# Jurnalul Oficial C 285E/2009

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.CE2009.285.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 285E |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5226 noiembrie 2009 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.CE2009.285.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 285E

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5226 noiembrie 2009

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2008-2009Ședinta din 5 iunie 2008TEXTE ADOPTATEProcesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 189 E, 26.7.2008. |
| | |
| | REZOLUȚII |
| | Parlamentul European |
| | Joi, 5 iunie 2008 |
| 2009/C 285E/01 | Implementarea politicii comerciale prin norme și proceduri eficace în materie de import și exportRezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 privind implementarea politicii comerciale prin norme și proceduri eficace în materie de import și de export (2007/2256(INI)) | 1 |
| 2009/C 285E/02 | Deteriorarea situației în GeorgiaRezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la situația din Georgia | 7 |
| 2009/C 285E/03 | Raport anual 2006 privind PESCRezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la Raportul anual al Consiliului către Parlamentul European privind aspectele principale și opțiunile de bază ale politicii externe și de securitate comune (PESC), prezentat Parlamentului European în temeiul punctului G subpunctul 43 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 — 2006 (2007/2219(INI)) | 11 |
| 2009/C 285E/04 | Strategia Europeană de Securitate și PESARezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 privind punerea în aplicare a Strategiei europene de securitate și a PESA (2008/2003(INI)) | 23 |
| 2009/C 285E/05 | Reuniunea la nivel înalt UE/SUARezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 privind apropiata reuniune la nivel înalt UE-SUA | 32 |
| 2009/C 285E/06 | Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru MediteranaRezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 privind Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana | 39 |
| 2009/C 285E/07 | Viitorul tinerilor agricultori în cadrul reformei PAC în curs de desfășurareRezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 privind viitorul tinerilor agricultori în cadrul reformei PAC în curs de desfășurare (2007/2194(INI)) | 43 |
| 2009/C 285E/08 | Lucrările Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE (2007)Rezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 privind lucrările Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE în 2007 (2007/2180(INI)) | 51 |
| 2009/C 285E/09 | Concurență: investigație sectorială în domeniul serviciilor bancare cu amănuntulRezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la concurență: investigație sectorială în domeniul serviciilor bancare cu amănuntul (2007/2201(INI)) | 55 |
| 2009/C 285E/10 | Carte verde privind serviciile financiare cu amănuntul pe piața unicăRezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la Cartea verde privind serviciile financiare cu amănuntul pe piața unică (2007/2287(INI)) | 61 |
| 2009/C 285E/11 | Bolile reumatismaleDeclarația Parlamentului European privind bolile reumatismale | 67 |
| | |
| | Parlamentul European |
| | Joi, 5 iunie 2008 |
| 2009/C 285E/12 | Măsuri specifice în domeniul agriculturii în favoarea insulelor mici din Marea Egee *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1405/2006 de stabilire a măsurilor specifice în domeniul agriculturii în favoarea insulelor mici din Marea Egee și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 (COM(2008)0168 — C6-0175/2008 — 2008/0065(CNS)) | 69 |
| 2009/C 285E/13 | Proiect de buget rectificativ nr. 3/2008Rezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la proiectul de buget rectificativ nr. 3/2008 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2008, secțiunea III — Comisia și secțiunea VI — Comitetul Economic și Social European (9903/2008 — C6-0206/2008 — 2008/2095(BUD)) | 70 |
| 2009/C 285E/14 | Proiect de buget rectificativ nr. 4/2008Rezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la proiectul de buget rectificativ nr. 4/2008 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2008, secțiunea III — Comisia (9904/2008 — C6-0207/2008 — 2008/2094(BUD)) | 71 |
| 2009/C 285E/15 | Rețea de puncte de contact de combatere a corupției *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la inițiativa Republicii Federale Germania în vederea adoptării unei decizii a Consiliului privind o rețea de puncte de contact de combatere a corupției (11231/2007 — C6-0240/2007 — 2007/0809(CNS)) | 72 |
| 2009/C 285E/16 | Sistemul comunitar împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 iunie 2008 privind propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a unui sistem comunitar de prevenire, descurajare și eliminare a pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (COM(2007)0602 — C6-0454/2007 — 2007/0223(CNS)) | 74 |
| 2009/C 285E/17 | Protecția ecosistemelor marine vulnerabile *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind protecția ecosistemelor marine vulnerabile din marea liberă împotriva efectelor nocive ale uneltelor de pescuit de fund (COM(2007)0605 — C6-0453/2007 — 2007/0224(CNS)) | 90 |
| 2009/C 285E/18 | Mobilizarea Fondului de Solidaritate al Uniunii EuropeneRezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de Solidaritate al Uniunii Europene în aplicarea punctului 26 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2008)0200 — C6-0164/2008 — 2008/2091(ACI)) | 96 |
| 2009/C 285E/19 | Transportul internațional de călători cu autocarul și autobuzul (reformare) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unor norme comune privind accesul pe piața serviciilor de transport cu autocarul și autobuzul (reformare) (COM(2007)0264 — C6-0147/2007 — 2007/0097(COD)) | 98 |
| P6_TC1-COD(2007)0097Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 iunie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unor norme comune privind accesul pe piața serviciilor de transport cu autocarul și autobuzul și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 561/2006 (reformare) | 99 |
| 2009/C 285E/20 | Igiena produselor alimentare ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului nr. 11 privind eliminarea discriminării în materie de tarife și condiții de transport, în aplicarea articolului 79 alineatul (3) din Tratatul de instituire a Comunității Economice Europene și a Regulamentului (CE) nr. 852/2004 al Parlamentului European și al Consiliului privind igiena produselor alimentare (COM(2007)0090 — C6-0211/2007 — 2007/0037B(COD)) | 122 |
| P6_TC1-COD(2007)0037BPoziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 iunie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 852/2004 ║privind igiena produselor alimentare | 123 |
| 2009/C 285E/21 | Interzicerea utilizării anumitor substanțe cu efect hormonal sau tireostatic și a substanțelor beta-agoniste în creșterea animalelor ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 96/22/CE a Consiliului privind interzicerea utilizării anumitor substanțe cu efect hormonal sau tireostatic și a substanțelor beta-agoniste în creșterea animalelor (COM(2007)0292 — C6-0154/2007 — 2007/0102(COD)) | 125 |
| P6_TC1-COD(2007)0102Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 iunie 2008 în vederea adoptării Directivei 2008/.../CE al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Directivei 96/22/CE a Consiliului privind interzicerea utilizării anumitor substanțe cu efect hormonal sau tireostatic și a substanțelor beta-agoniste în creșterea animalelor | 125 |
| 2009/C 285E/22 | Preferințe tarifare generalizate pentru perioada 1 ianuarie 2009–31 decembrie 2011 *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de aplicare a unui sistem de preferințe tarifare generalizate de la 1 ianuarie 2009 la 31 decembrie 2011 și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 552/97 și (CE) nr. 1933/2006 și a Regulamentelor (CE) nr. 964/2007 și (CE) nr. 1100/2006 ale Comisiei (COM(2007)0857 — C6-0051/2008 — 2007/0289(CNS)) | 126 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2008-2009Ședinta din 5 iunie 2008TEXTE ADOPTATEProcesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 189 E, 26.7.2008.

REZOLUȚII

Parlamentul European

Joi, 5 iunie 2008

2009/C 285E/01

Implementarea politicii comerciale prin norme și proceduri eficace în materie de import și exportRezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 privind implementarea politicii comerciale prin norme și proceduri eficace în materie de import și de export (2007/2256(INI))

1

2009/C 285E/02

Deteriorarea situației în GeorgiaRezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la situația din Georgia

7

2009/C 285E/03

Raport anual 2006 privind PESCRezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la Raportul anual al Consiliului către Parlamentul European privind aspectele principale și opțiunile de bază ale politicii externe și de securitate comune (PESC), prezentat Parlamentului European în temeiul punctului G subpunctul 43 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 — 2006 (2007/2219(INI))

11

2009/C 285E/04

Strategia Europeană de Securitate și PESARezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 privind punerea în aplicare a Strategiei europene de securitate și a PESA (2008/2003(INI))

23

2009/C 285E/05

Reuniunea la nivel înalt UE/SUARezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 privind apropiata reuniune la nivel înalt UE-SUA

32

2009/C 285E/06

Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru MediteranaRezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 privind Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana

39

2009/C 285E/07

Viitorul tinerilor agricultori în cadrul reformei PAC în curs de desfășurareRezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 privind viitorul tinerilor agricultori în cadrul reformei PAC în curs de desfășurare (2007/2194(INI))

43

2009/C 285E/08

Lucrările Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE (2007)Rezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 privind lucrările Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE în 2007 (2007/2180(INI))

51

2009/C 285E/09

Concurență: investigație sectorială în domeniul serviciilor bancare cu amănuntulRezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la concurență: investigație sectorială în domeniul serviciilor bancare cu amănuntul (2007/2201(INI))

55

2009/C 285E/10

Carte verde privind serviciile financiare cu amănuntul pe piața unicăRezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la Cartea verde privind serviciile financiare cu amănuntul pe piața unică (2007/2287(INI))

61

2009/C 285E/11

Bolile reumatismaleDeclarația Parlamentului European privind bolile reumatismale

67

Parlamentul European

Joi, 5 iunie 2008

2009/C 285E/12

Măsuri specifice în domeniul agriculturii în favoarea insulelor mici din Marea Egee *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1405/2006 de stabilire a măsurilor specifice în domeniul agriculturii în favoarea insulelor mici din Marea Egee și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 (COM(2008)0168 — C6-0175/2008 — 2008/0065(CNS))

69

2009/C 285E/13

Proiect de buget rectificativ nr. 3/2008Rezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la proiectul de buget rectificativ nr. 3/2008 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2008, secțiunea III — Comisia și secțiunea VI — Comitetul Economic și Social European (9903/2008 — C6-0206/2008 — 2008/2095(BUD))

70

2009/C 285E/14

Proiect de buget rectificativ nr. 4/2008Rezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la proiectul de buget rectificativ nr. 4/2008 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2008, secțiunea III — Comisia (9904/2008 — C6-0207/2008 — 2008/2094(BUD))

71

2009/C 285E/15

Rețea de puncte de contact de combatere a corupției *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la inițiativa Republicii Federale Germania în vederea adoptării unei decizii a Consiliului privind o rețea de puncte de contact de combatere a corupției (11231/2007 — C6-0240/2007 — 2007/0809(CNS))

72

2009/C 285E/16

Sistemul comunitar împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 iunie 2008 privind propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a unui sistem comunitar de prevenire, descurajare și eliminare a pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (COM(2007)0602 — C6-0454/2007 — 2007/0223(CNS))

74

2009/C 285E/17

Protecția ecosistemelor marine vulnerabile *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind protecția ecosistemelor marine vulnerabile din marea liberă împotriva efectelor nocive ale uneltelor de pescuit de fund (COM(2007)0605 — C6-0453/2007 — 2007/0224(CNS))

90

2009/C 285E/18

Mobilizarea Fondului de Solidaritate al Uniunii EuropeneRezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de Solidaritate al Uniunii Europene în aplicarea punctului 26 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2008)0200 — C6-0164/2008 — 2008/2091(ACI))

96

2009/C 285E/19

Transportul internațional de călători cu autocarul și autobuzul (reformare) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unor norme comune privind accesul pe piața serviciilor de transport cu autocarul și autobuzul (reformare) (COM(2007)0264 — C6-0147/2007 — 2007/0097(COD))

98

P6_TC1-COD(2007)0097Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 iunie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unor norme comune privind accesul pe piața serviciilor de transport cu autocarul și autobuzul și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 561/2006 (reformare)

99

2009/C 285E/20

Igiena produselor alimentare ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului nr. 11 privind eliminarea discriminării în materie de tarife și condiții de transport, în aplicarea articolului 79 alineatul (3) din Tratatul de instituire a Comunității Economice Europene și a Regulamentului (CE) nr. 852/2004 al Parlamentului European și al Consiliului privind igiena produselor alimentare (COM(2007)0090 — C6-0211/2007 — 2007/0037B(COD))

122

P6_TC1-COD(2007)0037BPoziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 iunie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 852/2004 ║privind igiena produselor alimentare

123

2009/C 285E/21

Interzicerea utilizării anumitor substanțe cu efect hormonal sau tireostatic și a substanțelor beta-agoniste în creșterea animalelor ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 96/22/CE a Consiliului privind interzicerea utilizării anumitor substanțe cu efect hormonal sau tireostatic și a substanțelor beta-agoniste în creșterea animalelor (COM(2007)0292 — C6-0154/2007 — 2007/0102(COD))

125

P6_TC1-COD(2007)0102Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 iunie 2008 în vederea adoptării Directivei 2008/.../CE al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Directivei 96/22/CE a Consiliului privind interzicerea utilizării anumitor substanțe cu efect hormonal sau tireostatic și a substanțelor beta-agoniste în creșterea animalelor

125

2009/C 285E/22

Preferințe tarifare generalizate pentru perioada 1 ianuarie 2009–31 decembrie 2011 *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de aplicare a unui sistem de preferințe tarifare generalizate de la 1 ianuarie 2009 la 31 decembrie 2011 și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 552/97 și (CE) nr. 1933/2006 și a Regulamentelor (CE) nr. 964/2007 și (CE) nr. 1100/2006 ale Comisiei (COM(2007)0857 — C6-0051/2008 — 2007/0289(CNS))

126

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | procedura de consultare |
| --- | --- |
| **I | procedura de cooperare, prima lectură |
| **II | procedura de cooperare, a doua lectură |
| *** | procedura de aviz conform |
| ***I | procedura de codecizie, prima lectură |
| ***II | procedura de codecizie, a doua lectură |
| ***III | procedura de codecizie, a treia lectură |

Legenda simbolurilor utilizate

*

procedura de consultare

**I

procedura de cooperare, prima lectură

**II

procedura de cooperare, a doua lectură

***

procedura de aviz conform

***I

procedura de codecizie, prima lectură

***II

procedura de codecizie, a doua lectură

***III

procedura de codecizie, a treia lectură

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus de Comisie)

Amendamente politice: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▐.

Corecturile și adaptările tehnice realizate de către servicii: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive; textul eliminat este marcat prin simbolul ║.

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2008-2009Ședinta din 5 iunie 2008TEXTE ADOPTATEProcesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 189 E, 26.7.2008.

REZOLUȚII

Parlamentul European

Joi, 5 iunie 2008

| 26.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 285/1

---

Joi, 5 iunie 2008Implementarea politicii comerciale prin norme și proceduri eficace în materie de import și export

P6_TA(2008)0247

Rezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 privind implementarea politicii comerciale prin norme și proceduri eficace în materie de import și de export (2007/2256(INI))

2009/C 285 E/01

Parlamentul European,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolele 23-31, 95, 133 și 135,

având în vedere Tratatul de la Lisabona din 13 decembrie 2007 în curs de ratificare de către statele membre,

având în vedere Convenția pentru înființarea unui Consiliu de Cooperare Vamală, semnată la Bruxelles la 15 decembrie 1950 și intrată în vigoare la 4 noiembrie 1952,

având în vedere Acordul general pentru tarife vamale și comerț (GATT) din 1994, în special articolele V, VIII și X,

având în vedere Declarația ministerială a Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) adoptată la Singapore la 13 decembrie 1996, în special punctul 21,

având în vedere Declarația ministerială a OMC adoptată la Doha la 14 noiembrie 2001, în special punctul 27,

având în vedere decizia adoptată de Consiliul General al OMC la 1 august 2004, în special anexa D privind modalitățile de negociere privind facilitarea schimburilor,

având în vedere Declarația ministerială a OMC adoptată la Hong Kong la 18 decembrie 2005, în special punctul 33 și anexa E la aceasta,

având în vedere rapoartele Grupului special și ale Organului de reglementare a diferendelor din cadrul OMC în cauza (WT/DS315) Comunitățile Europene — anumite chestiuni vamale,

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului Vamal Comunitar (1),

având în vedere poziția sa din 19 februarie 2008 din lectura a doua referitoare la poziția comună adoptată de Consiliu în ceea ce privește adoptarea unui regulament de instituire a Codului Vamal Comunitar (Codul Vamal Modernizat) (2),

având în vedere Decizia nr. 70/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 ianuarie 2008 privind crearea unui mediu informatizat pentru vamă și comerț (3),

având în vedere propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind stabilirea unui program de acțiune vamală al Comunității (Vama 2013) (COM(2006)0201),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 martie 2005 intitulată „normele de origine în cadrul regimurilor comerciale preferențiale — Orientări pentru viitor” (COM(2005)0100),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 1 aprilie 2008 intitulată „Strategie privind evoluția uniunii vamale” (COM(2008)0169),

având în vedere proiectul de regulament al Comisiei privind normele de origine ale Sistemului de preferințe generalizate (TAXUD 2046/2007), în curs de examinare de către Comitetul Codului Vamal,

având în vedere Convenția internațională pentru simplificarea și armonizarea regimurilor vamale (Convenția de la Kyoto) astfel cum a fost revizuită,

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului privind aderarea Comunităților Europene la Organizația Mondială a Vămilor (OMV) și exercitarea cu titlu tranzitoriu a unor drepturi și obligații identice celor acordate membrilor acestei organizații (COM(2007)0252),

având în vedere raportul final din 15 iunie 2007 al Direcției Generale Fiscalitate și Uniune Vamală a Comisiei privind rolul viitor al vămilor,

având în vedere actele audierii desfășurate la 19 decembrie 2007 la Parlament în cadrul Comisiei pentru comerț internațional pe tema „Implementarea politicii comerciale prin norme și proceduri eficace în materie de import și de export”,

având în vedere articolul 45 din Regulamentul de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A6-0184/2008),

| A. | întrucât uniunea vamală reprezintă unul dintre instrumentele istorice pe care s-a edificat integrarea economică și politică a continentului european; |
| --- | --- |

A.

întrucât uniunea vamală reprezintă unul dintre instrumentele istorice pe care s-a edificat integrarea economică și politică a continentului european;

| B. | întrucât noțiunile de uniune vamală și de politică comercială comună sunt inseparabile; |
| --- | --- |

B.

întrucât noțiunile de uniune vamală și de politică comercială comună sunt inseparabile;

| C. | întrucât normele și procedurile Uniunii Europene în domeniul importului și exportului continuă să joace un rol esențial pentru buna funcționare a pieței interne; |
| --- | --- |

C.

întrucât normele și procedurile Uniunii Europene în domeniul importului și exportului continuă să joace un rol esențial pentru buna funcționare a pieței interne;

| D. | întrucât politica comercială comună a cunoscut, de-a lungul anilor, evoluții importante care au necesitat și continuă să necesite adaptarea permanentă a normelor și procedurilor în domeniul importului și exportului; |
| --- | --- |

D.

întrucât politica comercială comună a cunoscut, de-a lungul anilor, evoluții importante care au necesitat și continuă să necesite adaptarea permanentă a normelor și procedurilor în domeniul importului și exportului;

| E. | întrucât politica comercială comună nu poate funcționa decât dacă se întemeiază pe norme și proceduri eficiente în materie de import și de export al mărfurilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât politica comercială comună nu poate funcționa decât dacă se întemeiază pe norme și proceduri eficiente în materie de import și de export al mărfurilor;

| F. | întrucât simplificarea și modernizarea normelor și procedurilor în domeniul importului și exportului în Uniunea Europeană și la nivel internațional prezintă o importanță strategică pentru competitivitatea comercială; |
| --- | --- |

F.

întrucât simplificarea și modernizarea normelor și procedurilor în domeniul importului și exportului în Uniunea Europeană și la nivel internațional prezintă o importanță strategică pentru competitivitatea comercială;

| G. | întrucât problemele specifice întâmpinate de întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) în ceea ce privește cunoașterea normelor și procedurilor vamale îngreunează deseori accesul acestor întreprinderi la comerțul internațional și le împiedică să profite din plin de oportunitățile oferite de globalizare; |
| --- | --- |

G.

întrucât problemele specifice întâmpinate de întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) în ceea ce privește cunoașterea normelor și procedurilor vamale îngreunează deseori accesul acestor întreprinderi la comerțul internațional și le împiedică să profite din plin de oportunitățile oferite de globalizare;

| H. | întrucât stabilirea corectă a clasificării tarifare, a originii și a valorii mărfurilor importate este indispensabilă pentru aplicarea corectă a tarifului vamal comun, a preferințelor tarifare, a măsurilor antidumping și antisubvenții și a unei serii întregi de alte instrumente de politică comercială; |
| --- | --- |

H.

întrucât stabilirea corectă a clasificării tarifare, a originii și a valorii mărfurilor importate este indispensabilă pentru aplicarea corectă a tarifului vamal comun, a preferințelor tarifare, a măsurilor antidumping și antisubvenții și a unei serii întregi de alte instrumente de politică comercială;

| I. | întrucât normele și procedurile vamale excesiv de greoaie sau lente împiedică schimburile internaționale de mărfuri și sunt clasificate de către operatorii economici, în special de către IMM-uri, printre principalele obstacole netarifare în calea comerțului; |
| --- | --- |

I.

întrucât normele și procedurile vamale excesiv de greoaie sau lente împiedică schimburile internaționale de mărfuri și sunt clasificate de către operatorii economici, în special de către IMM-uri, printre principalele obstacole netarifare în calea comerțului;

| J. | întrucât rolul vămilor se îndepărtează astăzi de simpla colectare a taxelor vamale, funcție importantă, care a cunoscut însă un regres considerabil în ultimii douăzeci de ani, în favoarea aplicării de măsuri netarifare, în special în materie de securitate și de siguranță, a luptei împotriva contrafacerilor, a spălării de bani și a stupefiantelor, precum și în favoarea aplicării de măsuri legate de sănătate, mediu și protecția consumatorilor, fără a omite colectarea TVA și a accizelor la import sau scutirea de aceste taxe și, evident, către respectarea politicilor comerciale ale Uniunii; |
| --- | --- |

J.

întrucât rolul vămilor se îndepărtează astăzi de simpla colectare a taxelor vamale, funcție importantă, care a cunoscut însă un regres considerabil în ultimii douăzeci de ani, în favoarea aplicării de măsuri netarifare, în special în materie de securitate și de siguranță, a luptei împotriva contrafacerilor, a spălării de bani și a stupefiantelor, precum și în favoarea aplicării de măsuri legate de sănătate, mediu și protecția consumatorilor, fără a omite colectarea TVA și a accizelor la import sau scutirea de aceste taxe și, evident, către respectarea politicilor comerciale ale Uniunii;

| K. | întrucât eforturile întreprinse începând cu august 2004 în cadrul OMC și al rundei Doha pentru negocierea unui acord multilateral cu caracter obligatoriu în materie de facilitare a comerțului și întrucât mai multe țări în curs de dezvoltare întâmpină dificultăți în ceea ce privește finanțarea măsurilor la frontiere, propuse în cadrul acestor negocieri; |
| --- | --- |

K.

întrucât eforturile întreprinse începând cu august 2004 în cadrul OMC și al rundei Doha pentru negocierea unui acord multilateral cu caracter obligatoriu în materie de facilitare a comerțului și întrucât mai multe țări în curs de dezvoltare întâmpină dificultăți în ceea ce privește finanțarea măsurilor la frontiere, propuse în cadrul acestor negocieri;

| L. | întrucât țările în curs de dezvoltare se confruntă cu dificultăți deosebite în ceea ce privește instituirea unor sisteme vamale eficiente, în special în ceea ce privește infrastructura, echipamentele, precum și formarea și integritatea personalului; |
| --- | --- |

L.

întrucât țările în curs de dezvoltare se confruntă cu dificultăți deosebite în ceea ce privește instituirea unor sisteme vamale eficiente, în special în ceea ce privește infrastructura, echipamentele, precum și formarea și integritatea personalului;

| M. | întrucât obiectivul esențial al facilitării comerțului trebuie conciliat cu cel al eficienței controalelor, la fel de important; |
| --- | --- |

M.

întrucât obiectivul esențial al facilitării comerțului trebuie conciliat cu cel al eficienței controalelor, la fel de important;

| N. | întrucât preocupările legate de siguranța persoanelor și a bunurilor joacă un rol din ce în ce mai important în definirea și aplicarea normelor și procedurilor vamale, în special pentru unii parteneri comerciali importanți ai Uniunii; |
| --- | --- |

N.

întrucât preocupările legate de siguranța persoanelor și a bunurilor joacă un rol din ce în ce mai important în definirea și aplicarea normelor și procedurilor vamale, în special pentru unii parteneri comerciali importanți ai Uniunii;

| O. | întrucât normele europene de protecție a consumatorilor, în special cele referitoare la sănătate și siguranță, ar trebui să se aplice tuturor produselor puse în liberă circulație în interiorul pieței interne, indiferent de originea acestora; |
| --- | --- |

O.

întrucât normele europene de protecție a consumatorilor, în special cele referitoare la sănătate și siguranță, ar trebui să se aplice tuturor produselor puse în liberă circulație în interiorul pieței interne, indiferent de originea acestora;

| P. | întrucât utilizarea sporită a informaticii și a altor tehnologii moderne în prelucrarea tranzacțiilor vamale și în controlul mărfurilor determină ameliorări semnificative în materie de eficiență și rapiditate; |
| --- | --- |

P.

întrucât utilizarea sporită a informaticii și a altor tehnologii moderne în prelucrarea tranzacțiilor vamale și în controlul mărfurilor determină ameliorări semnificative în materie de eficiență și rapiditate;

| Q. | întrucât este necesar să se țină seama de constrângerile de interoperabilitate impuse de utilizarea unor astfel de echipamente, precum și de costurile generate de această utilizare pentru autoritățile administrative implicate și pentru operatorii economici; |
| --- | --- |

Q.

întrucât este necesar să se țină seama de constrângerile de interoperabilitate impuse de utilizarea unor astfel de echipamente, precum și de costurile generate de această utilizare pentru autoritățile administrative implicate și pentru operatorii economici;

| R. | întrucât, unul dintre noile obiective fundamentale enunțate la articolul 3 alineatul (5) din Tratatul privind Uniunea Europeană [actualul alineat (5) de la articolul 2 astfel cum este modificat prin articolul 1 punctul 4 din Tratatul de la Lisabona], este ca, în cadrul relațiilor sale cu restul lumii, Uniunea să contribuie la protejarea cetățenilor săi; întrucât, articolul 3 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană [corespunzător actualului alineat (2) de la articolul 2, astfel cum este modificat prin articolul 1 punctul 4 din Tratatul de la Lisabona], prevede că Uniunea oferă cetățenilor săi un spațiu de libertate, securitate și justiție, fără frontiere interne, în interiorul căruia este asigurată libera circulație a persoanelor, în corelare cu măsuri adecvate privind, printre altele, controlul la frontierele externe; |
| --- | --- |

R.

întrucât, unul dintre noile obiective fundamentale enunțate la articolul 3 alineatul (5) din Tratatul privind Uniunea Europeană [actualul alineat (5) de la articolul 2 astfel cum este modificat prin articolul 1 punctul 4 din Tratatul de la Lisabona], este ca, în cadrul relațiilor sale cu restul lumii, Uniunea să contribuie la protejarea cetățenilor săi; întrucât, articolul 3 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană [corespunzător actualului alineat (2) de la articolul 2, astfel cum este modificat prin articolul 1 punctul 4 din Tratatul de la Lisabona], prevede că Uniunea oferă cetățenilor săi un spațiu de libertate, securitate și justiție, fără frontiere interne, în interiorul căruia este asigurată libera circulație a persoanelor, în corelare cu măsuri adecvate privind, printre altele, controlul la frontierele externe;

| S. | întrucât, dacă normele și procedurile vamale ale Uniunii sunt definite și adoptate la nivel comunitar, punerea lor efectivă în aplicare revine administrațiilor naționale ale statelor membre; |
| --- | --- |

S.

întrucât, dacă normele și procedurile vamale ale Uniunii sunt definite și adoptate la nivel comunitar, punerea lor efectivă în aplicare revine administrațiilor naționale ale statelor membre;

| T. | întrucât OMV joacă un rol important în promovarea comerțului prin cooperarea vamală internațională, |
| --- | --- |

T.

întrucât OMV joacă un rol important în promovarea comerțului prin cooperarea vamală internațională,

Importanța normelor și procedurilor de import și export

| 1. | subliniază importanța normelor și procedurilor eficace în materie de import și de export pentru implementarea politicii comerciale; |
| --- | --- |

1.

subliniază importanța normelor și procedurilor eficace în materie de import și de export pentru implementarea politicii comerciale;

| 2. | reamintește că eficacitatea oricărei măsuri de politică comercială depinde în mare parte de capacitatea Uniunii de a asigura aplicarea corectă a acesteia; este vorba astfel în special de măsurile de apărare comercială și de preferințele tarifare de orice tip acordate de către Uniune diferiților parteneri; că o măsură inaplicabilă sau greu aplicabilă la nivel vamal este o măsură inoperantă la nivel comercial, care poate provoca denaturări grave ale concurenței și nenumărate pierderi economice, sociale și/sau de mediu colaterale; |
| --- | --- |

2.

reamintește că eficacitatea oricărei măsuri de politică comercială depinde în mare parte de capacitatea Uniunii de a asigura aplicarea corectă a acesteia; este vorba astfel în special de măsurile de apărare comercială și de preferințele tarifare de orice tip acordate de către Uniune diferiților parteneri; că o măsură inaplicabilă sau greu aplicabilă la nivel vamal este o măsură inoperantă la nivel comercial, care poate provoca denaturări grave ale concurenței și nenumărate pierderi economice, sociale și/sau de mediu colaterale;

| 3. | deplânge faptul că „fezabilitatea vamală” a anumitor inițiative în materie de politică comercială nu este întotdeauna evaluată și luată în considerare în mod corect; reamintește, de exemplu, problemele întâmpinate în 2005 în punerea în aplicare a memorandumului de acord cu China din 10 iunie 2005 privind importul de produse textile și de îmbrăcăminte; |
| --- | --- |

3.

deplânge faptul că „fezabilitatea vamală” a anumitor inițiative în materie de politică comercială nu este întotdeauna evaluată și luată în considerare în mod corect; reamintește, de exemplu, problemele întâmpinate în 2005 în punerea în aplicare a memorandumului de acord cu China din 10 iunie 2005 privind importul de produse textile și de îmbrăcăminte;

| 4. | insistă asupra necesității unei mai bune cooperări între serviciile Comisiei responsabile cu politica comercială și cele responsabile cu politica vamală, în special prin integrarea mai sistematică a acestora din urmă în echipele de negociere ale acordurilor comerciale; |
| --- | --- |

4.

insistă asupra necesității unei mai bune cooperări între serviciile Comisiei responsabile cu politica comercială și cele responsabile cu politica vamală, în special prin integrarea mai sistematică a acestora din urmă în echipele de negociere ale acordurilor comerciale;

| 5. | adresează Comisiei invitația de a acorda o atenție deosebită problemelor întâmpinate de către IMM-uri, în special prin facilitarea adaptării sistemelor informatice ale acestora la cele utilizate de către administrațiile vamale, cu cel mai mic cost posibil, și prin simplificarea modalităților de acces la statutul de operator economic certificat; |
| --- | --- |

5.

adresează Comisiei invitația de a acorda o atenție deosebită problemelor întâmpinate de către IMM-uri, în special prin facilitarea adaptării sistemelor informatice ale acestora la cele utilizate de către administrațiile vamale, cu cel mai mic cost posibil, și prin simplificarea modalităților de acces la statutul de operator economic certificat;

| 6. | se bucură de admiterea Comunității Europene ca membru cu drepturi depline al OMV începând cu 1 iulie 2007, ceea ce consfințește competența internațională a Comunității în materie de politică vamală și nu poate decât să contribuie la întărirea coeziunii interne a Comunității; cere Comisiei să susțină această organizație; |
| --- | --- |

6.

se bucură de admiterea Comunității Europene ca membru cu drepturi depline al OMV începând cu 1 iulie 2007, ceea ce consfințește competența internațională a Comunității în materie de politică vamală și nu poate decât să contribuie la întărirea coeziunii interne a Comunității; cere Comisiei să susțină această organizație;

Clasament tarifar, valoare, origine și regimuri economice

| 7. | reamintește importanța deosebită a normelor privind clasamentul tarifar, valoarea și originea — preferențială sau nepreferențială — a mărfurilor; |
| --- | --- |

7.

reamintește importanța deosebită a normelor privind clasamentul tarifar, valoarea și originea — preferențială sau nepreferențială — a mărfurilor;

| 8. | încurajează Comisia să militeze fără încetare pentru îmbunătățirea acestor norme, atât la nivel comunitar, cât și în cadrele multilaterale ale Organizației Mondiale a Comerțului și ale Organizației Mondiale a Vămilor, în sensul transparenței, predictibilității, simplificării și eficacității; |
| --- | --- |

8.

încurajează Comisia să militeze fără încetare pentru îmbunătățirea acestor norme, atât la nivel comunitar, cât și în cadrele multilaterale ale Organizației Mondiale a Comerțului și ale Organizației Mondiale a Vămilor, în sensul transparenței, predictibilității, simplificării și eficacității;

| 9. | deplânge blocajul care persistă în armonizarea normelor de origine nepreferențială la nivel multilateral, exercițiu inițiat din 1995 în temeiul Acordului privind normele de origine (ANO) încheiat în cadrul rundei Uruguay; consideră că o astfel de armonizare ar permite o aplicare mai eficientă și mai echitabilă a măsurilor de apărare comercială în lume și o mai bună orientare a practicilor în materie de marcare a originii; invită Comisia să ia toate inițiativele posibile în vederea relansării și încheierii acestor negocieri pe baza principiilor stabilite în ANO; |
| --- | --- |

9.

deplânge blocajul care persistă în armonizarea normelor de origine nepreferențială la nivel multilateral, exercițiu inițiat din 1995 în temeiul Acordului privind normele de origine (ANO) încheiat în cadrul rundei Uruguay; consideră că o astfel de armonizare ar permite o aplicare mai eficientă și mai echitabilă a măsurilor de apărare comercială în lume și o mai bună orientare a practicilor în materie de marcare a originii; invită Comisia să ia toate inițiativele posibile în vederea relansării și încheierii acestor negocieri pe baza principiilor stabilite în ANO;

| 10. | ia act de eforturile întreprinse de Comisie în vederea modernizării și simplificării normelor originii preferențiale; |
| --- | --- |

10.

ia act de eforturile întreprinse de Comisie în vederea modernizării și simplificării normelor originii preferențiale;

| 11. | regretă faptul că Parlamentul nu este asociat într-o măsură mai mare, pentru a-și exercita dreptul de control prealabil de care beneficiază în cadrul procedurii de comitologie, la propunerea de regulament al Consiliului privind aplicarea unui regim de preferințe tarifare generalizate, aflat în prezent în curs de examinare de către statele membre în cadrul Comitetului pentru Codul Vamal, în pofida importanței și caracterului politic foarte sensibil al acestei reforme; constată totuși că este prevăzută o prezentare a Comisiei cu privire la acest subiect, destinată comisiei competente a Parlamentului; |
| --- | --- |

11.

regretă faptul că Parlamentul nu este asociat într-o măsură mai mare, pentru a-și exercita dreptul de control prealabil de care beneficiază în cadrul procedurii de comitologie, la propunerea de regulament al Consiliului privind aplicarea unui regim de preferințe tarifare generalizate, aflat în prezent în curs de examinare de către statele membre în cadrul Comitetului pentru Codul Vamal, în pofida importanței și caracterului politic foarte sensibil al acestei reforme; constată totuși că este prevăzută o prezentare a Comisiei cu privire la acest subiect, destinată comisiei competente a Parlamentului;

| 12. | observă opoziția puternică, din partea anumitor sectoare ale industriei comunitare, precum industria textilă și de confecții și industria agro-alimentară, față de aplicarea uniformă a criteriului valorii adăugate; solicită Comisiei și statelor membre să ia în considerare, în cea mai mare măsură posibilă, aceste critici justificate; |
| --- | --- |

12.

observă opoziția puternică, din partea anumitor sectoare ale industriei comunitare, precum industria textilă și de confecții și industria agro-alimentară, față de aplicarea uniformă a criteriului valorii adăugate; solicită Comisiei și statelor membre să ia în considerare, în cea mai mare măsură posibilă, aceste critici justificate;

| 13. | reamintește totuși faptul că, în general, este important să se acorde atenția cuvenită pentru a evita ca preferințele acordate țărilor beneficiare ale unor regimuri preferențiale în anumite sectoare sensibile să fie ocolite cu prea mare ușurință, în favoarea unor reguli de origine excesiv de flexibile, în beneficiul unor țări terțe foarte competitive; |
| --- | --- |

13.

reamintește totuși faptul că, în general, este important să se acorde atenția cuvenită pentru a evita ca preferințele acordate țărilor beneficiare ale unor regimuri preferențiale în anumite sectoare sensibile să fie ocolite cu prea mare ușurință, în favoarea unor reguli de origine excesiv de flexibile, în beneficiul unor țări terțe foarte competitive;

| 14. | regretă faptul că întreprinderile europene folosesc în mică măsură regimurile comunitare de antrepozit vamal, regimurile de perfecționare pasivă și de perfecționare activă, din cauza complexității acestora; invită Comisia să examineze posibilitatea simplificării regimurilor economice, introducerea unor proceduri mai flexibile și eliminarea documentelor pe suport de hârtie; |
| --- | --- |

14.

regretă faptul că întreprinderile europene folosesc în mică măsură regimurile comunitare de antrepozit vamal, regimurile de perfecționare pasivă și de perfecționare activă, din cauza complexității acestora; invită Comisia să examineze posibilitatea simplificării regimurilor economice, introducerea unor proceduri mai flexibile și eliminarea documentelor pe suport de hârtie;

Facilitarea comerțului

| 15. | acordă cea mai mare importanță negocierilor în curs începute din august 2004 în cadrul OMC privind facilitarea comerțului; reamintește beneficiile substanțiale care sunt așteptate de pe urma unui acord ambițios în privința reducerii costurilor tranzacției, a ameliorării competitivității și atractivității internaționale a țărilor în curs de dezvoltare și a promovării schimburilor; |
| --- | --- |

15.

acordă cea mai mare importanță negocierilor în curs începute din august 2004 în cadrul OMC privind facilitarea comerțului; reamintește beneficiile substanțiale care sunt așteptate de pe urma unui acord ambițios în privința reducerii costurilor tranzacției, a ameliorării competitivității și atractivității internaționale a țărilor în curs de dezvoltare și a promovării schimburilor;

| 16. | recunoaște existența riscului ca rezultatul negocierilor privind facilitarea comerțului să oblige țările în curs de dezvoltare să elaboreze programe costisitoare, pe care cu greu și le-ar putea permite; prin urmare, consideră că este indispensabil ca, în cadrul rezultatului final al negocierilor, țările dezvoltate să își asume un angajament clar de a oferi ajutor tehnic și financiar țărilor în curs de dezvoltare pentru a le permite să finanțeze costurile generate de respectarea, adaptarea și aplicarea unui viitor cadru multilateral; |
| --- | --- |

16.

recunoaște existența riscului ca rezultatul negocierilor privind facilitarea comerțului să oblige țările în curs de dezvoltare să elaboreze programe costisitoare, pe care cu greu și le-ar putea permite; prin urmare, consideră că este indispensabil ca, în cadrul rezultatului final al negocierilor, țările dezvoltate să își asume un angajament clar de a oferi ajutor tehnic și financiar țărilor în curs de dezvoltare pentru a le permite să finanțeze costurile generate de respectarea, adaptarea și aplicarea unui viitor cadru multilateral;

| 17. | subliniază caracterul esențialmente cooperativ al acestor negocieri, care nu se pretează la eventuale negocieri transversale cu alte subiecte ale rundei Doha; consideră că facilitarea comerțului ar putea face obiectul unui acord și al unei puneri în aplicare separate fără a se risca dezechilibrarea rundei și solicită, pe cale de consecință, eliminarea acestui subiect din acordul unic; |
| --- | --- |

17.

subliniază caracterul esențialmente cooperativ al acestor negocieri, care nu se pretează la eventuale negocieri transversale cu alte subiecte ale rundei Doha; consideră că facilitarea comerțului ar putea face obiectul unui acord și al unei puneri în aplicare separate fără a se risca dezechilibrarea rundei și solicită, pe cale de consecință, eliminarea acestui subiect din acordul unic;

| 18. | de asemenea, sprijină planurile foarte ambițioase de includere a unui capitol privind „facilitarea comerțului și a cooperării vamale” în toate noile acorduri de liber-schimb negociate de Comisie, în conformitate cu Comunicarea acesteia din 4 octombrie 2006, intitulată „O Europă competitivă în economia mondială — o contribuție la strategia europeană pentru creșterea economică și ocuparea forței de muncă”(COM(2006)0567); |
| --- | --- |

18.

de asemenea, sprijină planurile foarte ambițioase de includere a unui capitol privind „facilitarea comerțului și a cooperării vamale” în toate noile acorduri de liber-schimb negociate de Comisie, în conformitate cu Comunicarea acesteia din 4 octombrie 2006, intitulată „O Europă competitivă în economia mondială — o contribuție la strategia europeană pentru creșterea economică și ocuparea forței de muncă”(COM(2006)0567);

Noile misiuni ale vămii

| 19. | reamintește necesitatea de a institui, la nivelul Uniunii Europene, un plan de combatere a contrafacerilor și a pirateriei; insistă asupra necesității de a consolida cooperarea în această privință, în interiorul Comisiei, între departamentele însărcinate cu normele privind proprietatea intelectuală, politica comercială și politica vamală, precum și cooperarea cu administrațiile vamale ale statelor membre și între aceste administrații; |
| --- | --- |

19.

reamintește necesitatea de a institui, la nivelul Uniunii Europene, un plan de combatere a contrafacerilor și a pirateriei; insistă asupra necesității de a consolida cooperarea în această privință, în interiorul Comisiei, între departamentele însărcinate cu normele privind proprietatea intelectuală, politica comercială și politica vamală, precum și cooperarea cu administrațiile vamale ale statelor membre și între aceste administrații;

| 20. | salută compromisul la care au ajuns statele membre și Comisia cu privire la un mandat în vederea negocierii unui nou acord internațional anticontrafaceri (Acordul comercial anticontrafaceri), deoarece acest acord prezintă o importanță majoră pentru strategia comercială globală a Uniunii și va oferi un cadru internațional de înalt nivel în vederea consolidării drepturilor de proprietate intelectuală și protejării producătorilor contra furtului industrial și a consumatorilor contra riscurilor de sănătate și de siguranță asociate cu numeroase produse contrafăcute; |
| --- | --- |

20.

salută compromisul la care au ajuns statele membre și Comisia cu privire la un mandat în vederea negocierii unui nou acord internațional anticontrafaceri (Acordul comercial anticontrafaceri), deoarece acest acord prezintă o importanță majoră pentru strategia comercială globală a Uniunii și va oferi un cadru internațional de înalt nivel în vederea consolidării drepturilor de proprietate intelectuală și protejării producătorilor contra furtului industrial și a consumatorilor contra riscurilor de sănătate și de siguranță asociate cu numeroase produse contrafăcute;

| 21. | solicită Comisiei și statelor membre să ia măsurile necesare pentru a se asigura că mărfurile importate în scopul comercializării în UE respectă normele europene în materie de protecție a consumatorilor, în special în materie de sănătate și siguranță, pentru a preveni intrarea unor produse sau substanțe care ar putea fi periculoase pentru consumatori; |
| --- | --- |

21.

solicită Comisiei și statelor membre să ia măsurile necesare pentru a se asigura că mărfurile importate în scopul comercializării în UE respectă normele europene în materie de protecție a consumatorilor, în special în materie de sănătate și siguranță, pentru a preveni intrarea unor produse sau substanțe care ar putea fi periculoase pentru consumatori;

O erodare îngrijorătoare a libertății în numele securității

| 22. | recunoaște legitimitatea preocupărilor privind securitatea persoanelor și a bunurilor, însă insistă asupra necesității de a găsi un echilibru corect între control și facilitare, pentru a nu împiedica în mod inutil sau excesiv schimburile internaționale; consideră totuși că vămile au un rol esențial în aplicarea deplină a măsurilor comunitare, atât în domeniul sănătății, cât și în domeniul protecției mediului și a consumatorilor, precum și că acest rol nu trebuie compromis prin măsurile de facilitare vamală; |
| --- | --- |

22.

recunoaște legitimitatea preocupărilor privind securitatea persoanelor și a bunurilor, însă insistă asupra necesității de a găsi un echilibru corect între control și facilitare, pentru a nu împiedica în mod inutil sau excesiv schimburile internaționale; consideră totuși că vămile au un rol esențial în aplicarea deplină a măsurilor comunitare, atât în domeniul sănătății, cât și în domeniul protecției mediului și a consumatorilor, precum și că acest rol nu trebuie compromis prin măsurile de facilitare vamală;

| 23. | sprijină cadrul de norme SAFE (Facilitarea și Securizarea Comerțului Mondial) adoptat de consiliul OMV în 2005; subscrie pe deplin la opinia exprimată de către OMV că nu este nici acceptabil, nici util să fie inspectate toate expedițiile și că trebuie privilegiată o gestionare eficientă a riscurilor cu ajutorul unor sisteme informatice performante; |
| --- | --- |

23.

sprijină cadrul de norme SAFE (Facilitarea și Securizarea Comerțului Mondial) adoptat de consiliul OMV în 2005; subscrie pe deplin la opinia exprimată de către OMV că nu este nici acceptabil, nici util să fie inspectate toate expedițiile și că trebuie privilegiată o gestionare eficientă a riscurilor cu ajutorul unor sisteme informatice performante;

| 24. | deplânge ferm adoptarea de către Congresul american, în iulie 2007, a legislației numite „HR1” și introducerea unilaterală de către Statele Unite a unei obligații de scanare a tuturor containerelor cu această destinație începând cu 2012; își exprimă îndoiala cu privire la eficiența unei astfel de măsuri și la compatibilitatea acesteia cu normele OMC; își exprimă îngrijorarea ca această măsură să nu constituie, odată pusă în aplicare, un obstacol în calea schimburilor transatlantice; |
| --- | --- |

24.

deplânge ferm adoptarea de către Congresul american, în iulie 2007, a legislației numite „HR1” și introducerea unilaterală de către Statele Unite a unei obligații de scanare a tuturor containerelor cu această destinație începând cu 2012; își exprimă îndoiala cu privire la eficiența unei astfel de măsuri și la compatibilitatea acesteia cu normele OMC; își exprimă îngrijorarea ca această măsură să nu constituie, odată pusă în aplicare, un obstacol în calea schimburilor transatlantice;

| 25. | constată că schimburile comerciale sigure sunt deosebit de importante într-o economie mondială din ce în ce mai integrată; îndeamnă Dialogul transatlantic al legiuitorilor (DTL) și Comisia să-și continue eforturile pentru a se asigura că legislația americană care prevede scanarea tuturor containerelor având ca destinație Statele Unite ale Americii să fie modificată, astfel încât să includă o abordare bazată pe riscuri; solicită Comisiei să ridice această problemă atât în fața Consiliului economic transatlantic (CET), cât și în cadrul altor foruri și să determine Statele Unite ale Americii să își reexamineze decizia; solicită promovarea recunoașterii reciproce a „operatorilor economici autorizați” și a normelor de securitate convenite de către OMV (C-TPAT, cadrul de norme SAFE); |
| --- | --- |

25.

constată că schimburile comerciale sigure sunt deosebit de importante într-o economie mondială din ce în ce mai integrată; îndeamnă Dialogul transatlantic al legiuitorilor (DTL) și Comisia să-și continue eforturile pentru a se asigura că legislația americană care prevede scanarea tuturor containerelor având ca destinație Statele Unite ale Americii să fie modificată, astfel încât să includă o abordare bazată pe riscuri; solicită Comisiei să ridice această problemă atât în fața Consiliului economic transatlantic (CET), cât și în cadrul altor foruri și să determine Statele Unite ale Americii să își reexamineze decizia; solicită promovarea recunoașterii reciproce a „operatorilor economici autorizați” și a normelor de securitate convenite de către OMV (C-TPAT, cadrul de norme SAFE);

Un deficit de armonizare persistent

| 26. | reamintește că compatibilitatea sistemului vamal al Uniunii cu normele OMC a fost, în cea mai mare parte, confirmată în apel de organul de reglementare a diferendelor al OMC în cauza WT/DS315, citată anterior, și salută acest rezultat; |
| --- | --- |

26.

reamintește că compatibilitatea sistemului vamal al Uniunii cu normele OMC a fost, în cea mai mare parte, confirmată în apel de organul de reglementare a diferendelor al OMC în cauza WT/DS315, citată anterior, și salută acest rezultat;

| 27. | constată, cu toate acestea, că atât partenerii noștri comerciali, cât și operatorii economici europeni înșiși cer în continuare o mai mare armonizare între administrațiile naționale în cadrul punerii în aplicare a legislației vamale comunitare; |
| --- | --- |

27.

constată, cu toate acestea, că atât partenerii noștri comerciali, cât și operatorii economici europeni înșiși cer în continuare o mai mare armonizare între administrațiile naționale în cadrul punerii în aplicare a legislației vamale comunitare;

| 28. | observă că există câteodată divergențe prejudiciabile între statele membre în ceea ce privește colectarea TVA-ului pe importuri, condițiile de acces la anumite proceduri simplificate, frecvența controalelor fizice ale mărfurilor și sancțiunile; |
| --- | --- |

28.

observă că există câteodată divergențe prejudiciabile între statele membre în ceea ce privește colectarea TVA-ului pe importuri, condițiile de acces la anumite proceduri simplificate, frecvența controalelor fizice ale mărfurilor și sancțiunile;

| 29. | consideră că trebuie depuse toate eforturile pentru a garanta egalitatea de tratament a operatorilor economici în toate punctele teritoriului vamal comunitar, deoarece aceasta este indispensabilă pentru menținerea integrității pieței interne, protejarea intereselor financiare ale Uniunii, păstrarea competențelor sale în materie de relații externe — în special în materie de politică comercială — și respectarea angajamentelor sale internaționale; |
| --- | --- |

29.

consideră că trebuie depuse toate eforturile pentru a garanta egalitatea de tratament a operatorilor economici în toate punctele teritoriului vamal comunitar, deoarece aceasta este indispensabilă pentru menținerea integrității pieței interne, protejarea intereselor financiare ale Uniunii, păstrarea competențelor sale în materie de relații externe — în special în materie de politică comercială — și respectarea angajamentelor sale internaționale;

| 30. | își exprimă sprijinul pentru toate inițiativele care vizează sporirea coeziunii între administrațiile naționale, pentru favorizarea sinergiilor, pentru punerea în aplicare de noi sisteme de comunicare și de schimb de informații, pentru dezvoltarea celor mai bune practici și pentru schimburile de personal și de experiență astfel încât aceste administrații să poată funcționa ca și cum ar constitui o administrație unică în procesul de aplicare a legislației comunitare; |
| --- | --- |

30.

își exprimă sprijinul pentru toate inițiativele care vizează sporirea coeziunii între administrațiile naționale, pentru favorizarea sinergiilor, pentru punerea în aplicare de noi sisteme de comunicare și de schimb de informații, pentru dezvoltarea celor mai bune practici și pentru schimburile de personal și de experiență astfel încât aceste administrații să poată funcționa ca și cum ar constitui o administrație unică în procesul de aplicare a legislației comunitare;

| 31. | subliniază importanța esențială, în această privință, a instrumentelor de tip tarif integrat (TARIC), a informațiilor tarifare obligatorii (RTC), a informațiilor obligatorii referitoare la origine (RCO) și a cadrului comun de gestionare a riscurilor; invită Comisia și statele membre să perfecționeze în continuare aceste instrumente și să le asigure buna funcționare; |
| --- | --- |

31.

subliniază importanța esențială, în această privință, a instrumentelor de tip tarif integrat (TARIC), a informațiilor tarifare obligatorii (RTC), a informațiilor obligatorii referitoare la origine (RCO) și a cadrului comun de gestionare a riscurilor; invită Comisia și statele membre să perfecționeze în continuare aceste instrumente și să le asigure buna funcționare;

| 32. | insistă asupra necesității de a unifica legislația referitoare la dovezi sau de a stabili norme minime comune, precum și de a asigura aplicarea uniformă de către cele 27 state membre a regulamentelor comunitare în domeniul dreptului vamal [în special Regulamentul (CE) nr. 1383/2003 al Consiliului (4)]; |
| --- | --- |

32.

insistă asupra necesității de a unifica legislația referitoare la dovezi sau de a stabili norme minime comune, precum și de a asigura aplicarea uniformă de către cele 27 state membre a regulamentelor comunitare în domeniul dreptului vamal [în special Regulamentul (CE) nr. 1383/2003 al Consiliului (4)];

| 33. | solicită Comisiei să includă în propunerile sale dispoziții precise privind sancțiunile administrative și penale pentru încălcarea dispozițiilor vamale prevăzute la articolul 135 și 280 din Tratatul CE, astfel cum este modificat prin articolul 2 punctele 45 și 276 din Tratatul de la Lisabona; |
| --- | --- |

33.

solicită Comisiei să includă în propunerile sale dispoziții precise privind sancțiunile administrative și penale pentru încălcarea dispozițiilor vamale prevăzute la articolul 135 și 280 din Tratatul CE, astfel cum este modificat prin articolul 2 punctele 45 și 276 din Tratatul de la Lisabona;

| 34. | regretă reticența Comisiei și statelor membre în a lua în considerare, în acest moment, noi structuri care să garanteze aplicarea uniformă a legislației vamale comunitare; solicită Comisiei și statelor membre să reflecteze cu seriozitate la ideea unificării serviciilor vamale din UE, în vederea creării unei administrații comunitare responsabile pentru uniunea vamală, pentru a permite aplicarea mai eficientă a normelor și procedurilor vamale pe întreg teritoriul vamal al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

34.

regretă reticența Comisiei și statelor membre în a lua în considerare, în acest moment, noi structuri care să garanteze aplicarea uniformă a legislației vamale comunitare; solicită Comisiei și statelor membre să reflecteze cu seriozitate la ideea unificării serviciilor vamale din UE, în vederea creării unei administrații comunitare responsabile pentru uniunea vamală, pentru a permite aplicarea mai eficientă a normelor și procedurilor vamale pe întreg teritoriul vamal al Uniunii Europene;

*

* *

| 35. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Organizației Mondiale a Vămilor, Organizației Mondiale a Comerțului, precum și țărilor aderente și țărilor candidate la aceste organizații. |
| --- | --- |

35.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Organizației Mondiale a Vămilor, Organizației Mondiale a Comerțului, precum și țărilor aderente și țărilor candidate la aceste organizații.

---

(1)  JO L 302, 19.10.1992, p. 1.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0049.

(3)  JO L 23, 26.1.2008, p. 21.

(4)  JO L 196, 2.8.2003, p. 7.

---

| 26.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 285/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 285/7

---

Joi, 5 iunie 2008Deteriorarea situației în Georgia

P6_TA(2008)0253

Rezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la situația din Georgia

2009/C 285 E/02

Parlamentul European,

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Georgia, în special cele din 26 octombrie 2006 (1) și 29 noiembrie 2007 (2),

având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2007 referitoare la consolidarea Politicii europeană de vecinătate (PEV) (3),rezoluțiile sale din 17 ianuarie 2008 referitoare la o politică a UE mai eficientă pentru Caucazul de Sud (4) și la o nouă abordare a politicii regionale pentru zona Mării Negre (5),

având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele lor membre, pe de o parte, și Georgia, pe de altă parte (6), care a intrat în vigoare la 1 iulie 1999,

având în vedere Planul de acțiune din cadrul PEV aprobat de Consiliul de cooperare UE-Georgia la 14 noiembrie 2006,

având în vedere Rezoluția 1808 (2008) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (ONU) din 15 aprilie 2008 care sprijină integritatea teritorială a Georgiei și extinde mandatul Misiunii de observare a ONU în Georgia (UNOMIG) până la 15 octombrie 2008,

având în vedere recomandările adoptate de Comisia parlamentară de cooperare UE-Georgia la 28-30 aprilie 2008,

având în vedere declarațiile Președinției slovene a Consiliului în numele UE, din 18 aprilie și 2 mai 2008, privind escaladarea tensiunii dintre Georgia și Rusia,

având în vedere declarația privind rezultatele și concluziile preliminare din 22 mai 2008 ale misiunii internaționale de observare a alegerilor parlamentare din Georgia,

având în vedere concluziile anchetei realizate de UNOMIG la 26 mai 2008 privind doborârea unui avion georgian fără pilot,

având în vedere concluziile referitoare la Georgia ale Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe din 26 mai 2008,

având în vedere articolul 103 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Uniunea Europeană își menține angajamentul de a dezvolta și extinde relațiile sale cu Georgia și sprijină reformele politice și economice necesare, măsurile de instituire a unor instituții democratice solide și eficiente, precum și a unui sistem judiciar independent și eficace și eforturile susținute de combatere a corupției, creând astfel o Georgie pașnică și prosperă care poate contribui la stabilitatea în regiune și în restul Europei; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană își menține angajamentul de a dezvolta și extinde relațiile sale cu Georgia și sprijină reformele politice și economice necesare, măsurile de instituire a unor instituții democratice solide și eficiente, precum și a unui sistem judiciar independent și eficace și eforturile susținute de combatere a corupției, creând astfel o Georgie pașnică și prosperă care poate contribui la stabilitatea în regiune și în restul Europei;

| B. | întrucât, printr-un decret prezidențial, ministerele și alte agenții de stat din Rusia au primit ordin să realizeze contacte oficiale cu agențiile omologe din regiunile georgiene separatiste Abhazia și Oseția de Sud; |
| --- | --- |

B.

întrucât, printr-un decret prezidențial, ministerele și alte agenții de stat din Rusia au primit ordin să realizeze contacte oficiale cu agențiile omologe din regiunile georgiene separatiste Abhazia și Oseția de Sud;

| C. | întrucât Federația Rusă nu mai aplică Decizia din 19 ianuarie 1996 a Consiliului șefilor de stat din Comunitatea Statelor Independente (CSI) care interzice statelor semnatare orice cooperare militară cu autoritățile separatiste din Abhazia; |
| --- | --- |

C.

întrucât Federația Rusă nu mai aplică Decizia din 19 ianuarie 1996 a Consiliului șefilor de stat din Comunitatea Statelor Independente (CSI) care interzice statelor semnatare orice cooperare militară cu autoritățile separatiste din Abhazia;

| D. | întrucât în luna mai 2008 Rusia a desfășurat în mod unilateral trupe suplimentare și a trimis artilerie grea în Abhazia în cadrul unei misiuni de menținere a păcii a CSI și și-a anunțat intenția de a înființa 15 noi puncte de control de-a lungul frontierei administrative; întrucât reprezentanții Rusiei au anunțat că numărul trupelor batalionului rus staționat în Oseția de Sud poate crește; |
| --- | --- |

D.

întrucât în luna mai 2008 Rusia a desfășurat în mod unilateral trupe suplimentare și a trimis artilerie grea în Abhazia în cadrul unei misiuni de menținere a păcii a CSI și și-a anunțat intenția de a înființa 15 noi puncte de control de-a lungul frontierei administrative; întrucât reprezentanții Rusiei au anunțat că numărul trupelor batalionului rus staționat în Oseția de Sud poate crește;

| E. | întrucât la 20 aprilie 2008 un avion de recunoaștere georgian a fost doborât în Abhazia; întrucât recentul raport al UNOMIG privind incidentul precizează că avionul de recunoaștere georgian a fost doborât de un avion rus; întrucât raportul menționează, de asemenea, că Georgia ar trebui să nu mai trimită astfel de avioane de recunoaștere în Abhazia; |
| --- | --- |

E.

întrucât la 20 aprilie 2008 un avion de recunoaștere georgian a fost doborât în Abhazia; întrucât recentul raport al UNOMIG privind incidentul precizează că avionul de recunoaștere georgian a fost doborât de un avion rus; întrucât raportul menționează, de asemenea, că Georgia ar trebui să nu mai trimită astfel de avioane de recunoaștere în Abhazia;

| F. | întrucât, din octombrie 2007, nu a avut loc nicio reuniune la nivel înalt între reprezentanți ai Georgiei și ai Abhaziei sub auspiciile ONU; întrucât Președintele Georgiei, Mihail Saakașvili a prezentat noi propuneri privind soluționarea conflictului din Abhazia, care includ o reprezentare politică extinsă la cele mai înalte niveluri ale guvernului georgian, acordarea dreptului de veto asupra tuturor propunerilor legislative importante referitoare la Abhazia și instituirea de garanții internaționale pentru a asigura un federalism extins, o autonomie nelimitată și securitate; |
| --- | --- |

F.

întrucât, din octombrie 2007, nu a avut loc nicio reuniune la nivel înalt între reprezentanți ai Georgiei și ai Abhaziei sub auspiciile ONU; întrucât Președintele Georgiei, Mihail Saakașvili a prezentat noi propuneri privind soluționarea conflictului din Abhazia, care includ o reprezentare politică extinsă la cele mai înalte niveluri ale guvernului georgian, acordarea dreptului de veto asupra tuturor propunerilor legislative importante referitoare la Abhazia și instituirea de garanții internaționale pentru a asigura un federalism extins, o autonomie nelimitată și securitate;

| G. | întrucât Georgia a solicitat în mod oficial revizuirea actualului sistem de menținere a păcii sau înlocuirea contingentului rus de menținere a păcii desfășurat în prezent în Abhazia; |
| --- | --- |

G.

întrucât Georgia a solicitat în mod oficial revizuirea actualului sistem de menținere a păcii sau înlocuirea contingentului rus de menținere a păcii desfășurat în prezent în Abhazia;

| H. | întrucât la 15 mai 2008, Adunarea Generală a ONU a adoptat rezoluția A/RES/62/249 prin care recunoaște dreptul „refugiaților, al persoanelor strămutate și al descendenților acestora, indiferent de originea etnică” de a se întoarce în Abhazia și subliniază importanța menținerii drepturilor de proprietate ale refugiaților și ale persoanelor strămutate, inclusiv ale victimelor „epurării etnice”; |
| --- | --- |

H.

întrucât la 15 mai 2008, Adunarea Generală a ONU a adoptat rezoluția A/RES/62/249 prin care recunoaște dreptul „refugiaților, al persoanelor strămutate și al descendenților acestora, indiferent de originea etnică” de a se întoarce în Abhazia și subliniază importanța menținerii drepturilor de proprietate ale refugiaților și ale persoanelor strămutate, inclusiv ale victimelor „epurării etnice”;

| I. | întrucât autoritățile de la Tbilisi au suspendat negocierile bilaterale cu Moscova privind aderarea Rusiei la Organizația Mondială a Comerțului (OMC), în semn de protest față de decizia Rusiei de a accelera cooperarea cu republicile autoproclamate Abhazia și Oseția de Sud; întrucât embargoul rus asupra importurilor de vinuri și produse agricole din Georgia este încă în vigoare; |
| --- | --- |

I.

întrucât autoritățile de la Tbilisi au suspendat negocierile bilaterale cu Moscova privind aderarea Rusiei la Organizația Mondială a Comerțului (OMC), în semn de protest față de decizia Rusiei de a accelera cooperarea cu republicile autoproclamate Abhazia și Oseția de Sud; întrucât embargoul rus asupra importurilor de vinuri și produse agricole din Georgia este încă în vigoare;

| J. | întrucât la 5 ianuarie 2008 a avut loc în Georgia un plebiscit la nivel național; întrucât la Summitul NATO de la București din 2-4 aprilie 2008 Georgiei nu i s-a oferit niciun plan de acțiune pentru aderare, însă s-a exprimat un angajament politic în vederea unei eventuale aderări; |
| --- | --- |

J.

întrucât la 5 ianuarie 2008 a avut loc în Georgia un plebiscit la nivel național; întrucât la Summitul NATO de la București din 2-4 aprilie 2008 Georgiei nu i s-a oferit niciun plan de acțiune pentru aderare, însă s-a exprimat un angajament politic în vederea unei eventuale aderări;

| K. | întrucât acordarea cetățeniei de către Rusia locuitorilor din Abhazia și Oseția de Sud, ceea ce le permite să beneficieze de acordul de facilitare a vizelor UE-Rusia, îi dezavantajează din ce în ce mai mult pe cetățenii georgieni, deoarece nu există încă un acord similar între Georgia și UE; |
| --- | --- |

K.

întrucât acordarea cetățeniei de către Rusia locuitorilor din Abhazia și Oseția de Sud, ceea ce le permite să beneficieze de acordul de facilitare a vizelor UE-Rusia, îi dezavantajează din ce în ce mai mult pe cetățenii georgieni, deoarece nu există încă un acord similar între Georgia și UE;

| L. | întrucât, în ciuda eforturilor ca alegerile din Georgia să se desfășoare în conformitate cu normele internaționale, misiunea internațională de observare a alegerilor parlamentare din Georgia din 21 mai 2008 a identificat o serie de probleme care ar trebui remediate cât mai rapid, |
| --- | --- |

L.

întrucât, în ciuda eforturilor ca alegerile din Georgia să se desfășoare în conformitate cu normele internaționale, misiunea internațională de observare a alegerilor parlamentare din Georgia din 21 mai 2008 a identificat o serie de probleme care ar trebui remediate cât mai rapid,

| 1. | își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la escaladarea situației din Abhazia și face apel la toate părțile implicate să se abțină de la acțiuni care ar putea destabiliza și mai mult situația; solicită să se facă eforturi suplimentare la nivel internațional pentru a readuce părțile la masa dialogului și a redemara procesul de pace, în vederea realizării unui acord durabil și complet; |
| --- | --- |

1.

își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la escaladarea situației din Abhazia și face apel la toate părțile implicate să se abțină de la acțiuni care ar putea destabiliza și mai mult situația; solicită să se facă eforturi suplimentare la nivel internațional pentru a readuce părțile la masa dialogului și a redemara procesul de pace, în vederea realizării unui acord durabil și complet;

| 2. | își exprimă ferm dezaprobarea față de anunțul Rusiei că va stabili legături oficiale cu instituții ce aparțin autorităților separatiste din Oseția de Sud și Abhazia; regretă, în acest sens, decizia luată de Ministerul Apărării din Rusia la 31 mai 2008 de a-și trimite forțele în Abhazia în vederea restabilirii infrastructurii feroviare și rutiere în regiunea separatistă, în conformitate cu decretul prezidențial; |
| --- | --- |

2.

își exprimă ferm dezaprobarea față de anunțul Rusiei că va stabili legături oficiale cu instituții ce aparțin autorităților separatiste din Oseția de Sud și Abhazia; regretă, în acest sens, decizia luată de Ministerul Apărării din Rusia la 31 mai 2008 de a-și trimite forțele în Abhazia în vederea restabilirii infrastructurii feroviare și rutiere în regiunea separatistă, în conformitate cu decretul prezidențial;

| 3. | își reafirmă sprijinul deplin pentru suveranitatea și integritatea teritorială a Georgiei în cadrul granițelor sale recunoscute la nivel internațional și solicită Rusiei să revoce această decizie, care subminează eforturile de pace internaționale la care ia parte și Federația Rusă; |
| --- | --- |

3.

