5 036)

Iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi

3 485

2 543

Uzkrātie ieņēmumi (neto)

(724)

(1 068)

Izdevumi

Izdevumi

Uzkrātie izdevumi (neto)

6 353

8 814

Kārtējā gadā samaksātie iepriekšējā gada izdevumi

(219)

(3 635)

Priekšfinansējuma neto ietekme

(16 446)

(6 810)

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu

(3 914)

(3 116)

Maksājumi, kas veikti no neizlietoto maksājumu apropriāciju pārnesumiem un anulējuma

1 182

1 171

Uzkrājumu pārmaiņas

4 316

1 395

Citi

(88)

(33)

Saimnieciskais rezultāts aģentūras + EOTK

Saimnieciskais rezultāts aģentūras + EOTK

(136)

(145)

GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS

GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS

1 810

1 810

1 542

1 542

Saskaņotie posteņi – ieņēmumi

Faktiskie finanšu gada budžeta ieņēmumi atbilst ieņēmumiem, kas ir iekasēti par prasījumiem, kuri konstatēti attiecīgā gada laikā, un summām, kas iekasētas par iepriekšējos gados konstatētajiem prasījumiem. Tāpēc kārtējā gadā konstatētos, bet vēl neiekasētos prasījumus saskaņošanas nolūkos atskaita no saimnieciskā rezultāta, jo tie nav daļa no budžeta ieņēmumiem. Turpretim iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi jāpievieno saimnieciskajam rezultātam saskaņošanas nolūkos.

kārtējā gadā konstatētos, bet vēl neiekasētos prasījumus

iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi

Neto uzkrātos ieņēmumus galvenokārt veido uzkrātie ieņēmumi par lauksaimniecības nodevām, pašu resursi, procenti un dividendes. Ņem vērā tikai neto ietekmi, t. i., kārtējā gada uzkrātos ieņēmumus, no kuriem atskaitīti iepriekšējā gada uzkrātie ieņēmumi.

Neto uzkrātos ieņēmumus

Saskaņotie posteņi – izdevumi

Neto uzkrātos izdevumus galvenokārt veido uzkrātie izdevumi gada beigu periodizācijas mērķiem, t. i., attiecināmie izdevumi, kuri radušies Kopienu līdzekļu saņēmējiem, bet par kuriem vēl nav paziņots EK.

Neto uzkrātos izdevumus

Kamēr uzkrātie izdevumi netiek uzskatīti par budžeta izdevumiem, kārtējā gadā saistībā ar iepriekšējos gados reģistrētajiem rēķiniem veiktie maksājumi ir daļa no kārtējā gada budžeta izdevumiem.

kārtējā gadā saistībā ar iepriekšējos gados reģistrētajiem rēķiniem

Priekšfinansējuma neto ietekme ir šādu vienību kombinācija: 1) jaunā priekšfinansējuma summas, kas samaksātas kārtējā gadā un atzītas par attiecīgā gada budžeta izdevumiem; un 2) priekšfinansējuma ieskaits, kas ir samaksāts kārtējā gadā vai iepriekšējos gados, apstiprinot attiecināmās izmaksas. Pēdējais parāda izdevumus uzkrāto izdevumu izteiksmē, bet ne budžeta kontos, jo tā samaksas brīdī sākotnējā priekšfinansējuma maksājums jau tika uzskatīts par budžeta izdevumiem.

Priekšfinansējuma neto ietekme

Papildus maksājumiem, kas veikti par attiecīgā gada apropriācijām, šā gada apropriācijas, kuras pārnestas uz nākamo gadu, ir jāņem vērā, aprēķinot arī attiecīgā gada budžeta izpildes rezultātu (saskaņā ar 15. pantu Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000). Tie paši noteikumi attiecas arī uz budžeta maksājumiem, kas veikti kārtējā gadā no neizlietoto maksājumu apropriāciju pārnesumiem un anulējuma.

pārnestas uz nākamo gadu

neizlietoto maksājumu apropriāciju pārnesumiem un anulējuma

Uzkrājumu pārmaiņas ir saistītas ar gada beigu aprēķiniem, kas veikti uzkrāto izdevumu kontos (galvenokārt pabalsti darbiniekiem), kuri neietekmē budžeta kontus. Pie citām saskaņotajām summām pieder dažādas vienības, piemēram, pamatlīdzekļu nolietojums, pamatlīdzekļu iegāde, kapitāla nomas maksājumi un finansiālā dalība, kurām ir atšķirīgas budžeta un uzkrāšanas grāmatvedības procedūras.

Uzkrājumu pārmaiņas

citām saskaņotajām summām

Visbeidzot, aģentūru un EOTK saimnieciskais rezultāts, kas iekļauts konsolidētajā saimnieciskajā rezultātā, ir jāizslēdz, jo to budžeta izpilde nepieder pie konsolidētā budžeta izpildes rezultāta.

aģentūru un EOTK

2.2.   BUDŽETA UN FAKTISKO SUMMU SALĪDZINĀJUMS 2008. GADĀ (2. tabula)

2. tabula

Maksājumu apropriāciju summa sākotnēji pieņemtajā budžetā, kuru Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs parakstīja 2007. gada 18. decembrī, tika noteikta 120 347 miljonu euro apmērā, un to finansēs no pašu resursiem 118 922 miljonu euro apmērā. Jāatzīmē, ka budžeta gadā ieņēmumu un izdevumu aprēķini sākotnējā budžetā ir pakļauti korekcijām, un šādas izmaiņas tiek uzrādītas budžeta grozījumos. Korekcijas dalībvalstu NKI pašu resursu maksājumos nodrošina tiešu atbilstību starp budžeta ieņēmumiem un budžeta izdevumiem. Saskaņā ar līdzsvara principu budžeta ieņēmumiem un izdevumiem (maksājumu apropriācijām) jābūt līdzsvarotiem.