își reafirmă sprijinul deplin pentru suveranitatea și integritatea teritorială a Georgiei în cadrul granițelor sale recunoscute la nivel internațional și solicită Rusiei să revoce această decizie, care subminează eforturile de pace internaționale la care ia parte și Federația Rusă;

| 4. | sprijină eforturile depuse pentru a calma situația prin discuții între Înaltul Reprezentant pentru Politica Externă și de Securitate Comună (PESC), Președintele Saakașvili și ministrul de externe rus Serghei Viktorovici Lavrov; solicită insistent trimisului special pentru Caucazul de Sud să găsească modalități de facilitare a dialogului între toate părțile implicate și să încerce să reinstaureze un climat de încredere reciprocă; |
| --- | --- |

4.

sprijină eforturile depuse pentru a calma situația prin discuții între Înaltul Reprezentant pentru Politica Externă și de Securitate Comună (PESC), Președintele Saakașvili și ministrul de externe rus Serghei Viktorovici Lavrov; solicită insistent trimisului special pentru Caucazul de Sud să găsească modalități de facilitare a dialogului între toate părțile implicate și să încerce să reinstaureze un climat de încredere reciprocă;

| 5. | solicită Federației Ruse să își retragă imediat trupele suplimentare din Abhazia; consideră că sistemul actual de menținere a păcii trebuie să fie revizuit, deoarece trupele ruse și-au pierdut rolul neutru și imparțial de membri ai forței de menținere a păcii și solicită o implicare europeană sporită în conflictele înghețate pentru a accelera procesele de pace; |
| --- | --- |

5.

solicită Federației Ruse să își retragă imediat trupele suplimentare din Abhazia; consideră că sistemul actual de menținere a păcii trebuie să fie revizuit, deoarece trupele ruse și-au pierdut rolul neutru și imparțial de membri ai forței de menținere a păcii și solicită o implicare europeană sporită în conflictele înghețate pentru a accelera procesele de pace;

| 6. | solicită Consiliului să examineze posibilitatea creșterii prezenței internaționale în zona de conflict prin trimiterea unei misiuni în cadrul Politicii Europene de Securitate și Apărare (PESA) la frontieră, valorificând experiența pozitivă a Misiunii Uniunii Europene de asistență la frontieră în zona transnistreană a graniței dintre Moldova și Ucraina și sugerează că statele membre ar putea avea un rol mai activ în cadrul UNOMIG; invită ONU să extindă mandatul și resursele UNOMIG; |
| --- | --- |

6.

solicită Consiliului să examineze posibilitatea creșterii prezenței internaționale în zona de conflict prin trimiterea unei misiuni în cadrul Politicii Europene de Securitate și Apărare (PESA) la frontieră, valorificând experiența pozitivă a Misiunii Uniunii Europene de asistență la frontieră în zona transnistreană a graniței dintre Moldova și Ucraina și sugerează că statele membre ar putea avea un rol mai activ în cadrul UNOMIG; invită ONU să extindă mandatul și resursele UNOMIG;

| 7. | invită Consiliul de Securitate al ONU, Organizația pentru Securitate și Coooperare în Europa (OSCE) și alte organizații internaționale să sprijine propunerile Guvernului georgian privind noi negocieri și sisteme de menținere a păcii alternative, care includ stabilirea progresivă a unor forțe de menținere a păcii internaționale cu adevărat independente; |
| --- | --- |

7.

invită Consiliul de Securitate al ONU, Organizația pentru Securitate și Coooperare în Europa (OSCE) și alte organizații internaționale să sprijine propunerile Guvernului georgian privind noi negocieri și sisteme de menținere a păcii alternative, care includ stabilirea progresivă a unor forțe de menținere a păcii internaționale cu adevărat independente;

| 8. | solicită, în acest context, Consiliului și Comisiei să ridice ferm problema Abhaziei și a Oseției de Sud cu omologii lor ruși în cadrul următorului summit UE-Rusia și în cursul negocierilor privind un nou acord de parteneriat consolidat și solicită insistent autorităților ruse să nu se opună unei eventuale misiuni PESA în regiune, inclusiv unei prezențe a UE în operațiunile civile și militare de menținere a păcii; |
| --- | --- |

8.

solicită, în acest context, Consiliului și Comisiei să ridice ferm problema Abhaziei și a Oseției de Sud cu omologii lor ruși în cadrul următorului summit UE-Rusia și în cursul negocierilor privind un nou acord de parteneriat consolidat și solicită insistent autorităților ruse să nu se opună unei eventuale misiuni PESA în regiune, inclusiv unei prezențe a UE în operațiunile civile și militare de menținere a păcii;

| 9. | solicită efectuarea de către ONU a unei anchete și a unor controale pentru a verifica dacă toate rezoluțiile relevante ale Consiliului de Securitate al ONU sunt respectate în întregime de toți actorii din zona de conflict, inclusiv în ceea ce privește prezența armamentului greu; |
| --- | --- |

9.

solicită efectuarea de către ONU a unei anchete și a unor controale pentru a verifica dacă toate rezoluțiile relevante ale Consiliului de Securitate al ONU sunt respectate în întregime de toți actorii din zona de conflict, inclusiv în ceea ce privește prezența armamentului greu;

| 10. | ia act de rezultatul alegerilor parlamentare din 21 mai 2008 și de raportul misiunii internaționale de observare a alegerilor, care menționează că, în general, ziua alegerilor a fost liniștită și evaluată în mod pozitiv și că s-au realizat progrese semnificative de la alegerile prezidențiale din luna ianuarie; |
| --- | --- |

10.

ia act de rezultatul alegerilor parlamentare din 21 mai 2008 și de raportul misiunii internaționale de observare a alegerilor, care menționează că, în general, ziua alegerilor a fost liniștită și evaluată în mod pozitiv și că s-au realizat progrese semnificative de la alegerile prezidențiale din luna ianuarie;

| 11. | subliniază, totuși, că trebuie să se facă eforturi suplimentare în strânsă cooperare cu comunitatea internațională pentru a aborda și soluționa toate problemele identificate în cursul procesului electoral, cauzate de aplicarea inconsecventă și incompletă a normelor OSCE și ale Consiliului Europei și pentru a ameliora și consolida realizările democratice ale Georgiei; solicită autorităților georgiene să trateze toate plângerile privind procesul electoral în mod transparent și să vizeze îmbunătățirea acestuia, astfel încât încrederea în procesul electoral să crească; |
| --- | --- |

11.

subliniază, totuși, că trebuie să se facă eforturi suplimentare în strânsă cooperare cu comunitatea internațională pentru a aborda și soluționa toate problemele identificate în cursul procesului electoral, cauzate de aplicarea inconsecventă și incompletă a normelor OSCE și ale Consiliului Europei și pentru a ameliora și consolida realizările democratice ale Georgiei; solicită autorităților georgiene să trateze toate plângerile privind procesul electoral în mod transparent și să vizeze îmbunătățirea acestuia, astfel încât încrederea în procesul electoral să crească;

| 12. | invită toate forțele politice din Georgia să respecte statul de drept, să realizeze un dialog și compromisuri constructive și să evite polarizarea în continuare a societății georgiene; recunoaște că lipsa de încredere dintre guvern și partidele de opoziție împiedică dezvoltarea democratică și se așteaptă ca toate forțele politice să facă eforturi în vederea realizării unei culturi politice democratice, în care au loc dezbateri politice în parlament, adversarii politici sunt respectați, iar dialogul constructiv are drept scop sprijinirea și consolidarea instituțiilor democratice fragile ale Georgiei; |
| --- | --- |

12.

invită toate forțele politice din Georgia să respecte statul de drept, să realizeze un dialog și compromisuri constructive și să evite polarizarea în continuare a societății georgiene; recunoaște că lipsa de încredere dintre guvern și partidele de opoziție împiedică dezvoltarea democratică și se așteaptă ca toate forțele politice să facă eforturi în vederea realizării unei culturi politice democratice, în care au loc dezbateri politice în parlament, adversarii politici sunt respectați, iar dialogul constructiv are drept scop sprijinirea și consolidarea instituțiilor democratice fragile ale Georgiei;

| 13. | sprijină aspirațiile Georgiei de a accelera procesul de integrare angajat cu Uniunea Europeană în cadrul unei PEV consolidate; |
| --- | --- |

13.

sprijină aspirațiile Georgiei de a accelera procesul de integrare angajat cu Uniunea Europeană în cadrul unei PEV consolidate;

| 14. | solicită Consiliului și Comisiei să accelereze deschiderea negocierilor privind regimul de vize UE-Georgia în vederea încheierii cu Georgia în viitorul apropiat a acordurilor de facilitare a vizelor și de readmisie, pentru a garanta astfel că cetățenii Georgiei nu sunt dezavantajați în comparație cu cei din regiunile separatiste care au cetățenie rusă; |
| --- | --- |

14.

solicită Consiliului și Comisiei să accelereze deschiderea negocierilor privind regimul de vize UE-Georgia în vederea încheierii cu Georgia în viitorul apropiat a acordurilor de facilitare a vizelor și de readmisie, pentru a garanta astfel că cetățenii Georgiei nu sunt dezavantajați în comparație cu cei din regiunile separatiste care au cetățenie rusă;

| 15. | salută concluziile Consiliului din 18 februarie 2008 referitoare la PEV, cu privire la necesitatea începerii negocierilor pentru încheierea de acorduri de liber schimb extinse și cuprinzătoare, atunci când este posibil; solicită Comisiei să ajungă rapid la un acord cu Georgia privind ambițiile acesteia și să asigure un mandat de negociere din partea statelor membre; speră că în timpul Președinției franceze se vor realiza progrese suplimentare în această privință; |
| --- | --- |

15.

salută concluziile Consiliului din 18 februarie 2008 referitoare la PEV, cu privire la necesitatea începerii negocierilor pentru încheierea de acorduri de liber schimb extinse și cuprinzătoare, atunci când este posibil; solicită Comisiei să ajungă rapid la un acord cu Georgia privind ambițiile acesteia și să asigure un mandat de negociere din partea statelor membre; speră că în timpul Președinției franceze se vor realiza progrese suplimentare în această privință;

| 16. | salută crearea Subcomisiei pentru justiție, libertate și securitate UE-Georgia în vederea accelerării dialogului bilateral și punerii în aplicare a Planului de acțiune din cadrul PEV; |
| --- | --- |

16.

salută crearea Subcomisiei pentru justiție, libertate și securitate UE-Georgia în vederea accelerării dialogului bilateral și punerii în aplicare a Planului de acțiune din cadrul PEV;

| 17. | speră că Georgia va utiliza în totalitate posibilitățile financiare suplimentare furnizate de Facilitatea de investiții pentru vecinătate, în special în proiecte privind infrastructura, energia și protecția mediului, însă invită Comisia să acorde o mai mare atenție educației, consolidării democrației și domeniilor sociale; |
| --- | --- |

17.

speră că Georgia va utiliza în totalitate posibilitățile financiare suplimentare furnizate de Facilitatea de investiții pentru vecinătate, în special în proiecte privind infrastructura, energia și protecția mediului, însă invită Comisia să acorde o mai mare atenție educației, consolidării democrației și domeniilor sociale;

| 18. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, statelor membre, Președintelui și Parlamentului Georgiei, OSCE, Consiliului Europei și Președintelui și Parlamentului Federației Ruse. |
| --- | --- |

18.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, statelor membre, Președintelui și Parlamentului Georgiei, OSCE, Consiliului Europei și Președintelui și Parlamentului Federației Ruse.

---

(1)  JO C 313 E, 20.12.2006, p. 429.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0572.

(3)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0538.

(4)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0016.

(5)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0017.

(6)  JO L 205, 4.8.1999, p. 3.

---

| 26.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 285/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 285/11

---

Joi, 5 iunie 2008Raport anual 2006 privind PESC

P6_TA(2008)0254

Rezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la Raportul anual al Consiliului către Parlamentul European privind aspectele principale și opțiunile de bază ale politicii externe și de securitate comune (PESC), prezentat Parlamentului European în temeiul punctului G subpunctul 43 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 — 2006 (2007/2219(INI))

2009/C 285 E/03

Parlamentul European,

având în vedere Raportul anual al Consiliului către Parlamentul European privind aspectele principale și opțiunile de bază ale politicii externe și de securitate comune (PESC), prezentat Parlamentului European în temeiul punctului G subpunctului 43 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 — 2006,

având în vedere articolul 21 din Tratatul UE,

având în vedere Tratatul de modificare a Tratatului privind Uniunea Europeană și Tratatul de instituire a Comunității Europene (Tratatul de la Lisabona), semnat la 13 decembrie 2007 la Lisabona, și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, proclamată la 12 decembrie 2007,

având în vedere Strategia Europeană de Securitate (SES) adoptată de Consiliul European la 12 decembrie 2003,

având în vedere Acordul interinstituțional menționat anterior din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisiei privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1),

având în vedere Concluziile Președinției Consiliului European de la Bruxelles din 14 decembrie 2007 și apelul acesteia la o încheiere rapidă a procesului de ratificare națională în vederea intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona la 1 ianuarie 2009,

având în vedere concluziile Președinției Consiliului European de la Bruxelles din 15-16 decembrie 2005 privind perspectivele financiare 2007-2013,

având în vedere Rezoluția sa din 20 februarie 2008 privind Tratatul de la Lisabona (2), inclusiv opinia Comisiei parlamentare pentru afaceri externe din 22 ianuarie 2008,

având în vedere Rezoluția sa din 23 mai 2007 privind raportul anual al Consiliului înaintat Parlamentului European privind principalele aspecte și opțiunile fundamentale în domeniul PESC, inclusiv implicațiile financiare pentru bugetul general al Uniunii Europene — 2005 (3),

având în vedere Rezoluția sa din 16 noiembrie 2006 privind punerea în aplicare a Strategiei Europene de Securitate în contextul PESA (4),

având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2006 privind noile instrumente financiare pentru dezvoltare în contextul Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului (5),

având în vedere Rezoluțiile sale din 10 mai și 14 noiembrie 2007 privind reuniunile la nivel înalt UE-Rusia (6) și Rezoluția sa din 19 iunie 2007 privind relațiile economice și comerciale dintre UE și Rusia (7),

având în vedere Rezoluțiile sale din 1 iunie 2006 privind ameliorarea relațiilor UE-SUA în cadrul Acordului de parteneriat transatlantic și privind relațiile economice transatlantice (8) UE — SUA și Rezoluția sa din 25 aprilie 2007 privind relațiile transatlantice (9),

având în vedere Rezoluția sa din 12 iulie 2007 privind Orientul Mijlociu (10),

având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2007 privind reuniunea la nivel înalt UE-China și dialogul privind drepturile omului UE/China (11),

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2007 privind situația relațiilor UE-Africa (12) și Rezoluția sa din 10 mai 2007 privind Cornul Africii: un parteneriat politic regional al UE pentru pace, securitate și dezvoltare (13),

având în vedere Rezoluția sa din 10 mai 2007 privind reformele din lumea arabă: ce strategie ar trebui să adopte Uniunea Europeană, (14),

având în vedere Rezoluția sa din 27 aprilie 2006 privind un parteneriat consolidat între Uniunea Europeană și America Latină (15),

având în vedere rezoluția sa din 18 ianuarie 2006 (16) și concluziile Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe din 10 martie 2008 privind Afganistanul,

având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2005 privind conferința de revizuire a Tratatului de neproliferare 2005– Arme nucleare în Coreea de Nord și Iran (17), care menționează că UE va aplica principiul „no say, no pay” (nu participi, nu ești plătit) în cadrul negocierilor cu peninsula coreeană,

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2007 privind Iranul (18),

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2007 privind proiectul de decizie a Comisiei de stabilire a unei Măsuri specifice 2007 pentru Irak (19),

având în vedere Rezoluția sa din 26 septembrie 2007 privind promovarea unei politici externe europene comune în domeniul energiei (20),

având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2007 privind limitarea schimbărilor climatice globale la 2 grade Celsius — calea de urmat pentru Conferința de la Bali privind schimbările climatice și după aceasta (COP 13 și COP/MOP 3) (21) și Rezoluția sa din 29 noiembrie 2007 privind comerțul și schimbările climatice, precum și Concluziile Președinției de la Consiliul European din 13-14 martie 2008, de la Bruxelles, privind schimbările climatice și energia și documentul prezentat de Înaltul Reprezentant al UE și de Comisia Europeană, privind schimbările climatice și securitatea internațională (22),

având în vedere Rezoluția sa din 12 decembrie 2007 privind lupta împotriva terorismului (23),

având în vedere Rezoluția sa din 26 aprilie 2007 referitoare la raportul anual privind drepturile omului în lume în 2006 și politica UE în acest domeniu (24) și Rezoluția sa din 6 septembrie 2007 referitoare la funcționarea dialogurilor și a consultărilor cu țările terțe cu privire la drepturile omului (25),

având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2006 privind aspectele instituționale ale capacității Uniunii Europene de a integra noi state membre (26),

având în vedere Rezoluțiile sale din 13 decembrie 2006 referitoare la Comunicarea Comisiei privind strategia de extindere și principalele provocări în 2006-2007 (27) și Rezoluția sa din 15 noiembrie 2007 privind consolidarea Politicii europene de vecinătate (28),

având în vedere rezoluția sa din 17 ianuarie 2008 privind abordarea politicii regionale pentru zona Mării Negre (29),

având în vedere recomandarea sa către Consiliu din 25 octombrie 2007 privind relațiile dintre Uniunea Europeană și Serbia (30),

având în vedere articolul 112 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A6-0189/2008),

| A. | întrucât o definire clară a intereselor Uniunii este esențială în vederea atingerii obiectivelor de acțiune externă a Uniunii și, în special, ale politicii sale externe; |
| --- | --- |

A.

întrucât o definire clară a intereselor Uniunii este esențială în vederea atingerii obiectivelor de acțiune externă a Uniunii și, în special, ale politicii sale externe;

| B. | întrucât este necesară o mai mare unitate politică în cadrul Uniunii Europene pentru a consolida și a crește eficiența PESC, altfel existând riscul subminării credibilității Uniunii Europene ca actor global, așa cum s-a întâmplat în privința modului în care UE a tratat problemele legate de China, Rusia, Irak, Afganistan, Cuba, precum și cele legate de securitatea energetică; întrucât se speră ca Tratatul de la Lisabona și creșterea importanței rolului Înaltului Reprezentant vor facilita o strategie de politică externă cu o viziune mai orientată către viitor și pe termen lung, precum și la conturarea unei abordări mai cuprinzătoare, care să întrunească adeziunea tuturor statelor membre, |
| --- | --- |

B.

întrucât este necesară o mai mare unitate politică în cadrul Uniunii Europene pentru a consolida și a crește eficiența PESC, altfel existând riscul subminării credibilității Uniunii Europene ca actor global, așa cum s-a întâmplat în privința modului în care UE a tratat problemele legate de China, Rusia, Irak, Afganistan, Cuba, precum și cele legate de securitatea energetică; întrucât se speră ca Tratatul de la Lisabona și creșterea importanței rolului Înaltului Reprezentant vor facilita o strategie de politică externă cu o viziune mai orientată către viitor și pe termen lung, precum și la conturarea unei abordări mai cuprinzătoare, care să întrunească adeziunea tuturor statelor membre,

| C. | întrucât Tratatul de la Lisabona îmbunătățește vizibil măsurile PESC în vigoare în prezent, consolidând astfel imaginea internațională a Uniunii și sporindu-i eficacitatea; întrucât, cu toate acestea, sunt necesare eforturi suplimentare pentru a crește eficiența procesului decizional în ceea ce privește politica externă, în vederea trecerii de la dreptul de veto la votul cu majoritate calificată; |
| --- | --- |

C.

întrucât Tratatul de la Lisabona îmbunătățește vizibil măsurile PESC în vigoare în prezent, consolidând astfel imaginea internațională a Uniunii și sporindu-i eficacitatea; întrucât, cu toate acestea, sunt necesare eforturi suplimentare pentru a crește eficiența procesului decizional în ceea ce privește politica externă, în vederea trecerii de la dreptul de veto la votul cu majoritate calificată;

| D. | întrucât presiunea crizelor și a conflictelor din afara granițelor UE și necesitatea de a face față noilor provocări alarmante datorate schimbărilor climatice rapide presupun o perspectivă mai largă în ceea ce privește PESC, |
| --- | --- |

D.

întrucât presiunea crizelor și a conflictelor din afara granițelor UE și necesitatea de a face față noilor provocări alarmante datorate schimbărilor climatice rapide presupun o perspectivă mai largă în ceea ce privește PESC,

| E. | întrucât, pentru a fi credibile, atât PESC, cât și viitoarea politică de securitate și apărare comună (PSAC) trebuie să beneficieze de resurse adecvate ambițiilor și obiectivelor lor specifice, fiind necesară, în consecință, o creștere semnificativă a acestora în cadrul revizuirii la jumătatea perioadei din 2009 a Perspectivelor financiare, precum și din alte surse financiare, |
| --- | --- |

E.

întrucât, pentru a fi credibile, atât PESC, cât și viitoarea politică de securitate și apărare comună (PSAC) trebuie să beneficieze de resurse adecvate ambițiilor și obiectivelor lor specifice, fiind necesară, în consecință, o creștere semnificativă a acestora în cadrul revizuirii la jumătatea perioadei din 2009 a Perspectivelor financiare, precum și din alte surse financiare,

Principii

| 1. | consideră că, de la elaborarea sa, PESC, inclusiv politica europeană de securitate și apărare (PESA), a contribuit la consolidarea identității europene și a rolului de actor global al Uniunii; |
| --- | --- |

1.

consideră că, de la elaborarea sa, PESC, inclusiv politica europeană de securitate și apărare (PESA), a contribuit la consolidarea identității europene și a rolului de actor global al Uniunii;

| 2. | consideră, cu toate acestea, că rolul UE pe plan mondial nu corespunde potențialului Uniunii și nici așteptărilor opiniei publice europene, datorită lipsei de voință a statelor membre în adoptarea reformelor necesare și indispensabile, menite să consolideze eficacitatea, coerența și responsabilitatea politicii sale externe; |
| --- | --- |

2.

consideră, cu toate acestea, că rolul UE pe plan mondial nu corespunde potențialului Uniunii și nici așteptărilor opiniei publice europene, datorită lipsei de voință a statelor membre în adoptarea reformelor necesare și indispensabile, menite să consolideze eficacitatea, coerența și responsabilitatea politicii sale externe;

| 3. | consideră că, având în vedere că Uniunea Europeană este o comunitate bazată pe valori, pentru a fi un actor global credibil, aceasta trebuie să își mențină standardele înalte în relațiile externe, iar PESC trebuie să se bazeze, prin urmare, pe valorile pe care Uniunea Europeană și statele membre le prețuiesc, și anume democrația, statul de drept și respectul pentru drepturile omului și libertățile fundamentale, ca obiective-cheie ale PESC; |
| --- | --- |

3.

consideră că, având în vedere că Uniunea Europeană este o comunitate bazată pe valori, pentru a fi un actor global credibil, aceasta trebuie să își mențină standardele înalte în relațiile externe, iar PESC trebuie să se bazeze, prin urmare, pe valorile pe care Uniunea Europeană și statele membre le prețuiesc, și anume democrația, statul de drept și respectul pentru drepturile omului și libertățile fundamentale, ca obiective-cheie ale PESC;

| 4. | subliniază, în acest context, că puternica dependență energetică a UE de state nedemocratice are un impact negativ asupra coerenței, caracterului convingător și sustenabilității politicii sale externe comune; |
| --- | --- |

4.

subliniază, în acest context, că puternica dependență energetică a UE de state nedemocratice are un impact negativ asupra coerenței, caracterului convingător și sustenabilității politicii sale externe comune;

| 5. | are convingerea fermă că Uniunea Europeană poate avea un impact și poate coordona o politică externă și de securitate comună veritabilă, eficientă și credibilă doar dacă își definește în mod clar obiectivele comune, își creează ea însăși instrumentele adecvate, astfel încât să garanteze coerența între obiective și mijloace, să se pronunțe cu o singură voce, precum și dacă beneficiază de o solidă legitimitate democratică, conferită de controlul exercitat de Parlament; consideră, totodată, că obiectivele cheie ale PESC pot fi realizate numai dacă Parlamentul se pronunță cu o singură voce și dacă încurajează, în acest sens, o delimitare clară a competențelor organismelor sale specializate în PESC, dintr-o perspectivă tematică și geografică; |
| --- | --- |

5.

are convingerea fermă că Uniunea Europeană poate avea un impact și poate coordona o politică externă și de securitate comună veritabilă, eficientă și credibilă doar dacă își definește în mod clar obiectivele comune, își creează ea însăși instrumentele adecvate, astfel încât să garanteze coerența între obiective și mijloace, să se pronunțe cu o singură voce, precum și dacă beneficiază de o solidă legitimitate democratică, conferită de controlul exercitat de Parlament; consideră, totodată, că obiectivele cheie ale PESC pot fi realizate numai dacă Parlamentul se pronunță cu o singură voce și dacă încurajează, în acest sens, o delimitare clară a competențelor organismelor sale specializate în PESC, dintr-o perspectivă tematică și geografică;

| 6. | invită statele membre să se angajeze să își consulte partenerii europeni și pe Înaltul Reprezentant înainte de adoptarea unor decizii strategice în domeniul politicii externe, în special în cadrul organizațiilor multilaterale, pentru ca pozițiile acestora față de deciziile strategice să fie cel puțin coerente, convergente și compatibile și să nu afecteze coerența și credibilitatea acțiunii externe a UE sau să submineze credibilitatea sa în calitate de actor global față de țările terțe; |
| --- | --- |

6.

invită statele membre să se angajeze să își consulte partenerii europeni și pe Înaltul Reprezentant înainte de adoptarea unor decizii strategice în domeniul politicii externe, în special în cadrul organizațiilor multilaterale, pentru ca pozițiile acestora față de deciziile strategice să fie cel puțin coerente, convergente și compatibile și să nu afecteze coerența și credibilitatea acțiunii externe a UE sau să submineze credibilitatea sa în calitate de actor global față de țările terțe;

Raportul anual 2006 privind PESC și relațiile dintre instituțiile europene

| 7. | ia act de Raportul anual 2006 privind PESC al Consiliului; |
| --- | --- |

7.

ia act de Raportul anual 2006 privind PESC al Consiliului;

| 8. | recunoaște progresele realizate în ceea ce privește structura raportului, în special includerea, pe lângă descrierea activităților întreprinse în anii anteriori, a unei planificări pe termen mai lung, dar se așteaptă din partea Consiliului să ia în considerare pentru următorul raport anual, atunci când este necesar, rezoluțiile relevante și/sau recomandările adoptate de Parlament; |
| --- | --- |

8.

recunoaște progresele realizate în ceea ce privește structura raportului, în special includerea, pe lângă descrierea activităților întreprinse în anii anteriori, a unei planificări pe termen mai lung, dar se așteaptă din partea Consiliului să ia în considerare pentru următorul raport anual, atunci când este necesar, rezoluțiile relevante și/sau recomandările adoptate de Parlament;

| 9. | consideră că Parlamentul ar trebui să adopte în mod mai sistematic poziții cu privire la fiecare etapă a procesului decizional din domeniul PESC și PESA; recomandă, în vederea consolidării legitimității democratice, ca pozițiile comune și acțiunile comune să ia în considerare și să conțină, atunci când este cazul, referiri la pozițiile adoptate de Parlament; |
| --- | --- |

9.

consideră că Parlamentul ar trebui să adopte în mod mai sistematic poziții cu privire la fiecare etapă a procesului decizional din domeniul PESC și PESA; recomandă, în vederea consolidării legitimității democratice, ca pozițiile comune și acțiunile comune să ia în considerare și să conțină, atunci când este cazul, referiri la pozițiile adoptate de Parlament;

| 10. | recunoaște că s-au realizat progrese semnificative în relațiile dintre Consiliu și Parlament, în special prin instituirea unor noi canale de comunicare mai flexibile; consideră, cu toate acestea, că Parlamentul trebuie să adopte o poziție mai fermă în chestiunile discutate, care trebuie luată în considerare în mod sistematic în Consiliu; subliniază că s-au realizat progrese și prin intensificarea contactelor între instituții, inclusiv prin schimburile regulate de opinii cu Înaltul Reprezentant și prin prezența mai frecventă a reprezentanților speciali ai UE, precum și a altor înalți funcționari, în fața Parlamentului; consideră totuși, că se pot realiza și mai multe progrese, în special în ceea ce privește programarea acestor participări, care ar trebui să reflecte și ordinea de zi a Parlamentului și a organelor sale competente; |
| --- | --- |

10.

recunoaște că s-au realizat progrese semnificative în relațiile dintre Consiliu și Parlament, în special prin instituirea unor noi canale de comunicare mai flexibile; consideră, cu toate acestea, că Parlamentul trebuie să adopte o poziție mai fermă în chestiunile discutate, care trebuie luată în considerare în mod sistematic în Consiliu; subliniază că s-au realizat progrese și prin intensificarea contactelor între instituții, inclusiv prin schimburile regulate de opinii cu Înaltul Reprezentant și prin prezența mai frecventă a reprezentanților speciali ai UE, precum și a altor înalți funcționari, în fața Parlamentului; consideră totuși, că se pot realiza și mai multe progrese, în special în ceea ce privește programarea acestor participări, care ar trebui să reflecte și ordinea de zi a Parlamentului și a organelor sale competente;

| 11. | salută recunoașterea tot mai mare a faptului că legitimitatea și coerența PESC/PESA depind în mare măsură de disponibilitatea crescândă a Înaltului Reprezentant și a serviciilor sale, precum și a președinției Consiliului, de a colabora cu Parlamentul; |
| --- | --- |

11.

salută recunoașterea tot mai mare a faptului că legitimitatea și coerența PESC/PESA depind în mare măsură de disponibilitatea crescândă a Înaltului Reprezentant și a serviciilor sale, precum și a președinției Consiliului, de a colabora cu Parlamentul;

Prioritățile Parlamentului în 2008 cu privire la anumite aspecte orizontale

| 12. | propune ca în 2008 să se acorde prioritate unui număr limitat de domenii, care să reflecte mai bine preocupările cetățenilor europeni și așteptările acestora cu privire la rolul UE în domeniul afacerilor internaționale; |
| --- | --- |

12.

propune ca în 2008 să se acorde prioritate unui număr limitat de domenii, care să reflecte mai bine preocupările cetățenilor europeni și așteptările acestora cu privire la rolul UE în domeniul afacerilor internaționale;

| 13. | îndeamnă Consiliul și Comisia să abordeze împreună și într-o manieră mai accelerată problemele actuale din Europa, cum ar fi terorismul, crima organizată, îmbunătățirea securității prin cooperare și dezvoltare, securitatea energetică, schimbările climatice, dezvoltarea durabilă, stabilitate mai mare în regiunile învecinate, managementul crizelor, prevenirea și soluționarea conflictelor, neproliferarea armelor de distrugere în masă (ADM), gestionarea migrației și promovarea drepturilor omului și a libertăților civile; salută raportul Comisiei și al Înaltului Reprezentant prezentat în cadrul Consiliului European privind schimbările climatice și securitatea internațională; invită Consiliul să examineze raportul și să formuleze recomandări cu privire la acțiunile viitoare; reliefează importanța crucială a dimensiunii externe în crearea spațiului de libertate, securitate și justiție; |
| --- | --- |

13.

îndeamnă Consiliul și Comisia să abordeze împreună și într-o manieră mai accelerată problemele actuale din Europa, cum ar fi terorismul, crima organizată, îmbunătățirea securității prin cooperare și dezvoltare, securitatea energetică, schimbările climatice, dezvoltarea durabilă, stabilitate mai mare în regiunile învecinate, managementul crizelor, prevenirea și soluționarea conflictelor, neproliferarea armelor de distrugere în masă (ADM), gestionarea migrației și promovarea drepturilor omului și a libertăților civile; salută raportul Comisiei și al Înaltului Reprezentant prezentat în cadrul Consiliului European privind schimbările climatice și securitatea internațională; invită Consiliul să examineze raportul și să formuleze recomandări cu privire la acțiunile viitoare; reliefează importanța crucială a dimensiunii externe în crearea spațiului de libertate, securitate și justiție;

| 14. | invită Înaltul Reprezentant să evalueze progresele realizate, precum și eventualele carențe, constatate începând cu 2003 în implementarea SES din 2003, inclusiv propunerile pentru îmbunătățirea și suplimentarea SES; consideră că respectarea dreptului internațional, multilateralitatea efectivă, securitatea umană și dreptul cetățenilor din întreaga lume la protecție, precum și prevenirea conflictelor, dezarmarea și rolul instituțiilor trebuie să devină principii directoare ale acțiunilor externe ale UE; consideră că o asemenea evaluare trebuie să constituie baza pentru o dezbatere politică publică mai largă; subliniază faptul că o viitoare evaluare a SES ar trebui să fie făcută în strânsă consultare cu toate instituțiile UE, inclusiv Parlamentul European și parlamentele naționale; consideră că este necesară o revizuire a SES care să includă o analiză riguroasă a misiunii prezente și a planurilor viitoare ale NATO, a relațiilor NATO cu Uniunea Europeană la nivel strategic și operațional, precum și o analiză a implicațiilor de securitate ale unei viitoare lărgiri a NATO; invită Consiliul European să formuleze, pentru prima dată, o poziție coerentă asupra politicii UE-NATO care va fi utilă nu numai revitalizării relațiilor transatlantice ci și sprijinirii unei dezvoltări timpurii a politicii de securitate și apărare comună, așa cum este prevăzut în Tratatul de la Lisabona; |
| --- | --- |

14.

invită Înaltul Reprezentant să evalueze progresele realizate, precum și eventualele carențe, constatate începând cu 2003 în implementarea SES din 2003, inclusiv propunerile pentru îmbunătățirea și suplimentarea SES; consideră că respectarea dreptului internațional, multilateralitatea efectivă, securitatea umană și dreptul cetățenilor din întreaga lume la protecție, precum și prevenirea conflictelor, dezarmarea și rolul instituțiilor trebuie să devină principii directoare ale acțiunilor externe ale UE; consideră că o asemenea evaluare trebuie să constituie baza pentru o dezbatere politică publică mai largă; subliniază faptul că o viitoare evaluare a SES ar trebui să fie făcută în strânsă consultare cu toate instituțiile UE, inclusiv Parlamentul European și parlamentele naționale; consideră că este necesară o revizuire a SES care să includă o analiză riguroasă a misiunii prezente și a planurilor viitoare ale NATO, a relațiilor NATO cu Uniunea Europeană la nivel strategic și operațional, precum și o analiză a implicațiilor de securitate ale unei viitoare lărgiri a NATO; invită Consiliul European să formuleze, pentru prima dată, o poziție coerentă asupra politicii UE-NATO care va fi utilă nu numai revitalizării relațiilor transatlantice ci și sprijinirii unei dezvoltări timpurii a politicii de securitate și apărare comună, așa cum este prevăzut în Tratatul de la Lisabona;

| 15. | invită Consiliul să ia în discuție stabilirea unor structuri și proceduri adecvate, precum și îmbunătățirea funcționării celor existente, astfel încât UE să-și poată dezvolta capacitatea de reacție rapidă în situații de criză; solicită, totodată, dezvoltarea unui cadru legal care să definească dreptul de a interveni și obligația de a proteja în situații de criză, inclusiv procedurile decizionale și responsabilitățile ce incumbă în asemenea situații; |
| --- | --- |

15.

invită Consiliul să ia în discuție stabilirea unor structuri și proceduri adecvate, precum și îmbunătățirea funcționării celor existente, astfel încât UE să-și poată dezvolta capacitatea de reacție rapidă în situații de criză; solicită, totodată, dezvoltarea unui cadru legal care să definească dreptul de a interveni și obligația de a proteja în situații de criză, inclusiv procedurile decizionale și responsabilitățile ce incumbă în asemenea situații;

| 16. | consideră că dimensiunea externă a problemei securității energetice, inclusiv dependența Uniunii de energia și de alte resurse strategice din țări și regiuni instabile sau nedemocratice, va deveni din ce în ce mai importantă; recomandă diversificarea lărgită a surselor de energie și a rutelor de transport de energie, creșterea eficienței energetice, precum și promovarea solidarității între statele membre în domeniul politicilor energetice de securitate; regretă semnarea necoordonată a acordurilor bilaterale în domeniul energiei de către statele membre, lucru care subminează interesele și pune sub semnul întrebării proiectele strategice ale Uniunii ca întreg, precum și pe cele ale altor state membre; subliniază, în acest sens, importanța strategică a conductei Nabucco pentru securitatea energetică a Uniunii Europene și invită Comisia și Consiliul să-și mobilizeze toate eforturile în vederea implementării cu succes și cât mai curând posibil a acestui proiect; reiterează solicitarea privind crearea funcției de Înalt Funcționar pentru politica externă în domeniul energiei, sub autoritatea viitorului Înalt Reprezentant/vicepreședinte al Comisiei responsabil de coordonarea activităților Uniunii în acest domeniu; regretă lipsa unui răspuns din partea Consiliului și a Comisei la rezoluția Parlamentului din 26 septembrie 2007, menționată anterior; |
| --- | --- |

16.

consideră că dimensiunea externă a problemei securității energetice, inclusiv dependența Uniunii de energia și de alte resurse strategice din țări și regiuni instabile sau nedemocratice, va deveni din ce în ce mai importantă; recomandă diversificarea lărgită a surselor de energie și a rutelor de transport de energie, creșterea eficienței energetice, precum și promovarea solidarității între statele membre în domeniul politicilor energetice de securitate; regretă semnarea necoordonată a acordurilor bilaterale în domeniul energiei de către statele membre, lucru care subminează interesele și pune sub semnul întrebării proiectele strategice ale Uniunii ca întreg, precum și pe cele ale altor state membre; subliniază, în acest sens, importanța strategică a conductei Nabucco pentru securitatea energetică a Uniunii Europene și invită Comisia și Consiliul să-și mobilizeze toate eforturile în vederea implementării cu succes și cât mai curând posibil a acestui proiect; reiterează solicitarea privind crearea funcției de Înalt Funcționar pentru politica externă în domeniul energiei, sub autoritatea viitorului Înalt Reprezentant/vicepreședinte al Comisiei responsabil de coordonarea activităților Uniunii în acest domeniu; regretă lipsa unui răspuns din partea Consiliului și a Comisei la rezoluția Parlamentului din 26 septembrie 2007, menționată anterior;

| 17. | regretă lipsa de progrese în politica externă europeană comună în materie de energie și deplânge bilateralismul acțiunilor unor state membre, fapt care a slăbit în mod considerabil puterea de negociere a Uniunii Europene ca ansamblu, precum și eforturile în vederea unei politici externe comune în materie de energie; își reafirmă convingerea că o astfel de politică trebuie să se bazeze pe solidaritate și să fie sprijinită de o piață internă eficientă și bine interconectată care să dispună de toate instrumentele necesare pentru contracararea comportamentelor necomerciale, monopoliste și motivate politic, care ar putea constitui o amenințare pentru securitatea energetică a Comunității; salută, așadar, și își exprimă întregul sprijin pentru clauza țării terțe inclusă în cel de al treilea pachet privind energia; |
| --- | --- |

17.

regretă lipsa de progrese în politica externă europeană comună în materie de energie și deplânge bilateralismul acțiunilor unor state membre, fapt care a slăbit în mod considerabil puterea de negociere a Uniunii Europene ca ansamblu, precum și eforturile în vederea unei politici externe comune în materie de energie; își reafirmă convingerea că o astfel de politică trebuie să se bazeze pe solidaritate și să fie sprijinită de o piață internă eficientă și bine interconectată care să dispună de toate instrumentele necesare pentru contracararea comportamentelor necomerciale, monopoliste și motivate politic, care ar putea constitui o amenințare pentru securitatea energetică a Comunității; salută, așadar, și își exprimă întregul sprijin pentru clauza țării terțe inclusă în cel de al treilea pachet privind energia;

| 18. | reafirmă că terorismul, ca instrument folosit de statele nedemocratice sau de organizațiile teroriste, reprezintă una dintre cele mai importante amenințări la adresa securității UE și salută eforturile întreprinse de coordonatorul însărcinat cu lupta împotriva terorismului în vederea consolidării implementării strategiei UE de luptă împotriva terorismului; ia act de faptul că lupta împotriva terorismului nu trebuie să aducă atingere valorilor universale ale democrației, statului de drept, drepturilor omului și libertăților fundamentale și protejării acestora, și trebuie să se desfășoare în strânsă cooperare cu partenerii internaționali și conform strategiei stabilite de Organizația Națiunilor Unite (ONU); consideră că lupta eficientă împotriva terorismului trebuie să constituie o prioritate cheie în relațiile dintre UE și țările terțe; |
| --- | --- |

18.

reafirmă că terorismul, ca instrument folosit de statele nedemocratice sau de organizațiile teroriste, reprezintă una dintre cele mai importante amenințări la adresa securității UE și salută eforturile întreprinse de coordonatorul însărcinat cu lupta împotriva terorismului în vederea consolidării implementării strategiei UE de luptă împotriva terorismului; ia act de faptul că lupta împotriva terorismului nu trebuie să aducă atingere valorilor universale ale democrației, statului de drept, drepturilor omului și libertăților fundamentale și protejării acestora, și trebuie să se desfășoare în strânsă cooperare cu partenerii internaționali și conform strategiei stabilite de Organizația Națiunilor Unite (ONU); consideră că lupta eficientă împotriva terorismului trebuie să constituie o prioritate cheie în relațiile dintre UE și țările terțe;

| 19. | reafirmă importanța unei gestionări sistematice a migrației; consideră, de aceea, că este esențial să se asigure cooperarea atât cu țările de origine, cât și cu cele de tranzit și să se încurajeze această cooperare prin aplicarea unei politici de condiționalitate pozitivă; subliniază necesitatea de a preveni imigrația ilegală și de a combate grupurile care fac trafic în cadrul acesteia; |
| --- | --- |

19.

reafirmă importanța unei gestionări sistematice a migrației; consideră, de aceea, că este esențial să se asigure cooperarea atât cu țările de origine, cât și cu cele de tranzit și să se încurajeze această cooperare prin aplicarea unei politici de condiționalitate pozitivă; subliniază necesitatea de a preveni imigrația ilegală și de a combate grupurile care fac trafic în cadrul acesteia;

| 20. | reiterează că, pentru acțiunile externe ale Uniunii, consolidarea guvernării globale, a instituțiilor internaționale și a valorii dreptului internațional rămân interese vitale; subliniază, în această privință, rolul vital al ONU în sprijinirea multilateralismului eficient și subliniază faptul că Uniunea trebuie să rămână unită atunci când își îndeamnă partenerii să urmărească dezvoltarea și consolidarea democrației, a drepturilor omului și a statului de drept, ca baza comună a unei lumi prospere și sigure; își reafirmă angajamentul în îndeplinirea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului, mai ales în ceea ce privește lupta globală împotriva sărăciei; |
| --- | --- |

20.

reiterează că, pentru acțiunile externe ale Uniunii, consolidarea guvernării globale, a instituțiilor internaționale și a valorii dreptului internațional rămân interese vitale; subliniază, în această privință, rolul vital al ONU în sprijinirea multilateralismului eficient și subliniază faptul că Uniunea trebuie să rămână unită atunci când își îndeamnă partenerii să urmărească dezvoltarea și consolidarea democrației, a drepturilor omului și a statului de drept, ca baza comună a unei lumi prospere și sigure; își reafirmă angajamentul în îndeplinirea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului, mai ales în ceea ce privește lupta globală împotriva sărăciei;

| 21. | consideră că în vederea realizării obiectivului privind guvernanța globală, trebuie acordată o atenție deosebită rolului pe care îl au fondurile suverane de investiții și actorii economici de stat similari, care trebuie încurajați să acționeze cu transparență și responsabilitate maximă; |
| --- | --- |

21.

consideră că în vederea realizării obiectivului privind guvernanța globală, trebuie acordată o atenție deosebită rolului pe care îl au fondurile suverane de investiții și actorii economici de stat similari, care trebuie încurajați să acționeze cu transparență și responsabilitate maximă;

| 22. | consideră că este important ca UE să depună eforturi mai mari în vederea intensificării și consolidării politicilor sale pentru sprijinirea democrației la nivel mondial; consideră așadar, că este esențial ca acest sprijin să constituie un element central al PESC și să se asigure coerența între acțiunile instituțiilor UE și cele ale statelor membre; |
| --- | --- |

22.

consideră că este important ca UE să depună eforturi mai mari în vederea intensificării și consolidării politicilor sale pentru sprijinirea democrației la nivel mondial; consideră așadar, că este esențial ca acest sprijin să constituie un element central al PESC și să se asigure coerența între acțiunile instituțiilor UE și cele ale statelor membre;

| 23. | insistă asupra necesității respectării efective a clauzelor privind drepturile omului și a măsurilor referitoare la neproliferare și combaterea terorismului, precum și a includerii unei clauze privind securitatea energetică în acordurile cu țările terțe, pentru a asigura coerența și eficacitatea politicilor externe ale UE; |
| --- | --- |

23.

insistă asupra necesității respectării efective a clauzelor privind drepturile omului și a măsurilor referitoare la neproliferare și combaterea terorismului, precum și a includerii unei clauze privind securitatea energetică în acordurile cu țările terțe, pentru a asigura coerența și eficacitatea politicilor externe ale UE;

| 24. | insistă asupra nevoii de a continua eforturile în vederea implementării la nivel internațional a strategiei UE de combatere a proliferării armelor de distrugere în masă (ADM), de susținere activă a menținerii actualului sistem de control al armamentului și de dezarmare, și, în special, a intrării în vigoare a Tratatului de interzicere totală a experiențelor nucleare, a punerii în aplicare consecvente și a monitorizării complete a Convenției privind interzicerea armelor chimice, interzicerea pe plan internațional a munițiilor cu dispersie și aplicarea la nivel mondial a Convenției de la Otawa privind interzicerea minelor terestre, de sprijinire mai activă la nivel internațional a inițiativelor referitoare la controlul comerțului cu armament ușor și a altor inițiative și aspecte referitoare la dezarmare și neproliferare, de consolidare a tratatelor de neproliferare multilaterale și de asigurare a mijloacelor financiare pentru implementarea strategiei UE privind ADM; invită UE și statele membre să își aducă o contribuție pozitivă și eficientă la ieșirea din actualul impas de la Conferința privind dezarmarea de la Geneva și să ia măsuri, astfel încât negocierile să aibă drept rezultat un tratat nediscriminatoriu, multilateral, internațional și ușor de verificat, care să interzică producția de material fisionabil pentru armele nucleare; |
| --- | --- |

24.

insistă asupra nevoii de a continua eforturile în vederea implementării la nivel internațional a strategiei UE de combatere a proliferării armelor de distrugere în masă (ADM), de susținere activă a menținerii actualului sistem de control al armamentului și de dezarmare, și, în special, a intrării în vigoare a Tratatului de interzicere totală a experiențelor nucleare, a punerii în aplicare consecvente și a monitorizării complete a Convenției privind interzicerea armelor chimice, interzicerea pe plan internațional a munițiilor cu dispersie și aplicarea la nivel mondial a Convenției de la Otawa privind interzicerea minelor terestre, de sprijinire mai activă la nivel internațional a inițiativelor referitoare la controlul comerțului cu armament ușor și a altor inițiative și aspecte referitoare la dezarmare și neproliferare, de consolidare a tratatelor de neproliferare multilaterale și de asigurare a mijloacelor financiare pentru implementarea strategiei UE privind ADM; invită UE și statele membre să își aducă o contribuție pozitivă și eficientă la ieșirea din actualul impas de la Conferința privind dezarmarea de la Geneva și să ia măsuri, astfel încât negocierile să aibă drept rezultat un tratat nediscriminatoriu, multilateral, internațional și ușor de verificat, care să interzică producția de material fisionabil pentru armele nucleare;

Prioritățile Parlamentului în 2008 cu privire la zonele geografice

| 25. | consideră că procesul de extindere a Uniunii, în temeiul articolului 49 din Tratatul UE, reprezintă în continuare o prioritate cheie a politicii externe și ar trebui să se bazeze pe capacitatea Uniunii de a integra noi state membre (luând în considerare impactul extinderii asupra instituțiilor sale, asupra resurselor sale financiare și asupra capacității sale de a-și urmări obiectivele politice); |
| --- | --- |

25.

consideră că procesul de extindere a Uniunii, în temeiul articolului 49 din Tratatul UE, reprezintă în continuare o prioritate cheie a politicii externe și ar trebui să se bazeze pe capacitatea Uniunii de a integra noi state membre (luând în considerare impactul extinderii asupra instituțiilor sale, asupra resurselor sale financiare și asupra capacității sale de a-și urmări obiectivele politice);

| 26. | consideră că stabilitatea în Balcanii de Vest trebuie să reprezinte principala prioritate a Uniunii în 2008, în conformitate cu opinia Consiliului, prezentată în Raportul anual pentru 2006; acordă, prin urmare, cea mai mare importanță dublării eforturilor în vederea apropierii Balcanilor de Vest de UE, inclusiv introducerea regimului liberalizat de acordare a vizelor, intensificarea cooperării regionale în domenii precum comerțul, transportul, energia și participarea țărilor din Balcanii de Vest la programele comunitare; consideră că accentuarea mai puternică a chestiunilor economice și sociale pe care acest lucru le implică, va facilita și sprijini pregătirile acestor țări în vederea aderării la UE, în conformitate cu Agenda de la Salonic; subliniază importanța implicării societății civile în procesul de aderare; |
| --- | --- |

26.

consideră că stabilitatea în Balcanii de Vest trebuie să reprezinte principala prioritate a Uniunii în 2008, în conformitate cu opinia Consiliului, prezentată în Raportul anual pentru 2006; acordă, prin urmare, cea mai mare importanță dublării eforturilor în vederea apropierii Balcanilor de Vest de UE, inclusiv introducerea regimului liberalizat de acordare a vizelor, intensificarea cooperării regionale în domenii precum comerțul, transportul, energia și participarea țărilor din Balcanii de Vest la programele comunitare; consideră că accentuarea mai puternică a chestiunilor economice și sociale pe care acest lucru le implică, va facilita și sprijini pregătirile acestor țări în vederea aderării la UE, în conformitate cu Agenda de la Salonic; subliniază importanța implicării societății civile în procesul de aderare;

| 27. | consideră că ar trebui intensificat dialogul cu Serbia și că ar trebui adoptate măsuri concrete pentru reafirmarea perspectivei europene în această țară; este de opinie că semnarea Acordului de stabilizare și de asociere reprezintă o etapă concretă în aderarea viitoare a Serbiei la UE; încurajează ajutorul susținut, implementarea angajamentelor comune și a măsurilor în domeniul cooperării, inclusiv planul punctual de liberalizare a vizelor; atrage atenția asupra faptului că ar trebui acordată o atenție deosebită consolidării legăturilor cu toate forțele democratice și cu societatea civilă în domeniile de interes comun; este de opinie că UE ar trebui să elaboreze politici adecvate și să inițieze procese corespunzătoare pentru a evita izolarea Serbiei; |
| --- | --- |

27.

consideră că ar trebui intensificat dialogul cu Serbia și că ar trebui adoptate măsuri concrete pentru reafirmarea perspectivei europene în această țară; este de opinie că semnarea Acordului de stabilizare și de asociere reprezintă o etapă concretă în aderarea viitoare a Serbiei la UE; încurajează ajutorul susținut, implementarea angajamentelor comune și a măsurilor în domeniul cooperării, inclusiv planul punctual de liberalizare a vizelor; atrage atenția asupra faptului că ar trebui acordată o atenție deosebită consolidării legăturilor cu toate forțele democratice și cu societatea civilă în domeniile de interes comun; este de opinie că UE ar trebui să elaboreze politici adecvate și să inițieze procese corespunzătoare pentru a evita izolarea Serbiei;

| 28. | face referire la concluziile Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe din 18 februarie 2008, în care Consiliul a luat act de adoptarea de către Adunarea din Kosovo, la 17 februarie 2008, a unei rezoluții prin care provincia Kosovo este declarată independentă și în care Consiliul a afirmat, de asemenea, că statele membre vor decide cu privire la relațiile lor cu Kosovo în conformitate cu practicile naționale și dreptul internațional; |
| --- | --- |

28.

face referire la concluziile Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe din 18 februarie 2008, în care Consiliul a luat act de adoptarea de către Adunarea din Kosovo, la 17 februarie 2008, a unei rezoluții prin care provincia Kosovo este declarată independentă și în care Consiliul a afirmat, de asemenea, că statele membre vor decide cu privire la relațiile lor cu Kosovo în conformitate cu practicile naționale și dreptul internațional;

| 29. | consideră că misiunea Uniunii Europene pentru supremația legii (EULEX) în Kosovo trebuie să apere interesele naționale ale minorităților, în conformitate cu prevederile planului Ahtisaari, pentru a păstra caracterul multietnic al teritoriului, pentru construi o atmosferă de încredere între comunitățile etnice, pentru a proteja patrimoniul cultural, religios și istoric, pentru a consolida supremația legii și pentru a promova dezvoltarea economică; subliniază că implicarea locală în aceste eforturi va asigura o tranziție reușită și o dezvoltare durabilă la nivel social, politic și economic în Kosovo; își exprimă îngrijorarea în legătură cu stagnarea negocierilor privitoare la transferul responsabilităților de la misiunea de administrare interimară a ONU în Kosovo (UNMIK) la EULEX; invită statele membre să acționeze concertat la nivelul ONU în vederea recunoașterii misiunii EULEX ca parte a prezenței civile internaționale în Kosovo, în baza rezoluției 1244 (1999) a Consiliului de Securitate a ONU; |
| --- | --- |

29.

consideră că misiunea Uniunii Europene pentru supremația legii (EULEX) în Kosovo trebuie să apere interesele naționale ale minorităților, în conformitate cu prevederile planului Ahtisaari, pentru a păstra caracterul multietnic al teritoriului, pentru construi o atmosferă de încredere între comunitățile etnice, pentru a proteja patrimoniul cultural, religios și istoric, pentru a consolida supremația legii și pentru a promova dezvoltarea economică; subliniază că implicarea locală în aceste eforturi va asigura o tranziție reușită și o dezvoltare durabilă la nivel social, politic și economic în Kosovo; își exprimă îngrijorarea în legătură cu stagnarea negocierilor privitoare la transferul responsabilităților de la misiunea de administrare interimară a ONU în Kosovo (UNMIK) la EULEX; invită statele membre să acționeze concertat la nivelul ONU în vederea recunoașterii misiunii EULEX ca parte a prezenței civile internaționale în Kosovo, în baza rezoluției 1244 (1999) a Consiliului de Securitate a ONU;

| 30. | subliniază că situația minorităților din toate țările din Balcanii de Vest ar trebui să facă obiectul unei monitorizări ulterioare atente de către UE pentru a se asigura protecția eficientă a tuturor minorităților și că în acest domeniu sunt necesare noi progrese importante, în conformitate cu standardele europene; consideră că ar trebui valorificată oportunitatea oferită de faptul că anul 2008 este Anul european al dialogului intercultural, pentru a promova înțelegerea reciprocă și educația menită să promoveze toleranța. |
| --- | --- |

30.

subliniază că situația minorităților din toate țările din Balcanii de Vest ar trebui să facă obiectul unei monitorizări ulterioare atente de către UE pentru a se asigura protecția eficientă a tuturor minorităților și că în acest domeniu sunt necesare noi progrese importante, în conformitate cu standardele europene; consideră că ar trebui valorificată oportunitatea oferită de faptul că anul 2008 este Anul european al dialogului intercultural, pentru a promova înțelegerea reciprocă și educația menită să promoveze toleranța.

| 31. | subliniază, de asemenea, că ar trebui considerat un obiectiv major pentru 2008 consolidarea politicii europene de vecinătate (PEV),iar acest lucru ar conduce la o abordare mai diferențiate față de vecinii noștri, care să țină seama în mod corespunzător de așteptările lor și de interesele strategice ale Uniunii; consideră că această politică reformulată ar trebui să utilizeze în mod mai eficient și mai extins instrumentele comunitare disponibile; |
| --- | --- |

31.

subliniază, de asemenea, că ar trebui considerat un obiectiv major pentru 2008 consolidarea politicii europene de vecinătate (PEV),iar acest lucru ar conduce la o abordare mai diferențiate față de vecinii noștri, care să țină seama în mod corespunzător de așteptările lor și de interesele strategice ale Uniunii; consideră că această politică reformulată ar trebui să utilizeze în mod mai eficient și mai extins instrumentele comunitare disponibile;

| 32. | reiterează faptul că persistența conflictelor nesoluționate în țările vizate de PEV reprezintă o provocare importantă pentru securitatea frontierelor externe ale UE și pentru implementarea eficientă a PEV; subliniază că în urma extinderii din 2007 frontierele UE sunt situate și mai aproape de aceste zone de conflict; prin urmare, solicită o implicare mai activă și mai cuprinzătoare a UE în eforturile actuale de soluționare a acestor conflicte, în special a conflictului din zona transnistreană din Republica Moldova, în conformitate cu dreptul internațional și cu principiile integrității teritoriale, și, de asemenea, un angajament mai consistent al UE în gestionarea conflictelor; |
| --- | --- |

32.

reiterează faptul că persistența conflictelor nesoluționate în țările vizate de PEV reprezintă o provocare importantă pentru securitatea frontierelor externe ale UE și pentru implementarea eficientă a PEV; subliniază că în urma extinderii din 2007 frontierele UE sunt situate și mai aproape de aceste zone de conflict; prin urmare, solicită o implicare mai activă și mai cuprinzătoare a UE în eforturile actuale de soluționare a acestor conflicte, în special a conflictului din zona transnistreană din Republica Moldova, în conformitate cu dreptul internațional și cu principiile integrității teritoriale, și, de asemenea, un angajament mai consistent al UE în gestionarea conflictelor;

| 33. | consideră că Uniunea trebuie să își concentreze atenția asupra dezvoltării cooperării regionale, a stabilității politice și a democrației în cele trei regiuni-cheie de cooperare, și anume Marea Mediterană, Marea Baltică și Marea Neagră, utilizând structurile de cooperare existente în aceste regiuni, consolidând sinergia între politicile instituționale și regionale și acordând acestor regiunilor asistență în procesul de integrare; salută intenția exprimată în cadrul Consiliului European din 13-14 martie 2007 de a impulsiona Procesul de la Barcelona; reafirmă importanța obținerii unor rezultate concrete în regiunea Euro-mediteraneană, unde trebuie promovat respectul pentru drepturile omului și dezvoltarea economică și socială în țările din sudul Mediteranei și trebuie acordată mai multă atenție provocărilor din domeniul energiei și al mediului; |
| --- | --- |

33.

consideră că Uniunea trebuie să își concentreze atenția asupra dezvoltării cooperării regionale, a stabilității politice și a democrației în cele trei regiuni-cheie de cooperare, și anume Marea Mediterană, Marea Baltică și Marea Neagră, utilizând structurile de cooperare existente în aceste regiuni, consolidând sinergia între politicile instituționale și regionale și acordând acestor regiunilor asistență în procesul de integrare; salută intenția exprimată în cadrul Consiliului European din 13-14 martie 2007 de a impulsiona Procesul de la Barcelona; reafirmă importanța obținerii unor rezultate concrete în regiunea Euro-mediteraneană, unde trebuie promovat respectul pentru drepturile omului și dezvoltarea economică și socială în țările din sudul Mediteranei și trebuie acordată mai multă atenție provocărilor din domeniul energiei și al mediului;

| 34. | reafirmă faptul că regiunile Mării Negre și a Mării Baltice au o importanță strategică pentru Uniune și că merită, așadar, o abordare mai coerentă, similară cu cea utilizată pentru regiunea Mării Mediterane; invită Consiliul și Comisia să încurajeze cooperarea regională cu regiunile Mării Negre și a Mării Baltice; consideră că o se poate asigura o atenție egală și un echilibru între aceste trei regiuni extrem de importante prin conceperea unor structuri organizaționale în vederea cooperării regionale în zona Mării Negre și a Mării Baltice, precum și prin întărirea relațiilor cu organisme multilaterale existente cum ar fi Adunarea Parlamentară a Cooperării Economice a Mării Negre; |
| --- | --- |

34.

reafirmă faptul că regiunile Mării Negre și a Mării Baltice au o importanță strategică pentru Uniune și că merită, așadar, o abordare mai coerentă, similară cu cea utilizată pentru regiunea Mării Mediterane; invită Consiliul și Comisia să încurajeze cooperarea regională cu regiunile Mării Negre și a Mării Baltice; consideră că o se poate asigura o atenție egală și un echilibru între aceste trei regiuni extrem de importante prin conceperea unor structuri organizaționale în vederea cooperării regionale în zona Mării Negre și a Mării Baltice, precum și prin întărirea relațiilor cu organisme multilaterale existente cum ar fi Adunarea Parlamentară a Cooperării Economice a Mării Negre;

| 35. | subliniază necesitatea consolidării alianței transatlantice și a intensificării contactelor cu Statele Unite, inter alia prin intermediul unui acord de parteneriat transatlantic mai avansat și mai cuprinzător, al cărui potențial să fie valorificat integral și care să includă consultarea și cooperarea pentru chestiunile de interes comun, precum și prevenirea conflictelor civile, ordinea juridică internațională, pacea și dezarmarea, dezvoltarea durabilă și combaterea sărăciei; salută instituirea Consiliului Economic Transatlantic; subliniază importanța dimensiunii parlamentare în cadrul „Dialogului Transatlantic al Legislatorilor”, precum și necesitatea angajării într-un dialog mai consistent cu Congresul USA referitor la viitorul relațiilor UE-SUA, viitorul reformei NATO și al reformei ONU; |
| --- | --- |

35.

subliniază necesitatea consolidării alianței transatlantice și a intensificării contactelor cu Statele Unite, inter alia prin intermediul unui acord de parteneriat transatlantic mai avansat și mai cuprinzător, al cărui potențial să fie valorificat integral și care să includă consultarea și cooperarea pentru chestiunile de interes comun, precum și prevenirea conflictelor civile, ordinea juridică internațională, pacea și dezarmarea, dezvoltarea durabilă și combaterea sărăciei; salută instituirea Consiliului Economic Transatlantic; subliniază importanța dimensiunii parlamentare în cadrul „Dialogului Transatlantic al Legislatorilor”, precum și necesitatea angajării într-un dialog mai consistent cu Congresul USA referitor la viitorul relațiilor UE-SUA, viitorul reformei NATO și al reformei ONU;

| 36. | consideră că revizuirea din 2008 a relațiilor Uniunii cu Rusia este extrem de importantă; este de opinia că aceste relații ar trebui să se bazeze pe un parteneriat echilibrat, care să abordeze provocările globale cum ar fi neproliferarea ADM, securitatea regională și cea energetică și care promovează consolidarea democrației, protecția drepturilor omului, comerțul liber, și în special, respectul pentru statul de drept; reamintește că un parteneriat veritabil trebuie să aibă la bază tratamentul egal al tuturor statelor membre, precum și relații bune cu statele vecine, transparență și responsabilitate; solicită statelor membre să-și coordoneze relațiile cu Federația Rusă pe baza intereselor comune ale Uniunii; invită Consiliul și Comisia să se asigure că mandatul pentru un viitor acord nu numai că va evidenția aceste interese comune dar va și institui un mecanism care să monitorizeze implementarea sa; |
| --- | --- |

36.

consideră că revizuirea din 2008 a relațiilor Uniunii cu Rusia este extrem de importantă; este de opinia că aceste relații ar trebui să se bazeze pe un parteneriat echilibrat, care să abordeze provocările globale cum ar fi neproliferarea ADM, securitatea regională și cea energetică și care promovează consolidarea democrației, protecția drepturilor omului, comerțul liber, și în special, respectul pentru statul de drept; reamintește că un parteneriat veritabil trebuie să aibă la bază tratamentul egal al tuturor statelor membre, precum și relații bune cu statele vecine, transparență și responsabilitate; solicită statelor membre să-și coordoneze relațiile cu Federația Rusă pe baza intereselor comune ale Uniunii; invită Consiliul și Comisia să se asigure că mandatul pentru un viitor acord nu numai că va evidenția aceste interese comune dar va și institui un mecanism care să monitorizeze implementarea sa;

| 37. | invită Consiliul și Comisia să își intensifice eforturile, atât în cadrul Cvartetului pentru Orientul Mijlociu, cât și la fața locului, pentru a încuraja negocierile între israelieni și palestinieni cu scopul de a ajunge la o soluție de pace cuprinzătoare, de durată și echitabilă, care să aibă la bază a două state sigure și viabile, care respectă angajamentele prevăzute în Agenda de la Annapolis; consideră că Uniunea ar trebui să-și maximizeze influența financiară, comercială și politică de ambele părți, pentru a ajunge la această soluție pacifistă și pentru ca Uniunea să poată juca, în cadrul forumurilor relevante, un rol corespunzător contribuției sale financiare și politice; |
| --- | --- |

37.

invită Consiliul și Comisia să își intensifice eforturile, atât în cadrul Cvartetului pentru Orientul Mijlociu, cât și la fața locului, pentru a încuraja negocierile între israelieni și palestinieni cu scopul de a ajunge la o soluție de pace cuprinzătoare, de durată și echitabilă, care să aibă la bază a două state sigure și viabile, care respectă angajamentele prevăzute în Agenda de la Annapolis; consideră că Uniunea ar trebui să-și maximizeze influența financiară, comercială și politică de ambele părți, pentru a ajunge la această soluție pacifistă și pentru ca Uniunea să poată juca, în cadrul forumurilor relevante, un rol corespunzător contribuției sale financiare și politice;

| 38. | consideră că regimul de neproliferare nucleară prevăzut în Tratatul de neproliferare (TNP) este în mod serios amenințat și solicită Consiliului și în special celor două state membre care dețin arme nucleare să propună o inițiativă europeană privind implementarea obligațiilor de dezarmare prevăzute la articolul VI al TNP în ceea ce privește, în special, Conferința de revizuire a TNP din anul 2010; se opune cu fermitate producerii și răspândirii ADM, care riscă să devină o realitate într-un număr din ce în ce mai mare de țări, datorită imposibilități de a separa în mod clar utilizarea tehnologiei nucleare în scopul producerii de energie de utilizarea acesteia în scopul producției de armament; în acest context, menționează în special incertitudinile cu privire la obiectivele programului nuclear al Iranului; solicită Iranului să adopte o atitudine transparentă în relațiile sale cu Agenția internațională pentru energie atomică (AIEA) și să încerce să refacă climatul de încredere al comunității internaționale; solicită membrilor Consiliului de Securitate al ONU să transmită din nou chestiunea iraniană către AIEA și să înceapă negocierile fără condiții prealabile; solicită statelor membre UE să interzică toate exporturile de tehnologie nucleară către toate țările care nu au ratificat protocoalele adiționale la TNP; |
| --- | --- |

38.

consideră că regimul de neproliferare nucleară prevăzut în Tratatul de neproliferare (TNP) este în mod serios amenințat și solicită Consiliului și în special celor două state membre care dețin arme nucleare să propună o inițiativă europeană privind implementarea obligațiilor de dezarmare prevăzute la articolul VI al TNP în ceea ce privește, în special, Conferința de revizuire a TNP din anul 2010; se opune cu fermitate producerii și răspândirii ADM, care riscă să devină o realitate într-un număr din ce în ce mai mare de țări, datorită imposibilități de a separa în mod clar utilizarea tehnologiei nucleare în scopul producerii de energie de utilizarea acesteia în scopul producției de armament; în acest context, menționează în special incertitudinile cu privire la obiectivele programului nuclear al Iranului; solicită Iranului să adopte o atitudine transparentă în relațiile sale cu Agenția internațională pentru energie atomică (AIEA) și să încerce să refacă climatul de încredere al comunității internaționale; solicită membrilor Consiliului de Securitate al ONU să transmită din nou chestiunea iraniană către AIEA și să înceapă negocierile fără condiții prealabile; solicită statelor membre UE să interzică toate exporturile de tehnologie nucleară către toate țările care nu au ratificat protocoalele adiționale la TNP;

| 39. | consideră că UE ar putea contribui la instaurarea unui climat de încredere față de țările cu care nu are legături contractuale sau țări cu care are legături contractuale reduse, stimulând contactele interpersonale, de exemplu prin proiecte de înfrățire între orașe sau prin programele Erasmus Mundus; |
| --- | --- |

39.

consideră că UE ar putea contribui la instaurarea unui climat de încredere față de țările cu care nu are legături contractuale sau țări cu care are legături contractuale reduse, stimulând contactele interpersonale, de exemplu prin proiecte de înfrățire între orașe sau prin programele Erasmus Mundus;

| 40. | se așteaptă ca strategia pentru Asia Centrală să fie pusă în aplicare complet și rapid; |
| --- | --- |

40.

se așteaptă ca strategia pentru Asia Centrală să fie pusă în aplicare complet și rapid;

| 41. | reafirmă că promovarea solidarității internaționale, a stabilității, a păcii și a dezvoltării democratice, umane și economice, a statului de drept și a combaterii drogurilor trebuie să se numere în continuare printre prioritățile politicii UE față de Afganistan în 2008; subliniază necesitatea restabilirii securității în Afganistan, acest lucru neputând fi realizat doar prin mijloace militare; subliniază că, în acest scop, este de asemenea esențială consolidarea forțelor de poliție, pentru a institui statul de drept și pentru a intensifica eforturile de dezvoltare; constată cu îngrijorare intensificarea progresivă a producției de droguri, care făcut din nou din Afganistan unul din cei mai mari producătorii din lume; salută desfășurarea misiunii de poliție a UE în Afganistan (EUPOL Afganistan) și îndeamnă statele membre să pună la dispoziția acesteia personal experimentat și bine pregătit și, eventual, să o extindă; este preocupat de faptul că insuficienta coordonare, atât la nivelul comunității internaționale (în special între UE și NATO), cât și în relațiile cu autoritățile afgane, obstrucționează considerabil eficiența activităților la fața locului; solicită tuturor actorilor implicați să depună eforturi pentru remedierea acestei situații; salută, în acest sens, numirea lui Kai Eide în calitate de Reprezentant special al Secretarului General al ONU pentru Afganistan; |
| --- | --- |

41.

reafirmă că promovarea solidarității internaționale, a stabilității, a păcii și a dezvoltării democratice, umane și economice, a statului de drept și a combaterii drogurilor trebuie să se numere în continuare printre prioritățile politicii UE față de Afganistan în 2008; subliniază necesitatea restabilirii securității în Afganistan, acest lucru neputând fi realizat doar prin mijloace militare; subliniază că, în acest scop, este de asemenea esențială consolidarea forțelor de poliție, pentru a institui statul de drept și pentru a intensifica eforturile de dezvoltare; constată cu îngrijorare intensificarea progresivă a producției de droguri, care făcut din nou din Afganistan unul din cei mai mari producătorii din lume; salută desfășurarea misiunii de poliție a UE în Afganistan (EUPOL Afganistan) și îndeamnă statele membre să pună la dispoziția acesteia personal experimentat și bine pregătit și, eventual, să o extindă; este preocupat de faptul că insuficienta coordonare, atât la nivelul comunității internaționale (în special între UE și NATO), cât și în relațiile cu autoritățile afgane, obstrucționează considerabil eficiența activităților la fața locului; solicită tuturor actorilor implicați să depună eforturi pentru remedierea acestei situații; salută, în acest sens, numirea lui Kai Eide în calitate de Reprezentant special al Secretarului General al ONU pentru Afganistan;

| 42. | recomandă intensificarea relațiilor politice și economice cu China în 2008, cu condiția realizării unor progrese substanțiale în domeniul democrației și al drepturilor omului și, în contextul acțiunilor Chinei în Tibet, a sensibilizării acestei țări față de preocupările majore exprimate de UE în această privință, menținând un dialog constructiv pe aceste teme cu autoritățile, mai ales înaintea Jocurilor Olimpice de la Beijing; solicită Chinei să adopte o abordare pe termen lung și cuprinzătoare în ceea ce privește reconstrucția țării, centrată pe un respect sporit față de diversele popoare și tradiții culturale de pe teritoriul său; regretă, în acest sens, lipsa unor rezultate substanțiale în ceea ce privește dialogul dintre UE și China privind drepturile omului; |
| --- | --- |

42.

recomandă intensificarea relațiilor politice și economice cu China în 2008, cu condiția realizării unor progrese substanțiale în domeniul democrației și al drepturilor omului și, în contextul acțiunilor Chinei în Tibet, a sensibilizării acestei țări față de preocupările majore exprimate de UE în această privință, menținând un dialog constructiv pe aceste teme cu autoritățile, mai ales înaintea Jocurilor Olimpice de la Beijing; solicită Chinei să adopte o abordare pe termen lung și cuprinzătoare în ceea ce privește reconstrucția țării, centrată pe un respect sporit față de diversele popoare și tradiții culturale de pe teritoriul său; regretă, în acest sens, lipsa unor rezultate substanțiale în ceea ce privește dialogul dintre UE și China privind drepturile omului;

| 43. | recomandă intensificarea relațiilor politice și economice cu Asociația Națiunilor Asiei de Sud-est (ASEAN) în 2008 pornind de la progrese substanțiale în domeniul democrației și al drepturilor omului; recunoaște rolul tot mai importat pe care îl joacă ASEAN, în calitate de forță activă în stabilitatea și prosperitatea regională; consideră că UE și ASEAN dispun de un mare potențial pentru intensificarea cooperării, ținând seama, în parte, de progresele pe care le-a realizat ASEAN în ceea ce privește integrarea regională, precum și în domeniile democrației și drepturilor omului; rămâne preocupat în mod deosebit de situația din Birmania; |
| --- | --- |