Ieņēmumi

2008. gadā tika pieņemti desmit budžeta grozījumi. To ietekme uz 2008. gada budžeta ieņēmumiem nodrošināja kopējos galīgos ieņēmumus 115 771 miljona euro apmērā. To finansēja no pašu resursiem par kopējo summu 108 323 miljoni euro (respektīvi, par 10 599 miljoniem euro mazāk nekā sākotnēji prognozēts) un atlikušo daļu – no citiem ieņēmumiem. Samazinātā vajadzība pēc pašu resursiem bija saistīta ar vairākiem faktoriem, piemēram, 1 529 miljonu euro iekļaušana saistībā ar iepriekšējā gada pārpalikumu, kā arī naudas sodi, kas uzlikti Microsoft, un rezultātā banku procenti kopsummā par 849 miljoniem euro. Visbeidzot, maksājumu apropriāciju samazinājuma un ieņēmumu prognozes pieauguma apvienotā ietekme budžeta grozījumos Nr. 9/2008 radīja NKI resursu papildu samazinājumu par 6 936 miljoniem euro.

Microsoft

Attiecībā uz pašu resursiem jāatzīmē, ka tradicionālo pašu resursu iekasēšana sasniedza 102 % prognozēto summu. To izskaidro fakts, ka budžeta aprēķini tika mainīti laikā, kad tika sagatavoti budžeta grozījumi Nr. 5/2008 (tie tika samazināti par 212 miljoniem euro), un arī laikā, kad tika sagatavoti budžeta grozījumi Nr. 9/2008 (tie tika samazināti par 1 600 miljoniem euro). Šīs korekcijas bija balstītas, no vienas puses, uz 2008. gada pavasara jaunajām makroekonomiskajām prognozēm, kas bija mazāk optimistiskas nekā iepriekšējās prognozes, un, no otras puses, uz iemaksu attīstību.

Turklāt galīgie dalībvalstu PVN un NKI maksājumi precīzi atbilda galīgajam budžeta aprēķinam. Starpību starp prognozētajām summām un faktiski samaksātajām summām var izskaidrot ar atšķirībām budžeta mērķiem izmantotajos euro kursos un kursos, kas bija spēkā tad, kad EMS nepiederošās dalībvalstis faktiski veica savus maksājumus.

Izdevumi

2008. gada budžets joprojām atspoguļoja pāreju no vienas finanšu shēmas uz nākamo. Saistību apropriācijas atbilda tēriņu prognozēm, kas saskaņotas par jauno 2007.–2013. gada plānošanas periodu, turpretim maksājumu prasījumi lielā mērā joprojām attiecās uz 2000.–2006. gada finanšu shēmu. Paredzams, ka izmaksāto līdzekļu daļa lielākajām jaunajām daudzgadu programmām strauji palielināsies no 2009. gada.

Attiecībā uz saistībām izpildes rādītājs bija 99 % salīdzinājumā ar galīgo budžetu (99,4 %, izņemot neizlietoto rezervi Globalizācijas fondam) un 100,2 % salīdzinājumā ar sākotnējo budžetu. Pat programmu brīvības, drošības un tiesiskuma jomā gadījumos, kuros faktiskais izpildes rādītājs bija zemākais no visām pozīcijām, izpilde sasniedza 99 % pēc pārnesumiem.

Galīgā budžeta palielinājums salīdzinājumā ar sākotnējo budžetu bija mazāks par 1 %. Palielinājums, izmantojot budžeta grozījumus, kopā sasniedza 1 421 miljonu euro, ko galvenokārt veidoja paredzētā Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fonda (EZF) pārplānošana 771 miljona euro apmērā, turpretim 280 miljoni euro tika piešķirti Eiropas Savienības Solidaritātes fondam, kas pēc savas būtības ir neparedzami izdevumi, un ārkārtas palīdzības rezerves palielinājums 240 miljonu euro apmērā jaunā pārtikas mehānisma instrumenta vajadzībām.

Veiktie maksājumi atbilda 93 % no sākotnējā budžeta – pieejamo apropriāciju izpildes rādītājs 97 % apmērā tika beidzot sasniegts pēc kopējo maksājumu apropriāciju samazinājuma par 4 % un dažiem būtiskiem pārvietojumiem starp finanšu shēmas izdevumu kategorijām.

Lielākie samazinājumi bija vajadzīgi struktūrfondiem un Kohēzijas fondam (4 515 miljoni euro jeb 11 % no pieejamām apropriācijām), jo starpposma maksājumi joprojām bija atkarīgi no Komisijas apstiprinājuma par struktūrfondu projektu vadības un kontroles sistēmām un no dalībvalstu iesniedzamiem priekšlikumiem par lielākiem projektiem Kohēzijas fonda ietvaros attiecībā uz izdevumu 4. kategoriju (265 miljoni euro jeb 3 % no pieejamām apropriācijām, kas sadalītas pa visu izdevumu kategoriju) un samazinājumu 21 miljona euro apmērā attiecībā uz esošo rezervi starptautiskajiem zvejas nolīgumiem.

Sīki izstrādāta analīze par budžeta korekcijām, to attiecīgo kontekstu, to pamatojumu un to ietekmi ir sniegta Komisijas 2008. gada ziņojuma par budžeta un finanšu pārvaldību A daļā – pārskats budžeta līmenī – un B daļā par katru finanšu shēmas izdevumu kategoriju.

2.3.   IEŅĒMUMI (3. tabula)

3. tabula

Eiropas Kopienu vispārējā budžeta ieņēmumus var iedalīt divās pamatkategorijās: pašu resursi un citi ieņēmumi. Iedalījums ir noteikts Eiropas Kopienu dibināšanas līguma 269. pantā, kurā ir norādīts: “Neskarot citus ieņēmumus, budžetu pilnībā finansē no pašu resursiem”. Lielāko daļu budžeta izdevumu finansē no pašu resursiem. Pārējie ieņēmumi ir tikai neliela kopējā finansējuma daļa.

Pašu resursi tiek iedalīti trijās kategorijās – tradicionālie pašu resursi, PVN resursi un NKI resursi. Savukārt tradicionālie pašu resursi ietver lauksaimniecības nodevas, cukura nodevas un muitas nodokļus. Arī korekcijas mehānisms attiecībā uz budžeta nelīdzsvarotību ir pašu resursu sistēmas daļa.