43.

recomandă intensificarea relațiilor politice și economice cu Asociația Națiunilor Asiei de Sud-est (ASEAN) în 2008 pornind de la progrese substanțiale în domeniul democrației și al drepturilor omului; recunoaște rolul tot mai importat pe care îl joacă ASEAN, în calitate de forță activă în stabilitatea și prosperitatea regională; consideră că UE și ASEAN dispun de un mare potențial pentru intensificarea cooperării, ținând seama, în parte, de progresele pe care le-a realizat ASEAN în ceea ce privește integrarea regională, precum și în domeniile democrației și drepturilor omului; rămâne preocupat în mod deosebit de situația din Birmania;

| 44. | subliniază necesitatea ca în 2008 să se dea curs deciziilor adoptate în cadrul Reuniunii la nivel înalt UE-Africa, care a avut loc în decembrie 2007 la Lisabona; salută, în acest context, numirea Reprezentantului special al UE/Șefului delegației Comisiei Europene pentru Uniunea Africană la Addis Abeba; consideră, în acest sens, că UE trebuie să depună toate eforturile, în cooperare cu ONU, pentru a consolida capacitatea Uniunii Africane de instituire și menținere a păcii; salută, în acest sens, misiunile UE de reformare a sectorului de securitate în Republica Democrată Congo și în Republica Guineea-Bissau și solicită utilizarea coordonată a PESC și a instrumentelor comunitare, cum ar fi Instrumentul de stabilitate; |
| --- | --- |

44.

subliniază necesitatea ca în 2008 să se dea curs deciziilor adoptate în cadrul Reuniunii la nivel înalt UE-Africa, care a avut loc în decembrie 2007 la Lisabona; salută, în acest context, numirea Reprezentantului special al UE/Șefului delegației Comisiei Europene pentru Uniunea Africană la Addis Abeba; consideră, în acest sens, că UE trebuie să depună toate eforturile, în cooperare cu ONU, pentru a consolida capacitatea Uniunii Africane de instituire și menținere a păcii; salută, în acest sens, misiunile UE de reformare a sectorului de securitate în Republica Democrată Congo și în Republica Guineea-Bissau și solicită utilizarea coordonată a PESC și a instrumentelor comunitare, cum ar fi Instrumentul de stabilitate;

| 45. | se așteaptă ca cea de-a 5-a Reuniune la nivel înalt UE-America Latină și Caraibe, care a avut loc la Lima, în mai 2008, să aibă drept rezultat o aprofundare a conținutului Asocierii biregionale declarate, inclusiv instituirea Fondului de solidaritate biregional propus de Parlament, precum și finalizarea la timp, până la sfârșitul anului 2008, a negocierilor privind Acordul de Asociere al UE cu Mercosur, Comunitatea Andină și America Centrală; |
| --- | --- |

45.

se așteaptă ca cea de-a 5-a Reuniune la nivel înalt UE-America Latină și Caraibe, care a avut loc la Lima, în mai 2008, să aibă drept rezultat o aprofundare a conținutului Asocierii biregionale declarate, inclusiv instituirea Fondului de solidaritate biregional propus de Parlament, precum și finalizarea la timp, până la sfârșitul anului 2008, a negocierilor privind Acordul de Asociere al UE cu Mercosur, Comunitatea Andină și America Centrală;

| 46. | atrage atenția asupra rezoluțiilor și rapoartelor sale extinse referitoare la diferitele zone geografice de interes, deoarece ele conțin contribuții valoroase la dezbaterea privind modul în care ar trebui să evolueze politica UE cu privire la aceste zone geografice; |
| --- | --- |

46.

atrage atenția asupra rezoluțiilor și rapoartelor sale extinse referitoare la diferitele zone geografice de interes, deoarece ele conțin contribuții valoroase la dezbaterea privind modul în care ar trebui să evolueze politica UE cu privire la aceste zone geografice;

| 47. | recomandă ca Uniunea să-și intensifice dialogul politic cu țările și regiunile terțe, în special cu partenerii săi importanți; reafirmă, în acest context, rolul important al diplomației parlamentare ca instrument complementar în relațiile Uniunii cu țările și regiunile terțe, în special prin cele trei principale adunări interparlamentare multilaterale (Adunarea Parlamentară Paritară Africa Caraibe și Pacific-UE (APP ACP-UE), Adunarea Parlamentară Euro-Mediteraneană (EuroMed) și Adunarea Parlamentară Euro-Latinoamericană (EuroLat)); se angajează să creeze până în 2009 o Adunare Parlamentară UE — țările vecine din est (Euro–Nest), pentru a consolida dimensiunea parlamentară a parteneriatului politic dintre Parlamentul European și statele implicate în sectorul estic al PEV; |
| --- | --- |

47.

recomandă ca Uniunea să-și intensifice dialogul politic cu țările și regiunile terțe, în special cu partenerii săi importanți; reafirmă, în acest context, rolul important al diplomației parlamentare ca instrument complementar în relațiile Uniunii cu țările și regiunile terțe, în special prin cele trei principale adunări interparlamentare multilaterale (Adunarea Parlamentară Paritară Africa Caraibe și Pacific-UE (APP ACP-UE), Adunarea Parlamentară Euro-Mediteraneană (EuroMed) și Adunarea Parlamentară Euro-Latinoamericană (EuroLat)); se angajează să creeze până în 2009 o Adunare Parlamentară UE — țările vecine din est (Euro–Nest), pentru a consolida dimensiunea parlamentară a parteneriatului politic dintre Parlamentul European și statele implicate în sectorul estic al PEV;

| 48. | reiterează apelul adresat statelor membre care fac parte și din Consiliul de Securitate al ONU, să îmbunătățească coordonarea în acest cadru pentru sporirea eficienței acțiunilor UE pe plan mondial și, pe termen lung, să încerce să asigure un loc Uniunii în Consiliul de Securitate, în contextul unei reforme majore a sistemului ONU; solicită statelor membre care sunt membri permanenți ai Consiliului de Securitate al ONU să colaboreze mai strâns cu statele membre care nu sunt membri permanenți; |
| --- | --- |

48.

reiterează apelul adresat statelor membre care fac parte și din Consiliul de Securitate al ONU, să îmbunătățească coordonarea în acest cadru pentru sporirea eficienței acțiunilor UE pe plan mondial și, pe termen lung, să încerce să asigure un loc Uniunii în Consiliul de Securitate, în contextul unei reforme majore a sistemului ONU; solicită statelor membre care sunt membri permanenți ai Consiliului de Securitate al ONU să colaboreze mai strâns cu statele membre care nu sunt membri permanenți;

Eficacitatea, coerența și vizibilitatea PESC

| 49. | salută îmbunătățirile aduse de Tratatul de la Lisabona în ceea ce privește acțiunile externe, PESC și PESA, viitoarea PSAC; consideră că noul tratat consolidează în mod semnificativ acțiunile externe ale Uniunii și rolul său în relațiile internaționale și îmbunătățește vizibilitatea și imaginea Uniunii, precum și capacitatea sa de a acționa eficient la nivel mondial; |
| --- | --- |

49.

salută îmbunătățirile aduse de Tratatul de la Lisabona în ceea ce privește acțiunile externe, PESC și PESA, viitoarea PSAC; consideră că noul tratat consolidează în mod semnificativ acțiunile externe ale Uniunii și rolul său în relațiile internaționale și îmbunătățește vizibilitatea și imaginea Uniunii, precum și capacitatea sa de a acționa eficient la nivel mondial;

| 50. | speră ca Tratatul de la Lisabona să fie ratificat imediat de către toate statele membre, pentru a permite intrarea sa în vigoare la timp; felicită acele state membre care au ratificat deja Tratatul de la Lisabona; |
| --- | --- |

50.

speră ca Tratatul de la Lisabona să fie ratificat imediat de către toate statele membre, pentru a permite intrarea sa în vigoare la timp; felicită acele state membre care au ratificat deja Tratatul de la Lisabona;

| 51. | salută îmbunătățirea cadrului instituțional al Uniunii în domeniul PESC, în special prin:






  a) | crearea funcției de Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, care va fi, de asemenea, vicepreședinte al Comisiei, responsabil în fața Parlamentului, precum și președinte al Consiliului miniștrilor afacerilor externe, care va conduce PESC și PSAC, va contribui la dezvoltarea politicilor și va asigura coerența acțiunii externe a Uniunii; |
| --- | --- | --- |

51.

salută îmbunătățirea cadrului instituțional al Uniunii în domeniul PESC, în special prin:

a)

crearea funcției de Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, care va fi, de asemenea, vicepreședinte al Comisiei, responsabil în fața Parlamentului, precum și președinte al Consiliului miniștrilor afacerilor externe, care va conduce PESC și PSAC, va contribui la dezvoltarea politicilor și va asigura coerența acțiunii externe a Uniunii;

| b) | instituirea, cu acordul Comisiei și după consultarea Parlamentului, a unui Serviciu european pentru acțiune externă (SEAE) care îl va asista pe Înaltul Reprezentant, personalul acestuia fiind format din reprezentanți ai Comisiei, ai Secretariatului Consiliului și ai serviciilor diplomatice naționale; |
| --- | --- |

b)

instituirea, cu acordul Comisiei și după consultarea Parlamentului, a unui Serviciu european pentru acțiune externă (SEAE) care îl va asista pe Înaltul Reprezentant, personalul acestuia fiind format din reprezentanți ai Comisiei, ai Secretariatului Consiliului și ai serviciilor diplomatice naționale;

| 52. | salută extinderea sferei de acțiune externă a Uniunii, inclusiv stipularea unui nou temei juridic și de instrumente cu aplicabilitate în domeniile conexe PESC, precum un temei juridic explicit pentru PEV, stabilirea personalității juridice unice a Uniunii, asistența financiară urgentă destinată țărilor terțe, ajutorul umanitar, sancțiunile aplicate entităților non-statale, politica spațială, securitatea energetică, combaterea schimbărilor climatice, prevenirea terorismului internațional și protecția datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

52.

salută extinderea sferei de acțiune externă a Uniunii, inclusiv stipularea unui nou temei juridic și de instrumente cu aplicabilitate în domeniile conexe PESC, precum un temei juridic explicit pentru PEV, stabilirea personalității juridice unice a Uniunii, asistența financiară urgentă destinată țărilor terțe, ajutorul umanitar, sancțiunile aplicate entităților non-statale, politica spațială, securitatea energetică, combaterea schimbărilor climatice, prevenirea terorismului internațional și protecția datelor cu caracter personal;

| 53. | subliniază importanța asigurării coerenței politicilor în cadrul sferei de acțiune externă a Uniunii, în special între PESC, PSAC și politicile comerciale și de dezvoltare; subliniază, în acest context, rolul important pe care trebuie să îl aibe Înaltul Reprezentant și SEAE în asigurarea coerenței politicilor; |
| --- | --- |

53.

subliniază importanța asigurării coerenței politicilor în cadrul sferei de acțiune externă a Uniunii, în special între PESC, PSAC și politicile comerciale și de dezvoltare; subliniază, în acest context, rolul important pe care trebuie să îl aibe Înaltul Reprezentant și SEAE în asigurarea coerenței politicilor;

| 54. | reamintește că acordarea de personalitate juridică Uniunii pune problema statutului său în cadrul organizațiilor internaționale, cum ar fi ONU; consideră că viitorul statut al Uniunii în cadrul ONU trebuie să fie proporțional cu contribuția sa financiară și politică; |
| --- | --- |

54.

reamintește că acordarea de personalitate juridică Uniunii pune problema statutului său în cadrul organizațiilor internaționale, cum ar fi ONU; consideră că viitorul statut al Uniunii în cadrul ONU trebuie să fie proporțional cu contribuția sa financiară și politică;

Tratatul de la Lisabona și impactul său asupra relațiilor Consiliu-Parlament-Comisie în domeniul PESC/PSAC și asupra controlului parlamentar al PESC/PSAC

| 55. | consideră esențială stabilirea celei mai strânse colaborări posibile între Președintele Consiliului European, Președintele Comisiei, Înaltul Reprezentant și Președinția prin rotație, pentru a garanta că diferitele lor funcții contribuie la coerența și eficacitatea PESC; |
| --- | --- |

55.

consideră esențială stabilirea celei mai strânse colaborări posibile între Președintele Consiliului European, Președintele Comisiei, Înaltul Reprezentant și Președinția prin rotație, pentru a garanta că diferitele lor funcții contribuie la coerența și eficacitatea PESC;

| 56. | invită Consiliul să reacționeze într-un mod substanțial la dorințele și preocupările exprimate în comunicările oficiale ale Parlamentului, în special în ceea ce privește rezoluțiile privind cazurile de încălcări ale drepturilor omului, democrației și statului de drept; |
| --- | --- |

56.

invită Consiliul să reacționeze într-un mod substanțial la dorințele și preocupările exprimate în comunicările oficiale ale Parlamentului, în special în ceea ce privește rezoluțiile privind cazurile de încălcări ale drepturilor omului, democrației și statului de drept;

| 57. | invită Consiliul să examineze eficacitatea politicilor sale de sancțiuni impuse unor regimuri odioase, cum ar fi regimul Mugabe din Zimbabwe și junta militară din Birmania, și să introducă măsuri în vederea îmbunătățirii acestor politici, inclusiv mecanismele necesare pentru respectarea deplină și aplicarea acestor politici; |
| --- | --- |

57.

invită Consiliul să examineze eficacitatea politicilor sale de sancțiuni impuse unor regimuri odioase, cum ar fi regimul Mugabe din Zimbabwe și junta militară din Birmania, și să introducă măsuri în vederea îmbunătățirii acestor politici, inclusiv mecanismele necesare pentru respectarea deplină și aplicarea acestor politici;

| 58. | invită pe viitorul Înalt Reprezentant/vicepreședinte al Comisiei să se bazeze pe experiența aparițiilor periodice ale înalților reprezentanți și ale Comisarului pentru relații externe în fața Parlamentului reunit în plen și a Comisiei sale pentru afaceri externe, precum și pe practica reuniunilor informale, pentru a institui consultări regulate, sistematice și substanțiale cu Parlamentul și organele sale competente, și să implice Parlamentul în procesul de luare a deciziilor, astfel încât să crească transparența și responsabilitatea pentru principalele opțiuni ale PESC; subliniază faptul că legitimitatea viitoarei funcții de Înalt Reprezentant/vicepreședinte al Comisiei este conferită în mod direct de către Parlament; |
| --- | --- |

58.

invită pe viitorul Înalt Reprezentant/vicepreședinte al Comisiei să se bazeze pe experiența aparițiilor periodice ale înalților reprezentanți și ale Comisarului pentru relații externe în fața Parlamentului reunit în plen și a Comisiei sale pentru afaceri externe, precum și pe practica reuniunilor informale, pentru a institui consultări regulate, sistematice și substanțiale cu Parlamentul și organele sale competente, și să implice Parlamentul în procesul de luare a deciziilor, astfel încât să crească transparența și responsabilitatea pentru principalele opțiuni ale PESC; subliniază faptul că legitimitatea viitoarei funcții de Înalt Reprezentant/vicepreședinte al Comisiei este conferită în mod direct de către Parlament;

| 59. | subliniază, de asemenea, că relațiile dintre Consiliu și Parlament trebuie să fie reexaminate, pentru a ține cont de reformele majore ale viitoarei PSAC și de atribuțiile consolidate de control ale Parlamentului, ca urmare a transferării restului competențelor Uniunii Europei Occidentale către UE; în acest sens, salută măsurile care vizează cooperarea mai strânsă între Parlamentul European și parlamentele naționale; |
| --- | --- |

59.

subliniază, de asemenea, că relațiile dintre Consiliu și Parlament trebuie să fie reexaminate, pentru a ține cont de reformele majore ale viitoarei PSAC și de atribuțiile consolidate de control ale Parlamentului, ca urmare a transferării restului competențelor Uniunii Europei Occidentale către UE; în acest sens, salută măsurile care vizează cooperarea mai strânsă între Parlamentul European și parlamentele naționale;

| 60. | solicită încheierea unui acord interinstituțional între Parlament și Consiliu, care să definească relațiile lor de lucru în domeniul acțiunilor externe, inclusiv comunicarea informațiilor confidențiale, în momentul intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona; solicită actualizarea acordului-cadru dintre Comisiei și Parlament pentru a ține seama de noile dispoziții prevăzute în Tratatul de la Lisabona; |
| --- | --- |

60.

solicită încheierea unui acord interinstituțional între Parlament și Consiliu, care să definească relațiile lor de lucru în domeniul acțiunilor externe, inclusiv comunicarea informațiilor confidențiale, în momentul intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona; solicită actualizarea acordului-cadru dintre Comisiei și Parlament pentru a ține seama de noile dispoziții prevăzute în Tratatul de la Lisabona;

| 61. | solicită ca viitorul Înalt Reprezentant/vicepreședinte al Comisiei să își preia funcția împreună cu noua Comisie la 1 noiembrie 2009, ca o soluție temporară să fie găsită pentru perioada cuprinsă între intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona și 1 noiembrie 2009, iar Parlamentul să fie consultat pe deplin cu privire la numirea de către Consiliul European, cu acordul Președintelui Comisiei, a primului Înalt Reprezentant/vicepreședinte al Comisiei, precum și cu privire la orice altă numire interimară; consideră necesară, în acest context, instituirea unei proceduri de audiere ad hoc pentru numirea Înaltului Reprezentant/vicepreședintelui Comisiei, coordonată de Comisia pentru afaceri externe; |
| --- | --- |

61.

solicită ca viitorul Înalt Reprezentant/vicepreședinte al Comisiei să își preia funcția împreună cu noua Comisie la 1 noiembrie 2009, ca o soluție temporară să fie găsită pentru perioada cuprinsă între intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona și 1 noiembrie 2009, iar Parlamentul să fie consultat pe deplin cu privire la numirea de către Consiliul European, cu acordul Președintelui Comisiei, a primului Înalt Reprezentant/vicepreședinte al Comisiei, precum și cu privire la orice altă numire interimară; consideră necesară, în acest context, instituirea unei proceduri de audiere ad hoc pentru numirea Înaltului Reprezentant/vicepreședintelui Comisiei, coordonată de Comisia pentru afaceri externe;

| 62. | subliniază faptul că înființarea SEAE va avea un efect semnificativ asupra relațiilor externe ale UE; subliniază necesitatea transparenței și a contribuției democratice în acest proces; reamintește dreptul Parlamentului de a fi consultat în legătură cu crearea SEAE, în conformitate cu articolul 27 alineatul (3) din Tratatul UE, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Lisabona; solicită să fie asociat în totalitate la activitățile de pregătire desfășurate în acest scop; face referire la raportul său în curs de finalizare cu privire la această chestiune; Își exprimă speranța că înființarea SEAE va oferi o mai mare claritate în privința criteriilor de numire, a numirii și evaluării reprezentanților speciali ai UE, inclusiv a definirii și a stabilirii scopului sarcinilor lor, a duratei mandatului, precum și a coordonării și complementarității cu delegațiile Comisiei Europene; |
| --- | --- |

62.

subliniază faptul că înființarea SEAE va avea un efect semnificativ asupra relațiilor externe ale UE; subliniază necesitatea transparenței și a contribuției democratice în acest proces; reamintește dreptul Parlamentului de a fi consultat în legătură cu crearea SEAE, în conformitate cu articolul 27 alineatul (3) din Tratatul UE, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Lisabona; solicită să fie asociat în totalitate la activitățile de pregătire desfășurate în acest scop; face referire la raportul său în curs de finalizare cu privire la această chestiune; Își exprimă speranța că înființarea SEAE va oferi o mai mare claritate în privința criteriilor de numire, a numirii și evaluării reprezentanților speciali ai UE, inclusiv a definirii și a stabilirii scopului sarcinilor lor, a duratei mandatului, precum și a coordonării și complementarității cu delegațiile Comisiei Europene;

| 63. | invită pe viitorul Înalt Reprezentant/vicepreședintele Comisiei, Consiliul și Comisia să consolideze cooperarea cu adunările parlamentare multilaterale existente (APP ACP-UE, EuroMed, EuroLat și, după înființare, Euro-Nest), în cadrul cărora parlamentari ai Uniunii se reunesc cu unii dintre cei mai importanți omologi ai lor, întrucât acest lucru conferă mai multă valoare coerenței și eficacității acțiunii externe a Uniunii; |
| --- | --- |

63.

invită pe viitorul Înalt Reprezentant/vicepreședintele Comisiei, Consiliul și Comisia să consolideze cooperarea cu adunările parlamentare multilaterale existente (APP ACP-UE, EuroMed, EuroLat și, după înființare, Euro-Nest), în cadrul cărora parlamentari ai Uniunii se reunesc cu unii dintre cei mai importanți omologi ai lor, întrucât acest lucru conferă mai multă valoare coerenței și eficacității acțiunii externe a Uniunii;

| 64. | consideră că, în cadrul PESC, controlul parlamentar are o valoare esențială; în acest sens, invită Comitetul Politic și de Securitate (CPS) să creeze, împreună cu Parlamentul European un mecanism care să respecte informațiile confidențiale cu privire la crizele care pot apărea sau la evenimentele care afectează securitatea internațională, asemănător cu mecanismele existente în unele parlamente naționale ale statelor membre UE, care să includă — în funcție de gradul de confidențialitate — de la reuniuni cu ușile închise ale comitetelor până la reuniuni între CPS și membrii numiți ai comisiilor și subcomisiilor competente; |
| --- | --- |

64.

consideră că, în cadrul PESC, controlul parlamentar are o valoare esențială; în acest sens, invită Comitetul Politic și de Securitate (CPS) să creeze, împreună cu Parlamentul European un mecanism care să respecte informațiile confidențiale cu privire la crizele care pot apărea sau la evenimentele care afectează securitatea internațională, asemănător cu mecanismele existente în unele parlamente naționale ale statelor membre UE, care să includă — în funcție de gradul de confidențialitate — de la reuniuni cu ușile închise ale comitetelor până la reuniuni între CPS și membrii numiți ai comisiilor și subcomisiilor competente;

| 65. | consideră necesară participarea președintelui Comisiei pentru afaceri externe la reuniunile informale ale miniștrilor afacerilor externe ai statelor membre (reuniunile Gymnich), în conformitate cu practicile deja stabilite pentru reuniunile informale ale Consiliului în alte domenii de politică; |
| --- | --- |

65.

consideră necesară participarea președintelui Comisiei pentru afaceri externe la reuniunile informale ale miniștrilor afacerilor externe ai statelor membre (reuniunile Gymnich), în conformitate cu practicile deja stabilite pentru reuniunile informale ale Consiliului în alte domenii de politică;

| 66. | subliniază necesitatea asigurării controlului democratic și a transparenței activităților realizate de Agenția Europeană de Apărare; |
| --- | --- |

66.

subliniază necesitatea asigurării controlului democratic și a transparenței activităților realizate de Agenția Europeană de Apărare;

Finanțarea PESC/PSAC din perspectiva Tratatului de la Lisabona

| 67. | ia act cu satisfacție de extinderea, în temeiul Tratatului de la Lisabona, a competențelor bugetare ale Parlamentului asupra tuturor cheltuielilor UE, inclusiv SEAE, situând Parlamentul pe o poziție de egalitate cu Consiliu, eliminând distincția dintre cheltuielile obligatorii și cele neobligatorii și conferind cadrului financiar multianual caracter obligatoriu din punct de vedere juridic; |
| --- | --- |

67.

ia act cu satisfacție de extinderea, în temeiul Tratatului de la Lisabona, a competențelor bugetare ale Parlamentului asupra tuturor cheltuielilor UE, inclusiv SEAE, situând Parlamentul pe o poziție de egalitate cu Consiliu, eliminând distincția dintre cheltuielile obligatorii și cele neobligatorii și conferind cadrului financiar multianual caracter obligatoriu din punct de vedere juridic;

| 68. | regretă complexitatea inutilă a măsurilor cu privire la finanțarea rapidă a activităților PSAC din resurse aflate în afara bugetului UE; insistă asupra faptului că toate acțiunile externe ale Uniunii, inclusiv cele care țin de competența viitoarei PSAC, însă în afara tuturor cheltuielilor militare, trebuie finanțate din bugetul comun al UE; |
| --- | --- |

68.

regretă complexitatea inutilă a măsurilor cu privire la finanțarea rapidă a activităților PSAC din resurse aflate în afara bugetului UE; insistă asupra faptului că toate acțiunile externe ale Uniunii, inclusiv cele care țin de competența viitoarei PSAC, însă în afara tuturor cheltuielilor militare, trebuie finanțate din bugetul comun al UE;

| 69. | subliniază, în această privință, că ar trebui să se acorde o atenție deosebită monitorizării procesului de gestionare civilă a crizelor, în cazul cărora resursele și diferitele responsabilități aparțin Consiliului, Comisiei și statelor membre, astfel încât să se garanteze o coordonare și o eficiență optimă; |
| --- | --- |

69.

subliniază, în această privință, că ar trebui să se acorde o atenție deosebită monitorizării procesului de gestionare civilă a crizelor, în cazul cărora resursele și diferitele responsabilități aparțin Consiliului, Comisiei și statelor membre, astfel încât să se garanteze o coordonare și o eficiență optimă;

| 70. | recunoaște utilitatea reuniunilor comune de consultare între birourile Comisiei pentru afaceri externe și al Comisiei pentru bugete și președintele CPS, după cum este prevăzut în Acordul interinstituțional din 17 mai 2006, menționat mai sus; totodată sprijină ideea că este esențial ca președinții și/sau raportorii comisiilor parlamentare competente cu acțiunea externă să fie total implicați,, în activitățile noului Comitet de conciliere prevăzut pentru noua procedură bugetară, în cazul în care acest lucru este considerat a fi necesar în contextul procedurii anuale; |
| --- | --- |

70.

recunoaște utilitatea reuniunilor comune de consultare între birourile Comisiei pentru afaceri externe și al Comisiei pentru bugete și președintele CPS, după cum este prevăzut în Acordul interinstituțional din 17 mai 2006, menționat mai sus; totodată sprijină ideea că este esențial ca președinții și/sau raportorii comisiilor parlamentare competente cu acțiunea externă să fie total implicați,, în activitățile noului Comitet de conciliere prevăzut pentru noua procedură bugetară, în cazul în care acest lucru este considerat a fi necesar în contextul procedurii anuale;

| 71. | solicită ca, ținând seama de Acordul interinstituțional din 17 mai 2006, care prevede un dialog structurat între Consiliu și Parlament, Consiliul să informeze Parlamentul înainte de adoptarea oricărei decizii referitoare la cheltuielile privind PESC; |
| --- | --- |

71.

solicită ca, ținând seama de Acordul interinstituțional din 17 mai 2006, care prevede un dialog structurat între Consiliu și Parlament, Consiliul să informeze Parlamentul înainte de adoptarea oricărei decizii referitoare la cheltuielile privind PESC;

| 72. | consideră că suma totală de 1 740 miliarde EUR alocată PESC pentru perioada 2007-2013 este insuficientă pentru a realiza ambițiile și obiectivele specifice ale Uniunii ca actor global, recunoscând totodată faptul că finanțarea PESC stabilită pentru 2008, care se ridică la 285 milioane EUR, reprezintă un progres important în comparație cu fondurile alocate anterior (și o creștere cu 125 milioane EUR față de 2007); subliniază că această creștere trebuie să fie însoțită de măsuri mai ferme de control parlamentar și o mai bună cooperare din partea Consiliului; |
| --- | --- |

72.

consideră că suma totală de 1 740 miliarde EUR alocată PESC pentru perioada 2007-2013 este insuficientă pentru a realiza ambițiile și obiectivele specifice ale Uniunii ca actor global, recunoscând totodată faptul că finanțarea PESC stabilită pentru 2008, care se ridică la 285 milioane EUR, reprezintă un progres important în comparație cu fondurile alocate anterior (și o creștere cu 125 milioane EUR față de 2007); subliniază că această creștere trebuie să fie însoțită de măsuri mai ferme de control parlamentar și o mai bună cooperare din partea Consiliului;

| 73. | va face propuneri specifice în legătură cu controlul financiar și bugetar al SEAE în cadrul următorului raport privind această chestiune; |
| --- | --- |

73.

va face propuneri specifice în legătură cu controlul financiar și bugetar al SEAE în cadrul următorului raport privind această chestiune;

*

* *

| 74. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al ONU, Secretarului General al NATO, precum și Președintelui Adunării Parlamentare a Consiliului Europei. |
| --- | --- |

74.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al ONU, Secretarului General al NATO, precum și Președintelui Adunării Parlamentare a Consiliului Europei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1. Acord modificat ultima dată prin Decizia 2008/371/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 128, 16.5.2008, p. 8).

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0055.

(3)  JO C 102 E, 24.4.2008, p. 309.

(4)  JO C 314 E, 21.12.2006, p. 334.

(5)  JO C 290 E, 29.11.2006, p. 396.

(6)  JO C 76 E, 27.3.2008, p. 95 și Texte adoptate, P6_TA(2007)0528.

(7)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0262.

(8)  JO C 298 E, 8.12.2006, pp. 226 și 235.

(9)  JO C 74 E, 20.03.2008, p. 670.

(10)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0350.

(11)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0622.

(12)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0483.

(13)  JO C 76 E, 27.03.2008, p. 106.

(14)  JO C 76 E, 27.03.2008, p. 100.

(15)  JO C 296 E, 06.12.2006, p. 123.

(16)  JO C 287 E, 24.11.2006, p. 176.

(17)  JO C 320 E, 15.12.2005, p. 253.

(18)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0488.

(19)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0481.

(20)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0413.

(21)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0537 și Texte adoptate, P6_TA(2007)0576.

(22)  S113/08, 14 martie 2008.

(23)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0612.

(24)  JO C 74 E, 20.03.2008, p. 753.

(25)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0381.

(26)  JO C 317 E, 23.12.2006, p. 485.

(27)  JO C 317 E, 23.12.2006, p. 480.

(28)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0538.

(29)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0017.

(30)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0482.

---

| 26.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 285/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 285/23

---

Joi, 5 iunie 2008Strategia Europeană de Securitate și PESA

P6_TA(2008)0255

Rezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 privind punerea în aplicare a Strategiei europene de securitate și a PESA (2008/2003(INI))

2009/C 285 E/04

Parlamentul European,

având în vedere Strategia Europeană de Securitate (SES) adoptată de Consiliul European la 12 decembrie 2003,

având în vedere dispozițiile Tratatului de la Lisabona, semnat la 13 decembrie 2007,

având în vedere concluziile Președinției prezentate la Consiliul European din 14 decembrie 2007,

având în vedere Rapoartele Președinției Consiliului UE din 18 iunie și 10 decembrie 2007 privind Politica Europeană de Securitate și Apărare (PESA),

având în vedere reuniunea comună din 19-20 noiembrie 2007 în Consiliu a miniștrilor apărării și dezvoltării din statele membre,

având în vedere Concluziile privind securitatea și dezvoltarea, precum și Concluziile privind PESA, din cadrul reuniunii Consiliul la din 19-20 noiembrie 2007;

având în vedere Raportul de la Madrid prezentat la 8 noiembrie 2007 de Grupul de Studiu privind Securitatea Umană,

având în vedere rezoluția sa din 14 aprilie 2005 privind SES (1),

având în vedere rezoluția sa din 16 noiembrie 2006 privind punerea în aplicare a SES în contextul PESA (2),

având în vedere strategia comună UE-Africa adoptată la 9 decembrie 2007 la Lisabona și numirea generalului Pierre-Michel Joana în funcția de consilier special pe lângă Înaltul Reprezentant al UE pentru capacitățile africane de menținere a păcii începând cu 1 martie 2008,

având în vedere rezoluția sa din 27 septembrie 2007 privind operațiunea PESA în Ciad și în Republica Centrafricană (3),

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A6-0186/2008),

| A. | întrucât, în 2007 și în prima parte a anului 2008, Consiliul a luat importante decizii operaționale în domeniul PESA și privind punerea în aplicare a SES, incluzând:






  a. | trimiterea unei misiuni UE de poliție în Afganistan (EUPOL Afganistan); |
| --- | --- | --- |

A.

întrucât, în 2007 și în prima parte a anului 2008, Consiliul a luat importante decizii operaționale în domeniul PESA și privind punerea în aplicare a SES, incluzând:

a.

trimiterea unei misiuni UE de poliție în Afganistan (EUPOL Afganistan);

| b. | decizia de a începe o operațiune militară UE in Ciad și Republica Centralafricană (EUFOR Ciad/RCA); |
| --- | --- |

b.

decizia de a începe o operațiune militară UE in Ciad și Republica Centralafricană (EUFOR Ciad/RCA);

| c. | reconfigurarea și reducerea efectivelor EUFOR Althea din Bosnia; |
| --- | --- |

c.

reconfigurarea și reducerea efectivelor EUFOR Althea din Bosnia;

| d. | pregătirea unei misiuni civile UE în Kosovo (EULEX Kosovo); |
| --- | --- |

d.

pregătirea unei misiuni civile UE în Kosovo (EULEX Kosovo);

| e. | pregătirea unei misiuni pentru reformarea sectorului de securitate în Guineea-Bissau (EUSEC Guineea-Bissau), |
| --- | --- |

e.

pregătirea unei misiuni pentru reformarea sectorului de securitate în Guineea-Bissau (EUSEC Guineea-Bissau),

| B. | întrucât, în 2007 și în prima parte a anului 2008, au fost depășite noi etape în ceea ce privește capacitățile PESA și punerea în aplicare a SES, incluzând:






  a. | adoptarea unui nou Obiectiv global civil pentru 2010; |
| --- | --- | --- |

B.

întrucât, în 2007 și în prima parte a anului 2008, au fost depășite noi etape în ceea ce privește capacitățile PESA și punerea în aplicare a SES, incluzând:

a.

adoptarea unui nou Obiectiv global civil pentru 2010;

| b. | înființarea unei celule civile de planificare și conducere (CPCC) în cadrul Secretariatului Consiliului; |
| --- | --- |

b.

înființarea unei celule civile de planificare și conducere (CPCC) în cadrul Secretariatului Consiliului;

| c. | atingerea stadiului operațional de către Centrul de operațiuni al UE; |
| --- | --- |

c.

atingerea stadiului operațional de către Centrul de operațiuni al UE;

| d. | atingerea deplinei capacități operaționale necesare pentru angajarea rapidă și simultană în două operațiuni militare PESA, utilizând grupurile tactice, |
| --- | --- |

d.

atingerea deplinei capacități operaționale necesare pentru angajarea rapidă și simultană în două operațiuni militare PESA, utilizând grupurile tactice,

| C. | întrucât, în 2007 și în prima parte a anului 2008, au continuat să se constate deficiențe în domeniul PESA și în punerea în aplicare a SES, incluzând:






  a. | lipsa unui Corp civil UE pentru pace, solicitat de Parlamentul European încă din anul 2000, precum și lipsa capacităților de protecție civilă și ajutor umanitar, la care s-au referit mai multe documente ale Consiliului și Comisiei, după catastrofa provocată de tsunami-ul din 2004; |
| --- | --- | --- |

C.

întrucât, în 2007 și în prima parte a anului 2008, au continuat să se constate deficiențe în domeniul PESA și în punerea în aplicare a SES, incluzând:

a.

lipsa unui Corp civil UE pentru pace, solicitat de Parlamentul European încă din anul 2000, precum și lipsa capacităților de protecție civilă și ajutor umanitar, la care s-au referit mai multe documente ale Consiliului și Comisiei, după catastrofa provocată de tsunami-ul din 2004;

| b. | întârzieri și costuri crescânde în ceea ce privește atât de necesara capacitate de transport aerian pe lungă distanță reprezentată de avioanele militare de transport Airbus A400M; |
| --- | --- |

b.

întârzieri și costuri crescânde în ceea ce privește atât de necesara capacitate de transport aerian pe lungă distanță reprezentată de avioanele militare de transport Airbus A400M;

| c. | un dezechilibru între contribuțiile statelor membre în ce privește personalul necesar pentru misiunile PESA, limitând astfel capacitatea UE de gestionare a situațiilor de criză; |
| --- | --- |

c.

un dezechilibru între contribuțiile statelor membre în ce privește personalul necesar pentru misiunile PESA, limitând astfel capacitatea UE de gestionare a situațiilor de criză;

| d. | probleme în recrutarea unui număr suficient de ofițeri de poliție pentru misiunile în Afganistan, datorită problemelor legate de securitate și a lipsei de perspective de carieră pentru fiecare ofițer, după întoarcerea din misiune; |
| --- | --- |

d.

probleme în recrutarea unui număr suficient de ofițeri de poliție pentru misiunile în Afganistan, datorită problemelor legate de securitate și a lipsei de perspective de carieră pentru fiecare ofițer, după întoarcerea din misiune;

| e. | întârzieri în lansarea EUFOR Ciad/RCA, datorită lipsei de succes a conferințelor de constituire a forțelor, în special în privința lipsei de elicoptere; |
| --- | --- |

e.

întârzieri în lansarea EUFOR Ciad/RCA, datorită lipsei de succes a conferințelor de constituire a forțelor, în special în privința lipsei de elicoptere;

| f. | eșecul de până acum în ceea ce privește semnarea acordurilor tehnice dintre UE și NATO, pentru a asigura coordonarea în Kosovo a Forței Internaționale de Securitate (KFOR) cu posibila viitoare misiune în cadrul PESA, precum și în Afganistan, a EUPOL cu Forța Internațională de Asistență pentru Securitate (FISS), datorită opoziției Turciei, |
| --- | --- |

f.

eșecul de până acum în ceea ce privește semnarea acordurilor tehnice dintre UE și NATO, pentru a asigura coordonarea în Kosovo a Forței Internaționale de Securitate (KFOR) cu posibila viitoare misiune în cadrul PESA, precum și în Afganistan, a EUPOL cu Forța Internațională de Asistență pentru Securitate (FISS), datorită opoziției Turciei,

| D. | întrucât Tratatul de la Lisabona introduce inovații importante în domeniul PESA; |
| --- | --- |

D.

întrucât Tratatul de la Lisabona introduce inovații importante în domeniul PESA;

| E. | întrucât trebuie întreprinse eforturi constante pentru a evita duplicarea eforturilor și a întări interoperabilitatea în cadrul UE și întrucât cea mai eficientă metodă din punct de vedere al costurilor de a îndeplini acest deziderat este punerea și folosirea în comun a resurselor de apărare cu scopul de a optimiza capacitatea de apărare europeană, |
| --- | --- |

E.

întrucât trebuie întreprinse eforturi constante pentru a evita duplicarea eforturilor și a întări interoperabilitatea în cadrul UE și întrucât cea mai eficientă metodă din punct de vedere al costurilor de a îndeplini acest deziderat este punerea și folosirea în comun a resurselor de apărare cu scopul de a optimiza capacitatea de apărare europeană,

| 1. | reiterează concluziile rezoluțiilor precedente ale Parlamentului referitoare la SES și PESA; |
| --- | --- |

1.

reiterează concluziile rezoluțiilor precedente ale Parlamentului referitoare la SES și PESA;

Tratatul de la Lisabona

| 2. | salută semnarea Tratatului de la Lisabona, care introduce schimbări importante în domeniul PESA, în special prin consolidarea funcției Înaltului Reprezentant, prin înființarea Serviciului european pentru acțiune externă, prin introducerea unui articol privind asistența reciprocă în materie de apărare, a unei clauze de solidaritate, unei cooperări structurate permanente în domeniul apărării și a extinderii „misiunilor Petersberg”; speră că procesul de ratificare va fi finalizat cu succes și promptitudine în toate statele membre; felicită acele state membre care au ratificat deja Tratatul de la Lisabona; subliniază că Parlamentul își va respecta competențele prevăzute în prezent în tratat și va monitoriza cu atenție punerea în aplicare a oricărei schimbări; |
| --- | --- |

2.

salută semnarea Tratatului de la Lisabona, care introduce schimbări importante în domeniul PESA, în special prin consolidarea funcției Înaltului Reprezentant, prin înființarea Serviciului european pentru acțiune externă, prin introducerea unui articol privind asistența reciprocă în materie de apărare, a unei clauze de solidaritate, unei cooperări structurate permanente în domeniul apărării și a extinderii „misiunilor Petersberg”; speră că procesul de ratificare va fi finalizat cu succes și promptitudine în toate statele membre; felicită acele state membre care au ratificat deja Tratatul de la Lisabona; subliniază că Parlamentul își va respecta competențele prevăzute în prezent în tratat și va monitoriza cu atenție punerea în aplicare a oricărei schimbări;

| 3. | solicită statelor membre în cauză să investigheze posibilitățile și posibilele urmări ale încadrării forțelor multinaționale existente, precum Eurocorps, Eurofor, Euromarfor, Forța de Jandarmerie Europeană, forța amfibie hispano-italiană, Grupul Aerian European, celula de Coordonare Aeriană Europeană de la Eindhoven, Centrul de Coordonare Multinațională a Transportului Maritim de la Atena (AMSCC), precum și toate forțele și structurile relevante pentru operațiunile PESA, într-o cooperare structurată permanentă, așa cum prevede Tratatul de la Lisabona; |
| --- | --- |

3.

solicită statelor membre în cauză să investigheze posibilitățile și posibilele urmări ale încadrării forțelor multinaționale existente, precum Eurocorps, Eurofor, Euromarfor, Forța de Jandarmerie Europeană, forța amfibie hispano-italiană, Grupul Aerian European, celula de Coordonare Aeriană Europeană de la Eindhoven, Centrul de Coordonare Multinațională a Transportului Maritim de la Atena (AMSCC), precum și toate forțele și structurile relevante pentru operațiunile PESA, într-o cooperare structurată permanentă, așa cum prevede Tratatul de la Lisabona;

Evaluarea și completarea SES

| 4. | invită Înaltul Reprezentant să evalueze, în cadrul unei „Cărți albe”, progresele realizate, precum și orice eventuale carențe constatate din anul 2003 în punerea în aplicare a SES, inclusiv învățămintele trase din operațiunile PESA; legătura dintre aspectele interne și externe ale securității (lupta împotriva terorismului); protecția granițelor și a infrastructurii vitale, incluzând protecția împotriva atacurilor electronice; siguranța aprovizionării cu energie, ca o provocare de depășit prin eforturi civile, economice, tehnice și diplomatice; conflictele regionale nesoluționate din vecinătatea UE, ca de exemplu în Transnistria, Abhazia, Oseția de Sud și Nagorno-Karabah; situațiile critice de ordin umanitar și de securitate de pe continentul african; și consecințele schimbărilor climatice și a dezastrelor naturale pentru protecția civilă și securitatea umană, precum și proliferarea armelor de distrugere în masă; îl invită să evalueze în continuare dacă aceste amenințări, riscuri și situații critice sunt direct relevante pentru o înțelegere mai largă a securității europene, sau dacă implică doar o dimensiune de securitate; |
| --- | --- |

4.

invită Înaltul Reprezentant să evalueze, în cadrul unei „Cărți albe”, progresele realizate, precum și orice eventuale carențe constatate din anul 2003 în punerea în aplicare a SES, inclusiv învățămintele trase din operațiunile PESA; legătura dintre aspectele interne și externe ale securității (lupta împotriva terorismului); protecția granițelor și a infrastructurii vitale, incluzând protecția împotriva atacurilor electronice; siguranța aprovizionării cu energie, ca o provocare de depășit prin eforturi civile, economice, tehnice și diplomatice; conflictele regionale nesoluționate din vecinătatea UE, ca de exemplu în Transnistria, Abhazia, Oseția de Sud și Nagorno-Karabah; situațiile critice de ordin umanitar și de securitate de pe continentul african; și consecințele schimbărilor climatice și a dezastrelor naturale pentru protecția civilă și securitatea umană, precum și proliferarea armelor de distrugere în masă; îl invită să evalueze în continuare dacă aceste amenințări, riscuri și situații critice sunt direct relevante pentru o înțelegere mai largă a securității europene, sau dacă implică doar o dimensiune de securitate;

| 5. | invită Înaltul Reprezentant să includă în Cartea albă propuneri pentru îmbunătățirea și completarea SES, cum ar fi definirea unor interese europene comune de securitate precum și a unor criterii pentru lansarea misiunilor PESA; în plus, îl invită să definească noi obiective pentru capacitățile civile și militare (inclusiv structurile de comandă și control și transportul pentru toți actorii europeni implicați în gestiunea de criză, atât pentru PESA cât și pentru situații de ajutor în caz de dezastru) și să reflecteze asupra implicațiilor Tratatului de la Lisabona în privința PESA, precum și asupra propunerilor pentru un nou parteneriat UE — NATO; |
| --- | --- |

5.

invită Înaltul Reprezentant să includă în Cartea albă propuneri pentru îmbunătățirea și completarea SES, cum ar fi definirea unor interese europene comune de securitate precum și a unor criterii pentru lansarea misiunilor PESA; în plus, îl invită să definească noi obiective pentru capacitățile civile și militare (inclusiv structurile de comandă și control și transportul pentru toți actorii europeni implicați în gestiunea de criză, atât pentru PESA cât și pentru situații de ajutor în caz de dezastru) și să reflecteze asupra implicațiilor Tratatului de la Lisabona în privința PESA, precum și asupra propunerilor pentru un nou parteneriat UE — NATO;

| 6. | îndeamnă Înaltul Reprezentant să abordeze problema „avertismentelor” în Cartea albă; deși aceasta este o chestiune legată de suveranitatea națională a fiecărui stat membru, consideră că acestea ar trebui să fie armonizate pentru a proteja siguranța forțelor desfășurate la sol ale diferitelor state membre; |
| --- | --- |

6.

îndeamnă Înaltul Reprezentant să abordeze problema „avertismentelor” în Cartea albă; deși aceasta este o chestiune legată de suveranitatea națională a fiecărui stat membru, consideră că acestea ar trebui să fie armonizate pentru a proteja siguranța forțelor desfășurate la sol ale diferitelor state membre;

| 7. | consideră că o asemenea Carte albă ar trebui să constituie baza pentru o dezbatere politică desfășurată public, îndeosebi deoarece SES definește valorile și obiectivele fundamentale ale Uniunii și ilustrează ceea ce reprezintă aceasta; subliniază faptul că viitoarea evaluare a SES trebuie desfășurată cu o mai mare răspundere democratică și, în consecință, aceasta trebuie realizată în strânsă consultare cu toate instituțiile UE, inclusiv Parlamentul European și parlamentele naționale; |
| --- | --- |

7.

consideră că o asemenea Carte albă ar trebui să constituie baza pentru o dezbatere politică desfășurată public, îndeosebi deoarece SES definește valorile și obiectivele fundamentale ale Uniunii și ilustrează ceea ce reprezintă aceasta; subliniază faptul că viitoarea evaluare a SES trebuie desfășurată cu o mai mare răspundere democratică și, în consecință, aceasta trebuie realizată în strânsă consultare cu toate instituțiile UE, inclusiv Parlamentul European și parlamentele naționale;

Dialogul direct privind securitatea cu noua administrație din SUA și Canada

| 8. | subliniază faptul că NATO constituie forul transatlantic în cadrul căruia trebuie abordate, de către majoritatea membrilor UE, SUA și Canada, preocupările legate de securitate; încurajează totuși Consiliul și Înaltul Reprezentant să adopte inițiative vizând desfășurarea unui dialog direct în domeniul securității cu viitoarea administrație a SUA și guvernul canadian în domeniile în care UE deține competențe; propune ca acest dialog să se concentreze asupra unei problematici concrete, precum sporirea credibilității valorilor occidentale în cadrul luptei împotriva terorismului, al stabilizării și reconstrucției; |
| --- | --- |

8.

subliniază faptul că NATO constituie forul transatlantic în cadrul căruia trebuie abordate, de către majoritatea membrilor UE, SUA și Canada, preocupările legate de securitate; încurajează totuși Consiliul și Înaltul Reprezentant să adopte inițiative vizând desfășurarea unui dialog direct în domeniul securității cu viitoarea administrație a SUA și guvernul canadian în domeniile în care UE deține competențe; propune ca acest dialog să se concentreze asupra unei problematici concrete, precum sporirea credibilității valorilor occidentale în cadrul luptei împotriva terorismului, al stabilizării și reconstrucției;

Gestiunea crizelor civile și protecția civilă

| 9. | salută noul Obiectiv global civil 2010, lansat la 1 ianuarie 2008, în cadrul căruia s-a ținut cont de învățămintele trase din precedentele misiuni civile PESA; |
| --- | --- |

9.

salută noul Obiectiv global civil 2010, lansat la 1 ianuarie 2008, în cadrul căruia s-a ținut cont de învățămintele trase din precedentele misiuni civile PESA;

| 10. | salută înființarea, în cadrul Secretariatului Consiliului, CCPC, care va funcționa ca echivalent civil al cartierului general operațional al UE și va oferi asistență și sprijin în planificarea și punerea în aplicare a misiunilor civile PESA, asigurând, prin urmare, un sistem de comandă civil; solicită ca un asemenea echilibru să se reflecte în rolul și structura administrativă a celulei militare-civile; |
| --- | --- |

10.

salută înființarea, în cadrul Secretariatului Consiliului, CCPC, care va funcționa ca echivalent civil al cartierului general operațional al UE și va oferi asistență și sprijin în planificarea și punerea în aplicare a misiunilor civile PESA, asigurând, prin urmare, un sistem de comandă civil; solicită ca un asemenea echilibru să se reflecte în rolul și structura administrativă a celulei militare-civile;

| 11. | solicită Consiliului și Comisiei să examineze posibilitatea unei organizări instituționale mai adecvate, sub forma unei unități specializate în cadrul Serviciului european pentru acțiune externă, în scopul asigurării unei abordări mai coerente și extinse pentru gestionarea crizelor civile, trecând peste diviziunile instituționale și facilitând, astfel, o mai bună coordonare a instrumentelor interne ale UE, precum și a cooperării între UE și organizațiile externe și neguvernamentale; |
| --- | --- |

11.

solicită Consiliului și Comisiei să examineze posibilitatea unei organizări instituționale mai adecvate, sub forma unei unități specializate în cadrul Serviciului european pentru acțiune externă, în scopul asigurării unei abordări mai coerente și extinse pentru gestionarea crizelor civile, trecând peste diviziunile instituționale și facilitând, astfel, o mai bună coordonare a instrumentelor interne ale UE, precum și a cooperării între UE și organizațiile externe și neguvernamentale;

| 12. | solicită Consiliului, având în vedere planificarea și desfășurarea nesatisfăcătoare a misiunii EUPOL Afganistan, să evalueze imediat aspectele legate de luarea deciziilor, finanțare și desfășurarea misiunilor civile PESA și să prezinte propuneri concrete, concepute pentru a evita repetarea unei asemenea situații în viitor; |
| --- | --- |

12.

solicită Consiliului, având în vedere planificarea și desfășurarea nesatisfăcătoare a misiunii EUPOL Afganistan, să evalueze imediat aspectele legate de luarea deciziilor, finanțare și desfășurarea misiunilor civile PESA și să prezinte propuneri concrete, concepute pentru a evita repetarea unei asemenea situații în viitor;

| 13. | ia act de eforturile statelor membre de a pune la dispoziție personal pentru misiunile civile PESA în materie de protecție civilă, monitorizare, susținere pentru reprezentanții speciali al UE (RSUE) și pentru misiune; observă, cu toate acestea, aspecte deficitare care continuă să existe în domeniile poliției, statului de drept și administrației civile; accentuează importanța asigurării de personal competent și foarte bine instruit pentru misiunile PESA; |
| --- | --- |

13.

ia act de eforturile statelor membre de a pune la dispoziție personal pentru misiunile civile PESA în materie de protecție civilă, monitorizare, susținere pentru reprezentanții speciali al UE (RSUE) și pentru misiune; observă, cu toate acestea, aspecte deficitare care continuă să existe în domeniile poliției, statului de drept și administrației civile; accentuează importanța asigurării de personal competent și foarte bine instruit pentru misiunile PESA;

| 14. | solicită Consiliului și Comisiei să intensifice cooperarea în domeniul misiunilor civile PESA și al misiunilor de frontieră UE în cazul cărora atribuirea competențelor între cele două instituții nu este clară; consideră că Serviciul european pentru acțiune externă ar trebui să faciliteze această sarcină, așa cum prevede Tratatul de la Lisabona; consideră, cu toate acestea, că neînțelegerile privind competențele pot apare chiar și în urma aplicării Tratatului de la Lisabona, reclamând astfel intervențiile Înaltului Reprezentant; |
| --- | --- |

14.

solicită Consiliului și Comisiei să intensifice cooperarea în domeniul misiunilor civile PESA și al misiunilor de frontieră UE în cazul cărora atribuirea competențelor între cele două instituții nu este clară; consideră că Serviciul european pentru acțiune externă ar trebui să faciliteze această sarcină, așa cum prevede Tratatul de la Lisabona; consideră, cu toate acestea, că neînțelegerile privind competențele pot apare chiar și în urma aplicării Tratatului de la Lisabona, reclamând astfel intervențiile Înaltului Reprezentant;

| 15. | îndeamnă statele membre să evalueze în mod regulat disponibilitatea efectivelor pentru misiunile civile PESA și să asigure cooperarea autorităților naționale competente în scopul elaborării unor planuri de acțiune naționale cu privire la posibile contribuții, ca în cazul Finlandei, inclusiv pentru elaborarea unor proceduri pentru a asigura perspective de carieră pentru participanții la asemenea misiuni și examinarea adecvată a Rezoluției Consiliului de Securitate al ONU 1325(2000) privind reprezentarea femeilor în mecanismele de prevenire, gestionare și rezolvare a conflictelor; solicită insistent, de asemenea, crearea unei formări în domeniul protecției copilului, în spiritul Orientărilor UE privind copii implicați în conflictele armate; |
| --- | --- |

15.

îndeamnă statele membre să evalueze în mod regulat disponibilitatea efectivelor pentru misiunile civile PESA și să asigure cooperarea autorităților naționale competente în scopul elaborării unor planuri de acțiune naționale cu privire la posibile contribuții, ca în cazul Finlandei, inclusiv pentru elaborarea unor proceduri pentru a asigura perspective de carieră pentru participanții la asemenea misiuni și examinarea adecvată a Rezoluției Consiliului de Securitate al ONU 1325(2000) privind reprezentarea femeilor în mecanismele de prevenire, gestionare și rezolvare a conflictelor; solicită insistent, de asemenea, crearea unei formări în domeniul protecției copilului, în spiritul Orientărilor UE privind copii implicați în conflictele armate;

| 16. | consideră că este important să se consolideze capacitățile civile de soluționare a conflictelor; solicită, de aceea, Consiliului și Comisiei înființarea unui Corp civil de pace al UE pentru gestionarea crizelor și prevenirea conflictelor, conform solicitării Parlamentului European; |
| --- | --- |

16.

consideră că este important să se consolideze capacitățile civile de soluționare a conflictelor; solicită, de aceea, Consiliului și Comisiei înființarea unui Corp civil de pace al UE pentru gestionarea crizelor și prevenirea conflictelor, conform solicitării Parlamentului European;

| 17. | observă faptul că valorosul instrument reprezentat de „echipa de reacție civilă” (ERC) nu a fost folosit și regretă că experții ERC și-au desfășurat activitatea în mod aproape exclusiv individual, și nu în formatul de echipă pentru care fuseseră pregătiți; |
| --- | --- |

17.

observă faptul că valorosul instrument reprezentat de „echipa de reacție civilă” (ERC) nu a fost folosit și regretă că experții ERC și-au desfășurat activitatea în mod aproape exclusiv individual, și nu în formatul de echipă pentru care fuseseră pregătiți;

| 18. | salută Deciziile Consiliului 2007/779/CE din 8 noiembrie 2007 de instituire a unui mecanism comunitar de protecție civilă (4) și 2007/162/CE, Euratom din 5 martie 2007 de instituire a unui instrument financiar de protecție civilă (5), conceput să amelioreze mobilizarea și coordonarea asistenței pentru protecția civilă în cazul unor urgențe majore în cadrul sau în exteriorul UE; |
| --- | --- |

18.

salută Deciziile Consiliului 2007/779/CE din 8 noiembrie 2007 de instituire a unui mecanism comunitar de protecție civilă (4) și 2007/162/CE, Euratom din 5 martie 2007 de instituire a unui instrument financiar de protecție civilă (5), conceput să amelioreze mobilizarea și coordonarea asistenței pentru protecția civilă în cazul unor urgențe majore în cadrul sau în exteriorul UE;

Securitatea umană și dimensiunea de securitate a politicii de dezvoltare

| 19. | reamintește Consiliului responsabilitatea ce-i incumbă în temeiul dreptului internațional, și anume aceea de a se asigura că întreg personalul civil și militar este pregătit pe deplin, conform standardelor umanitare internaționale și de a se asigura că se elaborează și evaluează linii directoare adecvate pentru a garanta respectarea sexelor, culturilor și populațiilor locale; |
| --- | --- |

19.

reamintește Consiliului responsabilitatea ce-i incumbă în temeiul dreptului internațional, și anume aceea de a se asigura că întreg personalul civil și militar este pregătit pe deplin, conform standardelor umanitare internaționale și de a se asigura că se elaborează și evaluează linii directoare adecvate pentru a garanta respectarea sexelor, culturilor și populațiilor locale;

| 20. | reamintește importanța drepturilor omului și a perspectivei integratoare de gen și solicită numirea mai multor candidate pentru posturi de conducere în cadrul Politicii externă de securitate comună(PESC)și PESA, inclusiv pentru reprezentanții speciali ai UE, cât și pentru operațiuni PESA în general; |
| --- | --- |

20.

reamintește importanța drepturilor omului și a perspectivei integratoare de gen și solicită numirea mai multor candidate pentru posturi de conducere în cadrul Politicii externă de securitate comună(PESC)și PESA, inclusiv pentru reprezentanții speciali ai UE, cât și pentru operațiuni PESA în general;

| 21. | solicită statelor membre să-și continue eforturile în direcția instituirii unei interdicții internaționale a munițiilor cu dispersie, să dezvolte în continuare modalități de a detecta și distruge muniția neexplodată, să ofere asistență tehnică și financiară țărilor în cauză și să urmărească încheierea negocierilor în curs privind consolidarea interdicției globale a minelor antipersonal și a armelor pe bază de uraniu, precum și a controlului global al transferului de arme convenționale; având în vedere acestea, consideră incomod faptul că, deși Codul de conduită al UE cu privire la exportul de arme va aniversa zece ani de existență în 2008, acesta nu este încă obligatoriu și exporturile necontrolate de arme din statele membre UE par să continue fără multe obstacole, chiar și către guverne din țări unde UE lansează sau preconizează misiuni PESA; observă, de asemenea, că există pericolul ca acele arme să fie transferate prin UE către țări terțe, prin intermediul statelor membre cu proceduri mai puțin stricte de control al exporturilor și/sau printr-o utilizarea flexibilă iresponsabilă a Certificatului internațional de import; subliniază, în consecință, că este important ca toate statele membre să aplice cele mai înalte standarde de control în cazul exportului de armament, astfel încât să prevină posibilitatea ca arme din UE să alimenteze conflicte; |
| --- | --- |

21.

solicită statelor membre să-și continue eforturile în direcția instituirii unei interdicții internaționale a munițiilor cu dispersie, să dezvolte în continuare modalități de a detecta și distruge muniția neexplodată, să ofere asistență tehnică și financiară țărilor în cauză și să urmărească încheierea negocierilor în curs privind consolidarea interdicției globale a minelor antipersonal și a armelor pe bază de uraniu, precum și a controlului global al transferului de arme convenționale; având în vedere acestea, consideră incomod faptul că, deși Codul de conduită al UE cu privire la exportul de arme va aniversa zece ani de existență în 2008, acesta nu este încă obligatoriu și exporturile necontrolate de arme din statele membre UE par să continue fără multe obstacole, chiar și către guverne din țări unde UE lansează sau preconizează misiuni PESA; observă, de asemenea, că există pericolul ca acele arme să fie transferate prin UE către țări terțe, prin intermediul statelor membre cu proceduri mai puțin stricte de control al exporturilor și/sau printr-o utilizarea flexibilă iresponsabilă a Certificatului internațional de import; subliniază, în consecință, că este important ca toate statele membre să aplice cele mai înalte standarde de control în cazul exportului de armament, astfel încât să prevină posibilitatea ca arme din UE să alimenteze conflicte;

| 22. | Reafirmă preocuparea față de proliferarea continuă a armamentului ușor și a armelor de calibru mic (AUACM), care provoacă suferință umană inutilă, exacerbează conflictele armate și instabilitatea, facilitează terorismul, subminează dezvoltarea durabilă, buna guvernare și statul de drept și provoacă grave violări ale drepturilor omului și a dreptului internațional umanitar; consideră că integrarea corectă a reducerii AUACM și a strategiilor de control trebuie să devină o parte integrală a programelor internaționale care vizează prevenirea conflictelor și construirea păcii în perioadele post-conflict; solicită statelor membre, Consiliului și Comisiei să determine guvernele să introducă dispoziții obligatorii de control a AUACM (inclusiv brokerajul și transferurile) în legislația internațională, regională și națională; |
| --- | --- |

22.

Reafirmă preocuparea față de proliferarea continuă a armamentului ușor și a armelor de calibru mic (AUACM), care provoacă suferință umană inutilă, exacerbează conflictele armate și instabilitatea, facilitează terorismul, subminează dezvoltarea durabilă, buna guvernare și statul de drept și provoacă grave violări ale drepturilor omului și a dreptului internațional umanitar; consideră că integrarea corectă a reducerii AUACM și a strategiilor de control trebuie să devină o parte integrală a programelor internaționale care vizează prevenirea conflictelor și construirea păcii în perioadele post-conflict; solicită statelor membre, Consiliului și Comisiei să determine guvernele să introducă dispoziții obligatorii de control a AUACM (inclusiv brokerajul și transferurile) în legislația internațională, regională și națională;

| 23. | subliniază necesitatea ca Uniunea Europeană să preia inițiativa întăririi regimului internațional de control al armamentului, contribuind astfel la întărirea multilateralismului autentic din ordinea internațională; observă, în continuare, congruența eforturilor de integrare a aspectelor de neproliferare din cadrul Politicii europene de vecinătate în obiectivul strategic general de construire a securității la frontierele Uniunii; |
| --- | --- |

23.

subliniază necesitatea ca Uniunea Europeană să preia inițiativa întăririi regimului internațional de control al armamentului, contribuind astfel la întărirea multilateralismului autentic din ordinea internațională; observă, în continuare, congruența eforturilor de integrare a aspectelor de neproliferare din cadrul Politicii europene de vecinătate în obiectivul strategic general de construire a securității la frontierele Uniunii;

| 24. | consideră că dezarmarea, demobilizarea și reintegrarea ar trebui să constituie o parte integrală a operațiunilor din cadrul PESA și invită Consiliul să includă în mandatul operațiunilor PESA, atunci când este cazul, distrugerea sau depozitarea în siguranță a armelor scoase din serviciul activ și să evite transferarea lor ilegală, învățăminte trase din experiența Forței multinaționale NATO (SFOR)/EUFOR Althea din Bosnia; |
| --- | --- |

24.

consideră că dezarmarea, demobilizarea și reintegrarea ar trebui să constituie o parte integrală a operațiunilor din cadrul PESA și invită Consiliul să includă în mandatul operațiunilor PESA, atunci când este cazul, distrugerea sau depozitarea în siguranță a armelor scoase din serviciul activ și să evite transferarea lor ilegală, învățăminte trase din experiența Forței multinaționale NATO (SFOR)/EUFOR Althea din Bosnia;

| 25. | salută prima reuniune comună organizată vreodată a miniștrilor apărării și dezvoltării ai UE, care a avut loc pe 19 noiembrie 2007 și care a reprezentat un pas important în evaluarea problemelor cu care se confruntă lumea în curs de dezvoltare, intensificând astfel coerența și consecvența acțiunilor UE pe termen scurt privind securitatea precum și cele pe termen lung privind dezvoltarea țărilor vizate; de asemenea, salută concluziile Consiliului privind securitatea și dezvoltarea din 19 noiembrie 2007, în special accentul plasat asupra analizei și sensibilității conflictului, și încurajează cu hotărâre Consiliul și Comisia să implementeze aceste concluzii; |
| --- | --- |

25.

salută prima reuniune comună organizată vreodată a miniștrilor apărării și dezvoltării ai UE, care a avut loc pe 19 noiembrie 2007 și care a reprezentat un pas important în evaluarea problemelor cu care se confruntă lumea în curs de dezvoltare, intensificând astfel coerența și consecvența acțiunilor UE pe termen scurt privind securitatea precum și cele pe termen lung privind dezvoltarea țărilor vizate; de asemenea, salută concluziile Consiliului privind securitatea și dezvoltarea din 19 noiembrie 2007, în special accentul plasat asupra analizei și sensibilității conflictului, și încurajează cu hotărâre Consiliul și Comisia să implementeze aceste concluzii;

| 26. | consideră că cea de a paisprezecea aniversare a Tratatului de Neproliferare Nucleară (TNA) din 1 iulie 2008 trebuie să fie privită ca o oportunitate de promovare de către UE a dezarmării nucleare în cadrul Strategiei împotriva proliferării armelor de distrugere în masă, având în vedere comitetele pregătitoare pentru următoarea conferință de revizuire a TNA; își reafirmă opinia că aceasta presupune ca puterile nucleare „recunoscute” să aibă inițiative de dezarmare, pentru ca Europa să devină o zonă liberă de arme nucleare, precum și de a încheia o convenție globală pentru interzicerea armelor nucleare; |
| --- | --- |

26.

consideră că cea de a paisprezecea aniversare a Tratatului de Neproliferare Nucleară (TNA) din 1 iulie 2008 trebuie să fie privită ca o oportunitate de promovare de către UE a dezarmării nucleare în cadrul Strategiei împotriva proliferării armelor de distrugere în masă, având în vedere comitetele pregătitoare pentru următoarea conferință de revizuire a TNA; își reafirmă opinia că aceasta presupune ca puterile nucleare „recunoscute” să aibă inițiative de dezarmare, pentru ca Europa să devină o zonă liberă de arme nucleare, precum și de a încheia o convenție globală pentru interzicerea armelor nucleare;

Rolul diplomației UE în privința programului nuclear al Iranului

| 27. | atrage atenția asupra rolului diplomatic de prim plan jucat de UE în privința programului nuclear iranian, reprezentat nu doar de luările de cuvânt în numele UE și UE-3 (Franța, Germania și Marea Britanie) ale Înaltului Reprezentant, ci și de contribuția diferitelor interese și abordări ale Statelor Unite, Rusiei și Chinei pentru urmărirea unui scop comun; reafirmă că riscurile de proliferare proprii programului nuclear iranian rămân o sursă serioasă de preocupare pentru UE și comunitatea internațională; atrage atenția, în această privință, asupra rezoluției sale din 31 ianuarie 2008 privind Iranul (6) și este de acord cu Rezoluția Consiliului de Securitate al ONU 1803(2008) din 3 martie 2008, precum și cu oferta prezentată Iranului de grupul UE-3, împreună cu SUA, Rusia și China, privind utilizarea pașnică a energiei nucleare, cooperarea politică și economică, parteneriatul în domeniul energiei, agricultura, mediul și infrastructura, aviația civilă, precum și cooperarea pentru dezvoltare în domeniile economic, social și al ajutorului umanitar; |
| --- | --- |

27.

atrage atenția asupra rolului diplomatic de prim plan jucat de UE în privința programului nuclear iranian, reprezentat nu doar de luările de cuvânt în numele UE și UE-3 (Franța, Germania și Marea Britanie) ale Înaltului Reprezentant, ci și de contribuția diferitelor interese și abordări ale Statelor Unite, Rusiei și Chinei pentru urmărirea unui scop comun; reafirmă că riscurile de proliferare proprii programului nuclear iranian rămân o sursă serioasă de preocupare pentru UE și comunitatea internațională; atrage atenția, în această privință, asupra rezoluției sale din 31 ianuarie 2008 privind Iranul (6) și este de acord cu Rezoluția Consiliului de Securitate al ONU 1803(2008) din 3 martie 2008, precum și cu oferta prezentată Iranului de grupul UE-3, împreună cu SUA, Rusia și China, privind utilizarea pașnică a energiei nucleare, cooperarea politică și economică, parteneriatul în domeniul energiei, agricultura, mediul și infrastructura, aviația civilă, precum și cooperarea pentru dezvoltare în domeniile economic, social și al ajutorului umanitar;

Transporturile, comunicațiile și informațiile

| 28. | regretă întârzierile la livrare și costurile crescânde ale avionului de transport pe rază lungă A400M și lipsa elicopterelor disponibile și operaționale pentru transport pe rază scurtă; |
| --- | --- |

28.

regretă întârzierile la livrare și costurile crescânde ale avionului de transport pe rază lungă A400M și lipsa elicopterelor disponibile și operaționale pentru transport pe rază scurtă;

| 29. | aprobă activitatea Agenției Europene de Apărare (EDA) în privința transportului strategic și face apel la statele membre să își intensifice eforturile pentru a elimina neajunsurile; salută măsurile provizorii precum soluția provizorie în materie de transport aerian strategic (SALIS) și încurajează dezvoltarea unui concept operațional pentru punerea în comun a resurselor; |
| --- | --- |

29.

aprobă activitatea Agenției Europene de Apărare (EDA) în privința transportului strategic și face apel la statele membre să își intensifice eforturile pentru a elimina neajunsurile; salută măsurile provizorii precum soluția provizorie în materie de transport aerian strategic (SALIS) și încurajează dezvoltarea unui concept operațional pentru punerea în comun a resurselor;

| 30. | salută propunerea făcute de Marea Britanie de comunicare a informațiilor privind disponibilitatea elicopterelor pentru misiuni UE, în scopul unei mai bune coordonări a flotelor; |
| --- | --- |

30.

salută propunerea făcute de Marea Britanie de comunicare a informațiilor privind disponibilitatea elicopterelor pentru misiuni UE, în scopul unei mai bune coordonări a flotelor;

| 31. | salută proiectul franco-german privind elicopterul de transport greu, dar este de asemenea conștient de motivele complexe aflate la baza penuriei de elicoptere operaționale, în principal legate de costurile ridicate ale orelor de zbor și întreținerii; invită Consiliul să exploreze posibilitățile de atenuare a acestei lipse în viitorul imediat, fie prin intermediul unei acțiuni comune, fie prin sprijinul acordat statelor membre pentru recondiționarea și dotarea elicopterelor de construcție rusă, precum și prin înființarea unei baze de instruire pentru utilizarea elicopterelor; reafirmă faptul că, în general, unul dintre principalele obstacole în calea modernizării și transformării forțelor europene, astfel încât să devină capabile să facă față efectiv provocărilor secolului al XXI-lea, nu este nivelul fondurilor alocate, ci lipsa de cooperare, absența specializării și a unei diviziuni clare a sarcinilor, precum și duplicarea și fragmentarea producției și a furnizării de armament, care crește riscul ca interoperabilitatea dintre armate să nu mai fie posibilă; îndeamnă, cu toate acestea, statele membre să ia în calcul o creștere a cheltuielilor pentru apărare în scopul concret al utilizării eficiente a elicopterelor achiziționate; |
| --- | --- |

31.

salută proiectul franco-german privind elicopterul de transport greu, dar este de asemenea conștient de motivele complexe aflate la baza penuriei de elicoptere operaționale, în principal legate de costurile ridicate ale orelor de zbor și întreținerii; invită Consiliul să exploreze posibilitățile de atenuare a acestei lipse în viitorul imediat, fie prin intermediul unei acțiuni comune, fie prin sprijinul acordat statelor membre pentru recondiționarea și dotarea elicopterelor de construcție rusă, precum și prin înființarea unei baze de instruire pentru utilizarea elicopterelor; reafirmă faptul că, în general, unul dintre principalele obstacole în calea modernizării și transformării forțelor europene, astfel încât să devină capabile să facă față efectiv provocărilor secolului al XXI-lea, nu este nivelul fondurilor alocate, ci lipsa de cooperare, absența specializării și a unei diviziuni clare a sarcinilor, precum și duplicarea și fragmentarea producției și a furnizării de armament, care crește riscul ca interoperabilitatea dintre armate să nu mai fie posibilă; îndeamnă, cu toate acestea, statele membre să ia în calcul o creștere a cheltuielilor pentru apărare în scopul concret al utilizării eficiente a elicopterelor achiziționate;

| 32. | invită Consiliul și Comisia să informeze Parlamentul în legătură cu inițiativele actuale vizând soluționarea problemelor de capacitate în domenii cheie, precum elicopterele și unitățile de intervenție medicală și să prezinte propuneri comune de soluții pentru garantarea accesului la aceste capacități, atât în scopuri umanitare, cât și specifice PESA; |
| --- | --- |

32.

invită Consiliul și Comisia să informeze Parlamentul în legătură cu inițiativele actuale vizând soluționarea problemelor de capacitate în domenii cheie, precum elicopterele și unitățile de intervenție medicală și să prezinte propuneri comune de soluții pentru garantarea accesului la aceste capacități, atât în scopuri umanitare, cât și specifice PESA;

| 33. | salută proiectul EDA privind sisteme radio digitale, care poate ameliora comunicațiile dintre autoritățile civile și militare în caz de urgență; |
| --- | --- |

33.

salută proiectul EDA privind sisteme radio digitale, care poate ameliora comunicațiile dintre autoritățile civile și militare în caz de urgență;

| 34. | solicită statelor membre să-și intensifice schimburile de informații prin intermediul Centrului comun UE de evaluare a situațiilor; crede că este necesară luarea în considerare de măsuri speciale cu privire la noile amenințări neincluse în SES, precum siguranța aprovizionării cu energie și consecințele în materie de securitate ale schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

34.

solicită statelor membre să-și intensifice schimburile de informații prin intermediul Centrului comun UE de evaluare a situațiilor; crede că este necesară luarea în considerare de măsuri speciale cu privire la noile amenințări neincluse în SES, precum siguranța aprovizionării cu energie și consecințele în materie de securitate ale schimbărilor climatice;

Capacitățile militare

| 35. | consideră că grupurile tactice sunt un instrument care ajută statele membre să-și transforme forțele armate, să întărească interoperabilitatea și să instituie o cultură strategică comună privind apărarea; observă că grupurile tactice nu au fost folosite până acum datorită, inter alia, unor termeni de desfășurare definiți într-un mod limitativ și regretă faptul că actualul concept referitor la grupurile tactice nu a soluționat problema generării de forțe pentru operațiuni concrete; consideră că sunt necesare clarificări urgente pentru a evita o suprapunere costisitoare a structurilor militare; |
| --- | --- |

35.

consideră că grupurile tactice sunt un instrument care ajută statele membre să-și transforme forțele armate, să întărească interoperabilitatea și să instituie o cultură strategică comună privind apărarea; observă că grupurile tactice nu au fost folosite până acum datorită, inter alia, unor termeni de desfășurare definiți într-un mod limitativ și regretă faptul că actualul concept referitor la grupurile tactice nu a soluționat problema generării de forțe pentru operațiuni concrete; consideră că sunt necesare clarificări urgente pentru a evita o suprapunere costisitoare a structurilor militare;

| 36. | este conștient de faptul că constituirea forțelor este, în primul rând, o chestiune de voință politică și evaluare comună; invită Consiliul să examineze diferite opțiuni pentru a ameliora constituirea de forțe, de exemplu prin dezvoltarea, în continuare, a conceptului de grup tactic în direcția unui Grup de acțiune comun, permanent și mai amplu al UE, sau prin intermediul unui volum mai mare de capacități disponibile în cadrul Obiectivului global, astfel încât să poată genera rapid o forță adecvată circumstanțelor misiunii; |
| --- | --- |

36.

este conștient de faptul că constituirea forțelor este, în primul rând, o chestiune de voință politică și evaluare comună; invită Consiliul să examineze diferite opțiuni pentru a ameliora constituirea de forțe, de exemplu prin dezvoltarea, în continuare, a conceptului de grup tactic în direcția unui Grup de acțiune comun, permanent și mai amplu al UE, sau prin intermediul unui volum mai mare de capacități disponibile în cadrul Obiectivului global, astfel încât să poată genera rapid o forță adecvată circumstanțelor misiunii;

| 37. | solicită înființarea unei capacități permanente de planificare și operațiuni în cadrul Centrului de Operațiuni al UE pentru a desfășura operațiuni militare PESA; |
| --- | --- |

37.

solicită înființarea unei capacități permanente de planificare și operațiuni în cadrul Centrului de Operațiuni al UE pentru a desfășura operațiuni militare PESA;

| 38. | propune plasarea Eurocorps ca o forță distinctă sub comanda UE și invită statele membre să contribuie la aceasta; |
| --- | --- |

38.

propune plasarea Eurocorps ca o forță distinctă sub comanda UE și invită statele membre să contribuie la aceasta;

| 39. | solicită ameliorarea continuă a nivelului de interoperabilitate dintre forțele armate naționale din UE; regretă eterogenitatea în pregătire și echipament care există în prezent între diversele forțe armate ale statelor membre și solicită înființarea unui program „Erasmus” militar, care să includă o pregătire de bază pentru personalul militar care ar putea fi trimis în operațiuni; |
| --- | --- |

39.

solicită ameliorarea continuă a nivelului de interoperabilitate dintre forțele armate naționale din UE; regretă eterogenitatea în pregătire și echipament care există în prezent între diversele forțe armate ale statelor membre și solicită înființarea unui program „Erasmus” militar, care să includă o pregătire de bază pentru personalul militar care ar putea fi trimis în operațiuni;

| 40. | reamintește că succesul operațiunilor PESA depinde de echiparea și dotarea adecvată a personalului militar; invită Consiliul să dezvolte standarde comune privind asistența medicală și siguranța operațională; consideră că astfel de standarde comune și schimburi de experiență constante privind cele mai bune practici, coordonate, de exemplu, de către Statul Major Militar al UE, vor fi utile pentru dezvoltarea capacităților statelor membre, permițându-le furnizarea de forțe instruite cu trecerea timpului; |
| --- | --- |

40.

reamintește că succesul operațiunilor PESA depinde de echiparea și dotarea adecvată a personalului militar; invită Consiliul să dezvolte standarde comune privind asistența medicală și siguranța operațională; consideră că astfel de standarde comune și schimburi de experiență constante privind cele mai bune practici, coordonate, de exemplu, de către Statul Major Militar al UE, vor fi utile pentru dezvoltarea capacităților statelor membre, permițându-le furnizarea de forțe instruite cu trecerea timpului;

| 41. | regretă că EDA s-a înființat prea târziu pentru a mai putea evita apariția a trei programe naționale diferite privind vehiculul aerian fără pilot, în loc de un singur model european, permițând astfel anumitor firme să se implice în mai multe proiecte și, astfel, să aibă acces în mod repetat la fonduri provenind din banii contribuabililor, nelăsând EDA decât o singură opțiune, aceea de a acționa pentru acceptarea vehiculelor aeriene fără pilot în spațiul aerian controlat; își exprimă preferința pentru un proiect european unic pentru sateliți, fie în domeniul informațiilor, fie în cel al comunicațiilor; |
| --- | --- |

41.

regretă că EDA s-a înființat prea târziu pentru a mai putea evita apariția a trei programe naționale diferite privind vehiculul aerian fără pilot, în loc de un singur model european, permițând astfel anumitor firme să se implice în mai multe proiecte și, astfel, să aibă acces în mod repetat la fonduri provenind din banii contribuabililor, nelăsând EDA decât o singură opțiune, aceea de a acționa pentru acceptarea vehiculelor aeriene fără pilot în spațiul aerian controlat; își exprimă preferința pentru un proiect european unic pentru sateliți, fie în domeniul informațiilor, fie în cel al comunicațiilor;

| 42. | salută pachetul de propuneri al Comisiei privind apărarea, în special propunerile sale referitoare la o directivă în domeniul achizițiilor militare, cât și cele referitoare la o directivă în domeniul transferurilor intracomunitare de echipamente de apărare; consideră că aceștia sunt pași necesari în vederea dotării personalului militar național și al UE cu cel mai bun echipament interoperabil; |
| --- | --- |

42.

salută pachetul de propuneri al Comisiei privind apărarea, în special propunerile sale referitoare la o directivă în domeniul achizițiilor militare, cât și cele referitoare la o directivă în domeniul transferurilor intracomunitare de echipamente de apărare; consideră că aceștia sunt pași necesari în vederea dotării personalului militar național și al UE cu cel mai bun echipament interoperabil;

| 43. | salută declarațiile din 14 mai 2007 ale Comitetului Director al EDA, în special cele care solicită reducerea dependenței de sursele extracomunitare de tehnologii-cheie pentru apărare și subliniază necesitatea ca UE să se bucure de autonomie și suveranitate operațională; |
| --- | --- |

43.

salută declarațiile din 14 mai 2007 ale Comitetului Director al EDA, în special cele care solicită reducerea dependenței de sursele extracomunitare de tehnologii-cheie pentru apărare și subliniază necesitatea ca UE să se bucure de autonomie și suveranitate operațională;

Finanțarea PESA — misiuni

| 44. | evidențiază faptul că rolul crescând al UE, în special prin misiuni civile PESA, creează cererea pentru un buget PESC din ce în ce mai mare și, ca o consecință, necesită din partea Consiliului un flux de informații mai mare și mai tempestiv, pentru a permite Parlamentului sa își pregătească deciziile privind bugetul anual; |
| --- | --- |

44.

evidențiază faptul că rolul crescând al UE, în special prin misiuni civile PESA, creează cererea pentru un buget PESC din ce în ce mai mare și, ca o consecință, necesită din partea Consiliului un flux de informații mai mare și mai tempestiv, pentru a permite Parlamentului sa își pregătească deciziile privind bugetul anual;

| 45. | invită Consiliul și Comisia să elaboreze propuneri care să permită Parlamentului, Consiliului și Comisiei să examineze și să cadă de acord asupra unor proceduri flexibile pentru achizițiile publice, potrivite pentru misiunile civile PESA, care deseori necesită luarea rapidă a deciziilor; salută inițierea recentă de către Comisie a programului de instruire privind procedurile financiare și de achiziții pentru personalul misiunilor PESA; |
| --- | --- |

45.

invită Consiliul și Comisia să elaboreze propuneri care să permită Parlamentului, Consiliului și Comisiei să examineze și să cadă de acord asupra unor proceduri flexibile pentru achizițiile publice, potrivite pentru misiunile civile PESA, care deseori necesită luarea rapidă a deciziilor; salută inițierea recentă de către Comisie a programului de instruire privind procedurile financiare și de achiziții pentru personalul misiunilor PESA;

| 46. | regretă complexitatea inutilă a acordurilor prevăzute în articolul 28 din Tratatul UE privind finanțarea rapidă a activităților PESA din afara bugetului UE; insistă pentru punerea în aplicare completă a Acordului interinstituțional dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie din 17 mai 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (7) și a dialogului structurat dintre Consiliu și Parlament preconizat în acesta; pe termen mai lung, solicită transferarea mecanismului de la Atena către bugetul PESC, păstrându-i flexibilitatea; |
| --- | --- |

46.

regretă complexitatea inutilă a acordurilor prevăzute în articolul 28 din Tratatul UE privind finanțarea rapidă a activităților PESA din afara bugetului UE; insistă pentru punerea în aplicare completă a Acordului interinstituțional dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie din 17 mai 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (7) și a dialogului structurat dintre Consiliu și Parlament preconizat în acesta; pe termen mai lung, solicită transferarea mecanismului de la Atena către bugetul PESC, păstrându-i flexibilitatea;

| 47. | solicită o revizuire la jumătatea termenului în cadrul perspectivei financiare 2007-2013, care să aibă în vedere coerența și complementaritatea utilizării instrumentelor externe ale UE (bugetul PESC, instrumentul de stabilitate, instrumentul de cooperare în materie de dezvoltare și instrumentul european pentru politica de vecinătate) în toată gama de acțiuni (militare și civile) europene de gestionare a crizelor; |
| --- | --- |

47.

solicită o revizuire la jumătatea termenului în cadrul perspectivei financiare 2007-2013, care să aibă în vedere coerența și complementaritatea utilizării instrumentelor externe ale UE (bugetul PESC, instrumentul de stabilitate, instrumentul de cooperare în materie de dezvoltare și instrumentul european pentru politica de vecinătate) în toată gama de acțiuni (militare și civile) europene de gestionare a crizelor;

PESA și controlul parlamentar

| 48. | subliniază că Parlamentul European, prin contactele sale cu parlamentele naționale (Conferința președinților Comisiei pentru afaceri externe, Conferința președinților Comisiei pentru apărare, Adunarea parlamentară a NATO) cât și prin viitoarea punere în aplicare a Protocolului la Tratatul de la Lisabona privind rolul parlamentelor naționale, este organul legitim, la nivel european, în care ar trebui să se desfășoare activitățile parlamentare de verificare, monitorizare și control al PESA; |
| --- | --- |

48.

subliniază că Parlamentul European, prin contactele sale cu parlamentele naționale (Conferința președinților Comisiei pentru afaceri externe, Conferința președinților Comisiei pentru apărare, Adunarea parlamentară a NATO) cât și prin viitoarea punere în aplicare a Protocolului la Tratatul de la Lisabona privind rolul parlamentelor naționale, este organul legitim, la nivel european, în care ar trebui să se desfășoare activitățile parlamentare de verificare, monitorizare și control al PESA;

| 49. | în lumina noilor posibilități create de Tratatul de la Lisabona în domeniul PESC și PESA, care urmează să devină Politica de Securitate și Apărare Comună dorește să încurajeze o colaborare mai strânsă între comisiile competente din Parlamentul European, din parlamentele naționale și din Adunarea parlamentară a NATO; |
| --- | --- |

49.

în lumina noilor posibilități create de Tratatul de la Lisabona în domeniul PESC și PESA, care urmează să devină Politica de Securitate și Apărare Comună dorește să încurajeze o colaborare mai strânsă între comisiile competente din Parlamentul European, din parlamentele naționale și din Adunarea parlamentară a NATO;

| 50. | invită Comitetul Politic și de Securitate (CPS) să creeze, împreună cu Parlamentul European un sistem de informații confidențiale cu privire la crizele nou apărute sau la evenimentele care afectează securitatea internațională, asemănător cu sistemele existente în unele parlamente naționale ale statelor membre, care să includă — în funcție de gradul de confidențialitate — de la reuniuni cu ușile închise ale comitetelor până la reuniuni între CPS și membrii numiți ai comisiilor și subcomisiilor competente; |
| --- | --- |

50.

invită Comitetul Politic și de Securitate (CPS) să creeze, împreună cu Parlamentul European un sistem de informații confidențiale cu privire la crizele nou apărute sau la evenimentele care afectează securitatea internațională, asemănător cu sistemele existente în unele parlamente naționale ale statelor membre, care să includă — în funcție de gradul de confidențialitate — de la reuniuni cu ușile închise ale comitetelor până la reuniuni între CPS și membrii numiți ai comisiilor și subcomisiilor competente;

| 51. | evidențiază faptul că Parlamentul ar trebui să continue să adopte o recomandare sau rezoluție înaintea lansării oricărei operațiuni PESA (inclusiv a lansării unui grup tactic), în strânsă consultare cu parlamentele naționale, cu scopul de a obține o poziție a Parlamentului European înaintea operațiunii PESA; consideră că, în vederea garantării flexibilității atunci când Parlamentul nu este în sesiune plenară sau este necesară o desfășurare rapidă, Regulamentul său de procedură ar trebui adaptat pentru a autoriza comisia competentă să adopte respectiva recomandare sau rezoluție în numele său; |
| --- | --- |

51.

evidențiază faptul că Parlamentul ar trebui să continue să adopte o recomandare sau rezoluție înaintea lansării oricărei operațiuni PESA (inclusiv a lansării unui grup tactic), în strânsă consultare cu parlamentele naționale, cu scopul de a obține o poziție a Parlamentului European înaintea operațiunii PESA; consideră că, în vederea garantării flexibilității atunci când Parlamentul nu este în sesiune plenară sau este necesară o desfășurare rapidă, Regulamentul său de procedură ar trebui adaptat pentru a autoriza comisia competentă să adopte respectiva recomandare sau rezoluție în numele său;

| 52. | solicită Consiliului să includă o referință la recomandarea sau rezoluția adoptată de Parlament în acțiunea comună ce autorizează o operațiune PESA, fapt care ar demonstra că Consiliul caută să imprime o legitimitate democratică mai amplă acțiunilor sale externe prin intermediul deciziilor parlamentare; |
| --- | --- |

52.

solicită Consiliului să includă o referință la recomandarea sau rezoluția adoptată de Parlament în acțiunea comună ce autorizează o operațiune PESA, fapt care ar demonstra că Consiliul caută să imprime o legitimitate democratică mai amplă acțiunilor sale externe prin intermediul deciziilor parlamentare;

Relațiile UE-NATO

| 53. | regretă obiecțiile Turciei față de implementarea cooperării strategice UE — NATO, bazate pe dar depășind Acordul Berlin Plus; este îngrijorat de consecințele negative ale acestor obiecții pentru protecția personalului UE pe teren, în special cel al EUROPOL Afganistan și al EULEX Kosovo, și solicită Turciei să-și retragă cât mai curând obiecțiile; |
| --- | --- |

53.

regretă obiecțiile Turciei față de implementarea cooperării strategice UE — NATO, bazate pe dar depășind Acordul Berlin Plus; este îngrijorat de consecințele negative ale acestor obiecții pentru protecția personalului UE pe teren, în special cel al EUROPOL Afganistan și al EULEX Kosovo, și solicită Turciei să-și retragă cât mai curând obiecțiile;

| 54. | consideră că, la momentul actual, planul Statelor Unite de a desfășura un sistem de apărare antirachetă în Europa este de natură să compromită eforturile internaționale de dezarmare; își exprimă îngrijorarea cu privire la suspendarea, de către Rusia, a executării obligațiilor care-i revin în temeiul Tratatului privind forțele armate convenționale în Europa, fapt ce a suscitat temeri legate de echilibrul strategic în Europa; subliniază că ambele probleme afectează securitatea tuturor țărilor europene și, prin urmare, nu ar trebui să fie discutate doar la nivel bilateral între SUA și fiecare dintre țările europene; invită Consiliul și statele membre să instituie, împreună cu NATO, un cadru destinat asocierii la dezbateri a unui număr cât mai important de țări europene; invită Consiliul și NATO să examineze viitoarele amenințări legate de atacurile nucleare care ar putea fi lansate de anumite țări, precum și riscul unei noi curse a înarmărilor în Europa și să propună un răspuns multilateral adecvat acestor provocări; |
| --- | --- |

54.

consideră că, la momentul actual, planul Statelor Unite de a desfășura un sistem de apărare antirachetă în Europa este de natură să compromită eforturile internaționale de dezarmare; își exprimă îngrijorarea cu privire la suspendarea, de către Rusia, a executării obligațiilor care-i revin în temeiul Tratatului privind forțele armate convenționale în Europa, fapt ce a suscitat temeri legate de echilibrul strategic în Europa; subliniază că ambele probleme afectează securitatea tuturor țărilor europene și, prin urmare, nu ar trebui să fie discutate doar la nivel bilateral între SUA și fiecare dintre țările europene; invită Consiliul și statele membre să instituie, împreună cu NATO, un cadru destinat asocierii la dezbateri a unui număr cât mai important de țări europene; invită Consiliul și NATO să examineze viitoarele amenințări legate de atacurile nucleare care ar putea fi lansate de anumite țări, precum și riscul unei noi curse a înarmărilor în Europa și să propună un răspuns multilateral adecvat acestor provocări;

| 55. | consideră Uniunea Europeană și NATO ca două organisme care se întăresc reciproc și îndeamnă la o cooperare mai strânsă între acestea; |
| --- | --- |

55.

consideră Uniunea Europeană și NATO ca două organisme care se întăresc reciproc și îndeamnă la o cooperare mai strânsă între acestea;

*

* *

| 56. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Adunării Parlamentare a NATO, precum și Secretarului General al ONU, Secretarului General al NATO, Secretarului General al Uniunii Africane, Secretarului General al OSCE, Secretarului General al OCDE și Secretarului General al Consiliului Europei. |
| --- | --- |

56.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Adunării Parlamentare a NATO, precum și Secretarului General al ONU, Secretarului General al NATO, Secretarului General al Uniunii Africane, Secretarului General al OSCE, Secretarului General al OCDE și Secretarului General al Consiliului Europei.

---

(1)  JO C 33 E, 9.2.2006, p. 580.

(2)  JO C 314 E, 21.12.2006, p. 334.

(3)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0419.

(4)  JO L 314, 1.12.2007, p. 9.

(5)  JO L 71, 10.3.2007, p. 9.

(6)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0031.

(7)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1. Acord modificat ultima dată prin Decizia 2008/371/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 128, 16.5.2008, p. 8).

---

| 26.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 285/32 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 285/32

---

Joi, 5 iunie 2008Reuniunea la nivel înalt UE-SUA

P6_TA(2008)0256

Rezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 privind apropiata reuniune la nivel înalt UE-SUA

2009/C 285 E/05

Parlamentul European,

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind relațiile transatlantice, în special cele două rezoluții din 1 iunie 2006 privind îmbunătățirea relațiilor UE-SUA în cadrul unui Acord de Parteneriat Transatlantic (1) și privind relațiile economice transatlantice UE-SUA (2), precum și rezoluția sa din 25 aprilie 2007 privind relațiile transatlantice (3);

având în vedere Declarația transatlantică privind relațiile UE-SUA din 1990 și Noua agendă transatlantică (NAT) din 1995,

având în vedere declarațiile UE-SUA privind combaterea terorismului din 26 iunie 2004 și privind consolidarea cooperării în ceea ce privește neproliferarea și combaterea terorismului din 20 iunie 2005,

având în vedere apropiata reuniune la nivel înalt UE-SUA, care va avea loc la 10 iunie 2008, la Brdo și rezultatele reuniunii la nivel înalt UE-SUA, care a avut loc la 30 aprilie 2007, la Washington D.C.,

având în vedere declarațiile comune din cadrul celui de-al 63-lea dialog transatlantic al legiuitorilor din octombrie 2007 și al celui de-al 64-lea dialog transatlantic al legiuitorilor din mai 2008,

având în vedere Declarația reuniunii la nivel înalt a Consiliului NATO, de la București, din 3 aprilie 2008,

având în vedere Rezoluția sa din 8 mai 2008 privind Consiliul Economic Transatlantic (4),

având în vedere documentul Înaltului Reprezentant și al Comisiei Europene adresat Consiliului European, intitulat „Schimbările climatice și securitatea internațională” (14 martie 2008),

având în vedere Rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU nr. 1803 (2008), 1696 (2006), 1737 (2006) și 1747 (2007) privind programul nuclear iranian,

având în vedere concluziile Președinției Consiliului European din 16 și17 decembrie 2004, în special secțiunile intitulate „O ordine internațională bazată pe o abordare multilaterală eficace” și „Colaborarea cu partenerii”,

având în vedere rezoluțiile sale privind schimbările climatice, în special cele adoptate la 16 noiembrie 2005 (5), 26 octombrie 2006 (6) și 14 februarie 2007 (7),

având în vedere articolul 103 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât parteneriatul UE-SUA reprezintă un stâlp al acțiunii externe a Uniunii și se bazează pe valori comune cum ar fi libertatea, democrația, drepturile omului și statul de drept, precum și pe sprijinirea unor economii durabile și a dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

A.

întrucât parteneriatul UE-SUA reprezintă un stâlp al acțiunii externe a Uniunii și se bazează pe valori comune cum ar fi libertatea, democrația, drepturile omului și statul de drept, precum și pe sprijinirea unor economii durabile și a dezvoltării durabile;

| B. | întrucât Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii joacă roluri cheie în cadrul economiei și politicii mondiale și au o responsabilitate comună în ceea ce privește promovarea păcii, democrației și stabilității în lume și abordarea provocărilor economice globale, în special criza de pe piețele financiare, dezechilibrele comerciale și monetare, precum și criza datoriilor în unele dintre țările cele mai sărace; |
| --- | --- |

B.

întrucât Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii joacă roluri cheie în cadrul economiei și politicii mondiale și au o responsabilitate comună în ceea ce privește promovarea păcii, democrației și stabilității în lume și abordarea provocărilor economice globale, în special criza de pe piețele financiare, dezechilibrele comerciale și monetare, precum și criza datoriilor în unele dintre țările cele mai sărace;

| C. | întrucât efectele schimbărilor climatice, cum ar fi conflictele teritoriale pentru resurse, creșterea prețurilor la alimente și migrația, reprezintă probleme care preocupă serios popoarele și liderii UE; întrucât, conform Agenției Internaționale pentru Energie, cererea de energie la nivel mondial va crește cu 50-60 % până în 2030; |
| --- | --- |

C.

întrucât efectele schimbărilor climatice, cum ar fi conflictele teritoriale pentru resurse, creșterea prețurilor la alimente și migrația, reprezintă probleme care preocupă serios popoarele și liderii UE; întrucât, conform Agenției Internaționale pentru Energie, cererea de energie la nivel mondial va crește cu 50-60 % până în 2030;

| D. | întrucât atât UE, cât și Statele Unite pot și trebuie să joace un rol principal în abordarea schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

D.

întrucât atât UE, cât și Statele Unite pot și trebuie să joace un rol principal în abordarea schimbărilor climatice;

| E. | întrucât cererea de alimente la nivel mondial crește mai repede ca oferta, o cauză importantă fiind creșterea cererii în economiile emergente cum ar fi India și China, în special a cererii de carne și produse lactate, fapt care conduce, prin urmare, la creșterea cererii de nutrețuri; întrucât, conform Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), subvențiile acordate în prezent în SUA pentru transformarea porumbului în etanol au contribuit la creșterea globală a prețurilor la alimente, fapt care afectează cel mai puternic țările cele mai sărace ale lumii; |
| --- | --- |

E.

întrucât cererea de alimente la nivel mondial crește mai repede ca oferta, o cauză importantă fiind creșterea cererii în economiile emergente cum ar fi India și China, în special a cererii de carne și produse lactate, fapt care conduce, prin urmare, la creșterea cererii de nutrețuri; întrucât, conform Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), subvențiile acordate în prezent în SUA pentru transformarea porumbului în etanol au contribuit la creșterea globală a prețurilor la alimente, fapt care afectează cel mai puternic țările cele mai sărace ale lumii;

| F. | întrucât, în majoritatea țărilor în curs de dezvoltare, mare parte din Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) nu vor fi îndeplinite până la termenul limită din 2015; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în majoritatea țărilor în curs de dezvoltare, mare parte din Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) nu vor fi îndeplinite până la termenul limită din 2015;

| G. | având în vedere consensul din cadrul UE privind reînnoirea și consolidarea Tratatului de neproliferare a armelor nucleară (TNP) în perioada premergătoare conferinței de revizuire a TNP din 2010; |
| --- | --- |

G.

având în vedere consensul din cadrul UE privind reînnoirea și consolidarea Tratatului de neproliferare a armelor nucleară (TNP) în perioada premergătoare conferinței de revizuire a TNP din 2010;

| H. | întrucât liderii israelieni și palestinieni au convenit, la Annapolis, să se angajeze în negocieri reînnoite în vederea încheierii unui acord înainte de sfârșitul lui 2008; întrucât eforturile de a aduce stabilitatea în Orientul Mijlociu prin promovarea păcii, democrației și respectului pentru drepturile omului necesită o cooperare strânsă între UE și Statele Unite, în cadrul Cvartetului Orientului Mijlociu, precum și cu Liga Statelor Arabe; |
| --- | --- |

H.

întrucât liderii israelieni și palestinieni au convenit, la Annapolis, să se angajeze în negocieri reînnoite în vederea încheierii unui acord înainte de sfârșitul lui 2008; întrucât eforturile de a aduce stabilitatea în Orientul Mijlociu prin promovarea păcii, democrației și respectului pentru drepturile omului necesită o cooperare strânsă între UE și Statele Unite, în cadrul Cvartetului Orientului Mijlociu, precum și cu Liga Statelor Arabe;

| I. | întrucât cooperarea strânsă dintre UE și Statele Unite în Kosovo este crucială pentru stabilitatea și dezvoltarea Balcanilor de Vest; întrucât Statele Unite s-au angajat în principiu să participe la această misiune cheie din cadrul PESA, Misiunea UE pentru supremația legii în Kosovo (EULEX) cu aproximativ 80 de membri ai forțelor de poliție, doi judecători și patru-șase procurori; |
| --- | --- |

I.

întrucât cooperarea strânsă dintre UE și Statele Unite în Kosovo este crucială pentru stabilitatea și dezvoltarea Balcanilor de Vest; întrucât Statele Unite s-au angajat în principiu să participe la această misiune cheie din cadrul PESA, Misiunea UE pentru supremația legii în Kosovo (EULEX) cu aproximativ 80 de membri ai forțelor de poliție, doi judecători și patru-șase procurori;

| J. | întrucât, în lupta împotriva terorismului internațional, este necesar să se accentueze importanța respectării pe deplin a legislației internaționale și a tratatelor privind drepturile omului și libertățile fundamentale; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în lupta împotriva terorismului internațional, este necesar să se accentueze importanța respectării pe deplin a legislației internaționale și a tratatelor privind drepturile omului și libertățile fundamentale;

| K. | întrucât, la 18 decembrie 2007, în cadrul unui vot istoric, Adunarea Generală a ONU a adoptat, la inițiativa unei alianțe interregionale, inclusiv a UE, o rezoluție privind un moratoriu asupra pedepsei cu moartea; întrucât este profund preocupat de existența în continuare a pedepsei cu moartea în multe state ale SUA; |
| --- | --- |

K.

întrucât, la 18 decembrie 2007, în cadrul unui vot istoric, Adunarea Generală a ONU a adoptat, la inițiativa unei alianțe interregionale, inclusiv a UE, o rezoluție privind un moratoriu asupra pedepsei cu moartea; întrucât este profund preocupat de existența în continuare a pedepsei cu moartea în multe state ale SUA;

| L. | întrucât o relație economică de cooperare transatlantică este în interesul reciproc al UE și al Statelor Unite și întrucât este nevoie de o voință politică puternică pentru consolidarea pieței transatlantice; întrucât sprijină activitatea continuă a Consiliului Economic Transatlantic și speră că acesta va deveni un element de bază al relațiilor UE-SUA; |
| --- | --- |

L.

întrucât o relație economică de cooperare transatlantică este în interesul reciproc al UE și al Statelor Unite și întrucât este nevoie de o voință politică puternică pentru consolidarea pieței transatlantice; întrucât sprijină activitatea continuă a Consiliului Economic Transatlantic și speră că acesta va deveni un element de bază al relațiilor UE-SUA;

| M. | întrucât este necesar să se promoveze libertatea și democrația în lume și să se abordeze provocările reprezentate de acestea, cum ar fi securitatea internațională, eradicarea sărăciei, promovarea dezvoltării, nevoia de a se depune eforturi de dezarmare peste tot în lume, protecția drepturilor omului, lupta împotriva riscurilor la adresa sănătății mondiale, chestiunile legate de mediu, securitatea energetică, combaterea terorismului internațional și a crimei organizate, precum și neproliferarea armelor de distrugere în masă; întrucât, așa cum se menționează clar în strategia europeană de securitate, parteneriatul transatlantic și NATO sunt elemente foarte importante pentru securitatea colectivă; |
| --- | --- |

M.

întrucât este necesar să se promoveze libertatea și democrația în lume și să se abordeze provocările reprezentate de acestea, cum ar fi securitatea internațională, eradicarea sărăciei, promovarea dezvoltării, nevoia de a se depune eforturi de dezarmare peste tot în lume, protecția drepturilor omului, lupta împotriva riscurilor la adresa sănătății mondiale, chestiunile legate de mediu, securitatea energetică, combaterea terorismului internațional și a crimei organizate, precum și neproliferarea armelor de distrugere în masă; întrucât, așa cum se menționează clar în strategia europeană de securitate, parteneriatul transatlantic și NATO sunt elemente foarte importante pentru securitatea colectivă;

| N. | întrucât este în interesul ambilor parteneri ca amenințările și provocările comune să fie abordate la unison, în baza tratatelor internaționale existente și prin activitatea eficientă a instituțiilor internaționale, în special în baza sistemului ONU, în conformitate cu Carta ONU; |
| --- | --- |

N.

întrucât este în interesul ambilor parteneri ca amenințările și provocările comune să fie abordate la unison, în baza tratatelor internaționale existente și prin activitatea eficientă a instituțiilor internaționale, în special în baza sistemului ONU, în conformitate cu Carta ONU;

| O. | întrucât, în ultimii câțiva ani, mai multe acorduri bazate pe cerințele SUA și adoptate fără nici un fel de participare a Parlamentului, în special Acordul PNR (privind registrul cu numele pasagerilor), memorandumul SWIFT și existența sistemului american de orientare automată, au creat o situație de incertitudine juridică cu privire la garanțiile transatlantice necesare în materie de protecție a datelor în legătură cu utilizarea în comun a datelor și transferul acestora între UE și SUA în scopul combaterii terorismului, |
| --- | --- |

O.

întrucât, în ultimii câțiva ani, mai multe acorduri bazate pe cerințele SUA și adoptate fără nici un fel de participare a Parlamentului, în special Acordul PNR (privind registrul cu numele pasagerilor), memorandumul SWIFT și existența sistemului american de orientare automată, au creat o situație de incertitudine juridică cu privire la garanțiile transatlantice necesare în materie de protecție a datelor în legătură cu utilizarea în comun a datelor și transferul acestora între UE și SUA în scopul combaterii terorismului,

Relațiile transatlantice în general

| 1. | așteaptă cu interes, în contextul apropiatelor alegeri prezidențiale din SUA, să colaboreze cu noul președinte american și speră într-un angajament consolidat din partea SUA față de o cooperare multilaterală și față de pace și democrație la nivel mondial; consideră că trebuie consolidat parteneriatul dintre UE și Statele Unite privind aspectele sensibile, cum ar fi provocările pe plan mondial reprezentate de sărăcie și schimbările climatice; este conștient de persistența unor abordări transatlantice diferite ale anumitor chestiuni, cum ar fi Curtea Penală Internațională (CPI), metodele utilizate în lupta împotriva terorismului și Protocolul de la Kyoto la Convenția cadru a ONU privind schimbările climatice; speră ca viitorul președinte al Statelor Unite să își angajeze administrația în soluționarea acestor probleme; |
| --- | --- |

1.

așteaptă cu interes, în contextul apropiatelor alegeri prezidențiale din SUA, să colaboreze cu noul președinte american și speră într-un angajament consolidat din partea SUA față de o cooperare multilaterală și față de pace și democrație la nivel mondial; consideră că trebuie consolidat parteneriatul dintre UE și Statele Unite privind aspectele sensibile, cum ar fi provocările pe plan mondial reprezentate de sărăcie și schimbările climatice; este conștient de persistența unor abordări transatlantice diferite ale anumitor chestiuni, cum ar fi Curtea Penală Internațională (CPI), metodele utilizate în lupta împotriva terorismului și Protocolul de la Kyoto la Convenția cadru a ONU privind schimbările climatice; speră ca viitorul președinte al Statelor Unite să își angajeze administrația în soluționarea acestor probleme;

| 2. | îndeamnă UE și Statele Unite să conlucreze mai strâns pe marginea unui registru larg de provocări din domeniul politicii comune, în special pe probleme legate de Orientul Mijlociu, Iran, Irak, Kosovo și Balcanii de Vest, Afganistan și Africa și să colaboreze pentru realizarea unui mediu internațional care să conducă la îmbunătățirea securității și a situației drepturilor omului în locuri precum Birmania și Zimbabwe, păstrând accentul pe aceste chestiuni la toate forumurile relevante, inclusiv în cadrul Consiliului de Securitate al ONU; solicită o abordare comună a relațiilor cu principalii actori geopolitici; |
| --- | --- |

2.

îndeamnă UE și Statele Unite să conlucreze mai strâns pe marginea unui registru larg de provocări din domeniul politicii comune, în special pe probleme legate de Orientul Mijlociu, Iran, Irak, Kosovo și Balcanii de Vest, Afganistan și Africa și să colaboreze pentru realizarea unui mediu internațional care să conducă la îmbunătățirea securității și a situației drepturilor omului în locuri precum Birmania și Zimbabwe, păstrând accentul pe aceste chestiuni la toate forumurile relevante, inclusiv în cadrul Consiliului de Securitate al ONU; solicită o abordare comună a relațiilor cu principalii actori geopolitici;

Schimbările climatice

| 3. | încurajează ferm ambii parteneri să convină asupra unei abordări comune privind limitarea schimbărilor climatice la o creștere a temperaturii de maximum 2°C față de nivelurile anterioare procesului de industrializare, prin intermediul unor contribuții corecte la eforturile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră de către țările dezvoltate și în curs de dezvoltare, conform diferitelor responsabilități care le revin și capacităților de care dispune fiecare țară și recunoaște responsabilitatea țărilor dezvoltate de a prelua rolul principal în cadrul acestor acțiuni; salută angajamentele asumate de principalii candidați la președinția SUA de a aborda problema emisiilor de gaze cu efect de seră și de a ajunge la un acord internațional până în 2009 privind prevenirea schimbărilor climatice periculoase; |
| --- | --- |

3.

încurajează ferm ambii parteneri să convină asupra unei abordări comune privind limitarea schimbărilor climatice la o creștere a temperaturii de maximum 2°C față de nivelurile anterioare procesului de industrializare, prin intermediul unor contribuții corecte la eforturile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră de către țările dezvoltate și în curs de dezvoltare, conform diferitelor responsabilități care le revin și capacităților de care dispune fiecare țară și recunoaște responsabilitatea țărilor dezvoltate de a prelua rolul principal în cadrul acestor acțiuni; salută angajamentele asumate de principalii candidați la președinția SUA de a aborda problema emisiilor de gaze cu efect de seră și de a ajunge la un acord internațional până în 2009 privind prevenirea schimbărilor climatice periculoase;

| 4. | îndeamnă Statele Unite să depună toate eforturile pentru a finaliza legislația internă privind schimbările climatice, până la Conferința ONU de la Copenhaga din decembrie 2009; invită, de asemenea, Statele Unite să continue eforturile de înființarea a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie care, în viitor, ar putea fi legat de sistemul de comercializare a cotelor de emisie existent în UE, având în vedere că atât mediul înconjurător, cât și industria în general vor fi cel mai bine deservite dacă mecanismele de pe piața emergentă a carbonului din toată lumea vor fi compatibile și interoperabile; salută, prin urmare, faptul că proiectele de propuneri privind sistemul de comercializare a emisiilor din UE prevăd posibilitatea conectării cu alte sisteme obligatorii de tip „limitare și comercializare”, inclusiv cu subsistemele naționale; în acest context, consideră încurajatoare apariția unor sisteme regionale privind cotele de emisii de carbon în interiorul Statele Unite; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă Statele Unite să depună toate eforturile pentru a finaliza legislația internă privind schimbările climatice, până la Conferința ONU de la Copenhaga din decembrie 2009; invită, de asemenea, Statele Unite să continue eforturile de înființarea a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie care, în viitor, ar putea fi legat de sistemul de comercializare a cotelor de emisie existent în UE, având în vedere că atât mediul înconjurător, cât și industria în general vor fi cel mai bine deservite dacă mecanismele de pe piața emergentă a carbonului din toată lumea vor fi compatibile și interoperabile; salută, prin urmare, faptul că proiectele de propuneri privind sistemul de comercializare a emisiilor din UE prevăd posibilitatea conectării cu alte sisteme obligatorii de tip „limitare și comercializare”, inclusiv cu subsistemele naționale; în acest context, consideră încurajatoare apariția unor sisteme regionale privind cotele de emisii de carbon în interiorul Statele Unite;

| 5. | salută raportul Înaltului Reprezentant și al Comisiei, menționat anterior, privind efectele schimbărilor climatice asupra securității; îndeamnă participanții la reuniunea la nivel înalt UE-SUA să abordeze această chestiune în mod prioritar, având în vedere succesul Conferinței de la Bali din decembrie 2007; solicită UE și Statele Unite să colaboreze pentru încheierea, în 2009, a unui acord ambițios privind perioada de după 2012, care să includă acțiuni pe plan internațional atât de temperare, cât și de adaptare la schimbările climatice; remarcă, de asemenea, cu interes, propunerile care se discută în cadrul Congresului SUA privind înființarea unui fond internațional pentru tehnologie curată și încurajează Comisia să deschidă un dialog cu administrația SUA privind acest aspect; |
| --- | --- |

5.

salută raportul Înaltului Reprezentant și al Comisiei, menționat anterior, privind efectele schimbărilor climatice asupra securității; îndeamnă participanții la reuniunea la nivel înalt UE-SUA să abordeze această chestiune în mod prioritar, având în vedere succesul Conferinței de la Bali din decembrie 2007; solicită UE și Statele Unite să colaboreze pentru încheierea, în 2009, a unui acord ambițios privind perioada de după 2012, care să includă acțiuni pe plan internațional atât de temperare, cât și de adaptare la schimbările climatice; remarcă, de asemenea, cu interes, propunerile care se discută în cadrul Congresului SUA privind înființarea unui fond internațional pentru tehnologie curată și încurajează Comisia să deschidă un dialog cu administrația SUA privind acest aspect;

Terorismul și drepturile omului

| 6. | își exprimă îngrijorarea privind faptul că însăși existența centrului de detenție din Golful Guantánamo și practica unor arestări arbitrare și extrădări extraordinare continuă să trimită un semnal negativ despre modul în care se continuă lupta împotriva terorismului; îndeamnă Consiliul să prezinte o declarație clară și fermă, prin care să solicite guvernului SUA să stopeze practica arestărilor arbitrare și a extrădărilor extraordinare și să judece sau, dacă nu, să elibereze deținuții rămași, precum și să-i reintegreze și să le ofere compensații, în deplină conformitate cu legislația și standardele internaționale, și să ofere clarificări privind existența unor închisori secrete în afara teritoriului SUA; |
| --- | --- |

6.

își exprimă îngrijorarea privind faptul că însăși existența centrului de detenție din Golful Guantánamo și practica unor arestări arbitrare și extrădări extraordinare continuă să trimită un semnal negativ despre modul în care se continuă lupta împotriva terorismului; îndeamnă Consiliul să prezinte o declarație clară și fermă, prin care să solicite guvernului SUA să stopeze practica arestărilor arbitrare și a extrădărilor extraordinare și să judece sau, dacă nu, să elibereze deținuții rămași, precum și să-i reintegreze și să le ofere compensații, în deplină conformitate cu legislația și standardele internaționale, și să ofere clarificări privind existența unor închisori secrete în afara teritoriului SUA;

| 7. | regretă decizia administrației Statelor Unite de a construi un nou complex de detenție în Afganistan, care reprezintă un semnal puternic că SUA va continua probabil să dețină prizonieri în afara granițelor sale în următorii ani; |
| --- | --- |

7.

regretă decizia administrației Statelor Unite de a construi un nou complex de detenție în Afganistan, care reprezintă un semnal puternic că SUA va continua probabil să dețină prizonieri în afara granițelor sale în următorii ani;

| 8. | invită, din nou, Consiliul și Comisia să pună în sfârșit în aplicare recomandările care le-au fost adresate de Comisia temporară privind presupusa folosire a unor țări europene de către CIA pentru transportarea și deținerea ilegală de prizonieri (TDIP); |
| --- | --- |

8.

invită, din nou, Consiliul și Comisia să pună în sfârșit în aplicare recomandările care le-au fost adresate de Comisia temporară privind presupusa folosire a unor țări europene de către CIA pentru transportarea și deținerea ilegală de prizonieri (TDIP);

| 9. | solicită Statelor Unite să ridice imediat regimul în materie de vize și să îi trateze pe toți cetățenii din statele membre ale UE în mod egal, în baza principiului deplinei reciprocități; în acest context, salută începerea discuțiilor UE-SUA privind noul set de cerințe de securitate ale SUA pentru instituirea unui regim lipsit de vize; consideră că negocierile trebuie să fie transparente, bazate pe reciprocitate și să respecte dispozițiile din UE privind protecția datelor; |
| --- | --- |

9.

solicită Statelor Unite să ridice imediat regimul în materie de vize și să îi trateze pe toți cetățenii din statele membre ale UE în mod egal, în baza principiului deplinei reciprocități; în acest context, salută începerea discuțiilor UE-SUA privind noul set de cerințe de securitate ale SUA pentru instituirea unui regim lipsit de vize; consideră că negocierile trebuie să fie transparente, bazate pe reciprocitate și să respecte dispozițiile din UE privind protecția datelor;

| 10. | salută recunoașterea de către Statele Unite a competenței Comunității Europene de a negocia un astfel de acord și remarcă faptul că aspectele care țin de competența UE, cum ar fi chestiunile legate de securitate, inclusiv schimbul de date din PNR, extrădările și asistența judiciară reciprocă, ar trebui să fie negociate cu Consiliul, iar cu statele membre doar în măsura în care aceste chestiuni se referă la propriii resortisanți ai acestora; |
| --- | --- |

10.

salută recunoașterea de către Statele Unite a competenței Comunității Europene de a negocia un astfel de acord și remarcă faptul că aspectele care țin de competența UE, cum ar fi chestiunile legate de securitate, inclusiv schimbul de date din PNR, extrădările și asistența judiciară reciprocă, ar trebui să fie negociate cu Consiliul, iar cu statele membre doar în măsura în care aceste chestiuni se referă la propriii resortisanți ai acestora;

| 11. | subliniază că schimbul de date și informații poate reprezenta un instrument valoros în lupta internațională împotriva terorismului și a crimelor asociate acestuia, dar accentuează faptul că schimbul de date personale trebuie să se desfășoare într-un cadru juridic adecvat, cu norme și condiții clare, care să asigure protecție adecvată vieții private și libertăților civile ale cetățenilor individuali și care să prevadă mecanisme de obținere a despăgubirilor acolo unde este necesar și că un astfel de schimb de date ar trebui să se bazeze pe un acord internațional cu aplicare obligatorie, cu implicarea deplină a Parlamentului European și a Congresului SUA; subliniază faptul că schimbul de date necesare ar trebui să se realizeze în conformitate cu acordul UE-SUA privind extrădarea și asistența judiciară reciprocă, să se conformeze legislației CE și a UE privind protecția datelor și ar trebui să fie însoțit de coordonare între serviciile de informații și organismele de aplicare a legii, inclusiv când acest lucru este corespunzător la nivel operațional, precum și de cooperare judiciară în baza acordului UE-SUA privind extrădarea și asistența judiciară reciprocă; |
| --- | --- |

11.

subliniază că schimbul de date și informații poate reprezenta un instrument valoros în lupta internațională împotriva terorismului și a crimelor asociate acestuia, dar accentuează faptul că schimbul de date personale trebuie să se desfășoare într-un cadru juridic adecvat, cu norme și condiții clare, care să asigure protecție adecvată vieții private și libertăților civile ale cetățenilor individuali și care să prevadă mecanisme de obținere a despăgubirilor acolo unde este necesar și că un astfel de schimb de date ar trebui să se bazeze pe un acord internațional cu aplicare obligatorie, cu implicarea deplină a Parlamentului European și a Congresului SUA; subliniază faptul că schimbul de date necesare ar trebui să se realizeze în conformitate cu acordul UE-SUA privind extrădarea și asistența judiciară reciprocă, să se conformeze legislației CE și a UE privind protecția datelor și ar trebui să fie însoțit de coordonare între serviciile de informații și organismele de aplicare a legii, inclusiv când acest lucru este corespunzător la nivel operațional, precum și de cooperare judiciară în baza acordului UE-SUA privind extrădarea și asistența judiciară reciprocă;

| 12. | subliniază importanța respectării drepturilor fundamentale și a statului de drept în lupta împotriva terorismului și a crimei organizate și îndeamnă Comisia să informeze Parlamentul despre progresul înregistrat în negocierile privind un cadru de cooperare euroatlantic, în special în ceea ce privește protecția datelor personale și a vieții private; solicită elaborarea urgentă a unor standarde globale de protecție a datelor în contextul Consiliului Economic Transatlantic, pentru a se garanta un înalt nivel de protecție a datelor personale, precum și securitate juridică pentru întreprinderi; |
| --- | --- |

12.

subliniază importanța respectării drepturilor fundamentale și a statului de drept în lupta împotriva terorismului și a crimei organizate și îndeamnă Comisia să informeze Parlamentul despre progresul înregistrat în negocierile privind un cadru de cooperare euroatlantic, în special în ceea ce privește protecția datelor personale și a vieții private; solicită elaborarea urgentă a unor standarde globale de protecție a datelor în contextul Consiliului Economic Transatlantic, pentru a se garanta un înalt nivel de protecție a datelor personale, precum și securitate juridică pentru întreprinderi;

| 13. | invită guvernele UE și SUA să lanseze o inițiativă în cadrul ONU de reformare a practicii existente a listelor de sancțiuni, care să includă stabilirea de proceduri adecvate pentru o audiere echitabilă și motivare, precum și pentru o protecție judiciară și căi de atac efective; subliniază, în același timp, necesitatea îmbunătățirii procedurilor UE privind „lista neagră”; |
| --- | --- |

13.

invită guvernele UE și SUA să lanseze o inițiativă în cadrul ONU de reformare a practicii existente a listelor de sancțiuni, care să includă stabilirea de proceduri adecvate pentru o audiere echitabilă și motivare, precum și pentru o protecție judiciară și căi de atac efective; subliniază, în același timp, necesitatea îmbunătățirii procedurilor UE privind „lista neagră”;

Proliferarea nucleară, apărarea antirachetă, controlul armelor și NATO

| 14. | își exprimă sprijinul deplin pentru rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU privind Iranul adoptate în temeiul articolului 41, capitolul VII din Carta ONU și solicită UE și Statelor Unite să convină asupra unei strategii comune care să convingă Teheranul să respecte rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU; |
| --- | --- |

14.

își exprimă sprijinul deplin pentru rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU privind Iranul adoptate în temeiul articolului 41, capitolul VII din Carta ONU și solicită UE și Statelor Unite să convină asupra unei strategii comune care să convingă Teheranul să respecte rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU;

| 15. | salută cooperarea strânsă între UE și Statelor Unite privind problema înarmării nucleare a Iranului care a condus la adoptarea, la 3 martie 2008, a Rezoluției 1803 (2008) menționate mai sus, prin care se impun noi sancțiuni Iranului; solicită Statelor Unite, în urma succesului diplomatic al negocierilor cu Coreea de Nord, să participe direct la negocieri cu Iranul, împreună cu UE, deoarece Statele Unite sunt în poziția de a oferi garanții de securitate suplimentare care să țină seama de preocupările de securitate ale Iranului; subliniază importanța cooperării cu Statele Unite, Rusia, China și cu țările nealiniate pentru dezbaterea ideilor complementare ce au drept scop încheierea unui acord global cu Iranul privind instalațiile sale nucleare și utilizarea acestora; |
| --- | --- |

15.

salută cooperarea strânsă între UE și Statelor Unite privind problema înarmării nucleare a Iranului care a condus la adoptarea, la 3 martie 2008, a Rezoluției 1803 (2008) menționate mai sus, prin care se impun noi sancțiuni Iranului; solicită Statelor Unite, în urma succesului diplomatic al negocierilor cu Coreea de Nord, să participe direct la negocieri cu Iranul, împreună cu UE, deoarece Statele Unite sunt în poziția de a oferi garanții de securitate suplimentare care să țină seama de preocupările de securitate ale Iranului; subliniază importanța cooperării cu Statele Unite, Rusia, China și cu țările nealiniate pentru dezbaterea ideilor complementare ce au drept scop încheierea unui acord global cu Iranul privind instalațiile sale nucleare și utilizarea acestora;

| 16. | salută inițiativa recentă a statelor membre ale Consiliului de Securitate al ONU și a Germaniei (P5+1) de a prezenta Iranului un nou pachet de măsuri de stimulare cu scopul de a convinge această țară să pună capăt programului său de îmbogățire a uraniului; solicită Statelor Unite să sprijine pe deplin negocierile cu Iranul, în încercarea de a găsi o soluție, cu respectarea normelor și obligațiilor din TNP; |
| --- | --- |

16.

salută inițiativa recentă a statelor membre ale Consiliului de Securitate al ONU și a Germaniei (P5+1) de a prezenta Iranului un nou pachet de măsuri de stimulare cu scopul de a convinge această țară să pună capăt programului său de îmbogățire a uraniului; solicită Statelor Unite să sprijine pe deplin negocierile cu Iranul, în încercarea de a găsi o soluție, cu respectarea normelor și obligațiilor din TNP;

| 17. | solicită o consolidare a sistemului internațional de tratate și regimuri împotriva proliferării armelor de distrugere în masă; subliniază necesitatea unei colaborări mai strânse între UE și Statele Unite în ceea ce privește combaterea terorismului și proliferarea armelor de distrugere în masă, în conformitate cu dreptul internațional, precum și necesitatea sprijinirii, de către ambele părți, a rolului pe care ONU trebuie să îl joace în aceste domenii; solicită Consiliului să dezbată cu omologii săi din SUA modalitățile de abordare fructuoasă a viitoarelor comisii pregătitoare ale TNP (TNP PrepComs), ca o primă oportunitate de consolidare a regimului mondial de neproliferare, în perioada premergătoare conferinței de revizuire a TNP din 2010; subliniază necesitatea de a discuta în cadrul reuniunii la nivel înalt o serie de inițiative privind dezarmarea nucleară, bazate pe cele „13 măsuri practice” convenite în unanimitate cu ocazia conferinței de revizuire a TNP din 2000; își exprimă speranța că, în cadrul acestei reuniuni la nivel înalt, administrația SUA va accepta să adopte o strategie comună împreună cu UE, cu scopul de a realiza progrese în domeniul dezarmării, atât în ceea ce privește armele de distrugere în masă, cât și armele convenționale; solicită UE și Statelor Unite să evite potențiala lipsă de activitate în perioada 2009-2010, atunci când va veni momentul revizuirii principalelor acorduri privind dezarmarea; își exprimă speranța că acordurile foarte importante încheiate în 1999, 2000 și 2001 cu Rusia vor rămâne în vigoare; solicită Statelor Unite să ratifice Tratatul de interzicere totală a experiențelor nucleare (CTBT), ca un pas semnificativ pe calea reducerii importanței operaționale a armelor nucleare; |
| --- | --- |

17.

solicită o consolidare a sistemului internațional de tratate și regimuri împotriva proliferării armelor de distrugere în masă; subliniază necesitatea unei colaborări mai strânse între UE și Statele Unite în ceea ce privește combaterea terorismului și proliferarea armelor de distrugere în masă, în conformitate cu dreptul internațional, precum și necesitatea sprijinirii, de către ambele părți, a rolului pe care ONU trebuie să îl joace în aceste domenii; solicită Consiliului să dezbată cu omologii săi din SUA modalitățile de abordare fructuoasă a viitoarelor comisii pregătitoare ale TNP (TNP PrepComs), ca o primă oportunitate de consolidare a regimului mondial de neproliferare, în perioada premergătoare conferinței de revizuire a TNP din 2010; subliniază necesitatea de a discuta în cadrul reuniunii la nivel înalt o serie de inițiative privind dezarmarea nucleară, bazate pe cele „13 măsuri practice” convenite în unanimitate cu ocazia conferinței de revizuire a TNP din 2000; își exprimă speranța că, în cadrul acestei reuniuni la nivel înalt, administrația SUA va accepta să adopte o strategie comună împreună cu UE, cu scopul de a realiza progrese în domeniul dezarmării, atât în ceea ce privește armele de distrugere în masă, cât și armele convenționale; solicită UE și Statelor Unite să evite potențiala lipsă de activitate în perioada 2009-2010, atunci când va veni momentul revizuirii principalelor acorduri privind dezarmarea; își exprimă speranța că acordurile foarte importante încheiate în 1999, 2000 și 2001 cu Rusia vor rămâne în vigoare; solicită Statelor Unite să ratifice Tratatul de interzicere totală a experiențelor nucleare (CTBT), ca un pas semnificativ pe calea reducerii importanței operaționale a armelor nucleare;

| 18. | solicită statelor membre ale UE și SUA să își unească eforturile pentru a prezenta noi propuneri în vederea lansării unui parteneriat UE-NATO reînnoit și consolidat, care să reprezinte un progres față de acordurile „Berlin plus”, având în vedere necesitatea unei cooperări mai strânse în Afganistan; consideră că eforturile de adaptare și de perfecționare a strategiei europene de securitate ar trebui să se desfășoare în paralel cu etapa incipientă a dezbaterilor privind un nou concept strategic al NATO; subliniază importanța NATO, care rămâne un forum esențial pentru consultările între Europa și Statele Unite în ceea ce privește securitatea, precum și cea a politicii externe și de securitate a UE pentru consolidarea capacității noastre de a înfrunta amenințările existente și emergente ale secolului XXI; salută faptul că, în cadrul reuniunii la nivel înalt de la București, SUA a recunoscut că, pentru a asigura forța NATO, este necesară consolidarea eficienței structurilor de apărare ale UE; recomandă dezvoltarea relației existente între UE și SUA în ceea ce privește securitatea, respectând, în același timp, caracterul independent al ambelor organizații; |
| --- | --- |

18.

solicită statelor membre ale UE și SUA să își unească eforturile pentru a prezenta noi propuneri în vederea lansării unui parteneriat UE-NATO reînnoit și consolidat, care să reprezinte un progres față de acordurile „Berlin plus”, având în vedere necesitatea unei cooperări mai strânse în Afganistan; consideră că eforturile de adaptare și de perfecționare a strategiei europene de securitate ar trebui să se desfășoare în paralel cu etapa incipientă a dezbaterilor privind un nou concept strategic al NATO; subliniază importanța NATO, care rămâne un forum esențial pentru consultările între Europa și Statele Unite în ceea ce privește securitatea, precum și cea a politicii externe și de securitate a UE pentru consolidarea capacității noastre de a înfrunta amenințările existente și emergente ale secolului XXI; salută faptul că, în cadrul reuniunii la nivel înalt de la București, SUA a recunoscut că, pentru a asigura forța NATO, este necesară consolidarea eficienței structurilor de apărare ale UE; recomandă dezvoltarea relației existente între UE și SUA în ceea ce privește securitatea, respectând, în același timp, caracterul independent al ambelor organizații;

| 19. | consideră că planul SUA de a amplasa un sistem antirachetă în Europa, în acest moment, ar putea crea obstacole în calea eforturilor internaționale de dezarmare; își exprimă îngrijorarea în privința deciziei Rusiei de a înceta să mai respecte obligațiile pe care și le-a asumat prin Tratatul cu privire la forțele armate convenționale în Europa; subliniază că ambele chestiuni afectează securitatea popoarelor Europei și, prin urmare, acestea nu ar trebui să facă obiectul unor discuții pur bilaterale între SUA și fiecare stat european în parte; ia act, în această privință, de Declarația Summitului de la București, făcută cu ocazia ultimei reuniuni a Consiliului Nord-Atlantic din 3 aprilie 2008, care solicită o amplă arhitectură de apărare antirachetă ce ar acoperi toate teritoriile aliate; solicită Consiliului și statelor membre să elaboreze un cadru care să includă toate statele membre UE și NATO în dezbaterea temei respective; |
| --- | --- |

19.

consideră că planul SUA de a amplasa un sistem antirachetă în Europa, în acest moment, ar putea crea obstacole în calea eforturilor internaționale de dezarmare; își exprimă îngrijorarea în privința deciziei Rusiei de a înceta să mai respecte obligațiile pe care și le-a asumat prin Tratatul cu privire la forțele armate convenționale în Europa; subliniază că ambele chestiuni afectează securitatea popoarelor Europei și, prin urmare, acestea nu ar trebui să facă obiectul unor discuții pur bilaterale între SUA și fiecare stat european în parte; ia act, în această privință, de Declarația Summitului de la București, făcută cu ocazia ultimei reuniuni a Consiliului Nord-Atlantic din 3 aprilie 2008, care solicită o amplă arhitectură de apărare antirachetă ce ar acoperi toate teritoriile aliate; solicită Consiliului și statelor membre să elaboreze un cadru care să includă toate statele membre UE și NATO în dezbaterea temei respective;

| 20. | așteaptă cu interes reevaluarea dimensiunii de securitate a relațiilor UE-SUA, în lumina rezultatului revizuirii strategice a NATO, a actualizării strategiei europene de securitate și a intrării în funcție a unei noi administrații a SUA; |
| --- | --- |

20.

așteaptă cu interes reevaluarea dimensiunii de securitate a relațiilor UE-SUA, în lumina rezultatului revizuirii strategice a NATO, a actualizării strategiei europene de securitate și a intrării în funcție a unei noi administrații a SUA;

Cooperarea pentru dezvoltare și prețurile la alimente

| 21. | solicită sporirea ajutoarelor de urgență acordate pentru a veni în întâmpinarea amenințării iminente pe care o reprezintă creșterea prețurilor la alimente pentru populațiile cele mai sărace de pe glob; recunoaște, cu toate acestea, faptul că ajutoarele nu trebuie să se limiteze la bani și solicită, prin urmare, Consiliului, Comisiei, administrației și Congresului SUA să abordeze problemele structurale, cum ar fi investițiile insuficiente în sectorul agricol; solicită, de asemenea, ca UE, Statele Unite și organizațiile multilaterale să adopte o abordare coordonată la nivel global, care ar trebui să includă norme comerciale mai echitabile și sporirea investițiilor în agricultură în țările în curs de dezvoltare, având ca beneficiari principali micii producători și femeile; solicită donatorilor să acorde sprijin și să contribuie la finanțarea unor rețele de siguranță pentru persoanele cele mai vulnerabile; solicită liderilor UE și Statele Unite să sprijine în mod activ și să participe la acțiunile grupului operativ al ONU pentru criza alimentară mondială, instituit sub conducerea Secretarului General Ban Ki-moon; |
| --- | --- |

21.

solicită sporirea ajutoarelor de urgență acordate pentru a veni în întâmpinarea amenințării iminente pe care o reprezintă creșterea prețurilor la alimente pentru populațiile cele mai sărace de pe glob; recunoaște, cu toate acestea, faptul că ajutoarele nu trebuie să se limiteze la bani și solicită, prin urmare, Consiliului, Comisiei, administrației și Congresului SUA să abordeze problemele structurale, cum ar fi investițiile insuficiente în sectorul agricol; solicită, de asemenea, ca UE, Statele Unite și organizațiile multilaterale să adopte o abordare coordonată la nivel global, care ar trebui să includă norme comerciale mai echitabile și sporirea investițiilor în agricultură în țările în curs de dezvoltare, având ca beneficiari principali micii producători și femeile; solicită donatorilor să acorde sprijin și să contribuie la finanțarea unor rețele de siguranță pentru persoanele cele mai vulnerabile; solicită liderilor UE și Statele Unite să sprijine în mod activ și să participe la acțiunile grupului operativ al ONU pentru criza alimentară mondială, instituit sub conducerea Secretarului General Ban Ki-moon;

| 22. | salută inițiativa administrației SUA de a debloca ajutorul alimentar și consideră această inițiativă drept un prim pas important în direcția reformării întregului program de ajutor alimentar, pentru a ține seama pe deplin de nevoia de a contribui în mod proactiv la consolidarea securității alimentare regionale și locale, care a fost adesea afectată, în trecut, de condiționarea ajutorului alimentar al SUA; |
| --- | --- |

22.

salută inițiativa administrației SUA de a debloca ajutorul alimentar și consideră această inițiativă drept un prim pas important în direcția reformării întregului program de ajutor alimentar, pentru a ține seama pe deplin de nevoia de a contribui în mod proactiv la consolidarea securității alimentare regionale și locale, care a fost adesea afectată, în trecut, de condiționarea ajutorului alimentar al SUA;

| 23. | invită Comisia să ridice problema nevoii de a consacra o parte semnificativă din bugetul UE-SUA destinat ajutorului pentru dezvoltare cercetării și formării în domeniul agriculturii și schimbului de bune practici pentru agricultori, cu scopul de a dezvolta regimuri de cultură eficiente, durabile, cum ar fi rotația culturilor și cultura mixtă, precum și o cultură a plantelor și un sector zootehnic de tip participativ, adaptate la condițiile locale și fără organisme modificate genetic (OMG), pentru a garanta stabilitatea aprovizionării cu alimente la nivel local și pentru a crea sisteme agricole durabile, cu un consum energetic redus pe termen lung; |
| --- | --- |

23.

invită Comisia să ridice problema nevoii de a consacra o parte semnificativă din bugetul UE-SUA destinat ajutorului pentru dezvoltare cercetării și formării în domeniul agriculturii și schimbului de bune practici pentru agricultori, cu scopul de a dezvolta regimuri de cultură eficiente, durabile, cum ar fi rotația culturilor și cultura mixtă, precum și o cultură a plantelor și un sector zootehnic de tip participativ, adaptate la condițiile locale și fără organisme modificate genetic (OMG), pentru a garanta stabilitatea aprovizionării cu alimente la nivel local și pentru a crea sisteme agricole durabile, cu un consum energetic redus pe termen lung;

| 24. | regretă decizia guvernului SUA de a-și reduce sprijinul financiar pentru Fondul ONU pentru Populație (UNFPA); subliniază rolul important al UNFPA în realizarea unei reduceri voluntare a ratei fertilității în țările mai puțin dezvoltate; consideră că accesul la mijloacele de contracepție și la serviciile de sănătate a reproducerii, emanciparea fetelor și a femeilor, precum și promovarea sănătății mamelor și a copiilor reprezintă strategii cruciale în vederea reducerii ritmului de creștere a populației și a menținerii durabilității resurselor; îndeamnă, prin urmare, guvernul SUA să-și mărească finanțarea pentru UNFPA; |
| --- | --- |

24.

regretă decizia guvernului SUA de a-și reduce sprijinul financiar pentru Fondul ONU pentru Populație (UNFPA); subliniază rolul important al UNFPA în realizarea unei reduceri voluntare a ratei fertilității în țările mai puțin dezvoltate; consideră că accesul la mijloacele de contracepție și la serviciile de sănătate a reproducerii, emanciparea fetelor și a femeilor, precum și promovarea sănătății mamelor și a copiilor reprezintă strategii cruciale în vederea reducerii ritmului de creștere a populației și a menținerii durabilității resurselor; îndeamnă, prin urmare, guvernul SUA să-și mărească finanțarea pentru UNFPA;

| 25. | invită UE și Statele Unite să acorde ODM un loc central în cadrul politicii de dezvoltare internaționale; îndeamnă Consiliul, Comisia, statele membre și Statele Unite să își majoreze asistența acordată țărilor în curs de dezvoltare, pentru a menține credibilitatea angajamentelor lor în ceea ce privește creșterea ajutorului; recunoaște angajamentul mai puternic al Statelor Unite în ceea ce privește asistența pentru dezvoltare în general și ajutorul pentru Africa în special; îndeamnă președintele Statelor Unite să se folosească de ultimul an din mandatul său pentru a stabili obiective ambițioase care să fie atinse în urma reuniunii la nivel înalt a G8 din Japonia din iulie 2008, precum și în urma reuniunii la nivel înalt a ONU privind ODM care va avea loc la New York în septembrie 2008; invită UE să înscrie ODM și calendarele anuale privind acordarea unui procent de 0, 7 % asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD) drept puncte esențiale din agenda Consiliului European din 19-20 iunie 2008; |
| --- | --- |

25.

invită UE și Statele Unite să acorde ODM un loc central în cadrul politicii de dezvoltare internaționale; îndeamnă Consiliul, Comisia, statele membre și Statele Unite să își majoreze asistența acordată țărilor în curs de dezvoltare, pentru a menține credibilitatea angajamentelor lor în ceea ce privește creșterea ajutorului; recunoaște angajamentul mai puternic al Statelor Unite în ceea ce privește asistența pentru dezvoltare în general și ajutorul pentru Africa în special; îndeamnă președintele Statelor Unite să se folosească de ultimul an din mandatul său pentru a stabili obiective ambițioase care să fie atinse în urma reuniunii la nivel înalt a G8 din Japonia din iulie 2008, precum și în urma reuniunii la nivel înalt a ONU privind ODM care va avea loc la New York în septembrie 2008; invită UE să înscrie ODM și calendarele anuale privind acordarea unui procent de 0, 7 % asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD) drept puncte esențiale din agenda Consiliului European din 19-20 iunie 2008;