Pašu resursus piešķir saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes 2000. gada 29. septembra Lēmumā Nr. 2000/597/EK par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu. 2009. gada 1. martā stājās spēkā jauns 2007. gada 7. jūnija Lēmums Nr. 2007/436/EK, Euratom par pašu resursiem. Šis lēmums stājas spēkā 2007. gada 1. janvārī. Tomēr tā finansiālā ietekme būs jūtama no 2009. finanšu gada, jo atpakaļejošais spēks tiks ņemts vērā tikai 2009. budžeta gadā.

2.3.1.   Tradicionālie pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi – visas konstatētās tradicionālo pašu resursu summas ir jāiegrāmato vienā no kompetento iestāžu grāmatvedības kontiem.

| — | Parastajā kontā, kas noteikts Regulas Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta a) apakšpunktā: visas atgūtās vai garantētās summas. |
| --- | --- |

—

Parastajā kontā, kas noteikts Regulas Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta a) apakšpunktā: visas atgūtās vai garantētās summas.

| — | Atsevišķā kontā, kas noteikts Regulas Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta b) apakšpunktā: visas summas, kuras vēl nav atgūtas un/vai nav garantētas; šajā kontā var iegrāmatot arī tās summas, kas ir garantētas, bet apstrīdētas. |
| --- | --- |

—

Atsevišķā kontā, kas noteikts Regulas Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta b) apakšpunktā: visas summas, kuras vēl nav atgūtas un/vai nav garantētas; šajā kontā var iegrāmatot arī tās summas, kas ir garantētas, bet apstrīdētas.

Attiecībā uz atsevišķo kontu dalībvalstis nosūta Komisijai ceturkšņa pārskatu, kurā iekļauj:

| — | iepriekšējā ceturksnī atgūstamo atlikumu, |
| --- | --- |

—

iepriekšējā ceturksnī atgūstamo atlikumu,

| — | attiecīgajā ceturksnī atgūtās summas, |
| --- | --- |

—

attiecīgajā ceturksnī atgūtās summas,

| — | attiecīgajā ceturksnī izdarītos bāzes labojumus (korekcijas/anulējumus), |
| --- | --- |

—

attiecīgajā ceturksnī izdarītos bāzes labojumus (korekcijas/anulējumus),

| — | norakstītās summas, |
| --- | --- |

—

norakstītās summas,

| — | atlikumu, kas jāatgūst attiecīgā ceturkšņa beigās. |
| --- | --- |

—

atlikumu, kas jāatgūst attiecīgā ceturkšņa beigās.

Dalībvalstu iesūtītā informācija nav pamats tam, lai gadā atgūtās summas attiecinātu uz gadu, kurā prasījumi radušies. Šā iemesla dēļ saistībā ar pārnešanu saņemtajām summām paredzētā aile tabulā “Vispārējā budžeta ieņēmumu izpildes kopsavilkums par 2008. gadu” ietver summas, kas saņemtas attiecīgajā gadā, un to prasījumu summu, ko atceļ un aizstāj ar jaunu prasījumu summu, kuru deklarējušas dalībvalstis, veidojot savu jauno pārskatu. Pašu resursu prasījumiem piemēro vērtības samazināšanu.

Tiklīdz atsevišķajā kontā ietvertie tradicionālie pašu resursi ir atgūti, tie ir jāieskaita Komisijas kontā valsts kasē vai izraudzītā iestādē vēlākais pirmajā darba dienā pēc 19. datuma otrajā mēnesī, kas ir pēc mēneša, kurā prasījums atgūts. Dalībvalstis patur 25 % no tradicionālajiem pašu resursiem kā iekasēšanas izmaksas.

2.3.2.   PVN resursi un NKI resursi

PVN pašu resursi rodas, visām dalībvalstīm piemērojot vienotu likmi saskaņotajai PVN aprēķina bāzei, ko nosaka saskaņā ar Padomes 2000. gada 29. septembra Lēmuma 2. panta 1. punkta c) apakšpunktu. Visām dalībvalstīm PVN aprēķina bāze nepārsniedz 50 % no NKI.

NKI resursi ir mainīgi resursi, kas ir paredzēti to ieņēmumu nodrošināšanai jebkurā noteiktā gadā, kas nepieciešami, lai segtu izdevumus, kuri pārsniedz iekasēto summu no tradicionālajiem pašu resursiem, PVN resursiem un dažādiem ieņēmumiem. Ieņēmumus gūst, piemērojot vienotu likmi visu dalībvalstu kopējam NKI.

PVN un NKI resursus nosaka, pamatojoties uz PVN un NKI bāzes prognozēm, ko izstrādā provizoriskā budžeta projekta sagatavošanas laikā. Minētās prognozes pēc tam pārskata; rādītājus atjaunina attiecīgajā budžeta gadā, izmantojot budžeta grozījumus.

Pēc attiecīgā budžeta gada faktiskie PVN un NKI bāzes rādītāji ir pieejami gadu. Komisija aprēķina starpības starp summām, kas dalībvalstīm ir jāmaksā, ņemot vērā faktiskās bāzes, un summām, kas ir faktiski samaksātas, pamatojoties uz (pārskatītajām) prognozēm. Komisija pieprasa dalībvalstīm iesniegt šos pozitīvos vai negatīvos PVN un NKI atlikumus līdz 1. decembrim gadā, kas ir pēc attiecīgā budžeta gada. Faktiskajās PVN un NKI bāzēs joprojām var veikt korekcijas turpmākajos četros gados, ja vien netiek sniegta atruna. Iepriekš aprēķinātos atlikumus koriģē, un starpību pieprasa vienlaicīgi ar iepriekšējā budžeta gada PVN un NKI atlikumu.

Pārbaudot PVN pārskatus un NKI datus, Komisija var dalībvalstīm paziņot atrunas par konkrētiem punktiem, kuriem var būt sekas attiecībā uz to pašu resursu iemaksām. Šie punkti, piemēram, var rasties saistībā ar pieņemamu datu trūkumu vai saistībā ar vajadzību izstrādāt atbilstošu metodiku. Šīs atrunas ir uzskatāmas par potenciāliem prasījumiem dalībvalstīm par precīzi nenosakāmām summām, jo to finansiālo ietekmi nevar precīzi noteikt. Ja ir iespējams noteikt precīzu summu, attiecīgi PVN un NKI resursi tiek pieprasīti vai nu saistībā ar PVN un NKI atlikumiem, vai saistībā ar atsevišķiem līdzekļu pieprasījumiem.