Relațiile internaționale

| 26. | subliniază faptul că soluționarea conflictului dintre Israel și Palestina este crucială pentru asigurarea păcii și a stabilității în Orientul Mijlociu; reamintește părților angajamentele pe care și le-au asumat la Annapolis, de a desfășura negocieri cu bună credință, în vederea încheierii unui tratat de pace până la sfârșitul anului 2008, soluționând toate problemele nerezolvate; subliniază încă o dată importanța Inițiativei arabe pentru pace și îndeamnă UE și Statele Unite să asigure o implicare constructivă a statelor arabe partenere; își reiterează solicitarea adresată Israelului de a sista toate activitățile de colonizare, inclusiv dezvoltarea naturală a coloniilor existente, și de a desființa toate avanposturile construite începând din martie 2001; își reiterează îngrijorarea profundă în ceea ce privește criza politică și umanitară din Fâșia Gaza, precum și în ceea ce privește posibilele consecințe grave ale acesteia; solicită milițiilor palestiniene să înceteze imediat tirul de rachete lansate din Fâșia Gaza și îndreptate spre teritoriul Israelului; sprijină pe deplin eforturile depuse de Egipt pentru a impune încetarea violențelor, precum și pentru a găsi o soluție care va permite redeschiderea tuturor punctelor de trecere; |
| --- | --- |

26.

subliniază faptul că soluționarea conflictului dintre Israel și Palestina este crucială pentru asigurarea păcii și a stabilității în Orientul Mijlociu; reamintește părților angajamentele pe care și le-au asumat la Annapolis, de a desfășura negocieri cu bună credință, în vederea încheierii unui tratat de pace până la sfârșitul anului 2008, soluționând toate problemele nerezolvate; subliniază încă o dată importanța Inițiativei arabe pentru pace și îndeamnă UE și Statele Unite să asigure o implicare constructivă a statelor arabe partenere; își reiterează solicitarea adresată Israelului de a sista toate activitățile de colonizare, inclusiv dezvoltarea naturală a coloniilor existente, și de a desființa toate avanposturile construite începând din martie 2001; își reiterează îngrijorarea profundă în ceea ce privește criza politică și umanitară din Fâșia Gaza, precum și în ceea ce privește posibilele consecințe grave ale acesteia; solicită milițiilor palestiniene să înceteze imediat tirul de rachete lansate din Fâșia Gaza și îndreptate spre teritoriul Israelului; sprijină pe deplin eforturile depuse de Egipt pentru a impune încetarea violențelor, precum și pentru a găsi o soluție care va permite redeschiderea tuturor punctelor de trecere;

| 27. | salută negocierile de pace indirecte care au fost anunțate între Siria și Israel, sub auspiciile Turciei; |
| --- | --- |

27.

salută negocierile de pace indirecte care au fost anunțate între Siria și Israel, sub auspiciile Turciei;

| 28. | salută desemnarea lui Michel Suleiman drept președinte al Libanului; subliniază importanța stabilității, suveranității, independenței și integrității teritoriale a Libanului; îndeamnă părțile să pună pe deplin în aplicare Acordul obținut la Doha și solicită UE și SUA să sprijine toate eforturile în acest sens; |
| --- | --- |

28.

salută desemnarea lui Michel Suleiman drept președinte al Libanului; subliniază importanța stabilității, suveranității, independenței și integrității teritoriale a Libanului; îndeamnă părțile să pună pe deplin în aplicare Acordul obținut la Doha și solicită UE și SUA să sprijine toate eforturile în acest sens;

| 29. | subliniază faptul că securitatea la nivel euroatlantic și la nivel internațional mai general este strâns legată de dezvoltarea viitoare a Afganistanului ca stat pașnic, democratic, care respectă drepturile omului și nu se află sub amenințarea terorismului; salută, prin urmare, angajamentul ferm și pe termen lung al NATO față de Afganistan, astfel cum reiese din „Noua viziune strategică” a FIAS (Forța internațională de asistență pentru securitate), precum și abordarea cuprinzătoare a comunității internaționale, care combină eforturile civile cu cele militare, aceste eforturi incluzând și Misiunea de poliție a UE, care reprezintă o parte a angajamentului global al UE față de Afganistan și a unei abordări coordonate a UE, care include consilierea politică locală, oferită de Reprezentantul Special al UE, precum și un efort de reconstrucție, gestionat prin intermediul Comisiei, printre altele; invită UE și Statele Unite să adopte măsuri urgente pentru a majora, a ameliora și a coordona mai bine asistența pentru dezvoltare pe care o acordă Afganistanului, printre altele prin furnizarea unui aflux cât mai mare de fonduri către instituțiile și oorganizațiile non-guvernamentale cu experiență din Afganistan; |
| --- | --- |

29.

subliniază faptul că securitatea la nivel euroatlantic și la nivel internațional mai general este strâns legată de dezvoltarea viitoare a Afganistanului ca stat pașnic, democratic, care respectă drepturile omului și nu se află sub amenințarea terorismului; salută, prin urmare, angajamentul ferm și pe termen lung al NATO față de Afganistan, astfel cum reiese din „Noua viziune strategică” a FIAS (Forța internațională de asistență pentru securitate), precum și abordarea cuprinzătoare a comunității internaționale, care combină eforturile civile cu cele militare, aceste eforturi incluzând și Misiunea de poliție a UE, care reprezintă o parte a angajamentului global al UE față de Afganistan și a unei abordări coordonate a UE, care include consilierea politică locală, oferită de Reprezentantul Special al UE, precum și un efort de reconstrucție, gestionat prin intermediul Comisiei, printre altele; invită UE și Statele Unite să adopte măsuri urgente pentru a majora, a ameliora și a coordona mai bine asistența pentru dezvoltare pe care o acordă Afganistanului, printre altele prin furnizarea unui aflux cât mai mare de fonduri către instituțiile și oorganizațiile non-guvernamentale cu experiență din Afganistan;

| 30. | invită Consiliul să inițieze un dialog cu Statele Unite referitor la Irak, făcând cunoscute opiniile UE cu privire la rolul său strategic în această țară, precum și să continue să sprijine accentuarea caracterului multilateral al rolului jucat de comunitatea internațională în această țară, făcând apel la rolul extins al ONU, în conformitate cu Rezoluția 1770 (2007) a Consiliului de Securitate al ONU; |
| --- | --- |

30.

invită Consiliul să inițieze un dialog cu Statele Unite referitor la Irak, făcând cunoscute opiniile UE cu privire la rolul său strategic în această țară, precum și să continue să sprijine accentuarea caracterului multilateral al rolului jucat de comunitatea internațională în această țară, făcând apel la rolul extins al ONU, în conformitate cu Rezoluția 1770 (2007) a Consiliului de Securitate al ONU;

| 31. | subliniază angajamentul comun și constant față de securitatea și stabilitatea regională din zona Balcanilor; laudă modul prompt, imparțial și eficient în care a acționat Forța NATO de menținere a păcii în Kosovo (KFOR) în contextul recentei izbucniri a violențelor în Kosovo și subliniază nevoia de menținere a KFOR în Kosovo, în temeiul Rezoluției 1244 (1999) a Consiliului de Securitate al ONU, pentru a asigura un climat de securitate, inclusiv libera circulație a tuturor persoanelor și a tuturor entităților internaționale din Kosovo; subliniază, în acest context, faptul că UE joacă un rol important în Kosovo și salută lansarea EULEX Kosovo, insistând asupra faptului că EULEX trebuie să fie prezentă pe întreg teritoriul Kosovo; |
| --- | --- |

31.

subliniază angajamentul comun și constant față de securitatea și stabilitatea regională din zona Balcanilor; laudă modul prompt, imparțial și eficient în care a acționat Forța NATO de menținere a păcii în Kosovo (KFOR) în contextul recentei izbucniri a violențelor în Kosovo și subliniază nevoia de menținere a KFOR în Kosovo, în temeiul Rezoluției 1244 (1999) a Consiliului de Securitate al ONU, pentru a asigura un climat de securitate, inclusiv libera circulație a tuturor persoanelor și a tuturor entităților internaționale din Kosovo; subliniază, în acest context, faptul că UE joacă un rol important în Kosovo și salută lansarea EULEX Kosovo, insistând asupra faptului că EULEX trebuie să fie prezentă pe întreg teritoriul Kosovo;

| 32. | consideră că UE și Statele Unite trebuie să abordeze urgent provocările pe termen scurt în materie de securitate și provocările pe termen lung în ceea ce privește dezvoltarea Kosovo, cu scopul de a atinge un obiectiv comun: un stat funcțional, o societate multietnică cu instituții puternice, funcționale și respectarea statului de drept; salută faptul că, pentru prima oară, Misiunea EULEX din Kosovo, vor include ofițeri de poliție din SUA; ia act de faptul că administrația SUA va detașa personal și contractanți din cadrul ministerului de externe pentru a participa la operațiunea din Kosovo și va acoperi 25 % din costurile operaționale ale Biroului civil internațional (BCI), restul fiind finanțat din contribuțiile Comisiei Europene și ale altor state; |
| --- | --- |

32.

consideră că UE și Statele Unite trebuie să abordeze urgent provocările pe termen scurt în materie de securitate și provocările pe termen lung în ceea ce privește dezvoltarea Kosovo, cu scopul de a atinge un obiectiv comun: un stat funcțional, o societate multietnică cu instituții puternice, funcționale și respectarea statului de drept; salută faptul că, pentru prima oară, Misiunea EULEX din Kosovo, vor include ofițeri de poliție din SUA; ia act de faptul că administrația SUA va detașa personal și contractanți din cadrul ministerului de externe pentru a participa la operațiunea din Kosovo și va acoperi 25 % din costurile operaționale ale Biroului civil internațional (BCI), restul fiind finanțat din contribuțiile Comisiei Europene și ale altor state;

| 33. | solicită o acțiune concertată față de China, având în vedere, în special, nevoia urgentă de a identifica modalități de a promova democrația în această țară, de a aplana tensiunile în cadrul relațiilor cu țările învecinate și de a facilita dialogul între autoritățile de la Beijing și Dalai Lama, pentru a realiza un progres concret cu privire la problema Tibetului; |
| --- | --- |

33.

solicită o acțiune concertată față de China, având în vedere, în special, nevoia urgentă de a identifica modalități de a promova democrația în această țară, de a aplana tensiunile în cadrul relațiilor cu țările învecinate și de a facilita dialogul între autoritățile de la Beijing și Dalai Lama, pentru a realiza un progres concret cu privire la problema Tibetului;

| 34. | invită Consiliul să ridice încă o dată, împreună cu Statele Unite, problema CPI, ca pilon fundamental al legislației internaționale; se așteaptă la o atitudine mai constructivă din partea viitorului guvern al SUA în ceea ce privește ratificarea Statutului CPI și la o implicare activă în stabilirea unui acord în ceea ce privește problema încă nerezolvată a definirii crimei de agresiune, în conformitate cu articolul 5.2 din Statutul de la Roma, în cadrul procesului de pregătire a conferinței de revizuire a Statutului CPI din 2009; |
| --- | --- |

34.

invită Consiliul să ridice încă o dată, împreună cu Statele Unite, problema CPI, ca pilon fundamental al legislației internaționale; se așteaptă la o atitudine mai constructivă din partea viitorului guvern al SUA în ceea ce privește ratificarea Statutului CPI și la o implicare activă în stabilirea unui acord în ceea ce privește problema încă nerezolvată a definirii crimei de agresiune, în conformitate cu articolul 5.2 din Statutul de la Roma, în cadrul procesului de pregătire a conferinței de revizuire a Statutului CPI din 2009;

| 35. | condamnă din nou pedeapsa cu moartea; solicită guvernului SUA și tuturor statelor americane să o abolească; regretă recenta hotărâre pronunțată de Curtea Supremă a Statelor Unite prin care se aprobă folosirea injecțiilor letale și care deschide drumul spre reluarea execuțiilor; |
| --- | --- |

35.

condamnă din nou pedeapsa cu moartea; solicită guvernului SUA și tuturor statelor americane să o abolească; regretă recenta hotărâre pronunțată de Curtea Supremă a Statelor Unite prin care se aprobă folosirea injecțiilor letale și care deschide drumul spre reluarea execuțiilor;

| 36. | recomandă luarea de măsuri pentru consolidarea relațiilor transatlantice cu Statele Unite prin intermediul unui nou acord de parteneriat transatlantic care să înlocuiască NAT existentă în prezent; sugerează, în această privință, instituirea unui mecanism de revizuire periodică a acestui acord de parteneriat transatlantic, în cadrul căruia experți din UE și din Statele Unite să se străduiască în mod constant să îmbunătățească parteneriatul transatlantic pentru a-i exploata la maxim potențialul; subliniază faptul că doar implicarea mai intensă la toate nivelurile a Congresului SUA, a Parlamentului European și a parlamentelor naționale va consolida cu adevărat întregul proces și că schimbul interparlamentar existent ar trebui transformat progresiv într-o adunare transatlantică de facto; |
| --- | --- |

36.

recomandă luarea de măsuri pentru consolidarea relațiilor transatlantice cu Statele Unite prin intermediul unui nou acord de parteneriat transatlantic care să înlocuiască NAT existentă în prezent; sugerează, în această privință, instituirea unui mecanism de revizuire periodică a acestui acord de parteneriat transatlantic, în cadrul căruia experți din UE și din Statele Unite să se străduiască în mod constant să îmbunătățească parteneriatul transatlantic pentru a-i exploata la maxim potențialul; subliniază faptul că doar implicarea mai intensă la toate nivelurile a Congresului SUA, a Parlamentului European și a parlamentelor naționale va consolida cu adevărat întregul proces și că schimbul interparlamentar existent ar trebui transformat progresiv într-o adunare transatlantică de facto;

*

* *

| 37. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Președintelui și Congresului Statelor Unite ale Americii. |
| --- | --- |

37.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Președintelui și Congresului Statelor Unite ale Americii.

---

(1)  JO C 298 E, 8.12.2006, p. 226.

(2)  JO C 298 E, 8.12.2006, p. 235.

(3)  JO C 74 E, 20.3.2008, p. 670.

(4)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0192.

(5)  JO C 280 E, 18.11.2006, p. 120.

(6)  JO C 313 E, 20.12.2006, p. 439.

(7)  JO C 287 E, 29.11.2007, p. 344.

---

| 26.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 285/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 285/39

---

Joi, 5 iunie 2008Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana

P6_TA(2008)0257

Rezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 privind Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana

2009/C 285 E/06

Parlamentul European,

având în vedere Declarația de la Barcelona adoptată cu ocazia Conferinței euro-mediteraneene a miniștrilor afacerilor externe care a avut loc la Barcelona la 27-28 noiembrie 1995, instituind un Parteneriat euro-mediteraneean,

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind intitulată „Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana” (COM(2008)0319),

având în vedere recunoașterea principiului privind instituirea Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana de către Consiliul European de la Bruxelles din 13-14 martie 2008,

având în vedere Declarația finală a președinției Adunării Parlamentare Euro-Mediteraneene (APEM), precum și recomandările adoptate de APEM cu ocazia celei de a patra sesiuni plenare de la Atena, la 27-28 martie 2008,

având în vedere concluziile conferinței miniștrilor de afaceri externe euro-mediteraneeni care a avut loc la Napoli, în 2-3 decembrie 2003 și la Lisabona, în 5-6 noiembrie 2007,

având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliul și Parlamentul European privind consolidarea Politicii europene de vecinătate (PEV) (COM(2006)0726),

având în vedere concluziile reuniunii la vârf euro-mediteraneene de comemorare a zece ani de la lansarea Parteneriatului euro-mediteraneean, organizată la Barcelona la 27-28 noiembrie 2005,

având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European intitulată „Revigorarea acțiunilor UE în domeniul drepturilor omului și al democratizării, în cooperare cu partenerii mediteraneeni — orientări strategice” (COM(2003)0294),

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind politica mediteraneeană a Uniunii Europene și în special rezoluția sa din 15 martie 2007 (1),

având în vedere articolul 103 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât regiunea mediteraneeană și Orientul Mijlociu prezintă o importanță strategică pentru UE și întrucât este necesară o politică mediteraneeană bazată pe solidaritate, dialog, cooperare și schimburi reciproce, în vederea surmontării unor provocări comune și atingerii obiectivului de creare a unei zone de pace, stabilitate și prosperitate comune; |
| --- | --- |

A.

întrucât regiunea mediteraneeană și Orientul Mijlociu prezintă o importanță strategică pentru UE și întrucât este necesară o politică mediteraneeană bazată pe solidaritate, dialog, cooperare și schimburi reciproce, în vederea surmontării unor provocări comune și atingerii obiectivului de creare a unei zone de pace, stabilitate și prosperitate comune;

| B. | întrucât cu ocazia reuniunii constitutive la nivel înalt a Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana care va avea loc la 13 iulie 2008, la Paris, ar trebui stabilite orientări clare pentru îmbunătățirea relațiilor multilaterale ale UE cu partenerii săi mediteraneeni, inclusiv consolidarea metodelor de conlucrare și diversificarea responsabilităților partajate; |
| --- | --- |

B.

întrucât cu ocazia reuniunii constitutive la nivel înalt a Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana care va avea loc la 13 iulie 2008, la Paris, ar trebui stabilite orientări clare pentru îmbunătățirea relațiilor multilaterale ale UE cu partenerii săi mediteraneeni, inclusiv consolidarea metodelor de conlucrare și diversificarea responsabilităților partajate;

| C. | întrucât ar trebui avută în vedere o analiză a succeselor și nerealizărilor Procesului de la Barcelona, pentru a putea revizui relațiile euro-mediteraneene de o manieră eficientă și pentru a putea da un nou impuls Procesului de la Barcelona; subliniind, în acest context, importanța abordării dificultăților resimțite în dezvoltarea cooperării și în aprofundarea Parteneriatului euro-mediteraneean, cum ar fi continuarea conflictului din Orientul Mijlociu, tensiunile politice grave din regiune, cum ar fi Sahara Occidentală, lipsa unui progres substanțial în domeniul democrației și al drepturilor omului, precum și lipsa de informare a opiniei publice privind procesul; |
| --- | --- |

C.

întrucât ar trebui avută în vedere o analiză a succeselor și nerealizărilor Procesului de la Barcelona, pentru a putea revizui relațiile euro-mediteraneene de o manieră eficientă și pentru a putea da un nou impuls Procesului de la Barcelona; subliniind, în acest context, importanța abordării dificultăților resimțite în dezvoltarea cooperării și în aprofundarea Parteneriatului euro-mediteraneean, cum ar fi continuarea conflictului din Orientul Mijlociu, tensiunile politice grave din regiune, cum ar fi Sahara Occidentală, lipsa unui progres substanțial în domeniul democrației și al drepturilor omului, precum și lipsa de informare a opiniei publice privind procesul;

| D. | întrucât bilanțul global al Procesului de la Barcelona demonstrează că, în ciuda realizărilor sale insuficiente comparativ cu obiectivele inițiale, acesta deține un potențial ce ar trebui optimizat, |
| --- | --- |

D.

întrucât bilanțul global al Procesului de la Barcelona demonstrează că, în ciuda realizărilor sale insuficiente comparativ cu obiectivele inițiale, acesta deține un potențial ce ar trebui optimizat,

| 1. | salută Comunicarea Comisiei menționată anterior intitulată „Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana” și împărtășește obiectivul acestei noi inițiative de a aduce un nou impuls politic și practic relațiilor multilaterale ale UE cu partenerii săi mediteraneeni, prin îmbunătățirea nivelului politic al acestor relații, printr-o co-responsabilizare mai accentuată și o mai eficientă partajare a responsabilităților, precum și prin dezvoltarea de proiecte regionale care să răspundă nevoilor cetățenilor din regiune; |
| --- | --- |

1.

salută Comunicarea Comisiei menționată anterior intitulată „Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana” și împărtășește obiectivul acestei noi inițiative de a aduce un nou impuls politic și practic relațiilor multilaterale ale UE cu partenerii săi mediteraneeni, prin îmbunătățirea nivelului politic al acestor relații, printr-o co-responsabilizare mai accentuată și o mai eficientă partajare a responsabilităților, precum și prin dezvoltarea de proiecte regionale care să răspundă nevoilor cetățenilor din regiune;

| 2. | consideră că Procesul de la Barcelona ar trebui să beneficieze de un nou impuls, care să-i îmbunătățească vizibilitatea și să pună în lumină beneficiile concrete pentru cetățeni și în special pentru cetățenii de pe malul sudic al Mediteranei; |
| --- | --- |

2.

consideră că Procesul de la Barcelona ar trebui să beneficieze de un nou impuls, care să-i îmbunătățească vizibilitatea și să pună în lumină beneficiile concrete pentru cetățeni și în special pentru cetățenii de pe malul sudic al Mediteranei;

| 3. | împărtășește opinia privind necesitatea unei revigorări a Procesului de la Barcelona, care ar trebui să rămână în continuare elementul central al cooperării UE cu regiunea mediteraneeană, ca for unic de dialog constructiv și schimburi de vederi între partenerii mediteraneeni; consideră că Declarația de la Barcelona, obiectivele sale și domeniile de cooperare reprezintă un punct de referință pentru aceste relații; își exprimă speranța ca noua inițiativă să se bazeze pe rezultatele Parteneriatului euro-mediteraneean, adăugând valoare procesului; |
| --- | --- |

3.

împărtășește opinia privind necesitatea unei revigorări a Procesului de la Barcelona, care ar trebui să rămână în continuare elementul central al cooperării UE cu regiunea mediteraneeană, ca for unic de dialog constructiv și schimburi de vederi între partenerii mediteraneeni; consideră că Declarația de la Barcelona, obiectivele sale și domeniile de cooperare reprezintă un punct de referință pentru aceste relații; își exprimă speranța ca noua inițiativă să se bazeze pe rezultatele Parteneriatului euro-mediteraneean, adăugând valoare procesului;

| 4. | invită, prin urmare, țările ce nu sunt membre ale Procesului de la Barcelona să adopte acquis-ul acestuia, pentru ca astfel să se poată îndrepta către realizarea acelorași obiective; |
| --- | --- |

4.

invită, prin urmare, țările ce nu sunt membre ale Procesului de la Barcelona să adopte acquis-ul acestuia, pentru ca astfel să se poată îndrepta către realizarea acelorași obiective;

| 5. | susține cu fermitate dezvoltarea propusă a Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana, ca o consolidare a zonei euro-mediteraneene bazată pe principii democratice și pe respectarea statului de drept și a drepturilor omului, care ar trebui să conducă la un parteneriat strâns în politica externă și de securitate; |
| --- | --- |

5.

susține cu fermitate dezvoltarea propusă a Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana, ca o consolidare a zonei euro-mediteraneene bazată pe principii democratice și pe respectarea statului de drept și a drepturilor omului, care ar trebui să conducă la un parteneriat strâns în politica externă și de securitate;

| 6. | invită Consiliul și Comisia să facă o evaluare a noii instituții și a implicațiilor legale ale acestei noi și importante inițiative, în special cu privire la prevederile Tratatului de la Lisabona; |
| --- | --- |

6.

invită Consiliul și Comisia să facă o evaluare a noii instituții și a implicațiilor legale ale acestei noi și importante inițiative, în special cu privire la prevederile Tratatului de la Lisabona;

| 7. | își declară disponibilitatea de a coopera la elaborarea unui cadru instituțional pentru Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana; subliniază faptul că, în calitatea sa de componentă a autorității bugetarea UE, se va implica pentru asigurarea succesului noului cadru și al proiectelor acestuia; |
| --- | --- |

7.

își declară disponibilitatea de a coopera la elaborarea unui cadru instituțional pentru Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana; subliniază faptul că, în calitatea sa de componentă a autorității bugetarea UE, se va implica pentru asigurarea succesului noului cadru și al proiectelor acestuia;

| 8. | salută propunerea Comisiei de instituire a unei copreședinții pentru Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana la nivel de șefi de stat și de guverne și la nivel de miniștri ai afacerilor externe, considerând că aceasta va îmbunătăți implicarea comună în cooperarea euro-mediteraneeană; salută propunerea Comisiei ca instituțiile UE competente să dețină copreședinția UE, subliniază că componenta mediteraneeană a președinției ar trebui numită prin consensul partenerilor mediteraneeni și că țara deținând președinția ar trebui să invite toate statele ce participă la Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana la reuniuni la vârf și la nivel ministerial; |
| --- | --- |

8.

salută propunerea Comisiei de instituire a unei copreședinții pentru Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana la nivel de șefi de stat și de guverne și la nivel de miniștri ai afacerilor externe, considerând că aceasta va îmbunătăți implicarea comună în cooperarea euro-mediteraneeană; salută propunerea Comisiei ca instituțiile UE competente să dețină copreședinția UE, subliniază că componenta mediteraneeană a președinției ar trebui numită prin consensul partenerilor mediteraneeni și că țara deținând președinția ar trebui să invite toate statele ce participă la Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana la reuniuni la vârf și la nivel ministerial;

| 9. | susține propunerea Comisiei de instituire a unui comitet permanent comun, cu sediul la Bruxelles, care să reunească reprezentanți numiți ai tuturor participanților la Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana, și care ar putea avea un rol important în îmbunătățirea guvernării instituționale; |
| --- | --- |

9.

susține propunerea Comisiei de instituire a unui comitet permanent comun, cu sediul la Bruxelles, care să reunească reprezentanți numiți ai tuturor participanților la Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana, și care ar putea avea un rol important în îmbunătățirea guvernării instituționale;

| 10. | consideră că noul secretariat propus ar trebui să fie integrat în serviciile Comisiei, ar putea să cuprindă funcționari detașați ai tuturor participanților la proces și ar trebui să adauge valoare structurilor existente, în vederea întăririi capacității administrative în beneficiul procesului în ansamblu; |
| --- | --- |

10.

consideră că noul secretariat propus ar trebui să fie integrat în serviciile Comisiei, ar putea să cuprindă funcționari detașați ai tuturor participanților la proces și ar trebui să adauge valoare structurilor existente, în vederea întăririi capacității administrative în beneficiul procesului în ansamblu;

| 11. | consideră că noul secretariat propus ar trebui să contribuie la o mai bună prezență în teritoriu a Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana și că ar trebui să se concentreze mai ales asupra proiectelor regionale și să fie capabil să-și asume responsabilitatea pentru diverse competențe, în vederea asigurării bunei gestionări a proiectelor; |
| --- | --- |

11.

consideră că noul secretariat propus ar trebui să contribuie la o mai bună prezență în teritoriu a Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana și că ar trebui să se concentreze mai ales asupra proiectelor regionale și să fie capabil să-și asume responsabilitatea pentru diverse competențe, în vederea asigurării bunei gestionări a proiectelor;

| 12. | invită, cu toate acestea, Consiliul și Comisia să impună țării ce găzduiește secretariatul să respecte valorile democratice și drepturile omului, aflate în centrul Procesului de la Barcelona; |
| --- | --- |

12.

invită, cu toate acestea, Consiliul și Comisia să impună țării ce găzduiește secretariatul să respecte valorile democratice și drepturile omului, aflate în centrul Procesului de la Barcelona;

| 13. | salută propunerea Comisiei de consolidare a relațiilor cu partenerii mediteraneeni ai UE la nivel politic, prin organizarea de reuniuni la vârf la fiecare doi ani, în cadrul Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana, cu ocazia cărora să se adopte declarații și decizii politice în privința programelor și proiectelor principale dezvoltate la nivel regional; |
| --- | --- |

13.

salută propunerea Comisiei de consolidare a relațiilor cu partenerii mediteraneeni ai UE la nivel politic, prin organizarea de reuniuni la vârf la fiecare doi ani, în cadrul Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana, cu ocazia cărora să se adopte declarații și decizii politice în privința programelor și proiectelor principale dezvoltate la nivel regional;

| 14. | consideră că APEM ar trebui implicată pe deplin în organizarea și desfășurarea acestor reuniuni; |
| --- | --- |

14.

consideră că APEM ar trebui implicată pe deplin în organizarea și desfășurarea acestor reuniuni;

| 15. | salută propunerea Comisiei privind rolul APEM, care ar trebui să devină parte integrantă a cadrului instituțional al Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana, ca dimensiune parlamentară a acestuia; subliniază necesitatea îmbunătățirii legitimității democratice, precum și a rolului APEM, ca unică adunare parlamentară ce reunește cele 27 state membre UE și toate părțile implicate în procesul de pace din Orientul Mijlociu; consideră că APEM, ca organism consultativ, ar trebui să aibă dreptul de a face propuneri și evaluări; susține participarea în cadrul APEM a reprezentanților parlamentelor țărilor ce nu fac parte din Procesul de la Barcelona; |
| --- | --- |

15.

salută propunerea Comisiei privind rolul APEM, care ar trebui să devină parte integrantă a cadrului instituțional al Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana, ca dimensiune parlamentară a acestuia; subliniază necesitatea îmbunătățirii legitimității democratice, precum și a rolului APEM, ca unică adunare parlamentară ce reunește cele 27 state membre UE și toate părțile implicate în procesul de pace din Orientul Mijlociu; consideră că APEM, ca organism consultativ, ar trebui să aibă dreptul de a face propuneri și evaluări; susține participarea în cadrul APEM a reprezentanților parlamentelor țărilor ce nu fac parte din Procesul de la Barcelona;

| 16. | reamintește că dezvoltarea democrației trebuie realizată prin susținerea reformelor politice și subliniază că credibilitatea politicii europene de democratizare și promovare a drepturilor omului depinde de sprijinul ferm și concret acordat societății civile și organizațiilor politice democratice de pe malul sudic al Mediteranei; solicită implicarea fermă a societății civile și a reprezentanților partenerilor sociali în cadrul instituțional al Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana; |
| --- | --- |

16.

reamintește că dezvoltarea democrației trebuie realizată prin susținerea reformelor politice și subliniază că credibilitatea politicii europene de democratizare și promovare a drepturilor omului depinde de sprijinul ferm și concret acordat societății civile și organizațiilor politice democratice de pe malul sudic al Mediteranei; solicită implicarea fermă a societății civile și a reprezentanților partenerilor sociali în cadrul instituțional al Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana;

| 17. | subliniază că unul dintre obiectivele principale ale Politicii euro-mediteraneene este promovarea statului de drept, democrația, respectarea drepturilor omului și a pluralismului politic și consideră, în acest sens, că parteneriatul euro-mediteraneean nu a adus încă rezultatele scontate în domeniul drepturilor omului; invită, prin urmare, Consiliul și Comisia să includă în mod clar promovarea drepturilor omului și a democrației printre obiectivele acestei noi inițiative și să consolideze în continuare punerea în aplicare a mecanismelor existente, cum ar fi clauza drepturilor omului, inclusă în acordurile de asociere, și crearea unui mecanism de implementare a acestei clauze în noua generație de acorduri, în planurile de acțiune bilaterale din cadrul PEV și instituirea de subcomisii pentru drepturile omului; |
| --- | --- |

17.

subliniază că unul dintre obiectivele principale ale Politicii euro-mediteraneene este promovarea statului de drept, democrația, respectarea drepturilor omului și a pluralismului politic și consideră, în acest sens, că parteneriatul euro-mediteraneean nu a adus încă rezultatele scontate în domeniul drepturilor omului; invită, prin urmare, Consiliul și Comisia să includă în mod clar promovarea drepturilor omului și a democrației printre obiectivele acestei noi inițiative și să consolideze în continuare punerea în aplicare a mecanismelor existente, cum ar fi clauza drepturilor omului, inclusă în acordurile de asociere, și crearea unui mecanism de implementare a acestei clauze în noua generație de acorduri, în planurile de acțiune bilaterale din cadrul PEV și instituirea de subcomisii pentru drepturile omului;

| 18. | subliniază că domeniul cooperării euro-mediteraneene trebuie să includă și celelalte state riverane și subliniază că identitatea mediteraneeană a acestora trebuie recunoscută în întregime; |
| --- | --- |

18.

subliniază că domeniul cooperării euro-mediteraneene trebuie să includă și celelalte state riverane și subliniază că identitatea mediteraneeană a acestora trebuie recunoscută în întregime;

| 19. | reamintește exemplele de inițiative propuse de către Comisie, cum ar fi autostrăzile maritime, interconectarea autostrăzii din Magrebul arab, depoluarea Mediteranei, protecția civilă și planul solar mediteraneean; își exprimă interesul pentru producerea de electricitate termo-solară de înaltă tensiune în deșertul nord-african și recomandă dezbaterea cu prioritate a acestui aspect cu ocazia primei reuniuni a Uniunii pentru Mediterana; susține, de asemenea, alte proiecte, cum ar fi desalinizarea apei pentru asigurarea accesului la apă potabilă, un aspect de maxim interes pentru țările mediteraneene; |
| --- | --- |

19.

reamintește exemplele de inițiative propuse de către Comisie, cum ar fi autostrăzile maritime, interconectarea autostrăzii din Magrebul arab, depoluarea Mediteranei, protecția civilă și planul solar mediteraneean; își exprimă interesul pentru producerea de electricitate termo-solară de înaltă tensiune în deșertul nord-african și recomandă dezbaterea cu prioritate a acestui aspect cu ocazia primei reuniuni a Uniunii pentru Mediterana; susține, de asemenea, alte proiecte, cum ar fi desalinizarea apei pentru asigurarea accesului la apă potabilă, un aspect de maxim interes pentru țările mediteraneene;

| 20. | subliniază necesitatea ca proiectele din cadrul Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana să fie accesibile tuturor statelor membre UE și partenerilor mediteraneeni interesați, cu deosebire celor implicați în diverse proiecte sau domenii; |
| --- | --- |

20.

subliniază necesitatea ca proiectele din cadrul Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana să fie accesibile tuturor statelor membre UE și partenerilor mediteraneeni interesați, cu deosebire celor implicați în diverse proiecte sau domenii;

| 21. | invită Comisia să informeze Parlamentul și APEM în mod regulat despre evoluțiile acestor proiecte regionale și să ia în considerare propunerile și evaluările prezentate la nivel parlamentar, în vederea sporirii vizibilității procesului și a capacității de asimilare a acestuia, precum și a valorii adăugate în favoarea cetățenilor din regiune; |
| --- | --- |

21.

invită Comisia să informeze Parlamentul și APEM în mod regulat despre evoluțiile acestor proiecte regionale și să ia în considerare propunerile și evaluările prezentate la nivel parlamentar, în vederea sporirii vizibilității procesului și a capacității de asimilare a acestuia, precum și a valorii adăugate în favoarea cetățenilor din regiune;

| 22. | subliniază faptul că Parteneriatul euro-mediteraneean nu se poate concentra exclusiv pe aspecte economice și comerciale; subliniază că cei trei piloni ai Procesului de la Barcelona sunt strâns interconectați; subliniază că primul pilon, menit să contribuie la „pace, stabilitate și prosperitate”, precum și propusa Cartă pentru pace și stabilitate nu au înregistrat un progres semnificativ; subliniază că obiectivul creării unei zone de liber-schimb și liberalizarea comerțului nu reprezintă scopuri în sine, ci trebuie însoțite de o consolidare a cooperării regionale, precum și de o integrare la nivel social și de mediu; |
| --- | --- |

22.

subliniază faptul că Parteneriatul euro-mediteraneean nu se poate concentra exclusiv pe aspecte economice și comerciale; subliniază că cei trei piloni ai Procesului de la Barcelona sunt strâns interconectați; subliniază că primul pilon, menit să contribuie la „pace, stabilitate și prosperitate”, precum și propusa Cartă pentru pace și stabilitate nu au înregistrat un progres semnificativ; subliniază că obiectivul creării unei zone de liber-schimb și liberalizarea comerțului nu reprezintă scopuri în sine, ci trebuie însoțite de o consolidare a cooperării regionale, precum și de o integrare la nivel social și de mediu;

| 23. | subliniază că politicile economice trebuie examinate atât din punct de vedere al contribuției lor la creștere, cât și din cel al creării de locuri de muncă și al contribuției lor la reducerea sărăciei; în acest context, subliniază necesitatea unei asistențe mai consistente a UE în favoarea programelor statelor partenere mediteraneene, cu scopul facilitării instituirii unui climat favorabil creșterii investițiilor și încurajării tinerilor să înființeze mici întreprinderi, inclusiv prin facilitarea accesului la microcredite; consideră, în acest sens, că asistența acordată prin intermediul Facilității pentru investiții și parteneriate euro-mediteraneene (FEMIP) ar trebui îmbunătățită, inclusiv prin campanii de informare; |
| --- | --- |

23.

subliniază că politicile economice trebuie examinate atât din punct de vedere al contribuției lor la creștere, cât și din cel al creării de locuri de muncă și al contribuției lor la reducerea sărăciei; în acest context, subliniază necesitatea unei asistențe mai consistente a UE în favoarea programelor statelor partenere mediteraneene, cu scopul facilitării instituirii unui climat favorabil creșterii investițiilor și încurajării tinerilor să înființeze mici întreprinderi, inclusiv prin facilitarea accesului la microcredite; consideră, în acest sens, că asistența acordată prin intermediul Facilității pentru investiții și parteneriate euro-mediteraneene (FEMIP) ar trebui îmbunătățită, inclusiv prin campanii de informare;

| 24. | reamintește propunerea sa de creare a unei Bănci euro-mediteraneene pentru investiții și dezvoltare, capabilă să atragă investiții străine directe, necesare în regiunea euro-mediteraneeană, și subliniază că participarea statelor din Golf, ca principali investitorii în această regiune, ar putea contribui la realizarea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

24.

reamintește propunerea sa de creare a unei Bănci euro-mediteraneene pentru investiții și dezvoltare, capabilă să atragă investiții străine directe, necesare în regiunea euro-mediteraneeană, și subliniază că participarea statelor din Golf, ca principali investitorii în această regiune, ar putea contribui la realizarea acestui obiectiv;

| 25. | reiterează necesitatea afirmării statutului femeilor în regiunea mediteraneeană prin intermediul unor politici care să le confere un rol principal în societate, precum și prin promovarea egalității de gen; subliniază că respectarea tradițiilor și a obiceiurilor nu poate avea loc în detrimentul drepturilor lor fundamentale; |
| --- | --- |

25.

reiterează necesitatea afirmării statutului femeilor în regiunea mediteraneeană prin intermediul unor politici care să le confere un rol principal în societate, precum și prin promovarea egalității de gen; subliniază că respectarea tradițiilor și a obiceiurilor nu poate avea loc în detrimentul drepturilor lor fundamentale;

| 26. | subliniază necesitatea conceperii unei game interesante de programe de cooperare culturală în favoarea partenerilor mediteraneeni ai UE, printr-o utilizare crescută a programelor ERASMUS MUNDUS și Euromed Audiovisual II (2006-2008), care ar trebui accelerate și extinse, precum și prin utilizarea, în general, a instrumentului politicii europene de vecinătate (2); |
| --- | --- |

26.

subliniază necesitatea conceperii unei game interesante de programe de cooperare culturală în favoarea partenerilor mediteraneeni ai UE, printr-o utilizare crescută a programelor ERASMUS MUNDUS și Euromed Audiovisual II (2006-2008), care ar trebui accelerate și extinse, precum și prin utilizarea, în general, a instrumentului politicii europene de vecinătate (2);

| 27. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Înaltului Reprezentant pentru politica externă și de securitate comună, guvernelor și parlamentelor statelor membre UE și guvernelor și parlamentelor statelor din Procesul de la Barcelona. |
| --- | --- |

27.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Înaltului Reprezentant pentru politica externă și de securitate comună, guvernelor și parlamentelor statelor membre UE și guvernelor și parlamentelor statelor din Procesul de la Barcelona.

---

(1)  JO C 301 E, 13.12.2007, p. 206.

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1638/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 octombrie 2006 de stabilire a dispozițiilor generale privind instituirea unui instrument european de vecinătate și de parteneriat (JO L 310, 9.11.2006, p. 1).

---

| 26.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 285/43 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 285/43

---

Joi, 5 iunie 2008Viitorul tinerilor agricultori în cadrul reformei PAC în curs de desfășurare

P6_TA(2008)0258

Rezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 privind viitorul tinerilor agricultori în cadrul reformei PAC în curs de desfășurare (2007/2194(INI))

2009/C 285 E/07

Parlamentul European,

având în vedere Rezoluția sa din 17 ianuarie 2001 privind situația și perspectivele tinerilor agricultori în Uniunea Europeană (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului din 20 septembrie 2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR) (2),

având în vedere Strategia de la Lisabona, care își propune ca până în 2010 să transforme economia UE în cea mai competitivă și cea mai dinamică economie bazată pe cunoaștere din lume,

având în vedere rezultatele audierii publice din 26 februarie 2008,

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A6–0182/2008),

| A. | întrucât strategia de la Göteborg acordă prioritate competitivității și durabilității economiei UE și întrucât tinerii exploatatori agricoli pot juca un rol fundamental în reușita acestora; |
| --- | --- |

A.

întrucât strategia de la Göteborg acordă prioritate competitivității și durabilității economiei UE și întrucât tinerii exploatatori agricoli pot juca un rol fundamental în reușita acestora;

| B. | întrucât modelul UE de agricultură este multifuncțional și poate genera o dezvoltare durabilă în zonele rurale, grație răspândirii largi a exploatațiilor agricole; |
| --- | --- |

B.

întrucât modelul UE de agricultură este multifuncțional și poate genera o dezvoltare durabilă în zonele rurale, grație răspândirii largi a exploatațiilor agricole;

| C. | întrucât numeroase aspecte privind instalarea tinerilor agricultori și dezvoltarea exploatațiilor lor au dobândit noi perspective o dată cu evoluția reformei politicii agricole comune (PAC), dar întrucât aceste perspective nu apar în mod uniform pe teritoriul european, fapt ce face dificilă realizarea unei abordări strategice la nivel comunitar; |
| --- | --- |

C.

întrucât numeroase aspecte privind instalarea tinerilor agricultori și dezvoltarea exploatațiilor lor au dobândit noi perspective o dată cu evoluția reformei politicii agricole comune (PAC), dar întrucât aceste perspective nu apar în mod uniform pe teritoriul european, fapt ce face dificilă realizarea unei abordări strategice la nivel comunitar;

| D. | întrucât, în timp ce lipsa unor statistici recente și exhaustive privind numărul de tineri agricultori și situația acestora în agricultura UE este regretabilă, datele Eurostat din 2003indică faptul că în Uniunea Europeană numai 7 % din agricultori au vârsta sub 35 de ani și întrucât acest procentaj este în scădere, în vreme ce în viitor va fi necesară o creștere în continuare a producției alimentare;; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în timp ce lipsa unor statistici recente și exhaustive privind numărul de tineri agricultori și situația acestora în agricultura UE este regretabilă, datele Eurostat din 2003indică faptul că în Uniunea Europeană numai 7 % din agricultori au vârsta sub 35 de ani și întrucât acest procentaj este în scădere, în vreme ce în viitor va fi necesară o creștere în continuare a producției alimentare;;

| E. | întrucât următoarea revizuire a PAC („evaluarea stării de sănătate” a PAC) constituie o ocazie, care nu ar trebui ratată, de a orienta mai bine ajutorul către tinerii agricultori; |
| --- | --- |

E.

întrucât următoarea revizuire a PAC („evaluarea stării de sănătate” a PAC) constituie o ocazie, care nu ar trebui ratată, de a orienta mai bine ajutorul către tinerii agricultori;

| F. | întrucât este convins de necesitatea instalării tinerilor într-un mod viabil și în condiții de trai adecvate pentru a răspunde provocărilor prezentate de securitatea energetică și de securitatea aprovizionării cu alimente în cadrul UE, de creșterea economică și ocuparea forței de muncă în toate teritoriile rurale europene, precum și de gestionarea durabilă pe termen lung a spațiului rural; |
| --- | --- |

F.

întrucât este convins de necesitatea instalării tinerilor într-un mod viabil și în condiții de trai adecvate pentru a răspunde provocărilor prezentate de securitatea energetică și de securitatea aprovizionării cu alimente în cadrul UE, de creșterea economică și ocuparea forței de muncă în toate teritoriile rurale europene, precum și de gestionarea durabilă pe termen lung a spațiului rural;

| G. | întrucât este convins de necesitatea unei abordări multifuncționale și ar trebui, în special, să existe o politică fermă de susținere a tinerilor agricultori; |
| --- | --- |

G.

întrucât este convins de necesitatea unei abordări multifuncționale și ar trebui, în special, să existe o politică fermă de susținere a tinerilor agricultori;

| H. | întrucât este extrem de important pentru zonele rurale ca tinerii să devină proprietari ai exploatațiilor agricole, în măsura în care agricultura continuă să fie punctul fundamental de sprijin pentru activitatea economică și pentru structura socială din majoritatea acestor zone; |
| --- | --- |

H.

întrucât este extrem de important pentru zonele rurale ca tinerii să devină proprietari ai exploatațiilor agricole, în măsura în care agricultura continuă să fie punctul fundamental de sprijin pentru activitatea economică și pentru structura socială din majoritatea acestor zone;

| I. | întrucât este clară necesitatea imperativă a unei strategii europene vizând stimularea formării profesionale a tinerilor agricultori după principii antreprenoriale; |
| --- | --- |

I.

întrucât este clară necesitatea imperativă a unei strategii europene vizând stimularea formării profesionale a tinerilor agricultori după principii antreprenoriale;

| J. | întrucât tinerii agricultori demonstrează un dinamism puternic în luarea deciziilor, au dorința de a-și asuma riscuri, de a găsi sinergii și complementaritate și de a pune în practică opțiuni de planificare extrem de inovatoare, care depășesc practicile agricole curente; |
| --- | --- |

J.

întrucât tinerii agricultori demonstrează un dinamism puternic în luarea deciziilor, au dorința de a-și asuma riscuri, de a găsi sinergii și complementaritate și de a pune în practică opțiuni de planificare extrem de inovatoare, care depășesc practicile agricole curente;

| K. | întrucât, cu toate că diferitele politici elaborate pentru a susține tinerii agricultori contribuie la impulsionarea agriculturii UE, schimbul de generații în cazul proprietarilor de exploatații agricole reprezintă în continuare o provocare în UE; |
| --- | --- |

K.

întrucât, cu toate că diferitele politici elaborate pentru a susține tinerii agricultori contribuie la impulsionarea agriculturii UE, schimbul de generații în cazul proprietarilor de exploatații agricole reprezintă în continuare o provocare în UE;

| L. | întrucât se constată o acumulare a dificultăților întâmpinate de tinerii producători din sectorul agricol, precum costurile ridicate de instalare, gradul înalt al îndatorării și insuficiența unor exploatații disponibile și a unor formări specifice; întrucât se observă, de asemenea, că politica agricolă impune din ce în ce mai multe responsabilități producătorilor în ceea ce privește cerințele de eco-condiționare în domenii precum mediul, sănătatea animalelor, bunăstarea animalelor, siguranța alimentară și conservarea peisajului; |
| --- | --- |

L.

întrucât se constată o acumulare a dificultăților întâmpinate de tinerii producători din sectorul agricol, precum costurile ridicate de instalare, gradul înalt al îndatorării și insuficiența unor exploatații disponibile și a unor formări specifice; întrucât se observă, de asemenea, că politica agricolă impune din ce în ce mai multe responsabilități producătorilor în ceea ce privește cerințele de eco-condiționare în domenii precum mediul, sănătatea animalelor, bunăstarea animalelor, siguranța alimentară și conservarea peisajului;

| M. | întrucât este nevoie de un sector agricol tânăr și dinamic, acest fapt constituind un element esențial pentru realizarea obiectivelor stabilite de Strategia de la Lisabona; |
| --- | --- |

M.

întrucât este nevoie de un sector agricol tânăr și dinamic, acest fapt constituind un element esențial pentru realizarea obiectivelor stabilite de Strategia de la Lisabona;

| N. | întrucât, în conformitate cu noul regulament privind sprijinul pentru dezvoltare rurală, este posibil să se efectueze o programare pentru perioada de până la 31 decembrie 2013; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în conformitate cu noul regulament privind sprijinul pentru dezvoltare rurală, este posibil să se efectueze o programare pentru perioada de până la 31 decembrie 2013;

| O. | întrucât zonele rurale reprezintă 92 % din teritoriul UE, în vreme ce populația locuiește în proporție de 50 % la sate și 50 % la oraș; |
| --- | --- |

O.

întrucât zonele rurale reprezintă 92 % din teritoriul UE, în vreme ce populația locuiește în proporție de 50 % la sate și 50 % la oraș;

| P. | întrucât schimbul de generații este necesar pentru a menține un nivel ridicat al calității alimentelorși al siguranței alimentare în cadrul UE, precum și pentru independența alimentară a UE pe viitor; |
| --- | --- |

P.

întrucât schimbul de generații este necesar pentru a menține un nivel ridicat al calității alimentelorși al siguranței alimentare în cadrul UE, precum și pentru independența alimentară a UE pe viitor;

| 1. | consideră că unul din obiectivele reformei PAC trebuie să fie asigurarea ameliorării schimbului de generații de agricultori și că, pentru realizarea acestui obiectiv, este deosebit de potrivită utilizarea combinată a instrumentelor primului și celui de-al doilea pilon care vizează stimularea, respectiv, a unei agriculturi durabile și a dezvoltării zonelor rurale; |
| --- | --- |

1.

consideră că unul din obiectivele reformei PAC trebuie să fie asigurarea ameliorării schimbului de generații de agricultori și că, pentru realizarea acestui obiectiv, este deosebit de potrivită utilizarea combinată a instrumentelor primului și celui de-al doilea pilon care vizează stimularea, respectiv, a unei agriculturi durabile și a dezvoltării zonelor rurale;

| 2. | afirmă că favorizarea schimbului de generații de agricultori este esențială pentru a răspunde provocărilor de natură alimentară, energetică, ecologică și teritorială cu care se confruntă agricultura UE acum și în viitor; consideră că aceste provocări nu pot fi soluționate în ansamblul lor, satisfăcând în același timp așteptările societății, fără o agricultură puternică și fără existența unui număr mare de agricultori în UE; |
| --- | --- |

2.

afirmă că favorizarea schimbului de generații de agricultori este esențială pentru a răspunde provocărilor de natură alimentară, energetică, ecologică și teritorială cu care se confruntă agricultura UE acum și în viitor; consideră că aceste provocări nu pot fi soluționate în ansamblul lor, satisfăcând în același timp așteptările societății, fără o agricultură puternică și fără existența unui număr mare de agricultori în UE;

| 3. | semnalează faptul că extinderea Uniunii Europene către noile state membre a sporit diversitatea culturală a acesteia și a favorizat creșterea diversității alimentare, oferind în același timp o ocazie adecvată pentru creșterea competitivității agriculturii UE prin axarea pe inovare continuă și pe calitatea produselor comunitare și prin evidențierea realizărilor producătorilor într-un domeniu important precum siguranța alimentară; |
| --- | --- |

3.

semnalează faptul că extinderea Uniunii Europene către noile state membre a sporit diversitatea culturală a acesteia și a favorizat creșterea diversității alimentare, oferind în același timp o ocazie adecvată pentru creșterea competitivității agriculturii UE prin axarea pe inovare continuă și pe calitatea produselor comunitare și prin evidențierea realizărilor producătorilor într-un domeniu important precum siguranța alimentară;

| 4. | este de părere că măsurile de susținere a tinerilor agricultori trebuie elaborate și puse în practică ținându-se seama în mod special de situația tinerilor producători din noile state membre; |
| --- | --- |

4.

este de părere că măsurile de susținere a tinerilor agricultori trebuie elaborate și puse în practică ținându-se seama în mod special de situația tinerilor producători din noile state membre;

| 5. | invită, prin urmare, Comisia să înainteze propuneri pentru introducerea unei etichete UE a calității, care va permite consumatorilor să identifice cu ușurință produsele care au fost obținute respectându-se standardele europene stricte în materie de mediu, bunăstare a animalelor și siguranță alimentară; |
| --- | --- |

5.

invită, prin urmare, Comisia să înainteze propuneri pentru introducerea unei etichete UE a calității, care va permite consumatorilor să identifice cu ușurință produsele care au fost obținute respectându-se standardele europene stricte în materie de mediu, bunăstare a animalelor și siguranță alimentară;

| 6. | observă că, într-un context în care calitatea este importantă, diversitatea producției și a produselor ar trebui să constituie un obiectiv; |
| --- | --- |

6.

observă că, într-un context în care calitatea este importantă, diversitatea producției și a produselor ar trebui să constituie un obiectiv;

| 7. | constată faptul că principala condiție pentru întinerirea clasei întreprinzătorilor din agricultură este accesul la terenuri, având în vedere prețul ridicat al acestora; |
| --- | --- |

7.

constată faptul că principala condiție pentru întinerirea clasei întreprinzătorilor din agricultură este accesul la terenuri, având în vedere prețul ridicat al acestora;

| 8. | consideră că, în viitor, PAC va trebui să aibă ca obiectiv înlăturarea obstacolelor care blochează actualmente accesul tinerilor agricultori la activitatea agricolă, făcând din schimbul de generații una din prioritățile sale; |
| --- | --- |

8.

consideră că, în viitor, PAC va trebui să aibă ca obiectiv înlăturarea obstacolelor care blochează actualmente accesul tinerilor agricultori la activitatea agricolă, făcând din schimbul de generații una din prioritățile sale;

| 9. | solicită, de asemenea, sporirea eforturilor pentru a explica publicului modelul agricol european, cu standardele sale ridicate în materie de mediu, bunăstare a animalelor și siguranță alimentară; |
| --- | --- |

9.

solicită, de asemenea, sporirea eforturilor pentru a explica publicului modelul agricol european, cu standardele sale ridicate în materie de mediu, bunăstare a animalelor și siguranță alimentară;

| 10. | consideră că instalarea tinerilor ce înființează sau preiau întreprinderi agricole reprezintă un atu major pentru UE extinsă; |
| --- | --- |

10.

consideră că instalarea tinerilor ce înființează sau preiau întreprinderi agricole reprezintă un atu major pentru UE extinsă;

| 11. | atrage atenția asupra dificultăților continue legate de costurile de instalare ridicate, printre care se află și prețul vânzării sau arendării terenurilor agricole, precum și necesitatea de a investi în mod continuu în capital corporal și potențial uman pentru a realiza îmbunătățiri tehnice și logistice, precum și asupra faptului că pentru a realiza îmbunătățiri tehnice și logistice nu este suficientă cumpărarea de utilaje și instalații și că cercetarea, precum și accesul la rezultatele cercetărilor, sunt esențiale pentru realizarea de îmbunătățiri; |
| --- | --- |

11.

atrage atenția asupra dificultăților continue legate de costurile de instalare ridicate, printre care se află și prețul vânzării sau arendării terenurilor agricole, precum și necesitatea de a investi în mod continuu în capital corporal și potențial uman pentru a realiza îmbunătățiri tehnice și logistice, precum și asupra faptului că pentru a realiza îmbunătățiri tehnice și logistice nu este suficientă cumpărarea de utilaje și instalații și că cercetarea, precum și accesul la rezultatele cercetărilor, sunt esențiale pentru realizarea de îmbunătățiri;

| 12. | solicită Comisiei să sprijine statele membre în crearea unei bănci a terenurilor care să fie constituită pe baza terenurilor eliberate prin pensionarea anticipată; consideră că ar trebui asigurat sprijin pentru achiziția în comun de mașini și echipamente cu cost ridicat și care sunt rar utilizate la nivel individual; |
| --- | --- |

12.

solicită Comisiei să sprijine statele membre în crearea unei bănci a terenurilor care să fie constituită pe baza terenurilor eliberate prin pensionarea anticipată; consideră că ar trebui asigurat sprijin pentru achiziția în comun de mașini și echipamente cu cost ridicat și care sunt rar utilizate la nivel individual;

| 13. | recomandă revizuirea valorii primei de instalare, care a rămas neschimbată de la introducerea sa și care nu mai pare a fi adaptată la nevoile agricultorilor; |
| --- | --- |

13.

recomandă revizuirea valorii primei de instalare, care a rămas neschimbată de la introducerea sa și care nu mai pare a fi adaptată la nevoile agricultorilor;

| 14. | subliniază că o contribuție importantă la problemele cu care se confruntă tinerii agricultori la instalare o are prețul terenurilor și solicită Comisiei să studieze creșterea considerabilă a prețului terenurilor, datorată, printre altele, presiunilor urbane și speculațiilor; |
| --- | --- |

14.

subliniază că o contribuție importantă la problemele cu care se confruntă tinerii agricultori la instalare o are prețul terenurilor și solicită Comisiei să studieze creșterea considerabilă a prețului terenurilor, datorată, printre altele, presiunilor urbane și speculațiilor;

| 15. | recomandă introducerea unor instrumente care să permită să se acorde prioritate, la transmiterea terenurilor agricole, tinerilor agricultori care inițiază o afacere în acest domeniu mai degrabă decât agricultorilor care își măresc exploatațiile, inclusiv un mecanism de pensionare anticipată, ajutor pentru achiziționare eșalonată, un mecanism de instalare progresivă și de închiriere a unei părți din terenuri; |
| --- | --- |

15.

recomandă introducerea unor instrumente care să permită să se acorde prioritate, la transmiterea terenurilor agricole, tinerilor agricultori care inițiază o afacere în acest domeniu mai degrabă decât agricultorilor care își măresc exploatațiile, inclusiv un mecanism de pensionare anticipată, ajutor pentru achiziționare eșalonată, un mecanism de instalare progresivă și de închiriere a unei părți din terenuri;

| 16. | constată necesitatea îmbunătățirii eficacității politicilor de sprijin acordat tinerilor agricultori la instalare și importanța prevederii unor criterii suplimentare pentru stabilirea priorităților la clasamentul categoriilor de beneficiari, care să țină seama de factori obiectivi; |
| --- | --- |

16.

constată necesitatea îmbunătățirii eficacității politicilor de sprijin acordat tinerilor agricultori la instalare și importanța prevederii unor criterii suplimentare pentru stabilirea priorităților la clasamentul categoriilor de beneficiari, care să țină seama de factori obiectivi;

| 17. | invită Comisia Europeană să propună, în proiectul său legislativ privind evaluarea „stării de sănătate” a PAC, ca ajutoarele pentru tinerii agricultori prevăzute de legislația privind dezvoltarea rurală să facă parte din măsurile obligatorii incluse în planurile întocmite de statele membre, fapt care ar trebui să fie însoțit și de o creștere a valorii ajutorului de instalare; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia Europeană să propună, în proiectul său legislativ privind evaluarea „stării de sănătate” a PAC, ca ajutoarele pentru tinerii agricultori prevăzute de legislația privind dezvoltarea rurală să facă parte din măsurile obligatorii incluse în planurile întocmite de statele membre, fapt care ar trebui să fie însoțit și de o creștere a valorii ajutorului de instalare;

| 18. | consideră că măsurile de susținere a tinerilor agricultori trebuie, de asemenea, să sprijine noii veniți, deoarece aceștia din urmă pot reprezenta o sursă valoroasă de reînnoire pentru agricultura UE; subliniază, prin urmare, că ajutoarele trebuie destinate în principal noilor exploatatori și nu celor care părăsesc domeniul agricol; subliniază că măsurile de susținere pentru preluarea unei exploatații nu trebuie să creeze denaturări ale concurenței între noii veniți, pe de o parte, și fiii și fiicele de agricultori, pe de altă parte; |
| --- | --- |

18.

consideră că măsurile de susținere a tinerilor agricultori trebuie, de asemenea, să sprijine noii veniți, deoarece aceștia din urmă pot reprezenta o sursă valoroasă de reînnoire pentru agricultura UE; subliniază, prin urmare, că ajutoarele trebuie destinate în principal noilor exploatatori și nu celor care părăsesc domeniul agricol; subliniază că măsurile de susținere pentru preluarea unei exploatații nu trebuie să creeze denaturări ale concurenței între noii veniți, pe de o parte, și fiii și fiicele de agricultori, pe de altă parte;

| 19. | observă că pentru a evita deșertificarea zonelor agricole defavorizate, urmărind astfel atingerea obiectivului de coeziune teritorială al UE, este vitală favorizarea instalării tinerilor agricultori în zonele cu handicap natural permanent, precum insulele și munții, unde costurile pentru amenajare, construirea de clădiri și accesibilitate sunt mai ridicate și unde este adesea necesară diversificarea activităților pentru a atinge un nivel suficient de viabilitate; |
| --- | --- |

19.

observă că pentru a evita deșertificarea zonelor agricole defavorizate, urmărind astfel atingerea obiectivului de coeziune teritorială al UE, este vitală favorizarea instalării tinerilor agricultori în zonele cu handicap natural permanent, precum insulele și munții, unde costurile pentru amenajare, construirea de clădiri și accesibilitate sunt mai ridicate și unde este adesea necesară diversificarea activităților pentru a atinge un nivel suficient de viabilitate;

| 20. | invită Comisia să efectueze o anchetă privind eficacitatea și valoarea adăugată a diverselor măsuri naționale și europene destinate tinerilor agricultori și să prezinte un raport pe această temă până la 1 iulie 2009; |
| --- | --- |

20.

invită Comisia să efectueze o anchetă privind eficacitatea și valoarea adăugată a diverselor măsuri naționale și europene destinate tinerilor agricultori și să prezinte un raport pe această temă până la 1 iulie 2009;

| 21. | constată că o mare parte a tinerilor agricultori consideră că sprijinul pentru investiții și subvenționarea dobânzilor sunt cele mai eficace mijloace de stimulare a spiritului antreprenorial și de consolidare a poziției lor concurențiale; invită Comisia și statele membre să acorde atenția cuvenită aspectelor legate de sprijin și subvenții; |
| --- | --- |

21.

constată că o mare parte a tinerilor agricultori consideră că sprijinul pentru investiții și subvenționarea dobânzilor sunt cele mai eficace mijloace de stimulare a spiritului antreprenorial și de consolidare a poziției lor concurențiale; invită Comisia și statele membre să acorde atenția cuvenită aspectelor legate de sprijin și subvenții;

| 22. | solicită Comisiei să efectueze un studiu privind efectele drepturilor de producție, ale drepturilor la plată unică și ale drepturilor la primă de instalare privind instalarea tinerilor agricultori, deoarece ansamblul acestor dispozitive generează conflicte frecvente între generații, lucru ce se traduce printr-un acces mai dificil la aceste drepturi pentru tinerii ce doresc să se instaleze în agricultură; este de părere că, prin urmare, Comisia ar trebui să deducă concluziile corespunzătoare privind gestionarea PAC pentru a spori capacitatea de instalare a tinerilor; |
| --- | --- |

22.

solicită Comisiei să efectueze un studiu privind efectele drepturilor de producție, ale drepturilor la plată unică și ale drepturilor la primă de instalare privind instalarea tinerilor agricultori, deoarece ansamblul acestor dispozitive generează conflicte frecvente între generații, lucru ce se traduce printr-un acces mai dificil la aceste drepturi pentru tinerii ce doresc să se instaleze în agricultură; este de părere că, prin urmare, Comisia ar trebui să deducă concluziile corespunzătoare privind gestionarea PAC pentru a spori capacitatea de instalare a tinerilor;

| 23. | observă că, pentru o mai bună luare în considerare a creșterii costurilor de preluare a exploatațiilor și a dificultăților de instalare în teritoriile problematice, ar trebui ridicat plafonul comunitar ce limitează ajutorul la 55 000 EUR și termenul necesar alinierii la norme după instalare ar trebui mărit de la trei la cinci ani; |
| --- | --- |

23.

observă că, pentru o mai bună luare în considerare a creșterii costurilor de preluare a exploatațiilor și a dificultăților de instalare în teritoriile problematice, ar trebui ridicat plafonul comunitar ce limitează ajutorul la 55 000 EUR și termenul necesar alinierii la norme după instalare ar trebui mărit de la trei la cinci ani;

| 24. | atrage atenția asupra faptului că activitatea agricolă este adesea ultima activitate prezentă în zonele rurale și că este, prin urmare, necesar să se pună în aplicare măsuri care să stimuleze instalarea tinerilor agricultori, dar că, dincolo de viabilitatea exploatațiilor, sunt necesare eforturi pentru transformarea mediului rural într-un loc de trai atrăgător prin dezvoltarea accesului egal la serviciile publice (poștă, școli, transport în comun, servicii de sănătate etc.) și prin menținerea unui nivel acceptabil al serviciilor (comerț și artizanat, structuri de îngrijire a copiilor și a persoanelor în vârstă, locuințe sociale și destinate închirierii etc.) și al spațiilor de viață socială care să permită ruperea izolării (cafenele, centre culturale, centre sportive etc.); |
| --- | --- |

24.

atrage atenția asupra faptului că activitatea agricolă este adesea ultima activitate prezentă în zonele rurale și că este, prin urmare, necesar să se pună în aplicare măsuri care să stimuleze instalarea tinerilor agricultori, dar că, dincolo de viabilitatea exploatațiilor, sunt necesare eforturi pentru transformarea mediului rural într-un loc de trai atrăgător prin dezvoltarea accesului egal la serviciile publice (poștă, școli, transport în comun, servicii de sănătate etc.) și prin menținerea unui nivel acceptabil al serviciilor (comerț și artizanat, structuri de îngrijire a copiilor și a persoanelor în vârstă, locuințe sociale și destinate închirierii etc.) și al spațiilor de viață socială care să permită ruperea izolării (cafenele, centre culturale, centre sportive etc.);

| 25. | subliniază că trebuie dezvoltate instrumente care să permită tinerilor agricultori să fie absenți de pe exploatație pentru stagii de formare, concedii, nașteri etc. |
| --- | --- |

25.

subliniază că trebuie dezvoltate instrumente care să permită tinerilor agricultori să fie absenți de pe exploatație pentru stagii de formare, concedii, nașteri etc.

| 26. | salută faptul că acordarea primei de instalare tinerilor agricultori, chiar dacă este vorba de o instalare parțială, este condiționată de prezentarea, din proprie inițiativă, a unui plan de afaceri, reprezentând un instrument care va permite, în timp, dezvoltarea activităților agricole și de altă natură, legate de mediul rural, pe noile lor exploatații; |
| --- | --- |

26.

salută faptul că acordarea primei de instalare tinerilor agricultori, chiar dacă este vorba de o instalare parțială, este condiționată de prezentarea, din proprie inițiativă, a unui plan de afaceri, reprezentând un instrument care va permite, în timp, dezvoltarea activităților agricole și de altă natură, legate de mediul rural, pe noile lor exploatații;

| 27. | recomandă ca, în cadrul sistemului de ajutoare pentru prima instalare, să fie prevăzute stimulente pentru proprietarii care dau exploatații în arendă tinerilor agricultori și/sau ajutoare pentru plata arendei până în al zecelea an de la instalare; |
| --- | --- |

27.

recomandă ca, în cadrul sistemului de ajutoare pentru prima instalare, să fie prevăzute stimulente pentru proprietarii care dau exploatații în arendă tinerilor agricultori și/sau ajutoare pentru plata arendei până în al zecelea an de la instalare;

| 28. | subliniază dificultatea accesului la finanțare pentru tinerii ce doresc să se instaleze în agricultură și utilitatea practicii creditelor subvenționate care permite tinerilor agricultori să ducă la bun sfârșit proiectul de instalare și să asigure continuitatea acestuia evitând o îndatorare prea ridicată; |
| --- | --- |

28.

subliniază dificultatea accesului la finanțare pentru tinerii ce doresc să se instaleze în agricultură și utilitatea practicii creditelor subvenționate care permite tinerilor agricultori să ducă la bun sfârșit proiectul de instalare și să asigure continuitatea acestuia evitând o îndatorare prea ridicată;

| 29. | constată că, din cauza nivelului ridicat al îndatorării și al cheltuielilor de instalare, tinerii agricultori întâmpină mari dificultăți în atingerea unei bune poziții concurențiale; solicită, prin urmare, Comisiei și statelor membre să găsească noi soluții pentru aceste probleme specifice; |
| --- | --- |

29.

constată că, din cauza nivelului ridicat al îndatorării și al cheltuielilor de instalare, tinerii agricultori întâmpină mari dificultăți în atingerea unei bune poziții concurențiale; solicită, prin urmare, Comisiei și statelor membre să găsească noi soluții pentru aceste probleme specifice;

| 30. | consideră că activitatea antreprenorială a tinerilor agricultori ar trebui sprijinită prin dispoziții transparente, mai simple și mai puțin greoaie, precum și prin reducerea costurilor aferente acestora; |
| --- | --- |

30.

consideră că activitatea antreprenorială a tinerilor agricultori ar trebui sprijinită prin dispoziții transparente, mai simple și mai puțin greoaie, precum și prin reducerea costurilor aferente acestora;

| 31. | consideră, prin urmare, că statele membre și autoritățile regionale ar trebui să analizeze posibilitățile de introducere sau de îmbunătățire a sistemelor care să ofere noilor agricultori capital inițial la tarife preferențiale; |
| --- | --- |

31.

consideră, prin urmare, că statele membre și autoritățile regionale ar trebui să analizeze posibilitățile de introducere sau de îmbunătățire a sistemelor care să ofere noilor agricultori capital inițial la tarife preferențiale;

| 32. | deplânge, în același timp, efectul elementelor de natură speculativă sau structurală, cum ar fi garanțiile necesare pentru accesul la împrumuturi, dobânzile ridicate, obstacolele de natură juridică sau fiscală, contribuțiile de securitate socială, precum și taxele administrative care împiedică atingerea unui nivel adecvat al rentabilității pământului, muncii și capitalului și constată necesitatea unor politici adecvate care să reducă factorii excesivi și denaturarea concurenței; |
| --- | --- |

32.

deplânge, în același timp, efectul elementelor de natură speculativă sau structurală, cum ar fi garanțiile necesare pentru accesul la împrumuturi, dobânzile ridicate, obstacolele de natură juridică sau fiscală, contribuțiile de securitate socială, precum și taxele administrative care împiedică atingerea unui nivel adecvat al rentabilității pământului, muncii și capitalului și constată necesitatea unor politici adecvate care să reducă factorii excesivi și denaturarea concurenței;

| 33. | invită Comisia și statele membre să elaboreze măsuri (fiscale) noi pentru a ajuta tinerii agricultori să suporte dobânzile ridicate pe care le implică achiziționarea exploatațiilor; invită Comisia să formuleze propuneri specifice în acest sens, în cadrul oferit de „evaluarea stării de sănătate” a PAC; |
| --- | --- |

33.

invită Comisia și statele membre să elaboreze măsuri (fiscale) noi pentru a ajuta tinerii agricultori să suporte dobânzile ridicate pe care le implică achiziționarea exploatațiilor; invită Comisia să formuleze propuneri specifice în acest sens, în cadrul oferit de „evaluarea stării de sănătate” a PAC;

| 34. | solicită ca aplicarea unor astfel de măsuri pentru susținerea tinerilor agricultori să devină o dispoziție obligatorie în cadrul acțiunilor prevăzute în conformitate cu axa I a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 în vederea îmbunătățirii competitivității sectorului agricol; |
| --- | --- |

34.

solicită ca aplicarea unor astfel de măsuri pentru susținerea tinerilor agricultori să devină o dispoziție obligatorie în cadrul acțiunilor prevăzute în conformitate cu axa I a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 în vederea îmbunătățirii competitivității sectorului agricol;

| 35. | își reafirmă opinia conform căreia măsurile de dezvoltare rurală ar trebui să vizeze în mod direct agricultorii; |
| --- | --- |

35.