2.3.3.   Apvienotās Karalistes korekcija

Šis mehānisms samazina Apvienotās Karalistes pašu resursu maksājumus proporcionāli tā sauktajai “budžeta nelīdzsvarotībai” un attiecīgi palielina pārējo dalībvalstu pašu resursu maksājumus. Budžeta nelīdzsvarotības korekcijas mehānismu, kas ir labvēlīgs Apvienotajai Karalistei, Eiropadome ieviesa Fontenblo sanāksmē (1984. gada jūnijā) ar tajā pieņemto 1985. gada 7. maija lēmumu par pašu resursiem. Mehānisma mērķis bija samazināt Apvienotās Karalistes budžeta nelīdzsvarotību, samazinot Apvienotās Karalistes maksājumus Kopienām.

Papildu informācija par ieņēmumu izpildi atrodama 2008. gada ziņojumā par budžeta un finanšu pārvaldību.

2.4.   IZDEVUMI (4.–13. tabula)

4.–13. tabula

2.4.1.   Finanšu shēma 2007.–2013 gadam

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | 2010. g. | 2011. g. | 2012. g. | 2013. g. |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme | 53 979 | 57 653 | 59 700 | 61 782 | 63 638 | 66 628 | 69 621 |
| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība | 55 143 | 59 193 | 59 639 | 60 113 | 60 338 | 60 810 | 61 289 |
| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums | 1 273 | 1 362 | 1 523 | 1 693 | 1 889 | 2 105 | 2 376 |
| 4. | ES – globālo procesu dalībniece | 6 578 | 7 002 | 7 440 | 7 893 | 8 430 | 8 997 | 9 595 |
| 5. | Administrācija | 7 039 | 7 380 | 7 699 | 8 008 | 8 334 | 8 670 | 9 095 |
| 6. | Kompensācijas | 445 | 207 | 210 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Saistību apropriācijas | 124 457 | 132 797 | 136 211 | 139 489 | 142 629 | 147 210 | 151 976 |
| Maksājumu apropriācijas kopā | 122 190 | 129 681 | 123 858 | 133 505 | 133 452 | 140 200 | 142 408 |

Miljonos EUR

2007. g.

2008. g.

2009. g.

2010. g.

2011. g.

2012. g.

2013. g.

1.

Ilgtspējīga izaugsme

53 979

57 653

59 700

61 782

63 638

66 628

69 621

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

55 143

59 193

59 639

60 113

60 338

60 810

61 289

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

1 273

1 362

1 523

1 693

1 889

2 105

2 376

4.

ES – globālo procesu dalībniece

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

5.

Administrācija

7 039

7 380

7 699

8 008

8 334

8 670

9 095

6.

Kompensācijas

445

207

210

0

0

0

0

Saistību apropriācijas

Saistību apropriācijas

124 457

124 457

132 797

132 797

136 211

136 211

139 489

139 489

142 629

142 629

147 210

147 210

151 976

151 976

Maksājumu apropriācijas kopā

Maksājumu apropriācijas kopā

122 190

122 190

129 681

129 681

123 858

123 858

133 505

133 505

133 452

133 452

140 200

140 200

142 408

142 408

Šajā iedaļā ir aprakstītas svarīgākās Kopienu izdevumu kategorijas, kas sadalītas pa 2007.–2013. gada finanšu shēmas izdevumu kategorijām. 2008. finanšu gads bija otrais, kas tika iekļauts 2007.–2013. gada finanšu shēmā. Kopējā maksimālā robeža saistību apropriācijām 2008. gadā ir 132 797 miljoni euro, kas ir līdzvērtīgi 1,06 % no NKI. Attiecīgi maksimālā robeža maksājumu apropriācijām ir 129 681 miljons euro, t. i., 1,03 % no NKI. Iepriekšējā tabulā ir parādīta 2013. gadam paredzētā finanšu shēma pašreizējās cenās.

Izdevumu 1. kategorija – ilgtspējīga izaugsme

Šī izdevumu kategorija ir sadalīta divās atsevišķās, bet savstarpēji saistītās daļās.

| — | 1.a. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai, tostarp izdevumi par izpēti un inovāciju, izglītību un mācībām, Eiropas tīkliem, sociālo politiku, iekšējo tirgu un saistītām politikas jomām. |
| --- | --- |

—

1.a. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai, tostarp izdevumi par izpēti un inovāciju, izglītību un mācībām, Eiropas tīkliem, sociālo politiku, iekšējo tirgu un saistītām politikas jomām.

| — | 1.b. Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai, kas paredzēta, lai sekmētu vismazāk attīstīto dalībvalstu un reģionu konverģenci, papildinātu ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju ārpus mazāk turīgajiem reģioniem un atbalstītu reģionu sadarbību. |
| --- | --- |

—

1.b. Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai, kas paredzēta, lai sekmētu vismazāk attīstīto dalībvalstu un reģionu konverģenci, papildinātu ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju ārpus mazāk turīgajiem reģioniem un atbalstītu reģionu sadarbību.

Izdevumu 2. kategorija – dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

Izdevumu 2. kategorija ietver kopējo lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku, lauku attīstību un apkārtējās vides aizsardzības pasākumus, jo īpaši Natura 2000. Kopējai lauksaimniecības politikai rezervētā summa atspoguļo vienošanos, kas tika panākta Eiropadomes sanāksmē Briselē 2002. gada oktobrī.

Natura 2000

Izdevumu 3. kategorija – pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

Jaunā izdevumu 3. kategorija (Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums) atspoguļo to konkrēto jomu augošo nozīmi, kurās Eiropas Savienībai ir noteikti jauni uzdevumi – tieslietas un iekšlietas, robežu aizsardzība, imigrācijas un patvēruma politika, sabiedrības veselība un patērētāju aizsardzība, kultūra, jaunatne, informācija un dialogs ar pilsoņiem. Tā ir sadalīta divās daļās:

| — | 3.a. Brīvība, drošība un tiesiskums. |
| --- | --- |

—

3.a. Brīvība, drošība un tiesiskums.

| — | 3.b. Pilsoniskums. |
| --- | --- |

—

3.b. Pilsoniskums.