își reafirmă opinia conform căreia măsurile de dezvoltare rurală ar trebui să vizeze în mod direct agricultorii;

| 36. | consideră că Comisia trebuie să analizeze ajutoarele financiare specifice în favoarea tinerilor agricultori în temeiul axelor 2 și 3 ale politicii de dezvoltare rurală, de exemplu în ceea ce privește infrastructura socială și creșterea participării tinerilor din regiunile rurale la piața muncii; |
| --- | --- |

36.

consideră că Comisia trebuie să analizeze ajutoarele financiare specifice în favoarea tinerilor agricultori în temeiul axelor 2 și 3 ale politicii de dezvoltare rurală, de exemplu în ceea ce privește infrastructura socială și creșterea participării tinerilor din regiunile rurale la piața muncii;

| 37. | solicită o mărire a primelor de instalare pentru agricultorii care desfășoară activități multiple (agricole și de altă natură), astfel încât agricultorii tineri care desfășoară numai activități agrare sau care suplimentează aceste activități cu alte venituri obținute în mediul rural să poată avea acces la primele de primă instalare; |
| --- | --- |

37.

solicită o mărire a primelor de instalare pentru agricultorii care desfășoară activități multiple (agricole și de altă natură), astfel încât agricultorii tineri care desfășoară numai activități agrare sau care suplimentează aceste activități cu alte venituri obținute în mediul rural să poată avea acces la primele de primă instalare;

| 38. | solicită statelor membre să permită accesul la primele de primă instalare tinerilor și tinerelor care, având o situație precară în ceea ce privește proprietatea, au nevoie de această primă pentru a-și adapta exploatațiile, fie desfășurând activități agricole, fie suplimentând aceste activități cu alte venituri, astfel încât să beneficieze de un nivel de viață mediu din punctul de vedere al veniturilor disponibile și al muncii; |
| --- | --- |

38.

solicită statelor membre să permită accesul la primele de primă instalare tinerilor și tinerelor care, având o situație precară în ceea ce privește proprietatea, au nevoie de această primă pentru a-și adapta exploatațiile, fie desfășurând activități agricole, fie suplimentând aceste activități cu alte venituri, astfel încât să beneficieze de un nivel de viață mediu din punctul de vedere al veniturilor disponibile și al muncii;

| 39. | consideră că tinerii agricultori din UE ar trebui să aibă posibilitatea de a concura între ei pe baza unor condiții egale în cadrul UE; solicită, prin urmare, revizuirea cu prudență a actualului articol 69 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 al Consiliului (3), precum și punerea ulterioară în aplicare a acestuia, astfel încât să se prevină orice denaturare a concurenței pe piața internă a UE; |
| --- | --- |

39.

consideră că tinerii agricultori din UE ar trebui să aibă posibilitatea de a concura între ei pe baza unor condiții egale în cadrul UE; solicită, prin urmare, revizuirea cu prudență a actualului articol 69 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 al Consiliului (3), precum și punerea ulterioară în aplicare a acestuia, astfel încât să se prevină orice denaturare a concurenței pe piața internă a UE;

| 40. | solicită ca toate politicile agricole și cele privind dezvoltarea rurală să fie aliniate pe deplin obiectivelor pe care și le-a stabilit UE în cadrul Strategiei de la Lisabona, astfel încât să le permită tinerilor agricultori să activeze într-un mediu economic dinamic; |
| --- | --- |

40.

solicită ca toate politicile agricole și cele privind dezvoltarea rurală să fie aliniate pe deplin obiectivelor pe care și le-a stabilit UE în cadrul Strategiei de la Lisabona, astfel încât să le permită tinerilor agricultori să activeze într-un mediu economic dinamic;

| 41. | consideră că este necesar, în cadrul „evaluării stării de sănătate” a PAC, să fie încurajate stabilizarea și securitatea veniturilor agricole, condiție esențială pentru schimbul de generații în agricultură, prin desfășurarea la nivel european de instrumente inovatoare de gestionare a riscurilor și a crizelor pentru a face față fluctuațiilor de pe piață și volatilității mărite a prețurilor; |
| --- | --- |

41.

consideră că este necesar, în cadrul „evaluării stării de sănătate” a PAC, să fie încurajate stabilizarea și securitatea veniturilor agricole, condiție esențială pentru schimbul de generații în agricultură, prin desfășurarea la nivel european de instrumente inovatoare de gestionare a riscurilor și a crizelor pentru a face față fluctuațiilor de pe piață și volatilității mărite a prețurilor;

| 42. | consideră că este importantă realizarea unei simplificări autentice și a unei transparențe mai mari în ceea ce privește aplicarea instrumentelor și măsurilor destinate tinerilor agricultori care desfășoară activități agricole, chiar și atunci când acestea sunt suplimentate cu alte activități decât cele agricole, legate de mediul rural, necesare pentru asigurarea viabilității exploatației; |
| --- | --- |

42.

consideră că este importantă realizarea unei simplificări autentice și a unei transparențe mai mari în ceea ce privește aplicarea instrumentelor și măsurilor destinate tinerilor agricultori care desfășoară activități agricole, chiar și atunci când acestea sunt suplimentate cu alte activități decât cele agricole, legate de mediul rural, necesare pentru asigurarea viabilității exploatației;

| 43. | evidențiază faptul că ar trebui să se evite dezavantajarea agricultorilor care nu mai sunt considerați tineri agricultori dar care vor continua să fie activi pe termen mediu și se confruntă, de asemenea, cu provocări noi; |
| --- | --- |

43.

evidențiază faptul că ar trebui să se evite dezavantajarea agricultorilor care nu mai sunt considerați tineri agricultori dar care vor continua să fie activi pe termen mediu și se confruntă, de asemenea, cu provocări noi;

| 44. | atrage atenția asupra faptului că exigențele sporite cu care se confruntă „întreprinzătorii de mâine” impun necesitatea intensificării sistematice a formării profesionale pentru a asigura un transfer autentic al cunoștințelor de la cercetarea din domeniul agriculturii către practica agricolă; |
| --- | --- |

44.

atrage atenția asupra faptului că exigențele sporite cu care se confruntă „întreprinzătorii de mâine” impun necesitatea intensificării sistematice a formării profesionale pentru a asigura un transfer autentic al cunoștințelor de la cercetarea din domeniul agriculturii către practica agricolă;

| 45. | consideră, în ceea ce privește succesiunea, că este necesară prevederea unei legislații care să vizeze păstrarea integrității exploatației, în vederea realizării atât a economiilor de scară, cât și a celor de gamă; succesiunea care implică persoane ce nu fac parte din familie ar trebui facilitată pentru a fi menținute exploatațiile și pentru a le permite tinerilor antreprenori cu formare în domeniul agricol să devină agricultori; |
| --- | --- |

45.

consideră, în ceea ce privește succesiunea, că este necesară prevederea unei legislații care să vizeze păstrarea integrității exploatației, în vederea realizării atât a economiilor de scară, cât și a celor de gamă; succesiunea care implică persoane ce nu fac parte din familie ar trebui facilitată pentru a fi menținute exploatațiile și pentru a le permite tinerilor antreprenori cu formare în domeniul agricol să devină agricultori;

| 46. | consideră că mecanismele naționale de pensionare anticipată nu ar trebui aplicate decât în condițiile în care exploatația agricultorului care iese la pensie este preluată de un tânăr agricultor sau, în mod alternativ, că agricultorul care iese la pensie ar trebui să beneficieze de o bonificație în acest caz; |
| --- | --- |

46.

consideră că mecanismele naționale de pensionare anticipată nu ar trebui aplicate decât în condițiile în care exploatația agricultorului care iese la pensie este preluată de un tânăr agricultor sau, în mod alternativ, că agricultorul care iese la pensie ar trebui să beneficieze de o bonificație în acest caz;

| 47. | consideră că planurile de ansamblu pentru instalare și pentru dezvoltarea exploatațiilor ar trebui să conțină măsuri specifice de recunoaștere juridică a tinerilor agricultori, garantând astfel egalitatea de drepturi sociale între bărbați și femei; consideră, în această privință, că este de importanță vitală menținerea în zonele rurale a unor servicii esențiale, cum ar fi creșele, grădinițele sau asistentele maternale; atrage atenția în mod deosebit, în această privință, asupra importanței furnizării de informații referitoare la situația partenerilor agricultorilor care îi ajută pe aceștia din urmă; |
| --- | --- |

47.

consideră că planurile de ansamblu pentru instalare și pentru dezvoltarea exploatațiilor ar trebui să conțină măsuri specifice de recunoaștere juridică a tinerilor agricultori, garantând astfel egalitatea de drepturi sociale între bărbați și femei; consideră, în această privință, că este de importanță vitală menținerea în zonele rurale a unor servicii esențiale, cum ar fi creșele, grădinițele sau asistentele maternale; atrage atenția în mod deosebit, în această privință, asupra importanței furnizării de informații referitoare la situația partenerilor agricultorilor care îi ajută pe aceștia din urmă;

| 48. | constată că particularitățile și diversitatea socială și culturală reprezintă elemente-cheie în cadrul politicii de promovare a producției, precum și identificarea cu un teritoriu precis și cu excelența în metodele de producție, după cum arată reputația și succesul produselor agricole cu indicație geografică protejată sau etichetate; |
| --- | --- |

48.

constată că particularitățile și diversitatea socială și culturală reprezintă elemente-cheie în cadrul politicii de promovare a producției, precum și identificarea cu un teritoriu precis și cu excelența în metodele de producție, după cum arată reputația și succesul produselor agricole cu indicație geografică protejată sau etichetate;

| 49. | atrage atenția asupra faptului că educația în domeniul alimentației, care poate fi oferită de tinerii agricultori, favorizează o alimentație corectă spre binele sănătății umane și al societății în general și salută în mod explicit activitățile în acest sens, ca de exemplu programul „Tellus” al Consiliului European al Tinerilor Agricultori (CEJA) sau proiectele pilot transnaționale, cum ar fi „Schüler auf dem Bauernhof”(„elevi la fermă”); |
| --- | --- |

49.

atrage atenția asupra faptului că educația în domeniul alimentației, care poate fi oferită de tinerii agricultori, favorizează o alimentație corectă spre binele sănătății umane și al societății în general și salută în mod explicit activitățile în acest sens, ca de exemplu programul „Tellus” al Consiliului European al Tinerilor Agricultori (CEJA) sau proiectele pilot transnaționale, cum ar fi „Schüler auf dem Bauernhof”(„elevi la fermă”);

| 50. | subliniază necesitatea informațiilor de specialitate legate de știința alimentelor și alimentației în toate formele activității didactice; |
| --- | --- |

50.

subliniază necesitatea informațiilor de specialitate legate de știința alimentelor și alimentației în toate formele activității didactice;

| 51. | consideră că este necesară promovarea meseriei de agricultor și a serviciilor pe care le aduce societății dincolo de activitatea de producție, în scopul de a atrage în această profesie mai mulți tineri, în special tineri proveniți dintr-un mediu neagricol; |
| --- | --- |

51.

consideră că este necesară promovarea meseriei de agricultor și a serviciilor pe care le aduce societății dincolo de activitatea de producție, în scopul de a atrage în această profesie mai mulți tineri, în special tineri proveniți dintr-un mediu neagricol;

| 52. | consideră că promovarea meseriei de agricultor ar trebui să implice, de asemenea, o mai bună comunicare privind conținutul PAC către marele public și, prin urmare, către consumatori în ceea ce privește exigențele sanitare, de mediu și de bunăstare a animalelor, condiționalitatea ajutorului, multifuncționalitatea, calitatea producției UE, contribuția la lupta împotriva schimbărilor climatice, independența alimentară și provocările viitoare privind alimentația unei populații mondiale care se prognozează că va atinge nouă miliarde în 2050; |
| --- | --- |

52.

consideră că promovarea meseriei de agricultor ar trebui să implice, de asemenea, o mai bună comunicare privind conținutul PAC către marele public și, prin urmare, către consumatori în ceea ce privește exigențele sanitare, de mediu și de bunăstare a animalelor, condiționalitatea ajutorului, multifuncționalitatea, calitatea producției UE, contribuția la lupta împotriva schimbărilor climatice, independența alimentară și provocările viitoare privind alimentația unei populații mondiale care se prognozează că va atinge nouă miliarde în 2050;

| 53. | solicită ca preferința comunitară să fie consolidată pentru a garanta consumatorilor europeni calitatea sanitară și de mediu a produselor pe care le cumpără și pentru a compensa agricultorii UE supuși concurenței din partea țărilor terțe care nu respectă același nivel al exigențelor sanitare, de mediu și sociale; |
| --- | --- |

53.

solicită ca preferința comunitară să fie consolidată pentru a garanta consumatorilor europeni calitatea sanitară și de mediu a produselor pe care le cumpără și pentru a compensa agricultorii UE supuși concurenței din partea țărilor terțe care nu respectă același nivel al exigențelor sanitare, de mediu și sociale;

| 54. | consideră că tinerilor agricultori trebuie să li se asigure cele mai bune condiții pentru a putea profita de o flexibilitate mai mare a cererii pentru bunurile și serviciile legate de activitatea agricolă, precum și de o mai mare deschidere la nivel internațional a piețelor emergente, în perspectiva conducerii unor negocieri multilaterale; consideră deci că este importantă negocierea de către Comisie, în cadrul OMC, a unui acord care să ofere o marjă suficientă sectorului agricol pentru a rămâne competitiv în raport cu țările terțe și care să garanteze astfel un viitor pentru tinerii agricultori; adaugă că luarea în considerare, în acest context, a aspectelor non-comerciale este de o importanță capitală; |
| --- | --- |

54.

consideră că tinerilor agricultori trebuie să li se asigure cele mai bune condiții pentru a putea profita de o flexibilitate mai mare a cererii pentru bunurile și serviciile legate de activitatea agricolă, precum și de o mai mare deschidere la nivel internațional a piețelor emergente, în perspectiva conducerii unor negocieri multilaterale; consideră deci că este importantă negocierea de către Comisie, în cadrul OMC, a unui acord care să ofere o marjă suficientă sectorului agricol pentru a rămâne competitiv în raport cu țările terțe și care să garanteze astfel un viitor pentru tinerii agricultori; adaugă că luarea în considerare, în acest context, a aspectelor non-comerciale este de o importanță capitală;

| 55. | consideră că tinerii agricultori ar trebui să aibă posibilitatea de a concura cu agricultori din afara UE în condiții echitabile; invită, prin urmare, Comisia să acorde prioritate recunoașterii preocupărilor necomerciale drept criterii de import atât în cadrul negocierilor comerciale multilaterale, cât și al celor bilaterale; |
| --- | --- |

55.

consideră că tinerii agricultori ar trebui să aibă posibilitatea de a concura cu agricultori din afara UE în condiții echitabile; invită, prin urmare, Comisia să acorde prioritate recunoașterii preocupărilor necomerciale drept criterii de import atât în cadrul negocierilor comerciale multilaterale, cât și al celor bilaterale;

| 56. | constată, în perspectiva unei planificări pe termen mediu și lung, că este necesar ca noua generație de agricultori să își asume răspunderea în ceea ce privește lupta împotriva schimbărilor climatice, să acționeze în deplin respect al mediului înconjurător și să contribuie activ la protecția mediului și la reducerea emisiilor de CO2 prin producerea de surse de energie ecologice, mai ales prin producerea de biomasă și exploatarea instalațiilor de biogaz; |
| --- | --- |

56.

constată, în perspectiva unei planificări pe termen mediu și lung, că este necesar ca noua generație de agricultori să își asume răspunderea în ceea ce privește lupta împotriva schimbărilor climatice, să acționeze în deplin respect al mediului înconjurător și să contribuie activ la protecția mediului și la reducerea emisiilor de CO2 prin producerea de surse de energie ecologice, mai ales prin producerea de biomasă și exploatarea instalațiilor de biogaz;

| 57. | subliniază faptul că tinerii agricultori se confruntă cu o dublă provocare: pe de o parte, să pună în practică măsuri de ameliorare a practicilor agricole și să asigure durabilitatea și viabilitatea acestora și, pe de altă parte, să permită agriculturii să joace un rol esențial în gestionarea aspectelor de mediu și, prin urmare, să devină un sector de vârf în combaterea schimbărilor climatice; subliniază că pentru a atinge acest obiectiv politicile și măsurile trebuie să ofere tinerilor agricultori perspective pe termen lung și durabile, iar eforturile depuse de aceștia pentru protecția mediu trebuie să fie sprijinite financiar; |
| --- | --- |

57.

subliniază faptul că tinerii agricultori se confruntă cu o dublă provocare: pe de o parte, să pună în practică măsuri de ameliorare a practicilor agricole și să asigure durabilitatea și viabilitatea acestora și, pe de altă parte, să permită agriculturii să joace un rol esențial în gestionarea aspectelor de mediu și, prin urmare, să devină un sector de vârf în combaterea schimbărilor climatice; subliniază că pentru a atinge acest obiectiv politicile și măsurile trebuie să ofere tinerilor agricultori perspective pe termen lung și durabile, iar eforturile depuse de aceștia pentru protecția mediu trebuie să fie sprijinite financiar;

| 58. | constată că agricultura și silvicultura reprezintă singurele exemple de activitate economică care captează, datorită fotosintezei, dioxid de carbon, fapt ce conferă o importanță și mai mare necesității de a menține activitatea agricolă; |
| --- | --- |

58.

constată că agricultura și silvicultura reprezintă singurele exemple de activitate economică care captează, datorită fotosintezei, dioxid de carbon, fapt ce conferă o importanță și mai mare necesității de a menține activitatea agricolă;

| 59. | subliniază importanța reorientării cercetării aplicate din sectorul agricol în conformitate cu reforma PAC, a favorizării transferurilor de tehnologie și a ameliorării accesului agricultorilor la rezultatele cercetărilor și la cele mai recente inovații privind modalitățile și instrumentele de producție; consideră că este necesar ca agricultorii UE să aibă un acces mai bun la rezultatele cercetării prin intermediul creării unor rețele pentru schimbul de date provenite din activitatea de cercetare și al coordonării activităților de cercetare la nivel național și al UE; |
| --- | --- |

59.

subliniază importanța reorientării cercetării aplicate din sectorul agricol în conformitate cu reforma PAC, a favorizării transferurilor de tehnologie și a ameliorării accesului agricultorilor la rezultatele cercetărilor și la cele mai recente inovații privind modalitățile și instrumentele de producție; consideră că este necesar ca agricultorii UE să aibă un acces mai bun la rezultatele cercetării prin intermediul creării unor rețele pentru schimbul de date provenite din activitatea de cercetare și al coordonării activităților de cercetare la nivel național și al UE;

| 60. | constată importanța capitală a schimburilor dintre oamenii de știință și agricultori, pentru a putea aplica în practică rezultatele cercetărilor și pentru ca cercetarea să corespundă nevoilor sectorului agricol; |
| --- | --- |

60.

constată importanța capitală a schimburilor dintre oamenii de știință și agricultori, pentru a putea aplica în practică rezultatele cercetărilor și pentru ca cercetarea să corespundă nevoilor sectorului agricol;

| 61. | subliniază că este în interesul economic (îmbunătățirea productivității) și de mediu (actualizarea cunoștințelor în domeniul practicilor „verzi”) al Uniunii să intensifice sprijinul acordat formării agricultorilor pe întregul parcurs al vieții lor profesionale; încurajează în special programele ce favorizează mobilitatea tinerilor agricultori în cadrul UE (printre care se numără Leonardo); insistă în mod special asupra necesității de a crea instrumente care să permită agricultorilor să fie absenți de pe exploatație pe durata formărilor respective; |
| --- | --- |

61.

subliniază că este în interesul economic (îmbunătățirea productivității) și de mediu (actualizarea cunoștințelor în domeniul practicilor „verzi”) al Uniunii să intensifice sprijinul acordat formării agricultorilor pe întregul parcurs al vieții lor profesionale; încurajează în special programele ce favorizează mobilitatea tinerilor agricultori în cadrul UE (printre care se numără Leonardo); insistă în mod special asupra necesității de a crea instrumente care să permită agricultorilor să fie absenți de pe exploatație pe durata formărilor respective;

| 62. | propune inițierea unui program pentru tinerii agricultori privind schimbul de bune practici în domeniul agricol; |
| --- | --- |

62.

propune inițierea unui program pentru tinerii agricultori privind schimbul de bune practici în domeniul agricol;

| 63. | consideră că este necesară stabilirea unui program de schimb pentru tinerii agricultori care să faciliteze partajarea de bune practici, precum și a unei rețele de formare profesională, în cadrul căreia informațiile în domenii cum ar fi durabilitatea, bioenergia, schimbările climatice și competitivitatea sunt esențiale; consideră că acest lucru ar trebui să pregătească tinerii agricultori pentru noile sfidări pe care le vor avea de înfruntat în domeniile agricol și alimentar; |
| --- | --- |

63.

consideră că este necesară stabilirea unui program de schimb pentru tinerii agricultori care să faciliteze partajarea de bune practici, precum și a unei rețele de formare profesională, în cadrul căreia informațiile în domenii cum ar fi durabilitatea, bioenergia, schimbările climatice și competitivitatea sunt esențiale; consideră că acest lucru ar trebui să pregătească tinerii agricultori pentru noile sfidări pe care le vor avea de înfruntat în domeniile agricol și alimentar;

| 64. | solicită elaborarea unui proiect pilot pentru a facilita programul de schimburi dintre tineri agricultori din țările în curs de dezvoltare și tineri agricultori din UE pentru a le permite acestora să dobândească în mod direct cunoștințe despre funcționarea piețelor respective, despre modul în care utilizează tehnologia, cât și despre metodele acestora de adaptare la condițiile climatice existente; |
| --- | --- |

64.

solicită elaborarea unui proiect pilot pentru a facilita programul de schimburi dintre tineri agricultori din țările în curs de dezvoltare și tineri agricultori din UE pentru a le permite acestora să dobândească în mod direct cunoștințe despre funcționarea piețelor respective, despre modul în care utilizează tehnologia, cât și despre metodele acestora de adaptare la condițiile climatice existente;

| 65. | sugerează să se garanteze conservarea, perfecționarea și difuzarea practicilor de producție legate de particularitățile unei zone geografice sau ale patrimoniului cultural din UE; |
| --- | --- |

65.

sugerează să se garanteze conservarea, perfecționarea și difuzarea practicilor de producție legate de particularitățile unei zone geografice sau ale patrimoniului cultural din UE;

| 66. | consideră că subiectul menținerii proprietății agricole este strâns legat de cel al instalării tinerilor agricultori și că trebuie pusă în practică o politică care să permită, în timpul atribuirii terenurilor, să se acorde prioritate tinerilor care se instalează în acest domeniu; invită Comisia să redacteze un raport privind problema funciară legată de preluarea exploatațiilor de către tineri; |
| --- | --- |

66.

consideră că subiectul menținerii proprietății agricole este strâns legat de cel al instalării tinerilor agricultori și că trebuie pusă în practică o politică care să permită, în timpul atribuirii terenurilor, să se acorde prioritate tinerilor care se instalează în acest domeniu; invită Comisia să redacteze un raport privind problema funciară legată de preluarea exploatațiilor de către tineri;

| 67. | consideră că este necesar un sprijin mai eficient în cazul instalării sub formă de societate prin introducerea unor măsuri specifice pentru acest mod de instalare, care să permită nu numai scăderea costurilor de instalare pentru tinerii agricultori, ci și o organizare a muncii într-o manieră care să sporească viabilitatea exploatațiilor; |
| --- | --- |

67.

consideră că este necesar un sprijin mai eficient în cazul instalării sub formă de societate prin introducerea unor măsuri specifice pentru acest mod de instalare, care să permită nu numai scăderea costurilor de instalare pentru tinerii agricultori, ci și o organizare a muncii într-o manieră care să sporească viabilitatea exploatațiilor;

| 68. | recomandă sporirea flexibilității procedurilor de instalare și de transmitere a exploatațiilor prin următoarele mijloace: instalarea progresivă, posibilitatea validării experienței profesionale anterioare a candidatului la instalare atunci când acesta nu dispune de nivelul de formare necesar, derogarea de la condiția privind vârsta atunci când candidatul prezintă un proiect de instalare viabil, în special în zonele agricole defavorizate etc.; |
| --- | --- |

68.

recomandă sporirea flexibilității procedurilor de instalare și de transmitere a exploatațiilor prin următoarele mijloace: instalarea progresivă, posibilitatea validării experienței profesionale anterioare a candidatului la instalare atunci când acesta nu dispune de nivelul de formare necesar, derogarea de la condiția privind vârsta atunci când candidatul prezintă un proiect de instalare viabil, în special în zonele agricole defavorizate etc.;

| 69. | consideră că trebuie luate măsurile necesare pentru a sprijini, a asista și a consilia tinerii agricultori în cadrul mecanismului de primă instalare, în scopul sporirii numărului cazurilor încununate de succes și, în același timp al diminuării sau al eliminării situațiilor de abandon sau chiar de faliment; |
| --- | --- |

69.

consideră că trebuie luate măsurile necesare pentru a sprijini, a asista și a consilia tinerii agricultori în cadrul mecanismului de primă instalare, în scopul sporirii numărului cazurilor încununate de succes și, în același timp al diminuării sau al eliminării situațiilor de abandon sau chiar de faliment;

| 70. | propune stabilirea unui An european al dialogului între sate și orașe; |
| --- | --- |

70.

propune stabilirea unui An european al dialogului între sate și orașe;

| 71. | solicită Comisiei să sprijine tinerii agricultori care doresc să devină întreprinzători, în principal printr-o politică fiabilă, prin proceduri administrative adaptate realităților de pe teren și prin acordarea, în cel mai înalt grad posibil, de asistență în activitatea de gestiune a întreprinderii; |
| --- | --- |

71.

solicită Comisiei să sprijine tinerii agricultori care doresc să devină întreprinzători, în principal printr-o politică fiabilă, prin proceduri administrative adaptate realităților de pe teren și prin acordarea, în cel mai înalt grad posibil, de asistență în activitatea de gestiune a întreprinderii;

| 72. | solicită Comisiei să prezinte un raport intermediar privind situația tinerilor agricultori și să consulte, într-un termen rezonabil, organizațiile de tineri agricultori vizate; |
| --- | --- |

72.

solicită Comisiei să prezinte un raport intermediar privind situația tinerilor agricultori și să consulte, într-un termen rezonabil, organizațiile de tineri agricultori vizate;

| 73. | subliniază necesitatea sprijinirii tinerilor agricultori în anii imediat următori instalării lor și necesitatea creării unui fond de rezervă specific, care să-i ajute să depășească evenimentele imprevizibile din cursul instalării, cum ar fi fenomene climatice grave care distrug recoltele sau o creștere accentuată a cheltuielilor; |
| --- | --- |

73.

subliniază necesitatea sprijinirii tinerilor agricultori în anii imediat următori instalării lor și necesitatea creării unui fond de rezervă specific, care să-i ajute să depășească evenimentele imprevizibile din cursul instalării, cum ar fi fenomene climatice grave care distrug recoltele sau o creștere accentuată a cheltuielilor;

| 74. | invită Comisia să analizeze metode pentru schimbul de bune practici privind tehnicile agricole inovatoare și administrarea exploatațiilor între noii agricultori de pe întreg teritoriul Europei; |
| --- | --- |

74.

invită Comisia să analizeze metode pentru schimbul de bune practici privind tehnicile agricole inovatoare și administrarea exploatațiilor între noii agricultori de pe întreg teritoriul Europei;

| 75. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

75.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 262, 18.9.2001, p. 153.

(2)  JO L 277, 21.10.2005, p.1.

(3)  JO L 270, 21.10.2003, p.1.

---

| 26.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 285/51 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 285/51

---

Joi, 5 iunie 2008Lucrările Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE (2007)

P6_TA(2008)0259

Rezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 privind lucrările Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE în 2007 (2007/2180(INI))

2009/C 285 E/08

Parlamentul European,

având în vedere Acordul de parteneriat dintre membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific (ACP), pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (Acordul de la Cotonou) (1),

având în vedere Regulamentul Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE (APP), adoptat la 3 aprilie 2003 (2), astfel cum a fost modificat ultima dată la Wiesbaden (Germania) la 28 iunie 2007 (3),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (4),

având în vedere Declarația de la Kigali adoptată de către APP la 22 noiembrie 2007 la Kigali pentru Acordurile de parteneriat economic (APE) în favoarea dezvoltării (5) (Declarația de la Kigali),

având în vedere rezoluțiile adoptate de APP în 2007 privind:

| — | buna guvernare, transparența și responsabilitatea în ceea ce privește exploatarea resurselor naturale în țările ACP (6), |
| --- | --- |

—

buna guvernare, transparența și responsabilitatea în ceea ce privește exploatarea resurselor naturale în țările ACP (6),

| — | reducerea sărăciei micilor agricultori din țările ACP — în special în sectorul fructelor, legumelor și florilor (7), |
| --- | --- |

—

reducerea sărăciei micilor agricultori din țările ACP — în special în sectorul fructelor, legumelor și florilor (7),

| — | migrațiile de lucrători calificați și efectele acestora asupra dezvoltării naționale (8), |
| --- | --- |

—

migrațiile de lucrători calificați și efectele acestora asupra dezvoltării naționale (8),

| — | situația din Darfur (9), |
| --- | --- |

—

situația din Darfur (9),

| — | alegerile și procesele electorale în țările ACP și UE (10), |
| --- | --- |

—

alegerile și procesele electorale în țările ACP și UE (10),

| — | impactul investițiilor străine directe (ISD) în statele din Africa, Caraibe și Pacific (11), |
| --- | --- |

—

impactul investițiilor străine directe (ISD) în statele din Africa, Caraibe și Pacific (11),

| — | accesul la accesul la îngrijire medicală și medicamente, cu accent special pe bolile neglijate (12), |
| --- | --- |

—

accesul la accesul la îngrijire medicală și medicamente, cu accent special pe bolile neglijate (12),

| — | dezastrele naturale din țările ACP: finanțarea de către UE a programelor de pregătire (fonduri FED) și sprijin umanitar (fonduri ECHO) (13), |
| --- | --- |

—

dezastrele naturale din țările ACP: finanțarea de către UE a programelor de pregătire (fonduri FED) și sprijin umanitar (fonduri ECHO) (13),

| — | situația din Republica Democrată Congo (RDC), în special în estul țării, și impactul acesteia asupra regiunii (14), |
| --- | --- |

—

situația din Republica Democrată Congo (RDC), în special în estul țării, și impactul acesteia asupra regiunii (14),

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare (A6-0175/2008),

| A. | întrucât dezbaterile care au avut loc la Wiesbaden în iunie 2007 și la Kigali în noiembrie 2007 privind situația negocierilor Acordurilor de parteneriat economic au condus la adoptarea Declarației de la Kigali; |
| --- | --- |

A.

întrucât dezbaterile care au avut loc la Wiesbaden în iunie 2007 și la Kigali în noiembrie 2007 privind situația negocierilor Acordurilor de parteneriat economic au condus la adoptarea Declarației de la Kigali;

| B. | întrucât adoptarea de către Parlament și Consiliu a Regulamentului (CE) nr. 1905/2006, care prevede programe tematice aplicabile țărilor ACP și un program de măsuri complementare pentru țările ACP/UE semnatare ale protocolului privind zahărul; |
| --- | --- |

B.

întrucât adoptarea de către Parlament și Consiliu a Regulamentului (CE) nr. 1905/2006, care prevede programe tematice aplicabile țărilor ACP și un program de măsuri complementare pentru țările ACP/UE semnatare ale protocolului privind zahărul;

| C. | întrucât comisarul responsabil pentru dezvoltare și ajutor umanitar și-a luat angajamentul, cu ocazia sesiunii susmenționate a APP de la Wiesbaden, de a supune documentele de strategie națională și regională pentru țările ACP (perioada 2008-2013) analizei democratice a parlamentelor și felicitând începerea punerii în aplicare a acestui angajament; |
| --- | --- |

C.

întrucât comisarul responsabil pentru dezvoltare și ajutor umanitar și-a luat angajamentul, cu ocazia sesiunii susmenționate a APP de la Wiesbaden, de a supune documentele de strategie națională și regională pentru țările ACP (perioada 2008-2013) analizei democratice a parlamentelor și felicitând începerea punerii în aplicare a acestui angajament;

| D. | întrucât revizuirea Acordului de la Cotonou a pus recent bazele unei cooperări consolidate și mai eficiente între Uniunea Europeană și țările ACP, procedura de ratificare a acordului menționat nefiind totuși finalizată; |
| --- | --- |

D.

întrucât revizuirea Acordului de la Cotonou a pus recent bazele unei cooperări consolidate și mai eficiente între Uniunea Europeană și țările ACP, procedura de ratificare a acordului menționat nefiind totuși finalizată;

| E. | întrucât se acordă o importanță tot mai mare, în cadrul APP, chestiunilor de interes comun legate de drepturile omului, democrație, situațiile de instabilitate, coerență politică și eficacitate a ajutorului; |
| --- | --- |

E.

întrucât se acordă o importanță tot mai mare, în cadrul APP, chestiunilor de interes comun legate de drepturile omului, democrație, situațiile de instabilitate, coerență politică și eficacitate a ajutorului;

| F. | întrucât situația din Zimbabwe s-a deteriorat și mai mult în cursul anului 2007 și regretând imposibilitatea, în vederea încheierii unei dezbateri constructive, a adoptării unei rezoluții pe marginea acestui subiect în cadrul sesiunii susmenționate a APP de la Wiesbaden; întrucât este regretabilă neparticiparea delegației din Zimbabwe la această sesiune; |
| --- | --- |

F.

întrucât situația din Zimbabwe s-a deteriorat și mai mult în cursul anului 2007 și regretând imposibilitatea, în vederea încheierii unei dezbateri constructive, a adoptării unei rezoluții pe marginea acestui subiect în cadrul sesiunii susmenționate a APP de la Wiesbaden; întrucât este regretabilă neparticiparea delegației din Zimbabwe la această sesiune;

| G. | întrucât conflictul persistă în Darfur (Sudan) și se produc încălcări grave și repetate ale drepturilor omului, în special riscul permanent de hărțuire sexuală și viol cu care se confruntă femeile și fetele șisubliniind necesitatea unui ajutor umanitar eficient și a asistenței acordate victimelor violenței sexuale; |
| --- | --- |

G.

întrucât conflictul persistă în Darfur (Sudan) și se produc încălcări grave și repetate ale drepturilor omului, în special riscul permanent de hărțuire sexuală și viol cu care se confruntă femeile și fetele șisubliniind necesitatea unui ajutor umanitar eficient și a asistenței acordate victimelor violenței sexuale;

| H. | întrucât se ține cont de lucrările Parlamentului Panafrican și de oficializarea relațiilor dintre Parlamentul European și Parlamentul Panafrican, în special de declarația comună PPA-PE în vederea Reuniunii la nivel înalt UE-Africa care a avut loc în decembrie 2007 la Lisabona; |
| --- | --- |

H.

întrucât se ține cont de lucrările Parlamentului Panafrican și de oficializarea relațiilor dintre Parlamentul European și Parlamentul Panafrican, în special de declarația comună PPA-PE în vederea Reuniunii la nivel înalt UE-Africa care a avut loc în decembrie 2007 la Lisabona;

| I. | întrucât crește din ce în ce mai mult participarea actorilor nestatali la sesiunile APP, iar societatea civilă din țările ACP se confruntă cu dificultăți financiare pentru a participa la reuniuni; |
| --- | --- |

I.

întrucât crește din ce în ce mai mult participarea actorilor nestatali la sesiunile APP, iar societatea civilă din țările ACP se confruntă cu dificultăți financiare pentru a participa la reuniuni;

| J. | întrucât se remarcă contribuția deosebită a președinției germane a UE și a guvernului din Ruanda la sesiunile APP mai sus menționate de la Wiesbaden și Kigali; |
| --- | --- |

J.

întrucât se remarcă contribuția deosebită a președinției germane a UE și a guvernului din Ruanda la sesiunile APP mai sus menționate de la Wiesbaden și Kigali;

| K. | reamintind misiunile de informare și de studiu ale Biroului APP în 2007:






  — | în Senegal, Coasta de Fildeș și Ghana, și |
| --- | --- | --- |

K.

reamintind misiunile de informare și de studiu ale Biroului APP în 2007:

—

în Senegal, Coasta de Fildeș și Ghana, și

| — | în Madagascar, |
| --- | --- |

—

în Madagascar,

| 1. | salută faptul că APP a oferit în 2007 un cadru pentru un dialog deschis, democratic și aprofundat privind negocierea Acordurilor de parteneriat economic între UE și ACP, astfel cum o demonstrează adoptarea Declarației de la Kigali pentru APE în favoarea dezvoltării; |
| --- | --- |

1.

salută faptul că APP a oferit în 2007 un cadru pentru un dialog deschis, democratic și aprofundat privind negocierea Acordurilor de parteneriat economic între UE și ACP, astfel cum o demonstrează adoptarea Declarației de la Kigali pentru APE în favoarea dezvoltării;

| 2. | subliniază îngrijorarea exprimată de APP în ceea ce privește o serie de elemente ale negocierilor, atât de formă cât și de fond; amintește că dezbaterea cu statele din Caraibe continuă după adoptarea APE și a acordurilor interimare cu anumite țări și regiuni; |
| --- | --- |

2.

subliniază îngrijorarea exprimată de APP în ceea ce privește o serie de elemente ale negocierilor, atât de formă cât și de fond; amintește că dezbaterea cu statele din Caraibe continuă după adoptarea APE și a acordurilor interimare cu anumite țări și regiuni;

| 3. | este preocupat de înființarea unui nou organ, și anume comisia parlamentară, în cadrul APE, atât timp cât relația dintre acest organ și APP nu este clară; solicită evitarea tuturor conflictelor de competențe sau a fricțiunilor inutile în acest domeniu; în același timp, salută dimensiunea parlamentară conferită APE și are convingerea fermă că APP va începe punerea imediată în practică a acestui dialog la nivel parlamentar prin intermediul reuniunilor sale regionale; |
| --- | --- |

3.

este preocupat de înființarea unui nou organ, și anume comisia parlamentară, în cadrul APE, atât timp cât relația dintre acest organ și APP nu este clară; solicită evitarea tuturor conflictelor de competențe sau a fricțiunilor inutile în acest domeniu; în același timp, salută dimensiunea parlamentară conferită APE și are convingerea fermă că APP va începe punerea imediată în practică a acestui dialog la nivel parlamentar prin intermediul reuniunilor sale regionale;

| 4. | întâmpină cu satisfacție angajamentul luat de către comisarul responsabil pentru dezvoltare și ajutor umanitar, în cadrul sesiunii APP de la Kigali, menționate mai sus, de a supune documentele de strategie națională și regională pentru țările ACP (referitoare la perioada 2008-2013) analizei democratice a parlamentelor și salută lucrările deja efectuate de unele parlamente ale țărilor ACP în analiza acestor documente; |
| --- | --- |

4.

întâmpină cu satisfacție angajamentul luat de către comisarul responsabil pentru dezvoltare și ajutor umanitar, în cadrul sesiunii APP de la Kigali, menționate mai sus, de a supune documentele de strategie națională și regională pentru țările ACP (referitoare la perioada 2008-2013) analizei democratice a parlamentelor și salută lucrările deja efectuate de unele parlamente ale țărilor ACP în analiza acestor documente;

| 5. | amintește, în această privință, necesitatea de a afilia parlamentele la procesul democratic și la strategiile naționale pentru dezvoltare; subliniază rolul fundamental al acestora în procesul de punere în aplicare, în respectarea și controlul politicilor de dezvoltare; |
| --- | --- |

5.

amintește, în această privință, necesitatea de a afilia parlamentele la procesul democratic și la strategiile naționale pentru dezvoltare; subliniază rolul fundamental al acestora în procesul de punere în aplicare, în respectarea și controlul politicilor de dezvoltare;

| 6. | invită parlamentele naționale ale țărilor ACP să solicite cu insistență guvernelor lor și Comisiei să le afilieze procesului de programare și de punere în aplicare a documentelor de strategie națională referitoare la cooperarea dintre UE și țările respective (referitoare la perioada 2008-2013); |
| --- | --- |

6.

invită parlamentele naționale ale țărilor ACP să solicite cu insistență guvernelor lor și Comisiei să le afilieze procesului de programare și de punere în aplicare a documentelor de strategie națională referitoare la cooperarea dintre UE și țările respective (referitoare la perioada 2008-2013);

| 7. | solicită Comisiei să furnizeze parlamentelor țărilor ACP toate informațiile disponibile și să acorde asistență acestora în cadrul procesului de control democratic, în special prin intermediul susținerii capacităților acestora; |
| --- | --- |

7.

solicită Comisiei să furnizeze parlamentelor țărilor ACP toate informațiile disponibile și să acorde asistență acestora în cadrul procesului de control democratic, în special prin intermediul susținerii capacităților acestora;

| 8. | invită parlamentele ACP să exercite un control parlamentar strâns în ceea ce privește Fondul European de Dezvoltare (FED); subliniază poziția privilegiată a APP în cadrul acestei dezbateri și invită APP să continue să insiste pe lângă parlamentele care întârzie să ratifice Acordul de la Cotonou revizuit, pentru a putea beneficia de FED 10; |
| --- | --- |

8.

invită parlamentele ACP să exercite un control parlamentar strâns în ceea ce privește Fondul European de Dezvoltare (FED); subliniază poziția privilegiată a APP în cadrul acestei dezbateri și invită APP să continue să insiste pe lângă parlamentele care întârzie să ratifice Acordul de la Cotonou revizuit, pentru a putea beneficia de FED 10;

| 9. | solicită Comisiei să ia măsuri pentru a acoperi necesitățile de finanțare între punerea în aplicare a FED 9 și cea a FED 10; |
| --- | --- |

9.

solicită Comisiei să ia măsuri pentru a acoperi necesitățile de finanțare între punerea în aplicare a FED 9 și cea a FED 10;

| 10. | reafirmă sprijinul său față de solicitarea formulată de către APP în cadrul celei de-a 9-a sesiuni desfășurată în aprilie 2005 ca un procent adecvat din creditele Fondului European de Dezvoltare să fie utilizat pentru educația și formarea politică a parlamentarilor și a liderilor politici, economici și sociali, pentru a consolida în mod durabil buna guvernare, statul de drept, structurile democratice și interacțiunea dintre guvern și opoziție în democrațiile pluraliste întemeiate pe alegeri libere; |
| --- | --- |

10.

reafirmă sprijinul său față de solicitarea formulată de către APP în cadrul celei de-a 9-a sesiuni desfășurată în aprilie 2005 ca un procent adecvat din creditele Fondului European de Dezvoltare să fie utilizat pentru educația și formarea politică a parlamentarilor și a liderilor politici, economici și sociali, pentru a consolida în mod durabil buna guvernare, statul de drept, structurile democratice și interacțiunea dintre guvern și opoziție în democrațiile pluraliste întemeiate pe alegeri libere;

| 11. | salută caracterul parlamentar din ce în ce mai marcant și deci politic al APP, precum și implicarea sporită a membrilor săi și calitatea dezbaterilor, fapt ce contribuie în mod decisiv la parteneriatul ACP-UE; |
| --- | --- |

11.

salută caracterul parlamentar din ce în ce mai marcant și deci politic al APP, precum și implicarea sporită a membrilor săi și calitatea dezbaterilor, fapt ce contribuie în mod decisiv la parteneriatul ACP-UE;

| 12. | consideră că rezoluțiile APP mai sus-menționate privind situația din Darfur, și privind situația dinRDC, constituie exemple semnificative ale acestui dialog consolidat; |
| --- | --- |

12.

consideră că rezoluțiile APP mai sus-menționate privind situația din Darfur, și privind situația dinRDC, constituie exemple semnificative ale acestui dialog consolidat;

| 13. | consideră că APP, care este locul de dezbatere între deputații UE și cei ACP, joacă un rol pozitiv în dialogul politic și în examinarea unui acord global, inclusiv pentru pace și dezvoltare în Darfur; |
| --- | --- |

13.

consideră că APP, care este locul de dezbatere între deputații UE și cei ACP, joacă un rol pozitiv în dialogul politic și în examinarea unui acord global, inclusiv pentru pace și dezvoltare în Darfur;

| 14. | invită APP să contribuie la efortul de sensibilizare a comunității internaționale cu privire la conflictele din Kivu de Nord și o serie de regiuni din estul RDC, să promoveze o soluție politică negociată pentru această criză și să susțină orice acțiuni care ar putea fi propuse în cadrul unei soluții negociate; |
| --- | --- |

14.

invită APP să contribuie la efortul de sensibilizare a comunității internaționale cu privire la conflictele din Kivu de Nord și o serie de regiuni din estul RDC, să promoveze o soluție politică negociată pentru această criză și să susțină orice acțiuni care ar putea fi propuse în cadrul unei soluții negociate;

| 15. | invită APP să continue și să aprofundeze dialogul cu Parlamentul Panafrican și cu parlamentele organizațiilor regionale, datorită importanței integrării regionale pentru pace și dezvoltare a țărilor ACP; |
| --- | --- |

15.

invită APP să continue și să aprofundeze dialogul cu Parlamentul Panafrican și cu parlamentele organizațiilor regionale, datorită importanței integrării regionale pentru pace și dezvoltare a țărilor ACP;

| 16. | salută dezbaterea desfășurată pe tema situației din Somalia în cursul sesiunii susmenționate a APP de la Kigali, care demonstrează că APP poate servi drept forum pentru soluționarea unor astfel de chestiuni complexe; regretă însă faptul că situația din Somalia nu s-a îmbunătățit și continuă să fie o „criză uitată”. |
| --- | --- |

16.

salută dezbaterea desfășurată pe tema situației din Somalia în cursul sesiunii susmenționate a APP de la Kigali, care demonstrează că APP poate servi drept forum pentru soluționarea unor astfel de chestiuni complexe; regretă însă faptul că situația din Somalia nu s-a îmbunătățit și continuă să fie o „criză uitată”.

| 17. | regretă faptul că APP nu a fost consultată suficient în momentul elaborării Strategiei comune UE-Africa și speră că APP va fi implicată activ în punerea în aplicare a acestei strategii; |
| --- | --- |

17.

regretă faptul că APP nu a fost consultată suficient în momentul elaborării Strategiei comune UE-Africa și speră că APP va fi implicată activ în punerea în aplicare a acestei strategii;

| 18. | se bucură de faptul că reuniunile regionale, prevăzute în Acordul de la Cotonou și în Regulamentul APP, au putut avea loc începând cu 2008; speră ca aceste reuniuni să permită un schimb veritabil de opinii cu privire la obiectivele regionale, inclusiv prevenirea și soluționarea conflictelor, și ca politicile UE să contribuie la intensificarea coeziunilor regionale; subliniază faptul că aceste reuniuni sunt deosebit de oportune pentru negocierea, încheierea și punerea în aplicare a APE și trebuie să constituie o prioritate; susține organizarea primei reuniuni regionale în aprilie 2008 la Windhoek, Namibia; |
| --- | --- |

18.

se bucură de faptul că reuniunile regionale, prevăzute în Acordul de la Cotonou și în Regulamentul APP, au putut avea loc începând cu 2008; speră ca aceste reuniuni să permită un schimb veritabil de opinii cu privire la obiectivele regionale, inclusiv prevenirea și soluționarea conflictelor, și ca politicile UE să contribuie la intensificarea coeziunilor regionale; subliniază faptul că aceste reuniuni sunt deosebit de oportune pentru negocierea, încheierea și punerea în aplicare a APE și trebuie să constituie o prioritate; susține organizarea primei reuniuni regionale în aprilie 2008 la Windhoek, Namibia;

| 19. | încurajează APP să consolideze rolul Comisiei pentru afaceri politice în scopul înființării unui forum veritabil de prevenire și soluționare a conflictelor, în cadrul parteneriatului ACP-UE, și să generalizeze în acest sens dezbaterile privind situațiile de urgență proprii fiecărei țări; felicită realizările din domeniul bunei guvernări, precum și din domeniul alegerilor și proceselor electorale în țările ACP și ale Uniunii Europene și încurajează colaborarea strânsă între parlamentarii ACP și UE în calitate de observatori ai alegerilor în cadrul misiunilor de observare electorală ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

19.

încurajează APP să consolideze rolul Comisiei pentru afaceri politice în scopul înființării unui forum veritabil de prevenire și soluționare a conflictelor, în cadrul parteneriatului ACP-UE, și să generalizeze în acest sens dezbaterile privind situațiile de urgență proprii fiecărei țări; felicită realizările din domeniul bunei guvernări, precum și din domeniul alegerilor și proceselor electorale în țările ACP și ale Uniunii Europene și încurajează colaborarea strânsă între parlamentarii ACP și UE în calitate de observatori ai alegerilor în cadrul misiunilor de observare electorală ale Uniunii Europene;

| 20. | ia act cu satisfacție de dorința exprimată de Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț a APP de a aborda chestiunile privind siguranța alimentară, în special într-un moment în care programul alimentar mondial (PAM) trage un semnal de alarmă ca urmare a creșterii prețurilor, a consecințelor schimbărilor climatice și a declinului stocurilor mondiale de alimente; |
| --- | --- |

20.

ia act cu satisfacție de dorința exprimată de Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț a APP de a aborda chestiunile privind siguranța alimentară, în special într-un moment în care programul alimentar mondial (PAM) trage un semnal de alarmă ca urmare a creșterii prețurilor, a consecințelor schimbărilor climatice și a declinului stocurilor mondiale de alimente;

| 21. | accentuează importanța raportului aprobat în cadrul sesiunii susmenționate a APP de la Kigali privind eficacitatea ajutorului și îndeamnă APP să organizeze o dezbatere aprofundată cu privire la noțiunea de ajutor oficial pentru dezvoltare, chestiunile legate de buget și formele de finanțare alternativă în cooperarea pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

21.

accentuează importanța raportului aprobat în cadrul sesiunii susmenționate a APP de la Kigali privind eficacitatea ajutorului și îndeamnă APP să organizeze o dezbatere aprofundată cu privire la noțiunea de ajutor oficial pentru dezvoltare, chestiunile legate de buget și formele de finanțare alternativă în cooperarea pentru dezvoltare;

| 22. | subliniază rolul jucat de Comisia pentru afaceri sociale și mediu a APP în domeniul migrării lucrătorilor calificați și al maladiilor neglijate și susține decizia de studiere a impactului programelor structurale de ajustare; |
| --- | --- |

22.

subliniază rolul jucat de Comisia pentru afaceri sociale și mediu a APP în domeniul migrării lucrătorilor calificați și al maladiilor neglijate și susține decizia de studiere a impactului programelor structurale de ajustare;

| 23. | ia act cu satisfacție de participarea din ce în ce mai mare a actorilor nestatali la sesiunile APP și de faptul că evenimentele care se desfășoară pe marginea acestora au început să reprezinte un element complementar pozitiv; solicită APP, Uniunii Europene și țărilor ACP să încurajeze financiar și tehnic participarea societăților civile din țările ACP la aceste lucrări; consideră că cererea și propunerile care vor fi prezentate Biroului APP în septembrie 2008 reprezintă un progres constructiv; |
| --- | --- |

23.

ia act cu satisfacție de participarea din ce în ce mai mare a actorilor nestatali la sesiunile APP și de faptul că evenimentele care se desfășoară pe marginea acestora au început să reprezinte un element complementar pozitiv; solicită APP, Uniunii Europene și țărilor ACP să încurajeze financiar și tehnic participarea societăților civile din țările ACP la aceste lucrări; consideră că cererea și propunerile care vor fi prezentate Biroului APP în septembrie 2008 reprezintă un progres constructiv;

| 24. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, Consiliului ACP, APP, parlamentelor țărilor ACP precum și guvernelor și parlamentelor Republicii Federale Germania și Republicii Ruanda. |
| --- | --- |

24.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, Consiliului ACP, APP, parlamentelor țărilor ACP precum și guvernelor și parlamentelor Republicii Federale Germania și Republicii Ruanda.

---

(1)  JO L 317,15.12.2000, p. 3. Acord modificat ultima dată prin Decizia nr. 1/2006 a Consiliului de Miniștri ACP-CE (JO L 247, 9.9.2006, p. 22).

(2)  JO C 231, 26.9.2003, p. 68.

(3)  JO C 254, 26.10.2007, p. 42.

(4)  JO L 378, 27.12.2006, p. 41; versiune rectificată în JO L 163, 23.6.2007, p. 24.

(5)  JO C 58, 1.3.2008, p. 44.

(6)  JO C 254, 26.10.2007, p. 17.

(7)  JO C 254, 26.10.2007, p. 25.

(8)  JO C 254, 26.10.2007, p. 31.

(9)  JO C 254, 26.10.2007, p. 39.

(10)  JO C 58, 1.3.2008, p. 18.

(11)  JO C 58, 1.3.2008, p. 26.

(12)  JO C 58, 1.3.2008, p. 29.

(13)  JO C 58, 1.3.2008, p. 35.

(14)  JO C 58, 1.3.2008, p. 40.

---

| 26.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 285/55 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 285/55

---

Joi, 5 iunie 2008Concurență: investigație sectorială în domeniul serviciilor bancare cu amănuntul

P6_TA(2008)0260

Rezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la concurență: investigație sectorială în domeniul serviciilor bancare cu amănuntul (2007/2201(INI))

2009/C 285 E/09

Parlamentul European,

având în vedere Comunicarea Comisiei privind investigația sectorială, efectuată în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 privind serviciile bancare cu amănuntul (Raportul final) (COM(2007)0033),

având în vedere Raportul intermediar I al Comisiei din 12 aprilie 2006 privind cardurile de plată și Raportul său intermediar II din 17 iulie 2006 privind conturile curente și serviciile conexe,

având în vedere Cartea verde privind serviciile financiare cu amănuntul pe piața unică (COM(2007)0226),

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O piață unică pentru Europa secolului XXI” (COM(2007)0724),

având în vedere Decizia Comisiei COMP/34.579 Europay (Eurocard — MasterCard) din 19 decembrie 2007 privind comisioanele interbancare multilaterale percepute de Mastercard în SEE,

având în vedere Directiva 2006/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 iunie 2006 privind inițierea și exercitarea activității instituțiilor de credit (reformare) (1) (directiva privind cerințele de capital) și Directiva 2006/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 iunie 2006 privind rata de adecvare a capitalului întreprinderilor de investiții și al instituțiilor de credit (reformare) (2) (directiva privind adecvarea capitalului),

având în vedere Directiva 2007/64/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 noiembrie 2007 privind serviciile de plată în cadrul pieței interne (3) (directiva privind serviciile de plată),

având în vedere poziția sa adoptată în a doua lectură la 16 ianuarie 2008 referitoare la poziția comună adoptată de Consiliu în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului privind contractele de credit pentru consumatori și de abrogare a Directivei 87/102/CEE a Consiliului (4) (Proiect de directivă privind creditul de consum)

având în vedere Rezoluția sa din 11 iulie 2007 privind politica serviciilor financiare (2005-2010) — Cartea albă (5),

având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2006 privind continuarea consolidării în sectorul serviciilor financiare (6),

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A6-0185/2008),

| A. | întrucât o piață financiară integrată și funcțională este o condiție prealabilă necesară realizării Agendei de la Lisabona, al cărei scop este ca Uniunea Europeană să beneficieze de cea mai competitivă și cea mai dinamică economie bazată pe cunoaștere din lume, capabilă de o creștere economică durabilă asociată cu o ameliorare calitativă și cantitativă a locurilor de muncă; |
| --- | --- |

A.

întrucât o piață financiară integrată și funcțională este o condiție prealabilă necesară realizării Agendei de la Lisabona, al cărei scop este ca Uniunea Europeană să beneficieze de cea mai competitivă și cea mai dinamică economie bazată pe cunoaștere din lume, capabilă de o creștere economică durabilă asociată cu o ameliorare calitativă și cantitativă a locurilor de muncă;

| B. | întrucât serviciile bancare cu amănuntul joacă un rol esențial în transmiterea, dacă este cazul, a condițiilor politicii monetare către piață, în special către întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) și către consumatori; |
| --- | --- |

B.

întrucât serviciile bancare cu amănuntul joacă un rol esențial în transmiterea, dacă este cazul, a condițiilor politicii monetare către piață, în special către întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) și către consumatori;

| C. | întrucât pentru a realiza Planul de acțiune privind serviciile financiare și pentru a oferi toate beneficiile sale consumatorilor și comercianților este necesară îmbunătățirea serviciilor financiare cu amănuntul; |
| --- | --- |

C.

întrucât pentru a realiza Planul de acțiune privind serviciile financiare și pentru a oferi toate beneficiile sale consumatorilor și comercianților este necesară îmbunătățirea serviciilor financiare cu amănuntul;

| D. | întrucât accesul la servicii bancare de bază, cum ar fi deschiderea unui cont bancar, constituie un drept al fiecărui cetățean; |
| --- | --- |

D.

întrucât accesul la servicii bancare de bază, cum ar fi deschiderea unui cont bancar, constituie un drept al fiecărui cetățean;

| E. | întrucât sectorul serviciilor bancare cu amănuntul este important pentru economia UE în ceea ce privește creșterea economică și ocuparea forței de muncă, precum și pentru consumatori și IMM-uri; |
| --- | --- |

E.

întrucât sectorul serviciilor bancare cu amănuntul este important pentru economia UE în ceea ce privește creșterea economică și ocuparea forței de muncă, precum și pentru consumatori și IMM-uri;

| F. | întrucât dificultățile legate de armonizarea politicii de protecție a consumatorilor în cadrul Uniunii Europene și complexitatea inerentă a produselor financiare persistă în continuare; |
| --- | --- |

F.

întrucât dificultățile legate de armonizarea politicii de protecție a consumatorilor în cadrul Uniunii Europene și complexitatea inerentă a produselor financiare persistă în continuare;

| G. | întrucât politica comunitară în domeniul concurenței este importantă pentru finalizarea pieței interne și pentru buna funcționare a unor condiții de concurență cu adevărat echitabile pentru toți actorii; |
| --- | --- |

G.

întrucât politica comunitară în domeniul concurenței este importantă pentru finalizarea pieței interne și pentru buna funcționare a unor condiții de concurență cu adevărat echitabile pentru toți actorii;

| H. | întrucât diversitatea modelelor legale și a obiectivelor de afaceri ale entităților financiare din sectorul bancar cu amănuntul (bănci, bănci de economii, cooperative etc.) este un bun fundamental al economiei europene care îmbogățește sectorul, corespunde structurii pluraliste a pieței și ajută la sporirea concurenței pe piața internă; |
| --- | --- |

H.

întrucât diversitatea modelelor legale și a obiectivelor de afaceri ale entităților financiare din sectorul bancar cu amănuntul (bănci, bănci de economii, cooperative etc.) este un bun fundamental al economiei europene care îmbogățește sectorul, corespunde structurii pluraliste a pieței și ajută la sporirea concurenței pe piața internă;

| I. | întrucât este necesar să se asigure echilibrul între un nivel înalt de protecție a consumatorilor și buna funcționare a pieței interne, |
| --- | --- |

I.

întrucât este necesar să se asigure echilibrul între un nivel înalt de protecție a consumatorilor și buna funcționare a pieței interne,

Generalități

| 1. | sprijină abordarea integrată a Comisiei constând în sprijinirea politicilor pieței interne prin investigații sectoriale bine orientate; regretă totuși momentul ales pentru investigația sectorială și faptul că nu s-a examinat felul în care condițiile politicii monetare sunt transmise pe piața serviciilor cu amănuntul; încurajează Comisia să își continue activitatea odată ce directiva privind adecvarea capitalului, spațiul unic european de plată (SEPA), directivele privind serviciile de plată și directiva privind creditul de consum își vor fi demonstrat efectele în practică; |
| --- | --- |

1.

sprijină abordarea integrată a Comisiei constând în sprijinirea politicilor pieței interne prin investigații sectoriale bine orientate; regretă totuși momentul ales pentru investigația sectorială și faptul că nu s-a examinat felul în care condițiile politicii monetare sunt transmise pe piața serviciilor cu amănuntul; încurajează Comisia să își continue activitatea odată ce directiva privind adecvarea capitalului, spațiul unic european de plată (SEPA), directivele privind serviciile de plată și directiva privind creditul de consum își vor fi demonstrat efectele în practică;

| 2. | regretă faptul că investigația sectorială în domeniul serviciilor bancare cu amănuntul nu ia suficient în considerare particularitățile sectorului bancar reglementat într-o manieră strictă și importanța culturii, a obiceiurilor și a limbilor disponibile pentru alegerea produselor financiare de către consumatori și pentru protecția acestora; consideră că lipsa mobilității consumatorilor în Uniunea Europeană este adesea dictată de relația de încredere pe termen lung care se creează deseori între bancă și client; este preocupat de faptul că evaluarea Comisiei privind integrarea pieței se bazează pe prea puțini indicatori economici și poate, prin urmare, să nu reflecte în mod corespunzător caracteristicile sectorului serviciilor bancare cu amănuntul; |
| --- | --- |

2.

regretă faptul că investigația sectorială în domeniul serviciilor bancare cu amănuntul nu ia suficient în considerare particularitățile sectorului bancar reglementat într-o manieră strictă și importanța culturii, a obiceiurilor și a limbilor disponibile pentru alegerea produselor financiare de către consumatori și pentru protecția acestora; consideră că lipsa mobilității consumatorilor în Uniunea Europeană este adesea dictată de relația de încredere pe termen lung care se creează deseori între bancă și client; este preocupat de faptul că evaluarea Comisiei privind integrarea pieței se bazează pe prea puțini indicatori economici și poate, prin urmare, să nu reflecte în mod corespunzător caracteristicile sectorului serviciilor bancare cu amănuntul;

| 3. | reamintește faptul că politica de concurență este un instrument important pentru finalizarea pieței interne, dar că intensificarea concurenței nu ar trebui nici să conducă la scăderea eficienței gestionării riscurilor în sectorul bancar, nici să pună în pericol stabilitatea unui sector strategic și de o importanță deosebită al economiei mondiale; subliniază faptul că atât încrederea pieței, cât și a consumatorilor sunt esențiale pentru ca serviciile financiare să se dezvolte în continuare și că promovarea informării consumatorilor cu privire la serviciile financiare este necesară pentru consolidarea rolului consumatorilor ca participanți pe piață; |
| --- | --- |

3.

reamintește faptul că politica de concurență este un instrument important pentru finalizarea pieței interne, dar că intensificarea concurenței nu ar trebui nici să conducă la scăderea eficienței gestionării riscurilor în sectorul bancar, nici să pună în pericol stabilitatea unui sector strategic și de o importanță deosebită al economiei mondiale; subliniază faptul că atât încrederea pieței, cât și a consumatorilor sunt esențiale pentru ca serviciile financiare să se dezvolte în continuare și că promovarea informării consumatorilor cu privire la serviciile financiare este necesară pentru consolidarea rolului consumatorilor ca participanți pe piață;

| 4. | subliniază faptul că un cadru legislativ extrem de fragmentat constituie un impediment pentru dezvoltarea furnizării de servicii bancare transfrontaliere; sprijină, prin urmare, inițiativa Comisiei de a redeschide examinarea Directivei 2002/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 septembrie 2002 privind comercializarea la distanță a serviciilor financiare de consum (7), care trebuie să implice, de asemenea, revizuirea directivelor privind comerțul electronic (8) și semnăturile electronice (9), pentru a asigura că acestea își îndeplinesc în mod eficace obiectivele declarate; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că un cadru legislativ extrem de fragmentat constituie un impediment pentru dezvoltarea furnizării de servicii bancare transfrontaliere; sprijină, prin urmare, inițiativa Comisiei de a redeschide examinarea Directivei 2002/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 septembrie 2002 privind comercializarea la distanță a serviciilor financiare de consum (7), care trebuie să implice, de asemenea, revizuirea directivelor privind comerțul electronic (8) și semnăturile electronice (9), pentru a asigura că acestea își îndeplinesc în mod eficace obiectivele declarate;

| 5. | consideră că inclusiv punerea în aplicare a legislației privind spălarea banilor poate constitui un obstacol pentru mobilitatea consumatorilor în ceea ce privește, de exemplu, deschiderea conturilor curente transfrontaliere, având în vedere diversele cerințe privind identificarea și verificarea pe care banca trebuie să le îndeplinească; solicită Comisiei să evalueze impactul prevederilor din legislația privind spălarea banilor asupra mobilității consumatorilor; |
| --- | --- |

5.

consideră că inclusiv punerea în aplicare a legislației privind spălarea banilor poate constitui un obstacol pentru mobilitatea consumatorilor în ceea ce privește, de exemplu, deschiderea conturilor curente transfrontaliere, având în vedere diversele cerințe privind identificarea și verificarea pe care banca trebuie să le îndeplinească; solicită Comisiei să evalueze impactul prevederilor din legislația privind spălarea banilor asupra mobilității consumatorilor;

Mobilitatea consumatorilor

| 6. | solicită Comisiei să ia măsuri pentru facilitarea mobilității consumatorilor și să monitorizeze progresele obținute de statele membre în ceea ce privește ușurința consumatorilor de a schimba operatorul, consolidând astfel concurența sănătoasă dintre operatori; ar dori eliminarea, în cea mai mare măsură posibilă, a perturbării serviciului, chiar și în momentul închiderii unui cont curent sau al schimbării furnizorilor de servicii și evitarea oricărei suprapuneri costisitoare a serviciilor; |
| --- | --- |

6.

solicită Comisiei să ia măsuri pentru facilitarea mobilității consumatorilor și să monitorizeze progresele obținute de statele membre în ceea ce privește ușurința consumatorilor de a schimba operatorul, consolidând astfel concurența sănătoasă dintre operatori; ar dori eliminarea, în cea mai mare măsură posibilă, a perturbării serviciului, chiar și în momentul închiderii unui cont curent sau al schimbării furnizorilor de servicii și evitarea oricărei suprapuneri costisitoare a serviciilor;

| 7. | îndeamnă ca simplificarea reglementărilor privind serviciile financiare și desființarea barierelor din calea mobilității consumatorilor să nu conducă la scăderea standardelor de protecție a consumatorilor în statele membre; |
| --- | --- |

7.

îndeamnă ca simplificarea reglementărilor privind serviciile financiare și desființarea barierelor din calea mobilității consumatorilor să nu conducă la scăderea standardelor de protecție a consumatorilor în statele membre;

| 8. | recomandă să fie permise numai costuri deplin justificate, în cazul în care acestea există, pentru închiderea unui cont bancar, pentru a încuraja mobilitatea și concurența; încurajează sectorul bancar să creeze cele mai bune practici privind procedurile rapide și eficiente de schimbare a unui cont, luând în considerare atât durata procedurii, cât și costurile aferente acesteia; consideră că schimbarea conturilor curente nu ar trebui să aducă niciun prejudiciu consumatorilor; se opune tuturor legăturilor contractuale care nu sunt necesare și care împiedică mobilitatea consumatorilor; |
| --- | --- |

8.

recomandă să fie permise numai costuri deplin justificate, în cazul în care acestea există, pentru închiderea unui cont bancar, pentru a încuraja mobilitatea și concurența; încurajează sectorul bancar să creeze cele mai bune practici privind procedurile rapide și eficiente de schimbare a unui cont, luând în considerare atât durata procedurii, cât și costurile aferente acesteia; consideră că schimbarea conturilor curente nu ar trebui să aducă niciun prejudiciu consumatorilor; se opune tuturor legăturilor contractuale care nu sunt necesare și care împiedică mobilitatea consumatorilor;

| 9. | subliniază că, în ceea ce privește vânzările legate de produse, trebuie să se facă o distincție clară între, pe de o parte, combinarea produselor favorabilă atât consumatorului, cât și băncii și comună tuturor ramurilor economiei și practicile care conduc la concurență neloială, pe de altă parte; |
| --- | --- |

9.

subliniază că, în ceea ce privește vânzările legate de produse, trebuie să se facă o distincție clară între, pe de o parte, combinarea produselor favorabilă atât consumatorului, cât și băncii și comună tuturor ramurilor economiei și practicile care conduc la concurență neloială, pe de altă parte;

| 10. | consideră că accesul la servicii financiare de bază, cum ar fi deschiderea unui cont bancar, reprezintă un drept și invită Comisia să identifice obstacolele în calea exercitării acestui drept, precum și cele mai bune practici care să fie utilizate de operatori în acest sens în sectorul serviciilor financiare cu amănuntul; |
| --- | --- |

10.

consideră că accesul la servicii financiare de bază, cum ar fi deschiderea unui cont bancar, reprezintă un drept și invită Comisia să identifice obstacolele în calea exercitării acestui drept, precum și cele mai bune practici care să fie utilizate de operatori în acest sens în sectorul serviciilor financiare cu amănuntul;

Informații și transparență

| 11. | consideră că informarea consumatorilor este fundamentală pentru a asigura concurența dintre bănci; solicită ca informațiile să fie de o calitate mai bună, mai ușor de citit și prin urmare accesibile consumatorilor; consideră că, în momentul de față, obținerea acestor informații de către consumatori este prea frecvent o operație costisitoare și care necesită timp; |
| --- | --- |

11.

consideră că informarea consumatorilor este fundamentală pentru a asigura concurența dintre bănci; solicită ca informațiile să fie de o calitate mai bună, mai ușor de citit și prin urmare accesibile consumatorilor; consideră că, în momentul de față, obținerea acestor informații de către consumatori este prea frecvent o operație costisitoare și care necesită timp;

| 12. | recunoaște faptul că există o tensiune între prevenirea supraîncărcării cu informații și furnizarea de informații suficiente consumatorilor; se pronunță în favoarea calității informațiilor și nu a cantității acestora; invită, prin urmare, Comisia să solicite organizațiilor de consumatori să determine informațiile pe care le consideră esențiale pentru a permite consumatorilor să facă alegerile potrivite; |
| --- | --- |

12.

recunoaște faptul că există o tensiune între prevenirea supraîncărcării cu informații și furnizarea de informații suficiente consumatorilor; se pronunță în favoarea calității informațiilor și nu a cantității acestora; invită, prin urmare, Comisia să solicite organizațiilor de consumatori să determine informațiile pe care le consideră esențiale pentru a permite consumatorilor să facă alegerile potrivite;

| 13. | solicită Comisiei să garanteze faptul că sectorul, în completarea dispozițiilor naționale existente, furnizează consumatorilor, înainte ca aceștia să deschidă un cont, un rezumat succint al tuturor costurilor, inclusiv cele referitoare la închiderea unui cont, în cazul în care acestea există, într-un mod comparabil în întreaga Uniune Europeană; invită Comisia să prezinte propuneri legislative adecvate în acest sens în cazul în care sectorul nu își respectă angajamentele; |
| --- | --- |

13.

solicită Comisiei să garanteze faptul că sectorul, în completarea dispozițiilor naționale existente, furnizează consumatorilor, înainte ca aceștia să deschidă un cont, un rezumat succint al tuturor costurilor, inclusiv cele referitoare la închiderea unui cont, în cazul în care acestea există, într-un mod comparabil în întreaga Uniune Europeană; invită Comisia să prezinte propuneri legislative adecvate în acest sens în cazul în care sectorul nu își respectă angajamentele;

| 14. | salută studiul Comisiei referitor la regimul juridic aplicabil produselor de investiții cu amănuntul și este convins că acesta va conduce la o mai bună informare privind costurile, riscurile și condițiile și va oferi astfel comparații transfrontaliere utile; |
| --- | --- |

14.

salută studiul Comisiei referitor la regimul juridic aplicabil produselor de investiții cu amănuntul și este convins că acesta va conduce la o mai bună informare privind costurile, riscurile și condițiile și va oferi astfel comparații transfrontaliere utile;

| 15. | recomandă crearea unui standard UE unic referitor la informațiile oferite de furnizor către consumator cu privire la produsele de bază, costurile și condițiile aferente acestora, în scopul de a permite o comparație ușoară și transparentă în cazurile în care această comparație nu este posibilă în prezent pentru produsele aflate în legătură; solicită dezvăluirea la cerere a costurilor lanțului de valori al produselor financiare cu amănuntul pentru a asigura condiții de concurență echitabile; sugerează sectorului să studieze fezabilitatea creării unui motor de căutare la nivel UE care să permită o comparație transfrontalieră ușoară și gratuită; |
| --- | --- |

15.

recomandă crearea unui standard UE unic referitor la informațiile oferite de furnizor către consumator cu privire la produsele de bază, costurile și condițiile aferente acestora, în scopul de a permite o comparație ușoară și transparentă în cazurile în care această comparație nu este posibilă în prezent pentru produsele aflate în legătură; solicită dezvăluirea la cerere a costurilor lanțului de valori al produselor financiare cu amănuntul pentru a asigura condiții de concurență echitabile; sugerează sectorului să studieze fezabilitatea creării unui motor de căutare la nivel UE care să permită o comparație transfrontalieră ușoară și gratuită;

Educația consumatorilor în domeniul serviciilor bancare cu amănuntul

| 16. | solicită crearea unor programe de educație financiară care să sporească gradul de sensibilizare al consumatorilor cu privire la opțiunile de gestionare a banilor; |
| --- | --- |

16.

solicită crearea unor programe de educație financiară care să sporească gradul de sensibilizare al consumatorilor cu privire la opțiunile de gestionare a banilor;

| 17. | sprijină eforturile Comisiei și ale sectorului serviciilor financiare de a spori nivelul de cunoștințe al consumatorilor cu privire la serviciile financiare și de a realiza programe educaționale în acest domeniu, deoarece informațiile oferite de furnizorii de servicii financiare trebuie de asemenea să fie înțelese și utilizate de către consumatori; |
| --- | --- |

17.

sprijină eforturile Comisiei și ale sectorului serviciilor financiare de a spori nivelul de cunoștințe al consumatorilor cu privire la serviciile financiare și de a realiza programe educaționale în acest domeniu, deoarece informațiile oferite de furnizorii de servicii financiare trebuie de asemenea să fie înțelese și utilizate de către consumatori;

| 18. | reamintește importanța introducerii unei educații financiare ca element complementar pentru protecția corespunzătoare a consumatorului, în special în domeniul serviciilor bancare cu amănuntul (de exemplu împrumuturi, ipoteci, economii și investiții sigure și diversificate); invită statele membre și sectorul bancar să ia și să coordoneze măsuri vizând îmbunătățirea educației financiare în rândul cetățenilor, inclusiv copii, tineri, angajați și pensionari, în scopul de a educa și abilita consumatorii și de a le oferi astfel posibilitatea de a căuta produse și servicii mai bune, mai ieftine și mai adecvate și de a cultiva concurența, calitatea și inovarea în cadrul sectorului bancar; reamintește faptul că investitorii încrezători pot furniza lichidități suplimentare piețelor de capital; |
| --- | --- |

18.

reamintește importanța introducerii unei educații financiare ca element complementar pentru protecția corespunzătoare a consumatorului, în special în domeniul serviciilor bancare cu amănuntul (de exemplu împrumuturi, ipoteci, economii și investiții sigure și diversificate); invită statele membre și sectorul bancar să ia și să coordoneze măsuri vizând îmbunătățirea educației financiare în rândul cetățenilor, inclusiv copii, tineri, angajați și pensionari, în scopul de a educa și abilita consumatorii și de a le oferi astfel posibilitatea de a căuta produse și servicii mai bune, mai ieftine și mai adecvate și de a cultiva concurența, calitatea și inovarea în cadrul sectorului bancar; reamintește faptul că investitorii încrezători pot furniza lichidități suplimentare piețelor de capital;

| 19. | solicită statelor membre să ia în considerare instituirea unei instituții formate din mediatori naționali independenți responsabili de serviciile financiare; |
| --- | --- |

19.

solicită statelor membre să ia în considerare instituirea unei instituții formate din mediatori naționali independenți responsabili de serviciile financiare;

Creditele — registre și intermediari

| 20. | subliniază importanța, pentru bănci și alți furnizori de credite, a datelor fiabile privind creditele și fraudele, accesibile în condiții echitabile și transparente; cu toate acestea, insistă asupra necesității de protecție a datelor cu caracter personal ale consumatorilor; solicită Comisiei să identifice barierele în calea utilizării în comun a datelor și să prezinte propuneri pentru interoperabilitatea registrelor de date, respectând în același timp viața privată a consumatorilor și drepturile de acces și rectificare ale acestora; consideră că consumatorii ar trebui să fie informați în cazul unei solicitări transfrontaliere de informații cu privire la creditul lor; salută intenția Comisiei de a institui un grup de experți în istoricul creditelor pentru a sprijini Comisia în pregătirea măsurilor menționate mai sus; |
| --- | --- |

20.

subliniază importanța, pentru bănci și alți furnizori de credite, a datelor fiabile privind creditele și fraudele, accesibile în condiții echitabile și transparente; cu toate acestea, insistă asupra necesității de protecție a datelor cu caracter personal ale consumatorilor; solicită Comisiei să identifice barierele în calea utilizării în comun a datelor și să prezinte propuneri pentru interoperabilitatea registrelor de date, respectând în același timp viața privată a consumatorilor și drepturile de acces și rectificare ale acestora; consideră că consumatorii ar trebui să fie informați în cazul unei solicitări transfrontaliere de informații cu privire la creditul lor; salută intenția Comisiei de a institui un grup de experți în istoricul creditelor pentru a sprijini Comisia în pregătirea măsurilor menționate mai sus;

| 21. | invită Comisia să își intensifice activitatea privind intermediarii de credit (agenți sau brokeri) pentru a asigura protecția consumatorilor și pentru a evita practicile opace, care aduc prejudicii în special grupurilor mai vulnerabile de consumatori; salută angajamentul Comisiei de a publica, în acest sens, un studiu care să analizeze piața de intermediere a creditelor din UE, revizuind propriul cadru legislativ și examinând dacă există dispoziții care sunt în detrimentul consumatorilor; |
| --- | --- |

21.

invită Comisia să își intensifice activitatea privind intermediarii de credit (agenți sau brokeri) pentru a asigura protecția consumatorilor și pentru a evita practicile opace, care aduc prejudicii în special grupurilor mai vulnerabile de consumatori; salută angajamentul Comisiei de a publica, în acest sens, un studiu care să analizeze piața de intermediere a creditelor din UE, revizuind propriul cadru legislativ și examinând dacă există dispoziții care sunt în detrimentul consumatorilor;

| 22. | solicită Comisiei să clarifice și să armonizeze responsabilitățile și obligațiile intermediarilor de credit, după principiul „aceeași afacere, aceleași riscuri, aceleași reguli”, întrucât apar frecvent probleme în comercializarea, administrarea și executarea contractelor privind serviciile financiare; subliniază faptul că o abordare nediferențiată universală ar avea consecințe negative asupra diversității produselor; atrage atenția Comisiei asupra diferenței dintre informațiile care trebuie să fie clare, concise, ușor de citit și gratuite, pe de-o parte și serviciile de consultanță adaptate la client, pe de altă parte; |
| --- | --- |

22.

solicită Comisiei să clarifice și să armonizeze responsabilitățile și obligațiile intermediarilor de credit, după principiul „aceeași afacere, aceleași riscuri, aceleași reguli”, întrucât apar frecvent probleme în comercializarea, administrarea și executarea contractelor privind serviciile financiare; subliniază faptul că o abordare nediferențiată universală ar avea consecințe negative asupra diversității produselor; atrage atenția Comisiei asupra diferenței dintre informațiile care trebuie să fie clare, concise, ușor de citit și gratuite, pe de-o parte și serviciile de consultanță adaptate la client, pe de altă parte;

Cooperarea dintre bănci

| 23. | salută examinarea suplimentară de către Comisie a cooperării dintre bănci pentru a evalua situațiile în care aceasta ar putea produce beneficii economice și pentru consumator, precum și dacă aceasta ar putea conduce la o restricționare a concurenței; cu toate acestea, subliniază faptul că această cooperare între bănci, de exemplu instituții de credit care funcționează în cadrul unor rețele descentralizate, poate avea ca urmare beneficii pentru economie și pentru consumator și că, prin urmare, sunt necesare o analiză atentă și o abordare nepărtinitoare; |
| --- | --- |

23.

salută examinarea suplimentară de către Comisie a cooperării dintre bănci pentru a evalua situațiile în care aceasta ar putea produce beneficii economice și pentru consumator, precum și dacă aceasta ar putea conduce la o restricționare a concurenței; cu toate acestea, subliniază faptul că această cooperare între bănci, de exemplu instituții de credit care funcționează în cadrul unor rețele descentralizate, poate avea ca urmare beneficii pentru economie și pentru consumator și că, prin urmare, sunt necesare o analiză atentă și o abordare nepărtinitoare;

| 24. | consideră că economiile și băncile cooperative, precum și alte instituții de credit, contribuie în mod substanțial la finanțarea economiei locale și la dezvoltarea potențialului endogen al regiunilor și facilitează accesul la servicii financiare pentru toți consumatorii; subliniază faptul că pluralitatea în cadrul piețelor bancare și diversitatea furnizorilor reprezintă condiții prealabile pentru concurență în cadrul pieței bancare UE, cu condiția să nu se producă nicio denaturare a concurenței și să se garanteze tuturor participanților pe piață condiții echitabile de concurență după principiul „aceeași afacere, aceleași riscuri, aceleași reguli”; |
| --- | --- |

24.

consideră că economiile și băncile cooperative, precum și alte instituții de credit, contribuie în mod substanțial la finanțarea economiei locale și la dezvoltarea potențialului endogen al regiunilor și facilitează accesul la servicii financiare pentru toți consumatorii; subliniază faptul că pluralitatea în cadrul piețelor bancare și diversitatea furnizorilor reprezintă condiții prealabile pentru concurență în cadrul pieței bancare UE, cu condiția să nu se producă nicio denaturare a concurenței și să se garanteze tuturor participanților pe piață condiții echitabile de concurență după principiul „aceeași afacere, aceleași riscuri, aceleași reguli”;

| 25. | susține că o colaborare nediscriminatorie între entitățile independente de credite care, în același timp se află în concurență, este mai eficientă și asigură o mai mare interoperabilitate și varietate de servicii pentru consumatorii finali, poate contribui la o mai bună funcționare a sectorului și la atingerea obiectivelor menționate anterior; |
| --- | --- |

25.

susține că o colaborare nediscriminatorie între entitățile independente de credite care, în același timp se află în concurență, este mai eficientă și asigură o mai mare interoperabilitate și varietate de servicii pentru consumatorii finali, poate contribui la o mai bună funcționare a sectorului și la atingerea obiectivelor menționate anterior;

Sistemele de plată

| 26. | este încredințat că SEPA și directiva privind serviciile de plată ar trebui să ofere soluții pentru fragmentarea și lipsa concurenței identificate de investigația sectorială privind infrastructurile de plată; reamintește faptul că prima fază a SEPA a intrat în vigoare la 28 ianuarie 2008 și solicită sisteme integrate de compensare și regularizare, care să funcționeze pe baza acelorași norme și standarde tehnice; subliniază faptul că criteriile de acces la SEPA ar trebui să fie echitabile și transparente și că guvernarea ar trebui să ia în considerare toate părțile implicate în sistem, nu doar instituțiile financiare; reamintește, de asemenea, că directiva privind serviciile de plată prevede faptul că nu ar trebui să existe discriminări privind accesul la sistemele de plată în afară de cele necesare protecției împotriva riscului și a protejării stabilității financiare și operaționale; subliniază că, în temeiul principiului neutralității politicilor comunitare, nicio metodă de plată nu ar trebui favorizată în detrimentul altora, iar costurile aferente folosirii diverselor sisteme de plată ar trebui să fie transparente, astfel încât consumatorii să își poată alege metoda de plată în deplină cunoștință de cauză; |
| --- | --- |

26.

este încredințat că SEPA și directiva privind serviciile de plată ar trebui să ofere soluții pentru fragmentarea și lipsa concurenței identificate de investigația sectorială privind infrastructurile de plată; reamintește faptul că prima fază a SEPA a intrat în vigoare la 28 ianuarie 2008 și solicită sisteme integrate de compensare și regularizare, care să funcționeze pe baza acelorași norme și standarde tehnice; subliniază faptul că criteriile de acces la SEPA ar trebui să fie echitabile și transparente și că guvernarea ar trebui să ia în considerare toate părțile implicate în sistem, nu doar instituțiile financiare; reamintește, de asemenea, că directiva privind serviciile de plată prevede faptul că nu ar trebui să existe discriminări privind accesul la sistemele de plată în afară de cele necesare protecției împotriva riscului și a protejării stabilității financiare și operaționale; subliniază că, în temeiul principiului neutralității politicilor comunitare, nicio metodă de plată nu ar trebui favorizată în detrimentul altora, iar costurile aferente folosirii diverselor sisteme de plată ar trebui să fie transparente, astfel încât consumatorii să își poată alege metoda de plată în deplină cunoștință de cauză;

| 27. | solicită Comisiei să verifice dacă transpunerea directivei privind serviciile de plată reduce numărul furnizorilor de servicii de plată și să ia măsuri imediate dacă anumiți furnizori majori obțin o poziție de monopol care ar putea conduce la diminuarea concurenței; |
| --- | --- |

27.

solicită Comisiei să verifice dacă transpunerea directivei privind serviciile de plată reduce numărul furnizorilor de servicii de plată și să ia măsuri imediate dacă anumiți furnizori majori obțin o poziție de monopol care ar putea conduce la diminuarea concurenței;

| 28. | constată că atât Comisia, cât și numeroase autorități naționale în domeniul concurenței au afirmat în mod repetat că comisioanele interbancare multilaterale (CIM) nu sunt interzise în sine în temeiul articolului 81 din Tratatul CE; cu toate acestea, constată că, recent, Comisia s-a axat pe compatibilitatea unui sistem CIM cu legislația comunitară în domeniul concurenței; recomandă ca orientări și indicații clare să fie propuse de către Comisie pentru corectarea imperfecțiunilor pieței; reamintește Comisiei importanța certitudinii juridice, care este necesară pentru ca participații pe piață, precum și noii concurenți de pe piață să își dezvolte serviciile și să creeze servicii noi; |
| --- | --- |

28.

constată că atât Comisia, cât și numeroase autorități naționale în domeniul concurenței au afirmat în mod repetat că comisioanele interbancare multilaterale (CIM) nu sunt interzise în sine în temeiul articolului 81 din Tratatul CE; cu toate acestea, constată că, recent, Comisia s-a axat pe compatibilitatea unui sistem CIM cu legislația comunitară în domeniul concurenței; recomandă ca orientări și indicații clare să fie propuse de către Comisie pentru corectarea imperfecțiunilor pieței; reamintește Comisiei importanța certitudinii juridice, care este necesară pentru ca participații pe piață, precum și noii concurenți de pe piață să își dezvolte serviciile și să creeze servicii noi;

| 29. | consideră că există o necesitate puternică de a clarifica mai bine aspectele legate de metodologia și de normele de gestionare a CIM aplicabile plăților cu cardul și a mecanismului de calculare a comisioanelor interbancare pentru plățile efectuate la automatele pentru numerar și pentru plățile efectuate prin mijloace diferite de card; reamintește faptul că sistemul de debitare directă și sistemele de transfer de fonduri, cum ar fi cele din cadrul SEPA, sprijină serviciile care sunt oferite în comun de către doi furnizori de servicii de plată și solicitate în comun de către doi consumatori, aducând beneficii economice datorită așa-numitelor efectelor de rețea; sugerează Comisiei să elaboreze și să comunice tuturor părților interesate criteriile în baza cărora operatorii de piață să poată defini o metodologie care să fie utilizată în calcularea tuturor CIM și pe care Comisia să o ia în considerare, pentru a asigura condiții de concurență cu adevărat echitabile precum și aplicarea tuturor regulilor de concurență; |
| --- | --- |

29.

consideră că există o necesitate puternică de a clarifica mai bine aspectele legate de metodologia și de normele de gestionare a CIM aplicabile plăților cu cardul și a mecanismului de calculare a comisioanelor interbancare pentru plățile efectuate la automatele pentru numerar și pentru plățile efectuate prin mijloace diferite de card; reamintește faptul că sistemul de debitare directă și sistemele de transfer de fonduri, cum ar fi cele din cadrul SEPA, sprijină serviciile care sunt oferite în comun de către doi furnizori de servicii de plată și solicitate în comun de către doi consumatori, aducând beneficii economice datorită așa-numitelor efectelor de rețea; sugerează Comisiei să elaboreze și să comunice tuturor părților interesate criteriile în baza cărora operatorii de piață să poată defini o metodologie care să fie utilizată în calcularea tuturor CIM și pe care Comisia să o ia în considerare, pentru a asigura condiții de concurență cu adevărat echitabile precum și aplicarea tuturor regulilor de concurență;

| 30. | reamintește Comisiei faptul că atenția acordată taxelor și prețurilor este la fel de importantă ca și obținerea unei transparențe mai mari în cadrul sectorului în ceea ce privește comunicarea către consumatori a caracteristicilor produselor și serviciilor de plată și a drepturilor și obligațiilor acestora ca utilizatori, stimulând astfel creșterea concurenței pe piață; |
| --- | --- |

30.

reamintește Comisiei faptul că atenția acordată taxelor și prețurilor este la fel de importantă ca și obținerea unei transparențe mai mari în cadrul sectorului în ceea ce privește comunicarea către consumatori a caracteristicilor produselor și serviciilor de plată și a drepturilor și obligațiilor acestora ca utilizatori, stimulând astfel creșterea concurenței pe piață;

*

* *

| 31. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Băncii Centrale Europene și Comitetului european al inspectorilor bancari. |
| --- | --- |

31.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Băncii Centrale Europene și Comitetului european al inspectorilor bancari.

---

(1)  JO L 177, 30.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 177, 30.6.2006, p. 201.

(3)  JO L 319, 5.12.2007, p. 1.

(4)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0011.

(5)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0338.

(6)  JO C 303E, 13.12.2006, p. 110.

(7)  JO L 271, 9.10.2002, p. 16.

(8)  Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă (directiva privind comerțul electronic) (JO L 178, 17.7.2000, p. 1).

(9)  Directiva 1999/93/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 1999 privind un cadru comunitar pentru semnăturile electronice (JO L 13, 19.1.2000, p. 12).

---

| 26.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 285/61 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 285/61

---

Joi, 5 iunie 2008Carte verde privind serviciile financiare cu amănuntul pe piața unică

P6_TA(2008)0261

Rezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la Cartea verde privind serviciile financiare cu amănuntul pe piața unică (2007/2287(INI))

2009/C 285 E/10

Parlamentul European,

având în vedere Cartea verde a Comisiei privind serviciile financiare cu amănuntul pe piața unică (COM(2007)0226)

având în vedere comunicarea Comisiei referitoare la investigația sectorială efectuată în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 privind serviciile bancare cu amănuntul (Raport final) (COM(2007)0033),

având în vedere comunicarea Comisiei referitoare la investigația sectorială efectuată în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 privind asigurările pentru persoane juridice (Raport final) (COM(2007)0556),

având în vedere comunicarea Comisiei „O piață unică pentru Europa secolului XXI” (COM(2007)0724) și în special documentul de lucru aferent al serviciilor Comisiei privind inițiativele în domeniul serviciilor financiare cu amănuntul (SEC(2007)1520),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 358/2003 al Comisiei din 27 februarie 2003 privind aplicarea articolului 81 alineatul (3) din tratat anumitor categorii de acorduri, decizii și practici concertate în sectorul asigurărilor (1),

având în vedere poziția adoptată în a doua lectură la 16 ianuarie 2008 referitoare la poziția comună adoptată de Consiliu în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului privind contractele de credit ale utilizatorilor și de abrogare a Directivei 87/102/CEE a Consiliului (2),

având în vedere Rezoluția sa din 12 decembrie 2007 privind dreptul european al contractelor (3),

având în vedere Rezoluția sa din 11 iulie 2007 privind politica serviciilor financiare (2005-2010) — Cartea albă (4),

având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2006 privind consolidarea ulterioară a sectorului serviciilor financiare (5),

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A6-0187/2008),

| A. | întrucât acordul cetățenilor cu privire la integrarea europeană depinde de avantajele concrete care le sunt oferite de acest proces; întrucât toți cetățenii trebuie să beneficieze în egală măsură de avantajele pieței interne, |
| --- | --- |

A.

întrucât acordul cetățenilor cu privire la integrarea europeană depinde de avantajele concrete care le sunt oferite de acest proces; întrucât toți cetățenii trebuie să beneficieze în egală măsură de avantajele pieței interne,

| B. | întrucât serviciile bancare cu amănuntul joacă un rol decisiv în transmiterea adecvată către piață a condițiilor politicii monetare, în special către întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) și către consumatori,; |
| --- | --- |

B.

întrucât serviciile bancare cu amănuntul joacă un rol decisiv în transmiterea adecvată către piață a condițiilor politicii monetare, în special către întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) și către consumatori,;

| C. | întrucât, în conformitate cu Tratatul de la Lisabona, economia socială de piață durabilă constituie modelul economic european, |
| --- | --- |

C.

întrucât, în conformitate cu Tratatul de la Lisabona, economia socială de piață durabilă constituie modelul economic european,

| D. | întrucât, în ultimii ani, integrarea pieței interne a serviciilor financiare a înregistrat, în mod încurajator, progrese rapide, în ceea ce privește marile companii, în timp ce piața internă a serviciilor financiare cu amănuntul pentru IMM-uri se poate extinde în continuare, |
| --- | --- |

D.

întrucât, în ultimii ani, integrarea pieței interne a serviciilor financiare a înregistrat, în mod încurajator, progrese rapide, în ceea ce privește marile companii, în timp ce piața internă a serviciilor financiare cu amănuntul pentru IMM-uri se poate extinde în continuare,

Generalități

| 1. | salută Cartea verde care se referă la produsele bancare, la asigurări și la pensiile facultative, precum și obiectivele acesteia, și anume de a le oferi consumatorilor avantaje concrete, asigurându-le o ofertă mai largă și prețuri mai mici, sporindu-le încrederea și acordându-le o putere sporită; |
| --- | --- |

1.

salută Cartea verde care se referă la produsele bancare, la asigurări și la pensiile facultative, precum și obiectivele acesteia, și anume de a le oferi consumatorilor avantaje concrete, asigurându-le o ofertă mai largă și prețuri mai mici, sporindu-le încrederea și acordându-le o putere sporită;

| 2. | constată că nu numai consumatorii, ci și IMM-urile apelează într-o măsură mai mică la serviciile financiare transfrontaliere; subliniază necesitatea de a garanta că și IMM-urile beneficiază, la rândul lor, de avantajele pieței financiare interne; evidențiază, cu toate acestea, că demersul respectiv nu presupune includerea IMM-urilor în sfera de aplicare a legislației de protecție a consumatorilor; mai mult decât atât, subliniază că o strategie globală privind sectorul serviciilor cu amănuntul înglobează un mare număr de măsuri, protecția consumatorilor fiind doar unul dintre domeniile relevante; |
| --- | --- |

2.

constată că nu numai consumatorii, ci și IMM-urile apelează într-o măsură mai mică la serviciile financiare transfrontaliere; subliniază necesitatea de a garanta că și IMM-urile beneficiază, la rândul lor, de avantajele pieței financiare interne; evidențiază, cu toate acestea, că demersul respectiv nu presupune includerea IMM-urilor în sfera de aplicare a legislației de protecție a consumatorilor; mai mult decât atât, subliniază că o strategie globală privind sectorul serviciilor cu amănuntul înglobează un mare număr de măsuri, protecția consumatorilor fiind doar unul dintre domeniile relevante;

| 3. | consideră că, în special din punctul de vedere al cererii, furnizarea de servicii financiare pentru consumatori și IMM-uri va rămâne, în mare măsură, o activitate locală, din cauza factorilor lingvistici și culturali, precum și a preferinței oamenilor pentru contactul personal; în același timp, recunoaște oportunitățile care decurg din facilitarea accesului pe piața serviciilor cu amănuntul în ceea ce privește oferta; încurajează, prin urmare, consumatorii și IMM-urile să profite de avantajele pe care le oferă serviciile transfrontaliere în ceea ce privește concurența și oferta; |
| --- | --- |

3.

consideră că, în special din punctul de vedere al cererii, furnizarea de servicii financiare pentru consumatori și IMM-uri va rămâne, în mare măsură, o activitate locală, din cauza factorilor lingvistici și culturali, precum și a preferinței oamenilor pentru contactul personal; în același timp, recunoaște oportunitățile care decurg din facilitarea accesului pe piața serviciilor cu amănuntul în ceea ce privește oferta; încurajează, prin urmare, consumatorii și IMM-urile să profite de avantajele pe care le oferă serviciile transfrontaliere în ceea ce privește concurența și oferta;

| 4. | subliniază că o piață internă în domeniul serviciilor financiare cu amănuntul poate fi realizată numai prin măsuri care oferă un mediu sigur, atât în ceea ce privește cererea, cât și oferta, inclusiv în ceea ce privește condițiile de compensare; consideră că este de o importanță determinantă ca astfel de măsuri să fie elaborate astfel încât să permită apariția unor noi produse, servicii și actori pe piață; |
| --- | --- |

4.

subliniază că o piață internă în domeniul serviciilor financiare cu amănuntul poate fi realizată numai prin măsuri care oferă un mediu sigur, atât în ceea ce privește cererea, cât și oferta, inclusiv în ceea ce privește condițiile de compensare; consideră că este de o importanță determinantă ca astfel de măsuri să fie elaborate astfel încât să permită apariția unor noi produse, servicii și actori pe piață;

| 5. | subliniază necesitatea de a examina și a defini un cadru și mandatele naționale pentru cooperarea între autoritățile naționale de supraveghere în scopul de a oferi soluții practice pentru supravegherea grupurilor de pe piața serviciilor financiare transfrontaliere cu amănuntul într-un cadru pe termen scurt; se declară în favoarea creării unor colegii de controlori care să se ocupe de conglomeratele financiare multi-jurisdicționale; |
| --- | --- |

5.

subliniază necesitatea de a examina și a defini un cadru și mandatele naționale pentru cooperarea între autoritățile naționale de supraveghere în scopul de a oferi soluții practice pentru supravegherea grupurilor de pe piața serviciilor financiare transfrontaliere cu amănuntul într-un cadru pe termen scurt; se declară în favoarea creării unor colegii de controlori care să se ocupe de conglomeratele financiare multi-jurisdicționale;

O mai bună legiferare

| 6. | susține Comisia în încercarea sa de a urmări numai acele inițiative care dovedesc că aduc avantaje concrete cetățenilor, sunt solid justificate pe baza unor analize detaliate privind raportul între costuri și beneficii și au făcut obiectul unor studii de impact corespunzătoare; este de acord că activitatea transfrontalieră este de o importanță determinantă pentru creșterea concurenței, care permite, în general, extinderea ofertei, reducerea costurilor și o dezvoltare mai dinamică; |
| --- | --- |

6.

susține Comisia în încercarea sa de a urmări numai acele inițiative care dovedesc că aduc avantaje concrete cetățenilor, sunt solid justificate pe baza unor analize detaliate privind raportul între costuri și beneficii și au făcut obiectul unor studii de impact corespunzătoare; este de acord că activitatea transfrontalieră este de o importanță determinantă pentru creșterea concurenței, care permite, în general, extinderea ofertei, reducerea costurilor și o dezvoltare mai dinamică;

| 7. | subliniază că un studiu de impact desfășurat în mod corespunzător trebuie să cuprindă întotdeauna o componentă de evaluare în mod corect a condițiilor inițiale de pe piață; subliniază faptul că evaluarea gradului de integrare și de competitivitate al unei piețe, precum și a impactului unei inițiative, trebuie realizată nu doar pe baza unui indicator unic, ci luând în considerare un număr cât mai mare de parametri; invită Comisia ca, pe lângă prețul și diversificarea ofertei, să aibă în vedere și calitatea serviciilor, precum și cadrul social și cultural; |
| --- | --- |

7.

subliniază că un studiu de impact desfășurat în mod corespunzător trebuie să cuprindă întotdeauna o componentă de evaluare în mod corect a condițiilor inițiale de pe piață; subliniază faptul că evaluarea gradului de integrare și de competitivitate al unei piețe, precum și a impactului unei inițiative, trebuie realizată nu doar pe baza unui indicator unic, ci luând în considerare un număr cât mai mare de parametri; invită Comisia ca, pe lângă prețul și diversificarea ofertei, să aibă în vedere și calitatea serviciilor, precum și cadrul social și cultural;

| 8. | constată că, printre strategiile legislative aflate în prezent la dispoziție, armonizarea totală specifică, presupunând armonizarea deplină a elementelor-cheie considerate drept fundamentale, reprezintă abordarea cea mai potrivită pentru a asigura dezvoltarea activităților economice transfrontaliere și protecția consumatorilor și, prin urmare, integrarea pieței serviciilor cu amănuntul; consideră că, în cazul acelor elemente pentru care armonizarea nu este posibilă, trebuie aplicat principiul recunoașterii reciproce în ceea ce privește diversele norme naționale; |
| --- | --- |

8.

constată că, printre strategiile legislative aflate în prezent la dispoziție, armonizarea totală specifică, presupunând armonizarea deplină a elementelor-cheie considerate drept fundamentale, reprezintă abordarea cea mai potrivită pentru a asigura dezvoltarea activităților economice transfrontaliere și protecția consumatorilor și, prin urmare, integrarea pieței serviciilor cu amănuntul; consideră că, în cazul acelor elemente pentru care armonizarea nu este posibilă, trebuie aplicat principiul recunoașterii reciproce în ceea ce privește diversele norme naționale;

| 9. | este conștient de faptul că noțiunea unui al 28-lea regim juridic, precum cadrul comun de referință, a fost prezentată ca o nouă abordare posibilă în materie de reglementare la nivel european, pentru a facilita accesul utilizatorilor transfrontalieri la produse financiare paneuropene caracterizate printr-un nivel ridicat și uniform al standardelor de protecție a consumatorilor; invită Comisia să propună un calendar de realizare a unui studiu aprofundat care să răspundă întrebărilor privind aplicabilitatea celui de-al 28-lea regim, în eventualitatea în care va exista o cerere în acest sens din partea sectorului serviciilor financiare și a consumatorilor, precum și în eventualitatea în care acest regim ar putea oferi rezultate pozitive; subliniază că cel de-al 28-lea regim nu ar trebui în niciun caz să ridice obstacole în calea unor noi servicii și produse; |
| --- | --- |

9.

este conștient de faptul că noțiunea unui al 28-lea regim juridic, precum cadrul comun de referință, a fost prezentată ca o nouă abordare posibilă în materie de reglementare la nivel european, pentru a facilita accesul utilizatorilor transfrontalieri la produse financiare paneuropene caracterizate printr-un nivel ridicat și uniform al standardelor de protecție a consumatorilor; invită Comisia să propună un calendar de realizare a unui studiu aprofundat care să răspundă întrebărilor privind aplicabilitatea celui de-al 28-lea regim, în eventualitatea în care va exista o cerere în acest sens din partea sectorului serviciilor financiare și a consumatorilor, precum și în eventualitatea în care acest regim ar putea oferi rezultate pozitive; subliniază că cel de-al 28-lea regim nu ar trebui în niciun caz să ridice obstacole în calea unor noi servicii și produse;

| 10. | critică conceptul de standardizare a produselor prin măsuri legislative, în cazul în care acestea prejudiciază obiectivul sporirii diversității produselor; consideră că, pentru a asigura o mai bună comparabilitate a produselor financiare concurente, soluția constă în armonizarea juridică, de exemplu a informațiilor privind cerințele prudențiale; |
| --- | --- |

10.

critică conceptul de standardizare a produselor prin măsuri legislative, în cazul în care acestea prejudiciază obiectivul sporirii diversității produselor; consideră că, pentru a asigura o mai bună comparabilitate a produselor financiare concurente, soluția constă în armonizarea juridică, de exemplu a informațiilor privind cerințele prudențiale;

| 11. | consideră că, în anumite cazuri, autoreglementarea sectorului serviciilor financiare se poate dovedi eficace; subliniază că, în special în anumite cazuri specifice, autoreglementarea ar trebui încurajată, iar punerea sa în aplicare strict monitorizată; solicită furnizorilor de servicii financiare să depune eforturi intense pentru a realiza, prin autoreglementare, obiectivele Cărții Verzi, limitând astfel nevoia de legiferare; |
| --- | --- |

11.

consideră că, în anumite cazuri, autoreglementarea sectorului serviciilor financiare se poate dovedi eficace; subliniază că, în special în anumite cazuri specifice, autoreglementarea ar trebui încurajată, iar punerea sa în aplicare strict monitorizată; solicită furnizorilor de servicii financiare să depune eforturi intense pentru a realiza, prin autoreglementare, obiectivele Cărții Verzi, limitând astfel nevoia de legiferare;

| 12. | subliniază necesitatea respectării unei obligații speciale de prudență în activitățile de promovare a produselor financiare de economii și pensie de vârstă, având în vedere că deciziile pe care consumatorii le iau în această privință sunt, în general, de o mare importanță pentru aceștia; |
| --- | --- |

12.

subliniază necesitatea respectării unei obligații speciale de prudență în activitățile de promovare a produselor financiare de economii și pensie de vârstă, având în vedere că deciziile pe care consumatorii le iau în această privință sunt, în general, de o mare importanță pentru aceștia;

Diversificarea ofertei și scăderea prețurilor pentru consumatori și IMM-uri

| 13. | subliniază faptul că, pentru crearea pieței interne a serviciilor financiare pentru consumatori și IMM-uri, stabilirea unei concurențe la nivel european, precum și a unei oferte transfrontaliere de servicii financiare, constituie premize esențiale; subliniază că scăderea prețurilor, diversificarea ofertei și îmbunătățirea calității constituie principalele rezultate ale unei concurențe reale între furnizorii de servicii financiare; subliniază că directivele privind serviciile financiare destinate IMM-urilor nu oferă avantaje decât dacă există o concurență reală între furnizorii de servicii financiare cu amănuntul; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că, pentru crearea pieței interne a serviciilor financiare pentru consumatori și IMM-uri, stabilirea unei concurențe la nivel european, precum și a unei oferte transfrontaliere de servicii financiare, constituie premize esențiale; subliniază că scăderea prețurilor, diversificarea ofertei și îmbunătățirea calității constituie principalele rezultate ale unei concurențe reale între furnizorii de servicii financiare; subliniază că directivele privind serviciile financiare destinate IMM-urilor nu oferă avantaje decât dacă există o concurență reală între furnizorii de servicii financiare cu amănuntul;

| 14. | salută inițiativa sectorului plăților de a crea un spațiu unic european de plată, dar subliniază faptul că un asemenea sistem ar trebui să conducă la creșterea transparenței, în special în ceea ce privește comisioanele interbancare; |
| --- | --- |

14.

salută inițiativa sectorului plăților de a crea un spațiu unic european de plată, dar subliniază faptul că un asemenea sistem ar trebui să conducă la creșterea transparenței, în special în ceea ce privește comisioanele interbancare;

| 15. | amintește Comisiei că o concurență reală între ofertanții de servicii financiare este garantată printr-un număr mare de participanți pe piață care concurează în aceleași condiții și de existența unui flux constant de informații utile pentru consumatori; atrage atenția asupra rezoluției sale privind consolidarea sectorului serviciilor financiare, în care declară că structura pluralistă a pieței bancare din UE, care le permite instituțiilor financiare să adopte diverse forme juridice în concordanță cu propriile lor obiective comerciale, reprezintă un avantaj pentru economia socială de piață europeană, pentru consumatori și pentru stabilitatea piețelor financiare; |
| --- | --- |

15.

amintește Comisiei că o concurență reală între ofertanții de servicii financiare este garantată printr-un număr mare de participanți pe piață care concurează în aceleași condiții și de existența unui flux constant de informații utile pentru consumatori; atrage atenția asupra rezoluției sale privind consolidarea sectorului serviciilor financiare, în care declară că structura pluralistă a pieței bancare din UE, care le permite instituțiilor financiare să adopte diverse forme juridice în concordanță cu propriile lor obiective comerciale, reprezintă un avantaj pentru economia socială de piață europeană, pentru consumatori și pentru stabilitatea piețelor financiare;

| 16. | constată rolul important care le revine societăților mutuale de asigurări pe piața asigurărilor din UE, acestea reprezentând 68 % din totalul societăților de asigurare, având o cotă de piață de 25 % și deservind peste 230 milioane de cetățeni europeni; subliniază incompatibilitatea actualelor instrumente de dezvoltare a afacerilor pe piața internă cu structura societăților mutuale de asigurări; |
| --- | --- |

16.

constată rolul important care le revine societăților mutuale de asigurări pe piața asigurărilor din UE, acestea reprezentând 68 % din totalul societăților de asigurare, având o cotă de piață de 25 % și deservind peste 230 milioane de cetățeni europeni; subliniază incompatibilitatea actualelor instrumente de dezvoltare a afacerilor pe piața internă cu structura societăților mutuale de asigurări;

| 17. | atrage atenția asupra faptului că un statut al unei societății mutuale europene de asigurări ar permite societăților mutuale de asigurări să funcționeze în aceleași condiții ca și celelalte societăți de asigurări, în special în context transfrontalier, sporind astfel oferta de produse de asigurări; subliniază că organizațiile mutuale, prin modul în care sunt gestionate, care implică în mod direct consumatorii, contribuie la creșterea încrederii generale a consumatorilor în piețele financiare din UE; își exprimă credința fermă că modul participativ în care este concepută administrarea organizațiilor mutuale poate asigura o sensibilizare sporită a consumatorilor cu privire la piețele financiare și participarea lor în cadrul acestor piețe; |
| --- | --- |

17.

atrage atenția asupra faptului că un statut al unei societății mutuale europene de asigurări ar permite societăților mutuale de asigurări să funcționeze în aceleași condiții ca și celelalte societăți de asigurări, în special în context transfrontalier, sporind astfel oferta de produse de asigurări; subliniază că organizațiile mutuale, prin modul în care sunt gestionate, care implică în mod direct consumatorii, contribuie la creșterea încrederii generale a consumatorilor în piețele financiare din UE; își exprimă credința fermă că modul participativ în care este concepută administrarea organizațiilor mutuale poate asigura o sensibilizare sporită a consumatorilor cu privire la piețele financiare și participarea lor în cadrul acestor piețe;

| 18. | constată că o concurență reală și loială poate apărea numai în condiții egale de concurență; pornind de la această premisă, concluzionează că orice legislație trebuie să urmeze principiul „același risc, aceleași reguli”; subliniază totuși că, în sectorul serviciilor financiare, conceptul produselor este influențat în principal de mediul de reglementare și că o abordare nediferențiată de tipul „aceeași măsură pentru toți” ar influența negativ diversitatea produselor; insistă asupra faptului că este important ca diferențierea să se facă în funcție de tipul de produs; își exprimă totuși convingerea că sunt necesare, în special la punctul de vânzare, obligații comparabile de transparență și informare pentru produsele de investiții concurente; regretă faptul că, până în prezent, problema produselor financiare complexe nu a fost tratată în mod corespunzător; invită, prin urmare, Comisia să examineze divergențele nejustificate și celelalte lacune ale cadrului de reglementare în cauză; |
| --- | --- |

18.

constată că o concurență reală și loială poate apărea numai în condiții egale de concurență; pornind de la această premisă, concluzionează că orice legislație trebuie să urmeze principiul „același risc, aceleași reguli”; subliniază totuși că, în sectorul serviciilor financiare, conceptul produselor este influențat în principal de mediul de reglementare și că o abordare nediferențiată de tipul „aceeași măsură pentru toți” ar influența negativ diversitatea produselor; insistă asupra faptului că este important ca diferențierea să se facă în funcție de tipul de produs; își exprimă totuși convingerea că sunt necesare, în special la punctul de vânzare, obligații comparabile de transparență și informare pentru produsele de investiții concurente; regretă faptul că, până în prezent, problema produselor financiare complexe nu a fost tratată în mod corespunzător; invită, prin urmare, Comisia să examineze divergențele nejustificate și celelalte lacune ale cadrului de reglementare în cauză;

| 19. | îndeamnă Comisia să prezinte propuneri vizând raționalizarea normelor de reglementare cu privire la distribuția și organizarea produselor cu amănuntul comparabile, precum și informarea cu privire la acestea; consideră, de asemenea, că astfel de propuneri ar trebui să se bazeze pe principiile stabilite în Directiva 2004/39/CE (6) a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind piețele instrumentelor financiare, cum ar fi principiile „cea mai bună recomandare” și „cunoașterea clientului”; |
| --- | --- |

19.

îndeamnă Comisia să prezinte propuneri vizând raționalizarea normelor de reglementare cu privire la distribuția și organizarea produselor cu amănuntul comparabile, precum și informarea cu privire la acestea; consideră, de asemenea, că astfel de propuneri ar trebui să se bazeze pe principiile stabilite în Directiva 2004/39/CE (6) a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind piețele instrumentelor financiare, cum ar fi principiile „cea mai bună recomandare” și „cunoașterea clientului”;

| 20. | regretă faptul că furnizorii transfrontalieri de servicii financiare suportă cheltuieli mari din cauza incertitudinii juridice apărute ca urmare a diferențelor dintre prevederile legale și practicile diverselor autorități naționale de supraveghere; solicită comitetelor Lamfalussy să-și intensifice activitatea în vederea uniformizării standardelor UE; pledează, în special, în favoarea ajungerii la un acord asupra unor formulare simple și practice destinate procedurilor de raportare și aprobare; |
| --- | --- |

20.

regretă faptul că furnizorii transfrontalieri de servicii financiare suportă cheltuieli mari din cauza incertitudinii juridice apărute ca urmare a diferențelor dintre prevederile legale și practicile diverselor autorități naționale de supraveghere; solicită comitetelor Lamfalussy să-și intensifice activitatea în vederea uniformizării standardelor UE; pledează, în special, în favoarea ajungerii la un acord asupra unor formulare simple și practice destinate procedurilor de raportare și aprobare;

| 21. | consideră că dezvoltarea serviciilor de acces la Internet modifică perspectivele piețelor financiare din UE și oferă posibilitatea asumării unui rol de lider în dezvoltarea serviciilor cu amănuntul; invită atât Comisia, cât și statele membre să promoveze în continuare comerțul electronic și semnătura electronică; invită, de asemenea, Comisia și statele membre să examineze directiva privind spălarea banilor (7) pentru a stabili dacă reprezintă un obstacol în calea furnizării de servicii la distanță în zone izolate, precum și modalitățile de remediere a acestei situații; |
| --- | --- |

21.

consideră că dezvoltarea serviciilor de acces la Internet modifică perspectivele piețelor financiare din UE și oferă posibilitatea asumării unui rol de lider în dezvoltarea serviciilor cu amănuntul; invită atât Comisia, cât și statele membre să promoveze în continuare comerțul electronic și semnătura electronică; invită, de asemenea, Comisia și statele membre să examineze directiva privind spălarea banilor (7) pentru a stabili dacă reprezintă un obstacol în calea furnizării de servicii la distanță în zone izolate, precum și modalitățile de remediere a acestei situații;

| 22. | recunoaște importanța majoră a intermediarilor de servicii financiare (agenți și brokeri) în furnizarea de servicii financiare din alte state membre către consumatori și IMM-uri; solicită Comisiei să asigure un cadru care să consolideze acest sector economic; își reiterează opinia potrivit căreia orice cadru destinat acestui sector trebuie să se conformeze principiului „aceeași activitate, aceleași riscuri, aceleași reguli”, evitând totodată o abordare inadecvată de tipul „aceeași măsură pentru toți”; subliniază că orice dispoziție cu privire la intermediari trebuie să garanteze certitudinea juridică pentru agenți și brokeri, precum și protecția consumatorilor, de exemplu împotriva practicilor comerciale dubioase; insistă, de asemenea, asupra necesității elaborării unor norme privind formarea intermediarilor de servicii financiare, publicitatea și consultanța în vânzări; |
| --- | --- |

22.

recunoaște importanța majoră a intermediarilor de servicii financiare (agenți și brokeri) în furnizarea de servicii financiare din alte state membre către consumatori și IMM-uri; solicită Comisiei să asigure un cadru care să consolideze acest sector economic; își reiterează opinia potrivit căreia orice cadru destinat acestui sector trebuie să se conformeze principiului „aceeași activitate, aceleași riscuri, aceleași reguli”, evitând totodată o abordare inadecvată de tipul „aceeași măsură pentru toți”; subliniază că orice dispoziție cu privire la intermediari trebuie să garanteze certitudinea juridică pentru agenți și brokeri, precum și protecția consumatorilor, de exemplu împotriva practicilor comerciale dubioase; insistă, de asemenea, asupra necesității elaborării unor norme privind formarea intermediarilor de servicii financiare, publicitatea și consultanța în vânzări;

| 23. | reamintește importanța dezvoltării educației financiare ca un element complementar unei protecției corespunzătoare a consumatorilor; invită statele membre și toate părțile interesate să ia măsuri și să le coordoneze astfel încât să dezvolte cunoștințele financiare ale cetățenilor, inclusiv ale copiilor, tinerilor, angajaților și pensionarilor, pentru a le oferi consumatorilor mijloacele și educația de care au nevoie pentru a căuta produse și servicii mai bune, mai ieftine și mai adecvate, pentru a încuraja concurența, calitatea și inovarea în acest sector, pentru a constitui organizații de consumatori competente în domeniul financiar care să echilibreze rolul profesioniștilor în procesul de pregătire a reglementării; reamintește că cetățenii care investesc cu încredere pot furniza lichidități suplimentare piețelor de capital; |
| --- | --- |

23.

reamintește importanța dezvoltării educației financiare ca un element complementar unei protecției corespunzătoare a consumatorilor; invită statele membre și toate părțile interesate să ia măsuri și să le coordoneze astfel încât să dezvolte cunoștințele financiare ale cetățenilor, inclusiv ale copiilor, tinerilor, angajaților și pensionarilor, pentru a le oferi consumatorilor mijloacele și educația de care au nevoie pentru a căuta produse și servicii mai bune, mai ieftine și mai adecvate, pentru a încuraja concurența, calitatea și inovarea în acest sector, pentru a constitui organizații de consumatori competente în domeniul financiar care să echilibreze rolul profesioniștilor în procesul de pregătire a reglementării; reamintește că cetățenii care investesc cu încredere pot furniza lichidități suplimentare piețelor de capital;

| 24. | subliniază că diferențele din dreptul fiscal reprezintă unul dintre cele mai importante obstacole în calea realizării pieței interne a serviciilor financiare; le reamintește statelor membre responsabilitatea importantă care le revine în acest domeniu; |
| --- | --- |

24.

subliniază că diferențele din dreptul fiscal reprezintă unul dintre cele mai importante obstacole în calea realizării pieței interne a serviciilor financiare; le reamintește statelor membre responsabilitatea importantă care le revine în acest domeniu;

| 25. | recunoaște, luând în considerare concluziile care se impun în urma recentelor cazuri de turbulențe din sectorul serviciilor bancare cu amănuntul, precum cazurile Northern Rock, IKB, Sachsen LB și Société Générale, că sistemele de remunerare din sectorul bancar ar trebui să fie reorganizate pe baza obiectivelor pe termen lung și a orientărilor emise de autoritățile de supraveghere, pentru a combate într-un mod mai eficient fenomenul riscului moral și pentru a consolida rolul sistemelor de gestionare prudentă a riscului; |
| --- | --- |

25.

recunoaște, luând în considerare concluziile care se impun în urma recentelor cazuri de turbulențe din sectorul serviciilor bancare cu amănuntul, precum cazurile Northern Rock, IKB, Sachsen LB și Société Générale, că sistemele de remunerare din sectorul bancar ar trebui să fie reorganizate pe baza obiectivelor pe termen lung și a orientărilor emise de autoritățile de supraveghere, pentru a combate într-un mod mai eficient fenomenul riscului moral și pentru a consolida rolul sistemelor de gestionare prudentă a riscului;

Băncile

| 26. | subliniază cu insistență importanța de a permite instituțiilor de credit, precum și agențiilor de date privind creditele, accesul transfrontalier nediscriminatoriu la registrele cu date privind creditele și date referitoare la fraude; încurajează băncile să utilizeze informațiile disponibile cu privire la datele privind creditele, pentru a facilita în special mobilitatea clienților, ceea ce ar încuraja, în schimb, competiția corectă; subliniază totuși necesitatea garantării, în paralel, a unui nivel optim de protecție a datelor privind consumatorii, precum și a dreptului consumatorilor de a-și consulta și, dacă este cazul, de a-și corecta datele personale; |
| --- | --- |

26.

subliniază cu insistență importanța de a permite instituțiilor de credit, precum și agențiilor de date privind creditele, accesul transfrontalier nediscriminatoriu la registrele cu date privind creditele și date referitoare la fraude; încurajează băncile să utilizeze informațiile disponibile cu privire la datele privind creditele, pentru a facilita în special mobilitatea clienților, ceea ce ar încuraja, în schimb, competiția corectă; subliniază totuși necesitatea garantării, în paralel, a unui nivel optim de protecție a datelor privind consumatorii, precum și a dreptului consumatorilor de a-și consulta și, dacă este cazul, de a-și corecta datele personale;

| 27. | îndeamnă Comisia să clarifice statutul juridic și cadrul de supraveghere al furnizorilor de credite nebancare de consum, precum cei care-și desfășoară activitatea doar prin intermediul Internetului și/sau al SMS-urilor (servicii de mesaje scrise); |
| --- | --- |

27.

îndeamnă Comisia să clarifice statutul juridic și cadrul de supraveghere al furnizorilor de credite nebancare de consum, precum cei care-și desfășoară activitatea doar prin intermediul Internetului și/sau al SMS-urilor (servicii de mesaje scrise);

| 28. | subliniază importanța unor date sigure pentru acordarea împrumuturilor bancare, care ar trebui să fie puse la dispoziție pe baza unor criterii echitabile și transparente; |
| --- | --- |

28.

subliniază importanța unor date sigure pentru acordarea împrumuturilor bancare, care ar trebui să fie puse la dispoziție pe baza unor criterii echitabile și transparente;

Asigurările

| 29. | îndeamnă Comisia să susțină colaborarea la nivelul sectorului asigurărilor în promovarea intrării pe piață; solicită Comisiei prelungirea perioadei de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 358/2003 dincolo de anul 2010; |
| --- | --- |

29.

îndeamnă Comisia să susțină colaborarea la nivelul sectorului asigurărilor în promovarea intrării pe piață; solicită Comisiei prelungirea perioadei de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 358/2003 dincolo de anul 2010;

| 30. | consideră că anularea cerinței de a desemna un reprezentant fiscal atunci când se întreprind activități într-un alt stat membru ar trebui să fie posibilă doar în cazul în care este în vigoare cadrul juridic care definește competențele și responsabilitățile în ceea ce privește supravegherea operațiunilor transfrontaliere; |
| --- | --- |

30.

consideră că anularea cerinței de a desemna un reprezentant fiscal atunci când se întreprind activități într-un alt stat membru ar trebui să fie posibilă doar în cazul în care este în vigoare cadrul juridic care definește competențele și responsabilitățile în ceea ce privește supravegherea operațiunilor transfrontaliere;

| 31. | susține intenția Comisiei de a examina conformitatea tuturor prevederilor obligatorii de interes general din dreptul statelor membre cu dreptul comunitar; |
| --- | --- |

31.

susține intenția Comisiei de a examina conformitatea tuturor prevederilor obligatorii de interes general din dreptul statelor membre cu dreptul comunitar;

| 32. | invită Comisia să reia activitatea legată de Statutul pentru o societate mutuală europeană prin inițierea unui studiu de fezabilitate pentru acest proiect legislativ; |
| --- | --- |

32.

invită Comisia să reia activitatea legată de Statutul pentru o societate mutuală europeană prin inițierea unui studiu de fezabilitate pentru acest proiect legislativ;

Sporirea încrederii și a mijloacelor aflate la dispoziția consumatorilor

| 33. | subliniază că, deși solicită ca dreptul comunitar în materie de servicii financiare cu amănuntul să vizeze întotdeauna standarde foarte înalte de protecție a consumatorilor, toți actorii de pe piață, inclusiv consumatorii și investitorii, trebuie să fie perfect conștienți de principiul de bază al pieței financiare potrivit căruia orice oportunitate de a obține o rentabilitate mai ridicată implică un risc mai mare, riscul fiind un element indispensabil pentru buna funcționare a oricărei piețe financiare; subliniază, de asemenea, că ar trebui să se ajungă la un compromis favorabil între un nivel ridicat de protecție a consumatorilor și o bună funcționare a mecanismelor de pe piața internă; consideră necesară încurajarea, de către Comisie, a inițiativelor naționale care promovează înțelegerea domeniului financiar, astfel încât să se garanteze înțelegerea corectă a principiului „risc-profit” și a caracteristicilor specifice ale instrumentelor financiare; |
| --- | --- |

33.

subliniază că, deși solicită ca dreptul comunitar în materie de servicii financiare cu amănuntul să vizeze întotdeauna standarde foarte înalte de protecție a consumatorilor, toți actorii de pe piață, inclusiv consumatorii și investitorii, trebuie să fie perfect conștienți de principiul de bază al pieței financiare potrivit căruia orice oportunitate de a obține o rentabilitate mai ridicată implică un risc mai mare, riscul fiind un element indispensabil pentru buna funcționare a oricărei piețe financiare; subliniază, de asemenea, că ar trebui să se ajungă la un compromis favorabil între un nivel ridicat de protecție a consumatorilor și o bună funcționare a mecanismelor de pe piața internă; consideră necesară încurajarea, de către Comisie, a inițiativelor naționale care promovează înțelegerea domeniului financiar, astfel încât să se garanteze înțelegerea corectă a principiului „risc-profit” și a caracteristicilor specifice ale instrumentelor financiare;

| 34. | recunoaște faptul că, deși în prezent cererea de servicii financiare cu amănuntul este în principal internă, Internetul și serviciile bancare electronice au devenit instrumente-cheie pentru consumatorii care doresc să efectueze activități financiare transfrontaliere cu amănuntul; solicită, prin urmare, tuturor părților interesate să promoveze dezvoltarea unor astfel de servicii, garantând în același timp securitatea corespondenței electronice, în special în ceea ce privește consumatorii; |
| --- | --- |

34.

recunoaște faptul că, deși în prezent cererea de servicii financiare cu amănuntul este în principal internă, Internetul și serviciile bancare electronice au devenit instrumente-cheie pentru consumatorii care doresc să efectueze activități financiare transfrontaliere cu amănuntul; solicită, prin urmare, tuturor părților interesate să promoveze dezvoltarea unor astfel de servicii, garantând în același timp securitatea corespondenței electronice, în special în ceea ce privește consumatorii;

| 35. | subliniază totuși că nu ar trebui neglijați consumatorii care nu au acces la aceste tehnologii sau care au dificultăți de utilizare, de exemplu din cauza vârstei; |
| --- | --- |

35.

subliniază totuși că nu ar trebui neglijați consumatorii care nu au acces la aceste tehnologii sau care au dificultăți de utilizare, de exemplu din cauza vârstei;

| 36. | consideră că simplificarea cadrului normativ privind serviciile financiare și înlăturarea barierelor din calea mobilității clienților nu ar trebui să ducă la reducerea nivelului standardelor de protecție a consumatorilor din statele membre; |
| --- | --- |

36.

consideră că simplificarea cadrului normativ privind serviciile financiare și înlăturarea barierelor din calea mobilității clienților nu ar trebui să ducă la reducerea nivelului standardelor de protecție a consumatorilor din statele membre;

| 37. | reamintește Rezoluția sa din 11 iulie 2007, în special recomandarea pe care o cuprinde aceasta referitoare la instituirea unei linii bugetare europene pentru finanțarea dobândirii de cunoștințe despre piața financiară de către organizațiile consumatorilor și IMM-urilor; |
| --- | --- |

37.

reamintește Rezoluția sa din 11 iulie 2007, în special recomandarea pe care o cuprinde aceasta referitoare la instituirea unei linii bugetare europene pentru finanțarea dobândirii de cunoștințe despre piața financiară de către organizațiile consumatorilor și IMM-urilor;

| 38. | este de acord cu faptul că acei consumatori care doresc să își schimbe furnizorul de servicii financiare trebuie să aibă posibilitatea de întreprinde acest demers oricând, cu un minimum de bariere juridice și de costuri și că clauzele contractuale care reglementează schimbarea furnizorului trebuie să fie elaborate în termenii transparenți, ușor de înțeles și trebuie să fie aduse în mod explicit la cunoștința consumatorilor; |
| --- | --- |

38.

este de acord cu faptul că acei consumatori care doresc să își schimbe furnizorul de servicii financiare trebuie să aibă posibilitatea de întreprinde acest demers oricând, cu un minimum de bariere juridice și de costuri și că clauzele contractuale care reglementează schimbarea furnizorului trebuie să fie elaborate în termenii transparenți, ușor de înțeles și trebuie să fie aduse în mod explicit la cunoștința consumatorilor;

| 39. | sprijină inițiativele Comisiei de a îmbunătăți nivelul educației financiare și este conștient că, pentru a realiza acest lucru, sunt necesare informații, recunoscând, în același timp, dificultatea asigurării unui echilibru între excesul de informații și furnizarea unor informații suficiente consumatorilor; se pronunță în favoarea calității informațiilor și nu a cantității acestora; invită, prin urmare, Comisiei să solicite organizațiilor de consumatori să determine informațiile pe care le consideră pentru a permite consumatorilor să facă alegerile potrivite; subliniază că ar trebui să se facă o distincție clară între informații și furnizarea de consultanță; |
| --- | --- |

39.

sprijină inițiativele Comisiei de a îmbunătăți nivelul educației financiare și este conștient că, pentru a realiza acest lucru, sunt necesare informații, recunoscând, în același timp, dificultatea asigurării unui echilibru între excesul de informații și furnizarea unor informații suficiente consumatorilor; se pronunță în favoarea calității informațiilor și nu a cantității acestora; invită, prin urmare, Comisiei să solicite organizațiilor de consumatori să determine informațiile pe care le consideră pentru a permite consumatorilor să facă alegerile potrivite; subliniază că ar trebui să se facă o distincție clară între informații și furnizarea de consultanță;

| 40. | subliniază faptul că, pentru luarea deciziei corecte în ceea ce privește produsele financiare, consumatorii au nevoie de încredere și de cunoștințe adecvate; evidențiază în continuare faptul că sunt necesare, prin urmare, eforturi conjugate la nivel național și european pentru a îmbunătăți nivelul educației financiare în toate statele membre; |
| --- | --- |

40.

subliniază faptul că, pentru luarea deciziei corecte în ceea ce privește produsele financiare, consumatorii au nevoie de încredere și de cunoștințe adecvate; evidențiază în continuare faptul că sunt necesare, prin urmare, eforturi conjugate la nivel național și european pentru a îmbunătăți nivelul educației financiare în toate statele membre;

| 41. | consideră că consumatorii ar trebui să aibă acces la mecanisme extrajudiciare de soluționare alternativă a litigiilor (SAL) pentru a soluționa litigii privind chestiuni legate de serviciile financiare cu amănuntul, atât la nivel național, cât și transfrontalier; invită Comisia să promoveze „cele mai bune practici” în domeniul SAL; |
| --- | --- |

41.

consideră că consumatorii ar trebui să aibă acces la mecanisme extrajudiciare de soluționare alternativă a litigiilor (SAL) pentru a soluționa litigii privind chestiuni legate de serviciile financiare cu amănuntul, atât la nivel național, cât și transfrontalier; invită Comisia să promoveze „cele mai bune practici” în domeniul SAL;

| 42. | solicită statelor membre să promoveze conștientizarea și cunoașterea în rândul consumatorilor a rețelei FIN-NET (Rețeaua extrajudiciară de soluționare a reclamațiilor privind serviciile financiare din Spațiul Economic European); subliniază faptul că FIN-NET ar trebui să aibă, în toate statele membre, un rol-cheie în coordonarea informațiilor destinate publicului privind accesul la mecanisme de recurs și de soluționare alternativă a litigiilor, în special în ceea ce privește serviciile financiare transfrontaliere; |
| --- | --- |

42.

solicită statelor membre să promoveze conștientizarea și cunoașterea în rândul consumatorilor a rețelei FIN-NET (Rețeaua extrajudiciară de soluționare a reclamațiilor privind serviciile financiare din Spațiul Economic European); subliniază faptul că FIN-NET ar trebui să aibă, în toate statele membre, un rol-cheie în coordonarea informațiilor destinate publicului privind accesul la mecanisme de recurs și de soluționare alternativă a litigiilor, în special în ceea ce privește serviciile financiare transfrontaliere;

| 43. | reamintește că procedura judiciară tradițională va rămâne un mecanism important de soluționare a litigiilor; solicită astfel Comisiei să analizeze efectele Regulamentului (CE) nr. 44/2001 al Consiliului din 22 decembrie 2000 privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială asupra serviciilor financiare transfrontaliere cu amănuntul (8); |
| --- | --- |

43.

reamintește că procedura judiciară tradițională va rămâne un mecanism important de soluționare a litigiilor; solicită astfel Comisiei să analizeze efectele Regulamentului (CE) nr. 44/2001 al Consiliului din 22 decembrie 2000 privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială asupra serviciilor financiare transfrontaliere cu amănuntul (8);

| 44. | sprijină găsirea unei soluții coerente la nivel european care să permită accesul consumatorilor la noi forme echilibrate de recurs colectiv pentru soluționarea plângerilor transfrontaliere legate de produsele financiare cu amănuntul; sugerează evaluarea impactului sistemelor recent introduse la nivel național; |
| --- | --- |

44.

sprijină găsirea unei soluții coerente la nivel european care să permită accesul consumatorilor la noi forme echilibrate de recurs colectiv pentru soluționarea plângerilor transfrontaliere legate de produsele financiare cu amănuntul; sugerează evaluarea impactului sistemelor recent introduse la nivel național;

| 45. | subliniază necesitatea de a garanta accesul la servicii financiare tuturor părților interesate; prin urmare, îndeamnă prestatorii de servicii financiare să ofere consumatorilor interesați cel puțin un cont de debit direct fără descoperire. |
| --- | --- |

45.

subliniază necesitatea de a garanta accesul la servicii financiare tuturor părților interesate; prin urmare, îndeamnă prestatorii de servicii financiare să ofere consumatorilor interesați cel puțin un cont de debit direct fără descoperire.

*

* *

| 46. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Băncii Centrale Europene, Comitetului european al inspectorilor bancari, Comitetului european al inspectorilor pentru asigurări și pensii ocupaționale și Comitetul autorităților europene de reglementare a piețelor valorilor mobiliare. |
| --- | --- |

46.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Băncii Centrale Europene, Comitetului european al inspectorilor bancari, Comitetului european al inspectorilor pentru asigurări și pensii ocupaționale și Comitetul autorităților europene de reglementare a piețelor valorilor mobiliare.

---

(1)  JO L 53, 28.2.2003, p. 8.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0011.

(3)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0615.

(4)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0338.

(5)  JO C 303E, 13.12.2006, p. 110.

(6)  JO L 145, 30.4.2004, p. 1.

(7)  Directiva 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2005 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului (JO L 309, 25.11.2005, p. 15).

(8)  JO L 12, 16.1.2001, p. 1.

---

| 26.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 285/67 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 285/67

---

Joi, 5 iunie 2008Bolile reumatismale

P6_TA(2008)0262

Declarația Parlamentului European privind bolile reumatismale

2009/C 285 E/11

Parlamentul European,

având în vedere articolul 116 din Regulamentul de procedură,

| A. | întrucât bolile reumatismale sunt afecțiuni cronice, care provoacă durere, suferință și handicap; |
| --- | --- |

A.

întrucât bolile reumatismale sunt afecțiuni cronice, care provoacă durere, suferință și handicap;

| B. | întrucât între 30 % și 40 % din populație prezintă simptome musculo-scheletice, care afectează mai mult de 100 de milioane de oameni în Europa; |
| --- | --- |

B.

întrucât între 30 % și 40 % din populație prezintă simptome musculo-scheletice, care afectează mai mult de 100 de milioane de oameni în Europa;

| C. | întrucât bolile reumatismale reprezintă principala cauză care conduce la incapacitate de muncă și pensionare anticipată; |
| --- | --- |

C.

întrucât bolile reumatismale reprezintă principala cauză care conduce la incapacitate de muncă și pensionare anticipată;

| D. | întrucât se estimează că numărul persoanelor cu vârsta de peste 65 de ani va reprezenta până în 2030 un sfert din populația europeană și că majoritatea persoanelor de peste 70 de ani prezintă simptome reumatice cronice sau recurente; |
| --- | --- |

D.

întrucât se estimează că numărul persoanelor cu vârsta de peste 65 de ani va reprezenta până în 2030 un sfert din populația europeană și că majoritatea persoanelor de peste 70 de ani prezintă simptome reumatice cronice sau recurente;

| E. | întrucât adoptarea unor politici sociale și de sănătate bazate pe analiza nevoilor persoanelor care suferă de boli reumatismale ar reduce costurile economice și sociale asociate unor astfel de afecțiuni (între 1 și 1, 5 % din venitul național brut în țările dezvoltate), |
| --- | --- |

E.