Izdevumu 4. kategorija – ES kā globālo procesu dalībniece

Izdevumu 4. kategorija attiecas uz visām ārējām darbībām, tostarp, pirmspievienošanās instrumentiem. Tā kā Komisija bija piedāvājusi finanšu shēmā integrēt Eiropas Attīstības fondu (EAF), Eiropadome un Eiropas Parlaments vienojās to atstāt nepievienotu.

Izdevumu 5. kategorija – administrācija

Šī izdevumu kategorija attiecas uz visu iestāžu administratīvajiem izdevumiem, pensijām un Eiropas skolām. Iestādēs, izņemot Komisiju, šīs izmaksas veido visus izdevumus, bet aģentūrām un citām struktūrām ir gan administratīvi, gan darbības izdevumi.

Izdevumu 6. kategorija – kompensācijas

Saskaņā ar politisku vienošanos par to, ka jaunās dalībvalstis nekļūst par budžeta neto maksātajām savas līdzdalības sākumposmā, šajā izdevumu kategorijā bija paredzēta kompensācija. Šī summa tām bija pieejama pārvietojumu veidā, lai līdzsvarotu to budžeta ieņēmumus un iemaksas.

2.4.2.   Politikas jomas

Uz darbību vērstas vadības (ABM) ietvaros Komisija savā plānošanas un vadības procesā īsteno budžeta līdzekļu sadali pēc darbības jomām (ABB). Budžeta līdzekļu sadale pēc darbības jomām ietver budžeta struktūru, kurā budžeta sadaļas atbilst politikas jomām un budžeta nodaļas – darbībām.

ABM

ABB

ABB mērķis ir nodrošināt skaidru pamatu Komisijas politikas mērķu pārvēršanai rīcībā, izmantojot likumdošanas, finanšu vai citus publiskās politikas līdzekļus. Strukturējot Komisijas darbu pēc tās darbībām, ir skaidri redzami Komisijas pasākumi, un vienlaikus tiek izveidots prioritāšu noteikšanas mehānisms. Budžeta procedūras laikā prioritātēm tiek piešķirti resursi, izmantojot darbības kā pamatelementus budžeta plānošanas nolūkā. Izveidojot šādu saikni starp darbībām un tām piešķirtajiem resursiem, ABB mērķis ir paaugstināt Komisijā resursu izlietošanas efektivitāti un lietderīgumu.

ABB

ABB

Politikas jomu var definēt kā to darbību homogēnu grupēšanu, kas veido Komisijas darba daļas, kuras atbilst lēmumu pieņemšanas procesam. Pavisam ir noteikta 31 politikas joma, katra politikas joma parasti atbilst ģenerāldirektorātam un ietver vidēji sešas vai septiņas atsevišķas darbības. Minētās politikas jomas pārsvarā ir uz darbību vērstas, jo to pamatdarbību mērķi ir priekšrocības trešo personu saņēmējiem to attiecīgajās darbības jomās. Darbības budžets ir sagatavots ar vajadzīgajiem administratīviem izdevumiem katrai politikas jomai.

Papildu informācija par izdevumu izpildi atrodama 2008. gada ziņojumā par budžeta un finanšu pārvaldību.

2.5.   IESTĀDES UN AĢENTŪRAS (14.–18. tabula)

14.–18. tabula

Konsolidētie pārskati par Eiropas Kopienu vispārējā budžeta izpildi tāpat kā iepriekšējos gados ietver visu iestāžu budžeta izpildi, jo Kopienu budžetā ir paredzēts atsevišķs budžets katrai iestādei.

Aģentūrām nav paredzēti atsevišķi budžeti Kopienu budžetā, un tās daļēji finansē no Komisijas budžeta subsīdijām. Lai nodrošinātu visus attiecīgos budžeta datus par aģentūrām, konsolidēto gada pārskatu budžeta daļā ir ietverti atsevišķi ziņojumi par konsolidēto tradicionālo aģentūru individuālo budžetu izpildi. Minētie ziņojumi ir šādi:

| — | tabula par budžeta ienākumiem, norādot no Komisijas budžeta saņemto summu; |
| --- | --- |

—

tabula par budžeta ienākumiem, norādot no Komisijas budžeta saņemto summu;

| — | divas tabulas par budžeta izdevumiem (saistības, maksājumi), kas sniedz sīku informāciju pa aģentūrām un sadala budžetu un papildu apropriācijas; |
| --- | --- |

—

divas tabulas par budžeta izdevumiem (saistības, maksājumi), kas sniedz sīku informāciju pa aģentūrām un sadala budžetu un papildu apropriācijas;

| — | katras tabulas apakšā ir iestarpināta starpsumma, kas sniedz informāciju par aģentūru kopējo finansiālo ietekmi pa izdevumu/ienākumu veidiem; |
| --- | --- |

—

katras tabulas apakšā ir iestarpināta starpsumma, kas sniedz informāciju par aģentūru kopējo finansiālo ietekmi pa izdevumu/ienākumu veidiem;

| — | budžeta izpildes rezultāta tabula, kurā Kopienu rezultātam ir pievienots aģentūru budžeta rezultāts (izslēdzot subsīdijas, kas maksātas no Kopienu izdevumiem, un subsīdijas, kas ir saņemtas kā aģentūru ieņēmumi). |
| --- | --- |

—

budžeta izpildes rezultāta tabula, kurā Kopienu rezultātam ir pievienots aģentūru budžeta rezultāts (izslēdzot subsīdijas, kas maksātas no Kopienu izdevumiem, un subsīdijas, kas ir saņemtas kā aģentūru ieņēmumi).

---

(1)  Saskaņā ar Civildienesta noteikumu (Padomes 1968. gada 29. februāra Regula (EEK) Nr. 259/68 ar grozījumiem) 83. pantu dalībvalstis kopīgi garantē saistības attiecībā uz pensijām.

1

(2)  Eiropas Parlaments 2008. gada 18. decembrī pieņēma budžetu, kurā paredzēti maksājumi Kopienu īstermiņa saistību segšanai no pašu resursiem, ko 2009. gadā iekasēs vai pieprasīs no dalībvalstīm.

2

(3)  Ietver Garantiju fonda līdzekļus (skatīt 2.11. paskaidrojumu).

3

2.11

(4)  Pēc MFA summu izslēgšanas.

4

(5)  lielākā robežvērtība attiecas uz nemainīgas likmes aizdevumu, kas segts, veicot procentu likmju mijmaiņas darījumu (skatīt 2.8.2. paskaidrojumu).

5

2.8.2

(6)  lielākā robežvērtība attiecas uz nemainīgas likmes aizņēmumu, kas segts, veicot procentu likmju mijmaiņas darījumu (skatīt 2.8.2. paskaidrojumu).

6

2.8.2

(7)  ar piemērotu korekcijas koeficientu (“kk”)

7

(8)  maksā pirmos 3 gadus pēc aizbraukšanas

8

(9)  Aģentūra likvidēta 2008. gada 31. decembrī.

9

(10)  Konsolidēts pirmo reizi 2008. gadā.

10

(11)  Decentralizēta ES struktūra, uz kuru attiecas “policijas un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās” pīlārs.

11

(12)  Jāatzīmē, ka, ņemot vērā skaitļu noapaļošanu miljonos euro, daži finanšu dati šajās budžeta tabulās var nesakrist.

12

(13)  ieskaitot pārnestās apropriācijas un īpašam mērķim rezervētus ieņēmumus

13

(14)  ieskaitot pārnestās apropriācijas un īpašam mērķim rezervētus ieņēmumus

14

---

| 13.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 273/122 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 273/122

---

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA, KO PALĀTA SAGATAVOJUSI EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI

(2009/C 273/02)

I.   Saskaņā ar Līguma 248. pantu Palāta revidēja

| a) | Eiropas Kopienu gada pārskatus, ko veido Konsolidētie finanšu pārskati (1) un Konsolidētie budžeta izpildes pārskati (2) par 2008. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un |
| --- | --- |

a)

Eiropas Kopienu gada pārskatus, ko veido Konsolidētie finanšu pārskati (1) un Konsolidētie budžeta izpildes pārskati (2) par 2008. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un

| b) | šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

b)

šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Vadības atbildība

II.   Saskaņā ar Līguma 268.–280. pantu un Finanšu regulu vadība (3) ir atbildīga par Eiropas Kopienu gada pārskatu sagatavošanu un tajos sniegtās informācijas patiesu izklāstu un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| a) | Attiecībā uz Eiropas Kopienu gada pārskatiem vadības uzdevums ir izstrādāt, ieviest un uzturēt iekšējo kontroli, lai sagatavotu patiesi izklāstītus finanšu pārskatus, kuri nesaturētu būtiski nepareizu informāciju krāpšanas vai kļūdas dēļ, izvēlēties un piemērot pienācīgas grāmatvedības metodes, pamatojoties uz Komisijas galvenā grāmatveža pieņemtajiem grāmatvedības noteikumiem (4), un sagatavot konkrētajiem apstākļiem atbilstošas grāmatvedības aplēses. Saskaņā ar Finanšu regulas 129. pantu Komisija apstiprina Eiropas Kopienu gada pārskatus pēc tam, kad Komisijas galvenais grāmatvedis tos ir konsolidējis, pamatojoties uz pārējo iestāžu (5) un struktūru (6) iesniegto informāciju, un konsolidētajiem pārskatiem ir pievienojis apliecinājumu, kurā viņš cita starpā pauž pamatotu pārliecību par to, ka konsolidētie pārskati skaidri un patiesi atspoguļo Eiropas Kopienu finanšu stāvokli visos būtiskajos aspektos. |
| --- | --- |

a)

Attiecībā uz Eiropas Kopienu gada pārskatiem vadības uzdevums ir izstrādāt, ieviest un uzturēt iekšējo kontroli, lai sagatavotu patiesi izklāstītus finanšu pārskatus, kuri nesaturētu būtiski nepareizu informāciju krāpšanas vai kļūdas dēļ, izvēlēties un piemērot pienācīgas grāmatvedības metodes, pamatojoties uz Komisijas galvenā grāmatveža pieņemtajiem grāmatvedības noteikumiem (4), un sagatavot konkrētajiem apstākļiem atbilstošas grāmatvedības aplēses. Saskaņā ar Finanšu regulas 129. pantu Komisija apstiprina Eiropas Kopienu gada pārskatus pēc tam, kad Komisijas galvenais grāmatvedis tos ir konsolidējis, pamatojoties uz pārējo iestāžu (5) un struktūru (6) iesniegto informāciju, un konsolidētajiem pārskatiem ir pievienojis apliecinājumu, kurā viņš cita starpā pauž pamatotu pārliecību par to, ka konsolidētie pārskati skaidri un patiesi atspoguļo Eiropas Kopienu finanšu stāvokli visos būtiskajos aspektos.

| b) | Veids, kādā vadība nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ir atkarīgs no budžeta izpildes metodes. Ja budžetam piemēro tiešo centralizēto pārvaldību, budžeta izpildi veic Komisijas dienesti. Ja budžeta pārvaldība ir dalīta, tad budžeta izpildi deleģē dalībvalstīm. Decentralizētās pārvaldības gadījumā budžeta izpildi deleģē trešām valstīm, bet netiešas centralizētas pārvaldības gadījumā — citām organizācijām. Ja pārvaldība ir kopīga, budžeta izpildes uzdevumus sadala Komisijai un starptautiskām organizācijām (Finanšu regulas 53.–57. pants). Īstenošanai jāatbilst pareizas finanšu pārvaldības principam, kurš paredz efektīvas un produktīvas iekšējās kontroles izstrādi, ieviešanu un uzturēšanu, tostarp atbilstošu pārraudzību un pienācīgus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai un vajadzības gadījumā tiesvedību nepareizi izmaksāto vai izlietoto līdzekļu atgūšanai. Neatkarīgi no budžeta izpildes metodes Komisija uzņemas galīgo atbildību par Eiropas Kopienu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību (Līguma 274. pants). |
| --- | --- |

b)

Veids, kādā vadība nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ir atkarīgs no budžeta izpildes metodes. Ja budžetam piemēro tiešo centralizēto pārvaldību, budžeta izpildi veic Komisijas dienesti. Ja budžeta pārvaldība ir dalīta, tad budžeta izpildi deleģē dalībvalstīm. Decentralizētās pārvaldības gadījumā budžeta izpildi deleģē trešām valstīm, bet netiešas centralizētas pārvaldības gadījumā — citām organizācijām. Ja pārvaldība ir kopīga, budžeta izpildes uzdevumus sadala Komisijai un starptautiskām organizācijām (Finanšu regulas 53.–57. pants). Īstenošanai jāatbilst pareizas finanšu pārvaldības principam, kurš paredz efektīvas un produktīvas iekšējās kontroles izstrādi, ieviešanu un uzturēšanu, tostarp atbilstošu pārraudzību un pienācīgus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai un vajadzības gadījumā tiesvedību nepareizi izmaksāto vai izlietoto līdzekļu atgūšanai. Neatkarīgi no budžeta izpildes metodes Komisija uzņemas galīgo atbildību par Eiropas Kopienu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību (Līguma 274. pants).

Revidenta atbildība

III.   Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīzijas darbu, sniegt Eiropas Parlamentam un Padomei ticamības deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksiem un saskaņā ar Starptautiskās Augstāko revīzijas iestāžu organizācijas (INTOSAI) revīzijas standartiem, ciktāl tie piemērojami Eiropas Kopienā. Šajos standartos noteikts, ka Palāta plāno un veic revīziju, lai gūtu pamatotu pārliecību par to, ka Eiropas Kopienu gada pārskatos nav būtiski nepareizas informācijas un ka šiem pārskatiem pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

IV.   Revīzijā piemēro procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par konsolidētajos pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta sprieduma, tostarp attiecībā uz tādu risku kā būtiski nepareiza informācija konsolidētajos pārskatos un pakārtoto darījumu būtiska neatbilstība Eiropas Kopienu tiesiskajam regulējumam kļūdas vai krāpšanas dēļ. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, revidents, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko piemēro konsolidēto pārskatu sagatavošanai un patiesam izklāstam, kā arī ieviestās pārraudzības un kontroles sistēmas, kuras paredzētas pakārtoto darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai. Revīzijā izvērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī konsolidēto pārskatu un gada darbības pārskatu vispārējo izklāstu.

V.   Saistībā ar ieņēmumiem Palāta revidē pievienotās vērtības nodokļa (PVN) un nacionālā kopienākuma (NKI) pašu resursus, un šīs revīzijas sākumpunkts ir dalībvalstu sagatavotais makroekonomikas rādītāju kopums, ko saņem Komisija, bet pēc tam Palāta novērtē, kā Komisijas datu apstrādes sistēmas iekļauj attiecīgos datus galīgajos pārskatos un kā dalībvalstis veic savas iemaksas. Tradicionālo pašu resursu revīzijā Palāta pārbauda muitas iestāžu pārskatus un analizē muitas uzraudzībā esošo muitas nodokļu plūsmu līdz brīdim, kad šīs summas ir atspoguļotas galīgajos pārskatos un Komisija tās ir saņēmusi.

VI.   Palāta uzskata, ka iegūtie revīzijas pierādījumi ir pietiekami un piemēroti ticamības deklarācijas pamatošanai.

Atzinums par pārskatu ticamību

VII.   Palāta uzskata, ka Eiropas Kopienu gada pārskati visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Kopienu finanšu stāvokli 2008. gada 31. decembrī, kā arī Kopienu darbību rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Finanšu regula un Komisijas galvenā grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi.

VIII.   Neietekmējot VII punktā pausto atzinumu, Palāta norāda, ka grāmatvedības sistēmu nepilnības, kurām daļēji par iemeslu ir sarežģītais tiesiskais un finansiālais regulējums, joprojām pakļauj riskam dažu Komisijas ģenerāldirektorātu finanšu informācijas kvalitāti (īpaši attiecībā uz priekšfinansējumu, ar to saistīto finanšu gadu nodalīšanu un rēķiniem/izdevumu atlīdzināšanas pieprasījumiem), kā arī finanšu informācijas kvalitāti saistībā ar Eiropas satelītu navigācijas programmas “Galileo” pamatlīdzekļiem.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

IX.   Palāta uzskata, ka ieņēmumi un saistības visās politikas grupās un pārskatiem pakārtotie maksājumi par 2008. gada 31. decembrī slēgto gadu politikas grupās “Izglītība un pilsoniskums” un “Administratīvie un citi izdevumi” visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

X.   Palāta uzskata, ka

| a) | maksājumi, kuri ir pakārtoti pārskatiem par 2008. gada 31. decembrī slēgto gadu un kuri attiecas uz politikas grupu “Lauksaimniecība un dabas resursi”, izņemot “Lauku attīstību”, visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. Integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS) joprojām ir kopumā efektīvs līdzeklis šajā politikas grupā. Tomēr pastāv jomas, kurās novērotās nepilnības ir jānovērš, īpaši tas attiecas uz tādu jomu kā “Lauku attīstība”, lai ierobežotu nepareizu izdevumu risku, un |
| --- | --- |

a)

maksājumi, kuri ir pakārtoti pārskatiem par 2008. gada 31. decembrī slēgto gadu un kuri attiecas uz politikas grupu “Lauksaimniecība un dabas resursi”, izņemot “Lauku attīstību”, visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. Integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS) joprojām ir kopumā efektīvs līdzeklis šajā politikas grupā. Tomēr pastāv jomas, kurās novērotās nepilnības ir jānovērš, īpaši tas attiecas uz tādu jomu kā “Lauku attīstība”, lai ierobežotu nepareizu izdevumu risku, un

| b) | maksājumi, kuri ir pakārtoti pārskatiem par 2008. gada 31. decembrī slēgto gadu un kuri attiecas uz politikas grupu “Ekonomika un finanses”, izņemot šīs politikas grupas izdevumus par Sesto pētniecības un tehnoloģiskās izstrādes pamatprogrammu, visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. Šajā politikas grupā pārraudzības un kontroles sistēmas politikas jomā “Uzņēmējdarbība”, lielākoties to nepilnību dēļ, kuras saistītas ar Sesto pamatprogrammu, daļēji efektīvi nodrošina kļūdu novēršanu vai atklāšanu un to izlabošanu. |
| --- | --- |

b)

maksājumi, kuri ir pakārtoti pārskatiem par 2008. gada 31. decembrī slēgto gadu un kuri attiecas uz politikas grupu “Ekonomika un finanses”, izņemot šīs politikas grupas izdevumus par Sesto pētniecības un tehnoloģiskās izstrādes pamatprogrammu, visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. Šajā politikas grupā pārraudzības un kontroles sistēmas politikas jomā “Uzņēmējdarbība”, lielākoties to nepilnību dēļ, kuras saistītas ar Sesto pamatprogrammu, daļēji efektīvi nodrošina kļūdu novēršanu vai atklāšanu un to izlabošanu.

XI.   Palāta uzskata, ka maksājumos, kuri pakārtoti pārskatiem par 2008. gada 31. decembrī slēgto gadu un kuri attiecas uz politikas grupām “Kohēzija”, “Pētniecība, enerģētika un transports”, “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās”, ir būtisks kļūdu skaits, lai gan atšķirīgā mērā. Minētajās politikas grupās, izņemot politikas grupu “Kohēzija”, pārraudzības un kontroles sistēmas daļēji efektīvi novērš vai atklāj kļūdas un tās izlabo, kad tiek atlīdzināti nepamatoti lieli vai neattiecināmi deklarētie izdevumi. Politikas grupā “Kohēzija” dalībvalstu sistēmas, kas paredzētas, lai labotu dalībvalstu kontroles mehānismu atklātas kļūdas, vairākumā gadījumu bija vismaz daļēji efektīvas.

XII.   Palāta atkārtoti norāda, ka sarežģītas vai neskaidras juridiskās prasības (piemēram, izdevumu attiecināmības noteikumi) ievērojami ietekmē to darījumu likumību un pareizību, kas saistīti ar izdevumiem politikas grupās “Lauksaimniecība un dabas resursi” (īpaši lauku attīstības jomā), “Kohēzija”, “Pētniecība, enerģētika un transports”, kā arī “Ekonomika un finanses”, jo īpaši Sestās pamatprogrammas izdevumi.

XIII.   Palāta ir konstatējusi, ka Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas ir vēl vairāk uzlabotas, par ko īpaši liecina ģenerāldirektoru deklarācijās formulēto atrunu ietekme uz ģenerāldirektoru sniegto pārliecību, kā arī šo deklarāciju lielāka saskaņa ar Palātas konstatējumiem. Tomēr Palāta atzīmē, ka Komisijas pasākumi, lai uzlabotu pārraudzības un kontroles sistēmas, vēl neliecina par spēju efektīvi mazināt kļūdu risku X un XI punktā minētajās politikas grupās un darbībās.

2009. gada 24. septembrī

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

priekšsēdētājs

Eiropas Revīzijas palāta

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

---

(1)  Konsolidētie finanšu pārskati ietver bilanci, pārskatu par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas pārskatu, pārskatu par tīro aktīvu izmaiņām, kopsavilkumu par nozīmīgām grāmatvedības metodēm un citus paskaidrojumus (tostarp informāciju pa segmentiem).

1

(2)  Konsolidētie budžeta izpildes pārskati ietver konsolidētos budžeta izpildes pārskatus, kopsavilkumu par budžeta principiem un citus paskaidrojumus.

2

(3)  Eiropas iestādēs un struktūrās vadība ir iestāžu locekļi, aģentūru direktori, deleģētie un pastarpināti deleģētie kredītrīkotāji, galvenie grāmatveži un finanšu, revīzijas un kontroles nodaļu vadošās amatpersonas. Dalībvalstīs un saņēmējvalstīs ar vadību saprot kredītrīkotājus, galvenos grāmatvežus, kā arī maksājumu iestāžu, apliecinātājiestāžu un īstenotājiestāžu vadošos darbiniekus.

3

(4)  Komisijas galvenā grāmatveža pieņemto grāmatvedības noteikumu pamatā ir Starptautiskie publiskā sektora grāmatvedības standarti (IPSAS), ko izdevusi Starptautiskā grāmatvežu federācija, vai, ja attiecīgais jautājums IPSAS standartos nav risināts, Starptautiskie grāmatvedības standarti (IAS) / Starptautiskie finanšu pārskatu sagatavošanas standarti (IFRS), ko izdevusi Starptautisko grāmatvedības standartu padome. Saskaņā ar Finanšu regulu 2008. gada konsolidētie finanšu pārskati ir sagatavoti atbilstoši minētajiem Komisijas galvenā grāmatveža apstiprinātajiem grāmatvedības noteikumiem (tā tas bijis kopš 2005. gada), ar kuriem uzkrājumu grāmatvedības principi ir pielāgoti Kopienu apstākļiem, savukārt konsolidētie budžeta izpildes pārskati joprojām galvenokārt balstās uz naudas plūsmas principu.

4

IPSAS

IPSAS

IAS

IFRS

(5)  Pirms katra iestāde pieņem savus gada pārskatus, tos paraksta iestādes galvenais grāmatvedis, tādējādi apliecinot, ka viņam ir pamatota pārliecība par to, ka pārskati skaidri un patiesi atspoguļo iestādes finanšu stāvokli (Finanšu regulas 61. pants).

5

(6)  Gada pārskatus sagatavo attiecīgais direktors, un tos kopā ar struktūras valdes atzinumu nosūta Komisijas galvenajam grāmatvedim. Turklāt tos paraksta struktūras galvenais grāmatvedis, tādējādi apliecinot, ka viņam ir pamatota pārliecība par to, ka pārskati skaidri un patiesi atspoguļo struktūras finanšu stāvokli (Finanšu regulas 61. pants).

6

---