întrucât adoptarea unor politici sociale și de sănătate bazate pe analiza nevoilor persoanelor care suferă de boli reumatismale ar reduce costurile economice și sociale asociate unor astfel de afecțiuni (între 1 și 1, 5 % din venitul național brut în țările dezvoltate),

| 1. | invită Comisia și Consiliul:






  — | să acorde o importanță sporită bolilor reumatismale în cadrul noii strategii comunitare privind sănătatea, având în vedere costurile economice și sociale ale acestora; |
| --- | --- | --- |

1.

invită Comisia și Consiliul:

—

să acorde o importanță sporită bolilor reumatismale în cadrul noii strategii comunitare privind sănătatea, având în vedere costurile economice și sociale ale acestora;

| — | să încurajeze statele membre să întocmească planuri naționale de combatere a bolilor reumatismale și să promoveze punerea în aplicare a acestora; |
| --- | --- |

—

să încurajeze statele membre să întocmească planuri naționale de combatere a bolilor reumatismale și să promoveze punerea în aplicare a acestora;

| — | să elaboreze o strategie comunitară de luptă împotriva bolilor reumatismale și să prezinte o recomandare a Consiliului privind diagnosticul și tratamentul precoce al bolilor reumatismale; |
| --- | --- |

—

să elaboreze o strategie comunitară de luptă împotriva bolilor reumatismale și să prezinte o recomandare a Consiliului privind diagnosticul și tratamentul precoce al bolilor reumatismale;

| — | să dezvolte o strategie menită să sporească accesul la informații și la tratamentul medical; |
| --- | --- |

—

să dezvolte o strategie menită să sporească accesul la informații și la tratamentul medical;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, însoțită de numele semnatarilor, Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre.
  Lista semnatarilor
  Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Gabriele Albertini, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Alfonso Andria, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Francisco Assis, Robert Atkins, John Attard-Montalto, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Maria Badia i Cutchet, Enrique Barón Crespo, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Zsolt László Becsey, Ivo Belet, Irena Belohorská, Monika Beňová, Sergio Berlato, Giovanni Berlinguer, Slavi Binev, Šarūnas Birutis, Jana Bobošíková, Herbert Bösch, Vito Bonsignore, Josep Borrell Fontelles, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, John Bowis, Emine Bozkurt, Iles Braghetto, Frieda Brepoels, Elmar Brok, Danutė Budreikaitė, Udo Bullmann, Nicodim Bulzesc, Ieke van den Burg, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Jerzy Buzek, Milan Cabrnoch, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Carlos Carnero González, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Françoise Castex, Pilar del Castillo Vera, Giusto Catania, Alejandro Cercas, Giulietto Chiesa, Ole Christensen, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Titus Corlățean, Thierry Cornillet, Jean Louis Cottigny, Jan Cremers, Corina Crețu, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marie-Hélène Descamps, Harlem Désir, Nirj Deva, Mia De Vits, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Koenraad Dillen, Giorgos Dimitrakopoulos, Alexandra Dobolyi, Brigitte Douay, Mojca Drčar Murko, Bárbara Dührkop Dührkop, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Göran Färm, Carlo Fatuzzo, Claudio Fava, Szabolcs Fazakas, Emanuel Jardim Fernandes, Fernando Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Věra Flasarová, Karl-Heinz Florenz, Alessandro Foglietta, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Juan Fraile Cantón, Armando França, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Ingo Friedrich, Sorin Frunzăverde, Milan Gaľa, Gerardo Galeote, Vicente Miguel Garcés Ramón, Iratxe García Pérez, Jean-Paul Gauzès, Evelyne Gebhardt, Bronisław Geremek, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Roland Gewalt, Claire Gibault, Neena Gill, Robert Goebbels, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Vasco Graça Moura, Martí Grau i Segú, Louis Grech, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Françoise Grossetête, Lilli Gruber, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Cristina Gutiérrez-Cortines, Catherine Guy-Quint, David Hammerstein, Małgorzata Handzlik, Marian Harkin, Joel Hasse Ferreira, Gyula Hegyi, Jeanine Hennis-Plasschaert, Edit Herczog, Mary Honeyball, Richard Howitt, Alain Hutchinson, Iliana Malinova Iotova, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Carlos José Iturgaiz Angulo, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Lívia Járóka, Rumiana Jeleva, Karin Jöns, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Ioannis Kasoulides, Piia-Noora Kauppi, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Dieter-Lebrecht Koch, Eija-Riitta Korhola, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Helmut Kuhne, Sepp Kusstatscher, Stavros Lambrinidis, Vytautas Landsbergis, Romano Maria La Russa, Henrik Lax, Johannes Lebech, Roselyne Lefrançois, Lasse Lehtinen, Bogusław Liberadzki, Marie-Noëlle Lienemann, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Toine Manders, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Erika Mann, Diamanto Manolakou, Marian-Jean Marinescu, Sérgio Marques, David Martin, Jean-Claude Martinez, Miguel Ángel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Antonio Masip Hidalgo, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Mario Mauro, Manolis Mavrommatis, Manuel Medina Ortega, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Francisco José Millán Mon, Gay Mitchell, Nickolay Mladenov, Claude Moraes, Javier Moreno Sánchez, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Elisabeth Morin, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Joseph Muscat, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Juan Andrés Naranjo Escobar, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, James Nicholson, Angelika Niebler, Raimon Obiols i Germà, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Athanasios Pafilis, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Aldo Patriciello, Béatrice Patrie, Vincent Peillon, Alojz Peterle, Tobias Pflüger, Willi Piecyk, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, Adriana Poli Bortone, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Miguel Portas, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Luís Queiró, Bilyana Ilieva Raeva, Miloslav Ransdorf, Poul Nyrup Rasmussen, Vladimír Remek, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Frédérique Ries, Giovanni Rivera, Michel Rocard, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dagmar Roth-Behrendt, Mechtild Rothe, Libor Rouček, Martine Roure, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Tokia Saïfi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Jacek Saryusz-Wolski, Luciana Sbarbati, Christel Schaldemose, Pál Schmitt, Inger Segelström, Adrian Severin, José Albino Silva Peneda, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Peter Skinner, Nina Škottová, Csaba Sógor, Søren Bo Søndergaard, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Sérgio Sousa Pinto, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Dirk Sterckx, Catherine Stihler, Ulrich Stockmann, Theodor Dumitru Stolojan, Daniel Strož, Margie Sudre, László Surján, Eva-Britt Svensson, Hannes Swoboda, József Szájer, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Antonio Tajani, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Georgios Toussas, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Evangelia Tzampazi, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Yannick Vaugrenard, Bernadette Vergnaud, Alejo Vidal-Quadras, Kristian Vigenin, Oldřich Vlasák, Dominique Vlasto, Sahra Wagenknecht, Graham Watson, Henri Weber, Renate Weber, Åsa Westlund, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Bernard Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Luis Yáñez-Barnuevo García, Anna Záborská, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Gabriele Zimmer, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, însoțită de numele semnatarilor, Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre.

Lista semnatarilor

Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Gabriele Albertini, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Alfonso Andria, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Francisco Assis, Robert Atkins, John Attard-Montalto, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Maria Badia i Cutchet, Enrique Barón Crespo, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Zsolt László Becsey, Ivo Belet, Irena Belohorská, Monika Beňová, Sergio Berlato, Giovanni Berlinguer, Slavi Binev, Šarūnas Birutis, Jana Bobošíková, Herbert Bösch, Vito Bonsignore, Josep Borrell Fontelles, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, John Bowis, Emine Bozkurt, Iles Braghetto, Frieda Brepoels, Elmar Brok, Danutė Budreikaitė, Udo Bullmann, Nicodim Bulzesc, Ieke van den Burg, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Jerzy Buzek, Milan Cabrnoch, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Carlos Carnero González, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Françoise Castex, Pilar del Castillo Vera, Giusto Catania, Alejandro Cercas, Giulietto Chiesa, Ole Christensen, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Titus Corlățean, Thierry Cornillet, Jean Louis Cottigny, Jan Cremers, Corina Crețu, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marie-Hélène Descamps, Harlem Désir, Nirj Deva, Mia De Vits, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Koenraad Dillen, Giorgos Dimitrakopoulos, Alexandra Dobolyi, Brigitte Douay, Mojca Drčar Murko, Bárbara Dührkop Dührkop, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Göran Färm, Carlo Fatuzzo, Claudio Fava, Szabolcs Fazakas, Emanuel Jardim Fernandes, Fernando Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Věra Flasarová, Karl-Heinz Florenz, Alessandro Foglietta, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Juan Fraile Cantón, Armando França, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Ingo Friedrich, Sorin Frunzăverde, Milan Gaľa, Gerardo Galeote, Vicente Miguel Garcés Ramón, Iratxe García Pérez, Jean-Paul Gauzès, Evelyne Gebhardt, Bronisław Geremek, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Roland Gewalt, Claire Gibault, Neena Gill, Robert Goebbels, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Vasco Graça Moura, Martí Grau i Segú, Louis Grech, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Françoise Grossetête, Lilli Gruber, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Cristina Gutiérrez-Cortines, Catherine Guy-Quint, David Hammerstein, Małgorzata Handzlik, Marian Harkin, Joel Hasse Ferreira, Gyula Hegyi, Jeanine Hennis-Plasschaert, Edit Herczog, Mary Honeyball, Richard Howitt, Alain Hutchinson, Iliana Malinova Iotova, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Carlos José Iturgaiz Angulo, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Lívia Járóka, Rumiana Jeleva, Karin Jöns, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Ioannis Kasoulides, Piia-Noora Kauppi, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Dieter-Lebrecht Koch, Eija-Riitta Korhola, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Helmut Kuhne, Sepp Kusstatscher, Stavros Lambrinidis, Vytautas Landsbergis, Romano Maria La Russa, Henrik Lax, Johannes Lebech, Roselyne Lefrançois, Lasse Lehtinen, Bogusław Liberadzki, Marie-Noëlle Lienemann, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Toine Manders, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Erika Mann, Diamanto Manolakou, Marian-Jean Marinescu, Sérgio Marques, David Martin, Jean-Claude Martinez, Miguel Ángel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Antonio Masip Hidalgo, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Mario Mauro, Manolis Mavrommatis, Manuel Medina Ortega, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Francisco José Millán Mon, Gay Mitchell, Nickolay Mladenov, Claude Moraes, Javier Moreno Sánchez, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Elisabeth Morin, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Joseph Muscat, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Juan Andrés Naranjo Escobar, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, James Nicholson, Angelika Niebler, Raimon Obiols i Germà, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Athanasios Pafilis, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Aldo Patriciello, Béatrice Patrie, Vincent Peillon, Alojz Peterle, Tobias Pflüger, Willi Piecyk, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, Adriana Poli Bortone, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Miguel Portas, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Luís Queiró, Bilyana Ilieva Raeva, Miloslav Ransdorf, Poul Nyrup Rasmussen, Vladimír Remek, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Frédérique Ries, Giovanni Rivera, Michel Rocard, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dagmar Roth-Behrendt, Mechtild Rothe, Libor Rouček, Martine Roure, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Tokia Saïfi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Jacek Saryusz-Wolski, Luciana Sbarbati, Christel Schaldemose, Pál Schmitt, Inger Segelström, Adrian Severin, José Albino Silva Peneda, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Peter Skinner, Nina Škottová, Csaba Sógor, Søren Bo Søndergaard, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Sérgio Sousa Pinto, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Dirk Sterckx, Catherine Stihler, Ulrich Stockmann, Theodor Dumitru Stolojan, Daniel Strož, Margie Sudre, László Surján, Eva-Britt Svensson, Hannes Swoboda, József Szájer, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Antonio Tajani, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Georgios Toussas, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Evangelia Tzampazi, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Yannick Vaugrenard, Bernadette Vergnaud, Alejo Vidal-Quadras, Kristian Vigenin, Oldřich Vlasák, Dominique Vlasto, Sahra Wagenknecht, Graham Watson, Henri Weber, Renate Weber, Åsa Westlund, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Bernard Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Luis Yáñez-Barnuevo García, Anna Záborská, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Gabriele Zimmer, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka

---

Parlamentul European

Joi, 5 iunie 2008

| 26.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 285/69 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 285/69

---

Joi, 5 iunie 2008Măsuri specifice în domeniul agriculturii în favoarea insulelor mici din Marea Egee *

P6_TA(2008)0241

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1405/2006 de stabilire a măsurilor specifice în domeniul agriculturii în favoarea insulelor mici din Marea Egee și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 (COM(2008)0168 — C6-0175/2008 — 2008/0065(CNS))

2009/C 285 E/12

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0168),

având în vedere articolul 37 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0175/2008),

având în vedere articolul 51 și articolul 43 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A6-0170/2008),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei;

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

| 26.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 285/70 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 285/70

---

Joi, 5 iunie 2008Proiect de buget rectificativ nr. 3/2008

P6_TA(2008)0242

Rezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la proiectul de buget rectificativ nr. 3/2008 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2008, secțiunea III — Comisia și secțiunea VI — Comitetul Economic și Social European (9903/2008 — C6-0206/2008 — 2008/2095(BUD))

2009/C 285 E/13

Parlamentul European,

având în vedere articolul 272 din Tratatul CE și articolul 177 din Tratatul Euratom,

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (1), în special articolele 37 și 38,

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2008, adoptat definitiv la 13 decembrie 2007 (2),

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3),

având în vedere proiectul preliminar de buget rectificativ nr. 3/2008 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2008, prezentat de Comisie la 14 aprilie 2008 (COM(2008)0201),

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 3/2008, pe care Consiliul l-a adoptat la 26 mai 2008 (9903/2008 — C6-0206/2008),

având în vedere articolul 69 și anexa IV la Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A6-0204/2008),

| A. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 3 la bugetul general 2008 vizează următoarele aspecte:






  — | înscrierea în buget a veniturilor rezultate în urma cazului Microsoft (amenda și dobânzile în valoare totală de 849 200 000 EUR); |
| --- | --- | --- |

A.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 3 la bugetul general 2008 vizează următoarele aspecte:

—

înscrierea în buget a veniturilor rezultate în urma cazului Microsoft (amenda și dobânzile în valoare totală de 849 200 000 EUR);

| — | înscrierea în buget a economiilor provenite din creșterea inferioară estimărilor a salariilor și a pensiilor funcționarilor în 2007; |
| --- | --- |

—

înscrierea în buget a economiilor provenite din creșterea inferioară estimărilor a salariilor și a pensiilor funcționarilor în 2007;

| — | majorarea fondului de urgență veterinară cu 130 000 000 EUR în credite de angajament și 63 950 000 EUR în credite de plată ca urmare a crizei febrei catarale ovine; |
| --- | --- |

—

majorarea fondului de urgență veterinară cu 130 000 000 EUR în credite de angajament și 63 950 000 EUR în credite de plată ca urmare a crizei febrei catarale ovine;

| — | crearea unor posturi bugetare pentru subvențiile destinate celor patru întreprinderi comune: inițiativa privind medicamentele inovatoare (IMI), Clean Sky, ARTEMIS (inițiativa tehnologică comună în domeniul sistemelor informatice integrate) și ENIAC (platforma tehnologică europeană privind nanoelectronica); |
| --- | --- |

—

crearea unor posturi bugetare pentru subvențiile destinate celor patru întreprinderi comune: inițiativa privind medicamentele inovatoare (IMI), Clean Sky, ARTEMIS (inițiativa tehnologică comună în domeniul sistemelor informatice integrate) și ENIAC (platforma tehnologică europeană privind nanoelectronica);

| — | mobilizarea sumei de 98 000 000 EUR în credite de angajament și de plată din Fondul de solidaritate al UE ca urmare a incendiilor forestiere din Grecia din august 2007 și a inundațiilor din Slovenia din septembrie 2007; |
| --- | --- |

—

mobilizarea sumei de 98 000 000 EUR în credite de angajament și de plată din Fondul de solidaritate al UE ca urmare a incendiilor forestiere din Grecia din august 2007 și a inundațiilor din Slovenia din septembrie 2007;

| — | modificările aduse schemei de personal a Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați, care implică reclasificarea unui post de la gradul AD 13 la gradul AD 14; |
| --- | --- |

—

modificările aduse schemei de personal a Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați, care implică reclasificarea unui post de la gradul AD 13 la gradul AD 14;

| — | modificările aduse schemei de personal a Comitetului Economic și Social European; |
| --- | --- |

—

modificările aduse schemei de personal a Comitetului Economic și Social European;

| B. | întrucât scopul proiectului de buget rectificativ nr. 3/2008 este acela de a înscrie formal aceste ajustări în bugetul 2008; |
| --- | --- |

B.

întrucât scopul proiectului de buget rectificativ nr. 3/2008 este acela de a înscrie formal aceste ajustări în bugetul 2008;

| C. | întrucât Consiliul a inclus în proiectul de buget rectificativ nr. 3/2008 economiile realizate în privința salariilor și a pensiilor, precum și finanțarea așa-numitului mecanism de monitorizare a Microsoft, |
| --- | --- |

C.

întrucât Consiliul a inclus în proiectul de buget rectificativ nr. 3/2008 economiile realizate în privința salariilor și a pensiilor, precum și finanțarea așa-numitului mecanism de monitorizare a Microsoft,

| 1. | reamintește faptul că creditele pentru întreprinderile comune sunt plătite din bugetul operațional al programelor în cauză; |
| --- | --- |

1.

reamintește faptul că creditele pentru întreprinderile comune sunt plătite din bugetul operațional al programelor în cauză;

| 2. | subliniază că mecanismul de monitorizare a Microsoft este finanțat în întregime prin economiile realizate în privința salariilor și a pensiilor de la rubrica 5; |
| --- | --- |

2.

subliniază că mecanismul de monitorizare a Microsoft este finanțat în întregime prin economiile realizate în privința salariilor și a pensiilor de la rubrica 5;

| 3. | regretă că Consiliul a redus, în mod neașteptat, linia bugetară 26 02 01, introducând astfel un nou element, fără a consulta Parlamentul; se așteaptă ca aceste economii să fie utilizate pentru finanțarea priorităților Parlamentului în cadrul rubricii 1a; |
| --- | --- |

3.

regretă că Consiliul a redus, în mod neașteptat, linia bugetară 26 02 01, introducând astfel un nou element, fără a consulta Parlamentul; se așteaptă ca aceste economii să fie utilizate pentru finanțarea priorităților Parlamentului în cadrul rubricii 1a;

| 4. | solicită Comisiei să delimiteze, în cadrul viitoarelor proiecte de bugete rectificative, fondurile legate de anumite instrumente, precum Fondul de solidaritate al Uniunii Europene sau Fondul european de ajustare la globalizare, de alte chestiuni, pentru a evita întârzieri în luarea deciziilor și punerea lor în aplicare; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei să delimiteze, în cadrul viitoarelor proiecte de bugete rectificative, fondurile legate de anumite instrumente, precum Fondul de solidaritate al Uniunii Europene sau Fondul european de ajustare la globalizare, de alte chestiuni, pentru a evita întârzieri în luarea deciziilor și punerea lor în aplicare;

| 5. | adoptă proiectul de buget rectificativ nr. 3/2008 fără modificări; |
| --- | --- |

5.

adoptă proiectul de buget rectificativ nr. 3/2008 fără modificări;

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

6.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1525/2007 (JO L 343, 27.12.2007, p. 9).

(2)  JO L 71, 14.3.2008.

(3)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1. Acord modificat ultima dată prin Decizia 2008/371/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 128, 16.5.2008, p. 8).

---

| 26.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 285/71 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 285/71

---

Joi, 5 iunie 2008Proiect de buget rectificativ nr. 4/2008

P6_TA(2008)0243

Rezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la proiectul de buget rectificativ nr. 4/2008 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2008, secțiunea III — Comisia (9904/2008 — C6-0207/2008 — 2008/2094(BUD))

2009/C 285 E/14

Parlamentul European,

având în vedere articolul 272 din Tratatul CE și articolul 177 din Tratatul Euratom,

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (1), în special articolul 15 alineatul (3) și articolele 37 și 38,

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2008, adoptat definitiv la 13 decembrie 2007 (2),

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3),

având în vedere proiectul preliminar de buget rectificativ nr. 4/2008 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2008, prezentat de Comisie la 15 aprilie 2008 (COM(2008)0203),

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 4/2008, pe care Consiliul l-a adoptat la 26 mai 2008 (9904/2008 — C6-0207/2008),

având în vedere articolul 69 și anexa IV la Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A6-0203/2008),

| A. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 4 la bugetul general 2008 are ca obiectiv înscrierea în bugetul 2008 a surplusului din exercițiul financiar 2007, care se ridică la 1 528 833 290 EUR; |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 4 la bugetul general 2008 are ca obiectiv înscrierea în bugetul 2008 a surplusului din exercițiul financiar 2007, care se ridică la 1 528 833 290 EUR;

| B. | întrucât principalele elemente ale acestui surplus sunt o supraînregistrare a veniturilor, de 72 957 868,80 EUR și o subutilizare a cheltuielilor, de 1 579 386 212,59 EUR, precum și un sold negativ din schimburi valutare, de - 123 510 791,35 EUR; |
| --- | --- |

B.

întrucât principalele elemente ale acestui surplus sunt o supraînregistrare a veniturilor, de 72 957 868,80 EUR și o subutilizare a cheltuielilor, de 1 579 386 212,59 EUR, precum și un sold negativ din schimburi valutare, de - 123 510 791,35 EUR;

| C. | întrucât subutilizarea creditelor de plată a scăzut în continuare, comparativ cu exercițiile financiare anterioare; |
| --- | --- |

C.

întrucât subutilizarea creditelor de plată a scăzut în continuare, comparativ cu exercițiile financiare anterioare;

| D. | întrucât, pentru rubrica 1, subutilizarea creditelor de plată în 2007 (4) s-a ridicat la 648 milioane EUR, pentru rubrica 2 la 361 milioane EUR, pentru rubrica 3 la 241 milioane EUR, pentru rubrica 4 la 362 milioane EUR, iar pentru rubrica 5 la 903 milioane EUR, |
| --- | --- |

D.

întrucât, pentru rubrica 1, subutilizarea creditelor de plată în 2007 (4) s-a ridicat la 648 milioane EUR, pentru rubrica 2 la 361 milioane EUR, pentru rubrica 3 la 241 milioane EUR, pentru rubrica 4 la 362 milioane EUR, iar pentru rubrica 5 la 903 milioane EUR,

| 1. | ia act de proiectul preliminar de buget rectificativ nr. 4/2008, destinat exclusiv prezentării conturilor pentru exercițiul financiar 2007; |
| --- | --- |

1.

ia act de proiectul preliminar de buget rectificativ nr. 4/2008, destinat exclusiv prezentării conturilor pentru exercițiul financiar 2007;

| 2. | adoptă proiectul de buget rectificativ nr. 4/2008 fără modificări; |
| --- | --- |

2.

adoptă proiectul de buget rectificativ nr. 4/2008 fără modificări;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1525/2007 (JO L 343, 27.12.2007, p. 9).

(2)  JO L 71, 14.3.2008.

(3)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1. Acord modificat ultima dată prin Decizia 2008/371/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 128, 16.5.2008, p. 8).

(4)  Bazată pe diferența dintre creditele de plată și cheltuielile pentru exercițiul financiar 2007, fără a include sumele provenite din execuția cheltuielilor și a veniturilor, precum și din reportarea veniturilor alocate.

---

| 26.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 285/72 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 285/72

---

Joi, 5 iunie 2008Rețea de puncte de contact de combatere a corupției *

P6_TA(2008)0244

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la inițiativa Republicii Federale Germania în vederea adoptării unei decizii a Consiliului privind o rețea de puncte de contact de combatere a corupției (11231/2007 — C6-0240/2007 — 2007/0809(CNS))

2009/C 285 E/15

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere inițiativa Republicii Federale Germania (11231/2007),

având în vedere articolul 34 alineatul (2) litera (c), din Tratatul UE,

având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul UE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0240/2007),

având în vedere articolele 93 și 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A6-0174/2008),

| 1. | aprobă inițiativa Republicii Federale Germania astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă inițiativa Republicii Federale Germania astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Consiliul să modifice textul în consecință; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să modifice textul în consecință;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care acesta intenționează să modifice în mod substanțial inițiativa Republicii Federale Germania; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care acesta intenționează să modifice în mod substanțial inițiativa Republicii Federale Germania;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei precum și guvernului Republicii Federale Germania. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei precum și guvernului Republicii Federale Germania.

| TEXT PROPUS DE REPUBLICA FEDERALĂ GERMANIA | AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Articolul 1 |
| În vederea îmbunătățirii cooperării dintre autorități și agenții pentru a preveni și combate corupția în Europa, se înființează o rețea de puncte de contact a statelor membre din Uniunea Europeană (denumită în continuare „rețeaua”). Comisia Europeană, Europol și Eurojust sunt asociate cu drepturi depline la activitățile acestei rețele. | În vederea îmbunătățirii cooperării dintre autorități și agenții pentru a preveni și combate corupția în Europa, se înființează o rețea de puncte de contact a statelor membre (denumită în continuare „rețeaua”). Comisia,
  și în special OLAF
  , Europol și Eurojust sunt asociate cu drepturi depline la activitățile acestei rețele. |
| Amendamentul 2 |
| Articolul 2 |
| Rețeaua constă din autoritățile și agențiile statelor membre ale Uniunii Europene însărcinate cu prevenirea sau combaterea corupției. Membrii rețelei sunt desemnați de către statele membre. Fiecare stat membru desemnează cel puțin o organizație, dar nu mai mult de trei. Comisia Europeană își desemnează reprezentanții. În limita competențelor care le revin, Europol și Eurojust
  pot participa
  la activitățile rețelei. | Rețeaua constă din autoritățile și agențiile statelor membre însărcinate cu prevenirea sau combaterea corupției. Membrii rețelei sunt desemnați de către statele membre. Fiecare stat membru desemnează cel puțin o organizație, dar nu mai mult de trei. Comisia,
  cu participarea OLAF
  , își desemnează reprezentanții. În limita competențelor care le revin,
  OLAF
  , Europol și Eurojust
  participă
  la activitățile rețelei. |
| Amendamentul 3 |
| Articolul 3 alineatul (1) punctul (1a) (nou) |
| | (1a) | în temeiul articolului 3 alineatul (1) punctul 1, înaintează anual Comisiei și Parlamentului European un raport privind constatările sale astfel cum se prevede la punctul (1), incluzând, după caz, propuneri concrete referitoare la prevenirea și combaterea corupției; |

TEXT PROPUS DE REPUBLICA FEDERALĂ GERMANIA

AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI

Amendamentul 1

Articolul 1

În vederea îmbunătățirii cooperării dintre autorități și agenții pentru a preveni și combate corupția în Europa, se înființează o rețea de puncte de contact a statelor membre din Uniunea Europeană (denumită în continuare „rețeaua”). Comisia Europeană, Europol și Eurojust sunt asociate cu drepturi depline la activitățile acestei rețele.

În vederea îmbunătățirii cooperării dintre autorități și agenții pentru a preveni și combate corupția în Europa, se înființează o rețea de puncte de contact a statelor membre (denumită în continuare „rețeaua”). Comisia,
  și în special OLAF
  , Europol și Eurojust sunt asociate cu drepturi depline la activitățile acestei rețele.

Amendamentul 2

Articolul 2

Rețeaua constă din autoritățile și agențiile statelor membre ale Uniunii Europene însărcinate cu prevenirea sau combaterea corupției. Membrii rețelei sunt desemnați de către statele membre. Fiecare stat membru desemnează cel puțin o organizație, dar nu mai mult de trei. Comisia Europeană își desemnează reprezentanții. În limita competențelor care le revin, Europol și Eurojust
  pot participa
  la activitățile rețelei.

Rețeaua constă din autoritățile și agențiile statelor membre însărcinate cu prevenirea sau combaterea corupției. Membrii rețelei sunt desemnați de către statele membre. Fiecare stat membru desemnează cel puțin o organizație, dar nu mai mult de trei. Comisia,
  cu participarea OLAF
  , își desemnează reprezentanții. În limita competențelor care le revin,
  OLAF
  , Europol și Eurojust
  participă
  la activitățile rețelei.

Amendamentul 3

Articolul 3 alineatul (1) punctul (1a) (nou)

(1a)

Amendamentul 4

Articolul 3 alineatul (2)

(2)   Pentru ducerea la îndeplinire a acestor sarcini, membrii rețelei se întâlnesc
  ori de câte ori este necesar, dar
  cel puțin o dată pe an.

(2)   Pentru îndeplinirea acestor atribuții, membrii rețelei se întâlnesc cel puțin o dată pe an.

Amendamentul 5

Articolul 5 alineatul (1)

(1)   Rețeaua se organizează singură,
  în baza colaborării informale existente
  între membrii EPAC.

(1)   Rețeaua se organizează singură
  sub conducerea Președinției Consiliului de la acea dată și se întemeiază pe colaborarea informală existentă
  între membrii EPAC.

Amendamentul 6

Articolul 5 alineatul (2)

(2)   
  Statele membre împreună cu
  Comisia
  vor suporta
  toate cheltuielile
  membrilor săi sau cele ale
  reprezentanților
  desemnați de către aceștia.
  Aceleași norme se aplică Europolului și Eurojustului.

(2)   Comisia
  suportă
  toate cheltuielile reprezentanților
  săi, precum și toate cheltuielile membrilor desemnați de către statele membre.
  Aceleași norme se aplică Europolului și Eurojustului.

---

| 26.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 285/74 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 285/74

---

Joi, 5 iunie 2008Sistemul comunitar împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN)*

P6_TA(2008)0245

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 iunie 2008 privind propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a unui sistem comunitar de prevenire, descurajare și eliminare a pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (COM(2007)0602 — C6-0454/2007 — 2007/0223(CNS))

2009/C 285 E/16

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2007)0602),

având în vedere articolul 37 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0454/2007),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru comerț internațional (A6-0193/2008),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să-și modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să-și modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

| TEXT PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTE |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de regulament




  Considerentul 2a (nou) |
| | (2a) | Pentru a fi compatibile cu normele Organizației Mondiale a Comerțului privind nediscriminarea și tratamentul național, dispozițiile prezentului regulament nu ar trebui să aibă ca rezultat un tratament discriminatoriu în ceea ce privește măsurile adoptate pentru combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN). |

TEXT PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 2a (nou)

(2a)

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 3a (nou)

| (3a) | Regiunile ultraperiferice ale Uniunii Europene, descrise la articolul 299 din Tratatul de instituire a Comunității Europene și la articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, necesită o atenție deosebită în cadrul combaterii pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, dat fiind caracterul excepțional de fragil al ecosistemelor lor. |
| --- | --- |

(3a)

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 5

| (5) | În conformitate cu Planul internațional de acțiune privind prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, adoptat în 2001 de către Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO), pescuitul INN reprezintă acele activități de pescuit considerate ca fiind ilegale, nedeclarate sau nereglementate,
  unde
  :








  1. | Pescuitul ilegal se referă la activități:








  — | desfășurate de navele naționale și internaționale în apele aflate sub jurisdicția unui stat, fără permisiunea statului în cauză sau în contradicție cu legislația și reglementările acestuia; |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

În conformitate cu Planul internațional de acțiune privind prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, adoptat în 2001 de către Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO), pescuitul INN reprezintă acele activități de pescuit considerate ca fiind ilegale, nedeclarate sau nereglementate,
  unde
  :

1.

Pescuitul ilegal se referă la activități:

—

desfășurate de navele naționale și internaționale în apele aflate sub jurisdicția unui stat, fără permisiunea statului în cauză sau în contradicție cu legislația și reglementările acestuia;

| — | desfășurate de către navele care arborează pavilionul statelor ce fac parte dintr-o organizație regională de gestionare a pescuitului, dar care operează în contradicție cu măsurile de conservare și gestionare adoptate de organizația în cauză și pe care statele respective trebuie să le respecte sau cu dispozițiile legii internaționale aplicabile; sau |
| --- | --- |

—

desfășurate de către navele care arborează pavilionul statelor ce fac parte dintr-o organizație regională de gestionare a pescuitului, dar care operează în contradicție cu măsurile de conservare și gestionare adoptate de organizația în cauză și pe care statele respective trebuie să le respecte sau cu dispozițiile legii internaționale aplicabile; sau

| — | ce contravin legislației naționale sau obligațiilor internaționale, inclusiv obligațiilor stabilite de statele cooperante la nivelul organizației regionale de gestionare a pescuitului în cauză. |
| --- | --- |

—

ce contravin legislației naționale sau obligațiilor internaționale, inclusiv obligațiilor stabilite de statele cooperante la nivelul organizației regionale de gestionare a pescuitului în cauză.

| 2. | Pescuitul nedeclarat se referă la activități de pescuit:








  — | care nu au fost declarate sau care au fost declarate în mod greșit către autoritatea națională competentă, în contradicție cu legislația și reglementările naționale; |
| --- | --- | --- |

2.

Pescuitul nedeclarat se referă la activități de pescuit:

—

care nu au fost declarate sau care au fost declarate în mod greșit către autoritatea națională competentă, în contradicție cu legislația și reglementările naționale;

| — | desfășurate în zona de competență a unei organizații regionale de gestionare a pescuitului, care nu au fost declarate sau care au fost declarate în mod greșit, în contradicție cu procedurile de declarare ale acelei organizații. |
| --- | --- |

—

desfășurate în zona de competență a unei organizații regionale de gestionare a pescuitului, care nu au fost declarate sau care au fost declarate în mod greșit, în contradicție cu procedurile de declarare ale acelei organizații.

| 3. | Pescuitul nereglementat se referă la activități de pescuit:








  — | desfășurate în sfera de aplicare a unei organizații regionale de gestionare a pescuitului, care sunt efectuate de nave fără naționalitate sau de acele nave care arborează pavilionul unui stat care nu face parte din organizația în cauză sau de către o entitate de pescuit, într-o manieră care nu este în conformitate cu sau care contravine măsurilor de conservare și gestionare ale acelei organizații; |
| --- | --- | --- |

3.

Pescuitul nereglementat se referă la activități de pescuit:

—

desfășurate în sfera de aplicare a unei organizații regionale de gestionare a pescuitului, care sunt efectuate de nave fără naționalitate sau de acele nave care arborează pavilionul unui stat care nu face parte din organizația în cauză sau de către o entitate de pescuit, într-o manieră care nu este în conformitate cu sau care contravine măsurilor de conservare și gestionare ale acelei organizații;

| — | desfășurate în zonele sau în legătură cu stocurile de pești pentru care nu există măsuri aplicabile de conservare sau gestionare și unde astfel de activități de pescuit sunt derulate într-o manieră care nu este în conformitate cu responsabilitățile statului privind conservarea resurselor marine vii în baza legislației internaționale; |
| --- | --- |

—

desfășurate în zonele sau în legătură cu stocurile de pești pentru care nu există măsuri aplicabile de conservare sau gestionare și unde astfel de activități de pescuit sunt derulate într-o manieră care nu este în conformitate cu responsabilitățile statului privind conservarea resurselor marine vii în baza legislației internaționale;

| (5) | În conformitate cu Planul internațional de acțiune privind prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, adoptat în 2001 de către Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO), pescuitul INN reprezintă acele activități de pescuit considerate ca fiind ilegale, nedeclarate sau nereglementate. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu Planul internațional de acțiune privind prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, adoptat în 2001 de către Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO), pescuitul INN reprezintă acele activități de pescuit considerate ca fiind ilegale, nedeclarate sau nereglementate.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 13

| (13) | Importul în Comunitate al produselor pescărești ce provin din pescuitul INN trebuie interzis; în vederea eficientizării acestei interdicții și în vederea asigurării că toate produsele importate provin din capturi ce respectă măsurile internaționale de conservare și gestionare și, acolo unde este cazul, alte reguli aplicabile navelor de pescuit în cauză, se instituie un regim de certificare aplicabil tuturor importurilor de produse pescărești în Comunitate; |
| --- | --- |

(13)

Importul în Comunitate al produselor pescărești ce provin din pescuitul INN trebuie interzis; în vederea eficientizării acestei interdicții și în vederea asigurării că toate produsele importate provin din capturi ce respectă măsurile internaționale de conservare și gestionare și, acolo unde este cazul, alte reguli aplicabile navelor de pescuit în cauză, se instituie un regim de certificare aplicabil tuturor importurilor de produse pescărești în Comunitate;

| (13) | Importul în Comunitate al produselor pescărești ce provin din pescuitul INN trebuie interzis; pentru ca această interdicție să fie eficace, precum și pentru a se asigura trasabilitatea și faptul că toate produsele importate provin din capturi ce respectă măsurile internaționale de conservare și gestionare și, acolo unde este cazul, alte reguli aplicabile navelor de pescuit în cauză, se instituie un regim de certificare aplicabil tuturor importurilor de produse pescărești în Comunitate; |
| --- | --- |

(13)

Importul în Comunitate al produselor pescărești ce provin din pescuitul INN trebuie interzis; pentru ca această interdicție să fie eficace, precum și pentru a se asigura trasabilitatea și faptul că toate produsele importate provin din capturi ce respectă măsurile internaționale de conservare și gestionare și, acolo unde este cazul, alte reguli aplicabile navelor de pescuit în cauză, se instituie un regim de certificare aplicabil tuturor importurilor de produse pescărești în Comunitate;

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 14

| (14) | Comunitatea ia în considerare constrângerile legate de capacitatea țărilor în curs de dezvoltare de a pune în aplicare regimul de certificare; |
| --- | --- |

(14)

Comunitatea ia în considerare constrângerile legate de capacitatea țărilor în curs de dezvoltare de a pune în aplicare regimul de certificare;

| (14) | Comunitatea ia în considerare
  toate
  constrângerile legate de capacitatea țărilor în curs de dezvoltare de a pune în aplicare regimul de certificare
  și ajută aceste țări să evite eventualele obstacole netarifare în calea comerțului
  . |
| --- | --- |

(14)

Comunitatea ia în considerare
  toate
  constrângerile legate de capacitatea țărilor în curs de dezvoltare de a pune în aplicare regimul de certificare
  și ajută aceste țări să evite eventualele obstacole netarifare în calea comerțului
  .

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 14a (nou)

| (14a) | Ajutorul ar putea fi acordat, inter alia, sub formă de ajutor financiar și de asistență tehnică, precum și sub forma unor programe de formare. |
| --- | --- |

(14a)

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 34

| (34) | Colaborarea dintre statele membre, Comisie și statele terțe
  este esențială
  pentru a asigura investigarea adecvată a pescuitului INN și pentru ca măsurile stabilite prin prezentul regulament să poată fi aplicate; pentru intensificarea acestei colaborări trebuie instituit un sistem de asistență reciprocă. |
| --- | --- |

(34)

Colaborarea dintre statele membre, Comisie și statele terțe
  este esențială
  pentru a asigura investigarea adecvată a pescuitului INN și pentru ca măsurile stabilite prin prezentul regulament să poată fi aplicate; pentru intensificarea acestei colaborări trebuie instituit un sistem de asistență reciprocă.

| (34) | Colaborarea,
  coordonarea și schimbul de bune practici
  dintre statele membre, Comisie și statele terțe
  sunt esențiale
  pentru a asigura investigarea adecvată a pescuitului INN și pentru ca măsurile stabilite prin prezentul regulament să poată fi aplicate
  în viitor
  ; pentru intensificarea acestei colaborări trebuie instituit un sistem de asistență reciprocă. |
| --- | --- |

(34)

Colaborarea,
  coordonarea și schimbul de bune practici
  dintre statele membre, Comisie și statele terțe
  sunt esențiale
  pentru a asigura investigarea adecvată a pescuitului INN și pentru ca măsurile stabilite prin prezentul regulament să poată fi aplicate
  în viitor
  ; pentru intensificarea acestei colaborări trebuie instituit un sistem de asistență reciprocă.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 37

| (37) | Prezentul regulament identifică pescuitul INN cu încălcarea deosebit de gravă a legislațiilor, regulilor sau reglementărilor aplicabile, având în vedere faptul că subminează în mod serios atingerea obiectivelor regulilor încălcate și pune în pericol durabilitatea stocurilor în cauză
  sau
  conservarea mediului marin. Dat fiind sfera sa restrânsă de aplicare, executarea prezentului regulament trebuie să se bazeze pe și să fie complementară Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 al Consiliului, care instituie cadrul de bază pentru controlul și monitorizarea activităților de pescuit în baza politicii comune din domeniul pescuitului. În consecință, prezentul regulament consolidează dispozițiile Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 în domeniul inspecțiilor în port ale navelor aparținând țărilor terțe (articolele 28e, 28f și 28g), care în prezent sunt abrogate și înlocuite de regimul inspecției în port stabilit în Capitolul II din prezentul regulament. În plus, prezentul regulament prevede un regim de sancțiuni în Capitolul X, care se aplică în mod specific activităților de pescuit INN. Dispozițiile Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 privind sancțiunile (articolul 31) rămân, prin urmare, aplicabile în cazul încălcării regulilor politicii comune din domeniul pescuitului, altele decât cele soluționate prin prezentul regulament; |
| --- | --- |

(37)

Prezentul regulament identifică pescuitul INN cu încălcarea deosebit de gravă a legislațiilor, regulilor sau reglementărilor aplicabile, având în vedere faptul că subminează în mod serios atingerea obiectivelor regulilor încălcate și pune în pericol durabilitatea stocurilor în cauză
  sau
  conservarea mediului marin. Dat fiind sfera sa restrânsă de aplicare, executarea prezentului regulament trebuie să se bazeze pe și să fie complementară Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 al Consiliului, care instituie cadrul de bază pentru controlul și monitorizarea activităților de pescuit în baza politicii comune din domeniul pescuitului. În consecință, prezentul regulament consolidează dispozițiile Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 în domeniul inspecțiilor în port ale navelor aparținând țărilor terțe (articolele 28e, 28f și 28g), care în prezent sunt abrogate și înlocuite de regimul inspecției în port stabilit în Capitolul II din prezentul regulament. În plus, prezentul regulament prevede un regim de sancțiuni în Capitolul X, care se aplică în mod specific activităților de pescuit INN. Dispozițiile Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 privind sancțiunile (articolul 31) rămân, prin urmare, aplicabile în cazul încălcării regulilor politicii comune din domeniul pescuitului, altele decât cele soluționate prin prezentul regulament;

| (37) | Prezentul regulament identifică pescuitul INN cu încălcarea deosebit de gravă a legislațiilor, regulilor sau reglementărilor aplicabile, având în vedere faptul că subminează în mod serios atingerea obiectivelor regulilor încălcate și pune în pericol
  supraviețuirea pescarilor care acționeză în mod legal
  , durabilitatea
  sectorului și a
  stocurilor în cauză
  și
  conservarea mediului marin. Dat fiind sfera sa restrânsă de aplicare, executarea prezentului regulament trebuie să se bazeze pe și să fie complementară Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 al Consiliului, care instituie cadrul de bază pentru controlul și monitorizarea activităților de pescuit în baza politicii comune din domeniul pescuitului. În consecință, prezentul regulament consolidează dispozițiile Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 în domeniul inspecțiilor în port ale navelor aparținând țărilor terțe (articolele 28e, 28f și 28g), care în prezent sunt abrogate și înlocuite de regimul inspecției în port stabilit în Capitolul II din prezentul regulament. În plus, prezentul regulament prevede un regim de sancțiuni în Capitolul X, care se aplică în mod specific activităților de pescuit INN. Dispozițiile Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 privind sancțiunile (articolul 31) rămân, prin urmare, aplicabile în cazul încălcării regulilor politicii comune din domeniul pescuitului, altele decât cele soluționate prin prezentul regulament; |
| --- | --- |

(37)

Prezentul regulament identifică pescuitul INN cu încălcarea deosebit de gravă a legislațiilor, regulilor sau reglementărilor aplicabile, având în vedere faptul că subminează în mod serios atingerea obiectivelor regulilor încălcate și pune în pericol
  supraviețuirea pescarilor care acționeză în mod legal
  , durabilitatea
  sectorului și a
  stocurilor în cauză
  și
  conservarea mediului marin. Dat fiind sfera sa restrânsă de aplicare, executarea prezentului regulament trebuie să se bazeze pe și să fie complementară Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 al Consiliului, care instituie cadrul de bază pentru controlul și monitorizarea activităților de pescuit în baza politicii comune din domeniul pescuitului. În consecință, prezentul regulament consolidează dispozițiile Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 în domeniul inspecțiilor în port ale navelor aparținând țărilor terțe (articolele 28e, 28f și 28g), care în prezent sunt abrogate și înlocuite de regimul inspecției în port stabilit în Capitolul II din prezentul regulament. În plus, prezentul regulament prevede un regim de sancțiuni în Capitolul X, care se aplică în mod specific activităților de pescuit INN. Dispozițiile Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 privind sancțiunile (articolul 31) rămân, prin urmare, aplicabile în cazul încălcării regulilor politicii comune din domeniul pescuitului, altele decât cele soluționate prin prezentul regulament;

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Articolul 1 alineatul (2)

| (2) | În acest scop, fiecare stat membru adoptă măsurile corespunzătoare, în conformitate cu dreptul comunitar, în vederea asigurării eficienței sistemului. Acesta pune la dispoziția autorităților competente suficiente mijloace care să le permită acestora îndeplinirea obiectivelor stabilite prin prezentul regulament. |
| --- | --- |

(2)

În acest scop, fiecare stat membru adoptă măsurile corespunzătoare, în conformitate cu dreptul comunitar, în vederea asigurării eficienței sistemului. Acesta pune la dispoziția autorităților competente suficiente mijloace care să le permită acestora îndeplinirea obiectivelor stabilite prin prezentul regulament.

| (2) | În acest scop, fiecare stat membru adoptă măsurile corespunzătoare, în conformitate cu dreptul comunitar
  și cu obligațiile internaționale, atât multilaterale, cât și bilaterale
  , în vederea asigurării eficacității sistemului. Acesta pune la dispoziția autorităților competente suficiente mijloace care să le permită acestora îndeplinirea obiectivelor stabilite prin prezentul regulament. |
| --- | --- |

(2)

În acest scop, fiecare stat membru adoptă măsurile corespunzătoare, în conformitate cu dreptul comunitar
  și cu obligațiile internaționale, atât multilaterale, cât și bilaterale
  , în vederea asigurării eficacității sistemului. Acesta pune la dispoziția autorităților competente suficiente mijloace care să le permită acestora îndeplinirea obiectivelor stabilite prin prezentul regulament.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Articolul 2 — litera -a (nouă)

| (- a) | pescuitul INN se referă la pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat, atunci când sunt întrunite condițiile prezentate în continuare
  :








  1. | Pescuitul ilegal se referă la activități:








  — | desfășurate de navele naționale și internaționale în apele aflate sub jurisdicția unui stat, fără permisiunea statului în cauză sau cu încălcarea legislației și reglementărilor acestuia; |
| --- | --- | --- | --- |

(- a)

pescuitul INN se referă la pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat, atunci când sunt întrunite condițiile prezentate în continuare
  :

1.

Pescuitul ilegal se referă la activități:

—

desfășurate de navele naționale și internaționale în apele aflate sub jurisdicția unui stat, fără permisiunea statului în cauză sau cu încălcarea legislației și reglementărilor acestuia;

| — | desfășurate de către navele care arborează pavilionul statelor ce fac parte dintr-o organizație regională de gestionare a pescuitului (ORGP), dar care operează cu încălcarea măsurilor de conservare și gestionare adoptate de organizația în cauză și pe care statele respective trebuie să le respecte sau cu încălcarea dispozițiilor legii internaționale aplicabile; sau |
| --- | --- |

—

desfășurate de către navele care arborează pavilionul statelor ce fac parte dintr-o organizație regională de gestionare a pescuitului (ORGP), dar care operează cu încălcarea măsurilor de conservare și gestionare adoptate de organizația în cauză și pe care statele respective trebuie să le respecte sau cu încălcarea dispozițiilor legii internaționale aplicabile; sau

| — | ce contravin legislației naționale sau obligațiilor internaționale, inclusiv obligațiilor stabilite de statele cooperante la nivelul ORGP în cauză. |
| --- | --- |

—

ce contravin legislației naționale sau obligațiilor internaționale, inclusiv obligațiilor stabilite de statele cooperante la nivelul ORGP în cauză.

| 2. | „Pescuitul nedeclarat” se referă la activități de pescuit:








  — | care nu au fost declarate sau care au fost declarate în mod greșit către autoritatea națională competentă, cu încălcarea legislației și a reglementările naționale; |
| --- | --- | --- |

2.

„Pescuitul nedeclarat” se referă la activități de pescuit:

—

care nu au fost declarate sau care au fost declarate în mod greșit către autoritatea națională competentă, cu încălcarea legislației și a reglementările naționale;

| — | desfășurate în zona de competență a unei ORGP, care nu au fost declarate sau care au fost declarate în mod greșit cu încălcarea procedurilor de declarare ale acelei organizații. |
| --- | --- |

—

desfășurate în zona de competență a unei ORGP, care nu au fost declarate sau care au fost declarate în mod greșit cu încălcarea procedurilor de declarare ale acelei organizații.

| 3. | Pescuitul nereglementat se referă la activități de pescuit:








  — | desfășurate în sfera de aplicare a unei ORGP, care sunt efectuate de nave fără naționalitate sau de acele nave care arborează pavilionul unui stat care nu face parte din organizația în cauză sau de către o entitate de pescuit, într-o manieră care nu este în conformitate sau care contravine măsurilor de conservare și gestionare ale acelei organizații; sau |
| --- | --- | --- |

3.

Pescuitul nereglementat se referă la activități de pescuit:

—

desfășurate în sfera de aplicare a unei ORGP, care sunt efectuate de nave fără naționalitate sau de acele nave care arborează pavilionul unui stat care nu face parte din organizația în cauză sau de către o entitate de pescuit, într-o manieră care nu este în conformitate sau care contravine măsurilor de conservare și gestionare ale acelei organizații; sau

| — | desfășurate în zonele sau în legătură cu stocurile de pești pentru care nu există măsuri aplicabile de conservare sau gestionare și unde astfel de activități de pescuit sunt derulate într-o manieră care nu este în conformitate cu responsabilitățile statului privind conservarea resurselor marine vii în baza legislației internaționale; |
| --- | --- |

—

desfășurate în zonele sau în legătură cu stocurile de pești pentru care nu există măsuri aplicabile de conservare sau gestionare și unde astfel de activități de pescuit sunt derulate într-o manieră care nu este în conformitate cu responsabilitățile statului privind conservarea resurselor marine vii în baza legislației internaționale;

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Articolul 2 — litera a

| (a) | „Navă de pescuit” se referă la orice navă de orice dimensiune folosită sau destinată folosirii în scopul exploatării comerciale a resurselor piscicole, inclusiv navele de sprijin, navele de marfă, navele de prelucrare a peștelui și navele care participă la transbordare; |
| --- | --- |

(a)

„Navă de pescuit” se referă la orice navă de orice dimensiune folosită sau destinată folosirii în scopul exploatării comerciale a resurselor piscicole, inclusiv navele de sprijin, navele de marfă, navele de prelucrare a peștelui și navele care participă la transbordare;

| (a) | „Navă de pescuit” se referă la orice navă de orice dimensiune folosită sau destinată folosirii în scopul exploatării comerciale a resurselor piscicole,
  al refrigerării, congelării, procesării la bord sau în scopul transportării
  , inclusiv navele de sprijin, navele de marfă, navele de prelucrare a peștelui și navele care participă la transbordare; |
| --- | --- |

(a)

„Navă de pescuit” se referă la orice navă de orice dimensiune folosită sau destinată folosirii în scopul exploatării comerciale a resurselor piscicole,
  al refrigerării, congelării, procesării la bord sau în scopul transportării
  , inclusiv navele de sprijin, navele de marfă, navele de prelucrare a peștelui și navele care participă la transbordare;

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Articolul 2 — litera h

| (h) | „Organizație regională de gestionare a pescuitului” se referă la o organizație subregională sau regională sau un organism competent, recunoscut în temeiul dreptului internațional, care instituie măsuri de conservare și gestionare a stocurilor
  transzonale
  de pești
  și a stocurilor de pești mari migratori
  care apar în zonele din marea liberă ce se află în responsabilitatea acesteia, în virtutea convenției sau acordului său de instituire; |
| --- | --- |

(h)

„Organizație regională de gestionare a pescuitului” se referă la o organizație subregională sau regională sau un organism competent, recunoscut în temeiul dreptului internațional, care instituie măsuri de conservare și gestionare a stocurilor
  transzonale
  de pești
  și a stocurilor de pești mari migratori
  care apar în zonele din marea liberă ce se află în responsabilitatea acesteia, în virtutea convenției sau acordului său de instituire;

| (h) | „Organizație regională de gestionare a pescuitului” se referă la o organizație subregională sau regională sau un organism competent, recunoscut în temeiul dreptului internațional, care instituie măsuri de conservare și gestionare a stocurilor de pești care apar în zonele din marea liberă ce se află în responsabilitatea acesteia, în virtutea convenției sau acordului său de instituire; |
| --- | --- |

(h)

„Organizație regională de gestionare a pescuitului” se referă la o organizație subregională sau regională sau un organism competent, recunoscut în temeiul dreptului internațional, care instituie măsuri de conservare și gestionare a stocurilor de pești care apar în zonele din marea liberă ce se află în responsabilitatea acesteia, în virtutea convenției sau acordului său de instituire;

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Articolul 3 — paragraful 1 — litera j

| (j) | a preluat sau
  descărcat pește sub dimensiunile minime; sau |
| --- | --- |

(j)

a preluat sau
  descărcat pește sub dimensiunile minime; sau

| (j) | a descărcat pește sub dimensiunile minime; sau |
| --- | --- |

(j)

a descărcat pește sub dimensiunile minime; sau

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Articolul 3 — paragraful 1 — partea 2 — litera a

| (a) | a desfășurat activități de pescuit în sfera unei organizații regionale de gestionare a pescuitului într-o manieră inconsecventă sau în contradicție cu măsurile de conservare și gestionare ale acelei organizații
  și
  arborează pavilionul unui stat care nu face parte din organizația respectivă sau |
| --- | --- |

(a)

a desfășurat activități de pescuit în sfera unei organizații regionale de gestionare a pescuitului într-o manieră inconsecventă sau în contradicție cu măsurile de conservare și gestionare ale acelei organizații
  și
  arborează pavilionul unui stat care nu face parte din organizația respectivă sau

| (a) | a desfășurat activități de pescuit în sfera unei organizații regionale de gestionare a pescuitului într-o manieră inconsecventă sau cu încălcarea măsurilor de conservare și gestionare ale acelei organizații
  sau
  arborează pavilionul unui stat care nu face parte din organizația respectivă sau |
| --- | --- |

(a)

a desfășurat activități de pescuit în sfera unei organizații regionale de gestionare a pescuitului într-o manieră inconsecventă sau cu încălcarea măsurilor de conservare și gestionare ale acelei organizații
  sau
  arborează pavilionul unui stat care nu face parte din organizația respectivă sau

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Articolul 4 — alineatul 1a (nou)

| (1a) | Sunt interzise accesul în porturile statelor membre, prestarea serviciilor portuare și organizarea operațiunilor de debarcare, transbordare sau procesare la bord în aceste porturi pentru navele de pescuit ale țărilor terțe, care sunt incluse în lista comunitară a navelor de pescuit INN în temeiul articolelor 26 și 29. |
| --- | --- |

(1a)

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Articolul 4 — alineatul 2

| (2) | Cu excepția cazurilor de forță majoră
  , accesul în porturile statelor membre, aprovizionarea serviciilor portuare și organizarea operațiunilor de debarcare, transbordare sau procesare la bord în astfel de porturi sunt interzise pentru navele de pescuit din țările terțe, dacă nu îndeplinesc condițiile expuse în prezentul capitol și alte dispoziții aplicabile ale prezentului regulament. |
| --- | --- |

(2)

Cu excepția cazurilor de forță majoră
  , accesul în porturile statelor membre, aprovizionarea serviciilor portuare și organizarea operațiunilor de debarcare, transbordare sau procesare la bord în astfel de porturi sunt interzise pentru navele de pescuit din țările terțe, dacă nu îndeplinesc condițiile expuse în prezentul capitol și alte dispoziții aplicabile ale prezentului regulament.

| (2) | Accesul în porturile statelor membre, aprovizionarea serviciilor portuare și organizarea operațiunilor de debarcare, transbordare sau procesare la bord în astfel de porturi sunt interzise pentru navele de pescuit din țările terțe, altele decât cele menționate la alineatul (1a), dacă nu îndeplinesc condițiile expuse în prezentul capitol și alte dispoziții aplicabile ale prezentului regulament. |
| --- | --- |

(2)

Accesul în porturile statelor membre, aprovizionarea serviciilor portuare și organizarea operațiunilor de debarcare, transbordare sau procesare la bord în astfel de porturi sunt interzise pentru navele de pescuit din țările terțe, altele decât cele menționate la alineatul (1a), dacă nu îndeplinesc condițiile expuse în prezentul capitol și alte dispoziții aplicabile ale prezentului regulament.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Articolul 4 — alineatul 2a (nou)

| (2a) | În cazuri de forță majoră sau de pericol, navelor de pescuit menționate la alineatele (1a) și (2) li se permite accesul în porturile statelor membre pentru a beneficia de serviciile portuare și de măsurile strict necesare în situația de urgență respectivă. |
| --- | --- |

(2a)

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Articolul 4 — alineatul 3

| (3) | Transbordarea între navele de pescuit ale țărilor terțe sau între
  acestea
  și navele care arborează pavilionul unui stat membru este interzisă
  în apele comunitare și are loc doar în port
  , în conformitate cu dispozițiile din prezentul capitol. |
| --- | --- |

(3)

Transbordarea între navele de pescuit ale țărilor terțe sau între
  acestea
  și navele care arborează pavilionul unui stat membru este interzisă
  în apele comunitare și are loc doar în port
  , în conformitate cu dispozițiile din prezentul capitol.

| (3) | În apele comunitare
  , transbordarea între navele de pescuit ale țărilor terțe sau între
  navele de pescuit ale țărilor terțe
  și navele care arborează pavilionul unui stat membru este interzisă
  în alte locuri decât în porturile desemnate, în conformitate cu dispozițiile din prezentul capitol. |
| --- | --- |

(3)

În apele comunitare
  , transbordarea între navele de pescuit ale țărilor terțe sau între
  navele de pescuit ale țărilor terțe
  și navele care arborează pavilionul unui stat membru este interzisă
  în alte locuri decât în porturile desemnate, în conformitate cu dispozițiile din prezentul capitol.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Articolul 4 — alineatul 4

| (4) | Navele care arborează pavilionul unui stat membru
  nu sunt autorizate să transbordeze pe apă capturile navelor unor țări terțe în afara apelor comunitare
  . |
| --- | --- |

(4)

Navele care arborează pavilionul unui stat membru
  nu sunt autorizate să transbordeze pe apă capturile navelor unor țări terțe în afara apelor comunitare
  .

| (4) | În afara apelor comunitare, transbordările pe mare între
  navele care arborează pavilionul unui stat membru
  sau între navele care arborează pavilionul unui stat membru și navele de pescuit ale țărilor terțe sunt interzise. |
| --- | --- |

(4)

În afara apelor comunitare, transbordările pe mare între
  navele care arborează pavilionul unui stat membru
  sau între navele care arborează pavilionul unui stat membru și navele de pescuit ale țărilor terțe sunt interzise.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Articolul 5 — alineatul 1

| (1) | Statele membre desemnează
  un loc
  ,
  care este utilizat pentru debarcări
  sau
  un loc apropiat
  de țărm (porturi desemnate), în care sunt permise
  debarcările sau operațiunile de
  transbordare a peștelui menționate la alineatul (2). |
| --- | --- |

(1)

Statele membre desemnează
  un loc
  ,
  care este utilizat pentru debarcări
  sau
  un loc apropiat
  de țărm (porturi desemnate), în care sunt permise
  debarcările sau operațiunile de
  transbordare a peștelui menționate la alineatul (2).

| (1) | Statele membre desemnează
  porturi de debarcare
  sau
  o serie de locuri apropiate
  de țărm (porturi desemnate), în care sunt permise
  serviciile portuare precum și operațiunile de debarcare
  sau transbordare a peștelui menționate la alineatul (2). |
| --- | --- |

(1)

Statele membre desemnează
  porturi de debarcare
  sau
  o serie de locuri apropiate
  de țărm (porturi desemnate), în care sunt permise
  serviciile portuare precum și operațiunile de debarcare
  sau transbordare a peștelui menționate la alineatul (2).

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Articolul 6 — alineatul 1 — partea introductivă

| (1) | Căpitanii navelor de pescuit din țările terțe sau reprezentanții lor aduc la cunoștința autorităților competente ale țărilor membre ale căror porturi sau posibilități de debarcare doresc să le utilizeze, cu cel puțin 72 de ore înainte de timpul estimat al sosirii în port, următoarele informații: |
| --- | --- |

(1)

Căpitanii navelor de pescuit din țările terțe sau reprezentanții lor aduc la cunoștința autorităților competente ale țărilor membre ale căror porturi sau posibilități de debarcare doresc să le utilizeze, cu cel puțin 72 de ore înainte de timpul estimat al sosirii în port, următoarele informații:

| (1) | Cu excepția cazurilor de forță majoră
  , comandanții navelor de pescuit din țările terțe sau reprezentanții lor aduc la cunoștința autorităților competente ale țărilor membre ale căror porturi sau posibilități de debarcare doresc să le utilizeze, cu cel puțin 72 de ore înainte de timpul estimat al sosirii în port, următoarele informații: |
| --- | --- |

(1)

Cu excepția cazurilor de forță majoră
  , comandanții navelor de pescuit din țările terțe sau reprezentanții lor aduc la cunoștința autorităților competente ale țărilor membre ale căror porturi sau posibilități de debarcare doresc să le utilizeze, cu cel puțin 72 de ore înainte de timpul estimat al sosirii în port, următoarele informații:

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Articolul 6 — alineatul 1 — litera ga (nouă)

| (ga) | cantitățile care urmează a fi descărcate sau transbordate. |
| --- | --- |

(ga)

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Articolul 6 — alineatul 3

| (3) | Comisia, în conformitate cu procedura stabilită la articolul 52, poate scuti anumite categorii de nave de pescuit din țările terțe de obligația prevăzută la alineatul (1) pentru o perioadă limitată și care se poate reînnoi sau poate prevedea o altă perioadă de notificare, luând în considerare, inter alia, distanța dintre zonele de pescuit, locurile de debarcare și porturile în care navele respective sunt înregistrate sau listate. |
| --- | --- |

(3)

eliminat

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Articolul 7 — alineatul 4

| (4) | Prin derogare de la alineatele (2) și (3), statele membre portuare pot autoriza accesul în port și debarcarea totală sau parțială, în cazurile în care informațiile la care se referă alineatul (1) nu sunt complete sau sunt în curs de verificare, dar în aceste cazuri păstrează peștele respectiv în depozit sub controlul autorităților competente. Peștele este pus în vânzare, preluat sau transportat doar în momentul în care informațiile menționate la alineatul (1) au fost primite sau procesul de verificare a fost finalizat. Dacă procesul nu este finalizat în interval de 14 zile, statul membru portuar poate confisca sau arunca peștele, în conformitate cu regulile sale naționale. |
| --- | --- |

(4)

Prin derogare de la alineatele (2) și (3), statele membre portuare pot autoriza accesul în port și debarcarea totală sau parțială, în cazurile în care informațiile la care se referă alineatul (1) nu sunt complete sau sunt în curs de verificare, dar în aceste cazuri păstrează peștele respectiv în depozit sub controlul autorităților competente. Peștele este pus în vânzare, preluat sau transportat doar în momentul în care informațiile menționate la alineatul (1) au fost primite sau procesul de verificare a fost finalizat. Dacă procesul nu este finalizat în interval de 14 zile, statul membru portuar poate confisca sau arunca peștele, în conformitate cu regulile sale naționale.

| (4) | Prin derogare de la alineatele (2) și (3), statele membre portuare pot autoriza accesul în port și debarcarea totală sau parțială, în cazurile în care informațiile la care se referă alineatul (1) nu sunt complete sau sunt în curs de verificare, dar în aceste cazuri păstrează peștele
  congelat
  respectiv în depozit sub controlul autorităților competente. Peștele este pus în vânzare, preluat sau transportat doar în momentul în care informațiile menționate la alineatul (1) au fost primite sau procesul de verificare a fost finalizat. Dacă procesul nu este finalizat în interval de 14 zile, statul membru portuar poate confisca sau arunca peștele, în conformitate cu regulile sale naționale.
  Costurile de depozitare sunt suportate de operator. |
| --- | --- |

(4)

Prin derogare de la alineatele (2) și (3), statele membre portuare pot autoriza accesul în port și debarcarea totală sau parțială, în cazurile în care informațiile la care se referă alineatul (1) nu sunt complete sau sunt în curs de verificare, dar în aceste cazuri păstrează peștele
  congelat
  respectiv în depozit sub controlul autorităților competente. Peștele este pus în vânzare, preluat sau transportat doar în momentul în care informațiile menționate la alineatul (1) au fost primite sau procesul de verificare a fost finalizat. Dacă procesul nu este finalizat în interval de 14 zile, statul membru portuar poate confisca sau arunca peștele, în conformitate cu regulile sale naționale.
  Costurile de depozitare sunt suportate de operator.

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Articolul 7 — alineatul 4a (nou)

| (4a) | În cazul în care peștele menționat la alineatul (4) este proaspăt, acesta este vândut prin intermediul canalelor obișnuite. Autoritățile competente mențin controlul asupra veniturilor realizate în urma vânzării în cauză până la expirarea termenului menționat la alineatul (4). |
| --- | --- |

(4a)

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Articolul 9 — alineatul 1

| (1) | Statele membre efectuează anual inspecții în porturi pentru cel puțin
  15 %
  din operațiunile de debarcare, transbordare și prelucrare la bord ale navelor de pescuit din țările terțe. |
| --- | --- |

(1)

Statele membre efectuează anual inspecții în porturi pentru cel puțin
  15 %
  din operațiunile de debarcare, transbordare și prelucrare la bord ale navelor de pescuit din țările terțe.

| (1) | Statele membre efectuează anual inspecții în porturi pentru cel puțin
  50 %
  din operațiunile de debarcare, transbordare și prelucrare la bord ale navelor de pescuit din țările terțe. |
| --- | --- |

(1)

Statele membre efectuează anual inspecții în porturi pentru cel puțin
  50 %
  din operațiunile de debarcare, transbordare și prelucrare la bord ale navelor de pescuit din țările terțe.

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Articolul 9 — alineatul 2 — litera d

| (d) | navele de pescuit care apar într-o listă a navelor presupuse a fi desfășurat activități de pescuit INN, adoptată de o organizație regională de gestionare a pescuitului notificată în conformitate cu articolul 29. |
| --- | --- |

(d)

navele de pescuit care apar într-o listă a navelor presupuse a fi desfășurat activități de pescuit INN, adoptată de o organizație regională de gestionare a pescuitului notificată în conformitate cu articolul 29.

| (d) | navele de pescuit care apar într-o listă a navelor presupuse a fi desfășurat activități de pescuit INN, adoptată de o organizație regională de gestionare a pescuitului notificată în conformitate cu articolul 29, și care nu au fost încă incluse pe lista comunitară a navelor de pescuit INN menționată la articolul 26
  . |
| --- | --- |

(d)

navele de pescuit care apar într-o listă a navelor presupuse a fi desfășurat activități de pescuit INN, adoptată de o organizație regională de gestionare a pescuitului notificată în conformitate cu articolul 29, și care nu au fost încă incluse pe lista comunitară a navelor de pescuit INN menționată la articolul 26
  .

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Articolul 9 — alineatul 3a (nou)

| (3a) | Această inspecție se conformează normelor și obiectivelor stabilite anterior de Comisie, fiind efectuată și pusă în aplicare în mod uniform în diversele state membre. Fiecare stat membru își creează propria bază de date pe baza criteriilor stabilite de Comisie, în care sunt înregistrate toate inspecțiile efectuate pe teritoriul său. Statele membre acordă Comisiei, la cererea acesteia, accesul la bazele lor de date. |
| --- | --- |

(3a)

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Articolul 10

Articolul 10 — Inspectorii

| (1) | Statele membre eliberează un document de identitate fiecărui inspector. Inspectorii au avea asupra lor și prezintă acest document când inspectează nava de pescuit. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Statele membre se asigură că inspectorii își îndeplinesc datoriile în conformitate cu regulile prevăzute în prezenta secțiune. |
| --- | --- |

(2)

eliminat

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Articolul 12 — alineatul 1 — partea introductivă

| (1) | Dacă un inspector are un motiv întemeiat să creadă
  că o navă de pescuit a fost implicată în activități de pescuit INN, în conformitate cu criteriile stabilite la articolul 3, atunci: |
| --- | --- |

(1)

Dacă un inspector are un motiv întemeiat să creadă
  că o navă de pescuit a fost implicată în activități de pescuit INN, în conformitate cu criteriile stabilite la articolul 3, atunci:

| (1) | Dacă informația acumulată în timpul inspecției oferă inspectorului motive suficiente să suspecteze
  că o navă de pescuit a fost implicată în activități de pescuit INN, în conformitate cu criteriile stabilite la articolul 3, atunci
  inspectorul
  : |
| --- | --- |

(1)

Dacă informația acumulată în timpul inspecției oferă inspectorului motive suficiente să suspecteze
  că o navă de pescuit a fost implicată în activități de pescuit INN, în conformitate cu criteriile stabilite la articolul 3, atunci
  inspectorul
  :

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Articolul 12 — alineatul 1 — litera a

| (a) | notează infracțiunea în raportul de inspecție; |
| --- | --- |

(a)

notează infracțiunea în raportul de inspecție;

| (a) | notează încălcarea presupusă
  în raportul de inspecție; |
| --- | --- |

(a)

notează încălcarea presupusă
  în raportul de inspecție;

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Articolul 12 — alineatul 1 — litera aa (nouă)

| (aa) | oprește debarcarea, transbordarea sau operațiunile de procesare la bord; |
| --- | --- |

(aa)

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Articolul 13 — alineatul 1

| (1) | Se interzice importul în Comunitate al produselor pescărești obținute din pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat. |
| --- | --- |

(1)

Se interzice importul în Comunitate al produselor pescărești obținute din pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat.

| (1) | Se interzice importul în Comunitate al produselor pescărești obținute din pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat
  în conformitate cu criteriile prevăzute la articolul 3
  . |
| --- | --- |

(1)

Se interzice importul în Comunitate al produselor pescărești obținute din pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat
  în conformitate cu criteriile prevăzute la articolul 3
  .

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Articolul 18 — alineatul 4

| (4) | Orice persoană are dreptul să facă apel împotriva deciziilor luate de către autoritățile competente în conformitate cu alineatele (1) sau (2), dacă acestea o afectează în mod direct și individual. Dreptul la apel se exercită în conformitate cu dispozițiile în vigoare în statul membru respectiv. |
| --- | --- |

(4)

Orice persoană are dreptul să facă apel împotriva deciziilor luate de către autoritățile competente în conformitate cu alineatele (1) sau (2), dacă acestea o afectează în mod direct și individual. Dreptul la apel se exercită în conformitate cu dispozițiile în vigoare în statul membru respectiv.

| (4) | Orice persoană
  fizică sau juridică
  are dreptul să facă apel împotriva deciziilor luate de către autoritățile competente în conformitate cu alineatele (1) sau (2), dacă acestea o afectează în mod direct și individual. Dreptul la apel se exercită în conformitate cu dispozițiile în vigoare în statul membru respectiv. |
| --- | --- |

(4)

Orice persoană
  fizică sau juridică
  are dreptul să facă apel împotriva deciziilor luate de către autoritățile competente în conformitate cu alineatele (1) sau (2), dacă acestea o afectează în mod direct și individual. Dreptul la apel se exercită în conformitate cu dispozițiile în vigoare în statul membru respectiv.

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Articolul 20

Articolul 20 — Reexportul

| (1) | Reexportul produselor importate în temeiul unui certificat de captură în conformitate cu prezentul capitol se autorizează prin validarea certificatului de reexport de către autoritățile competente ale statelor membre din care urmează să aibă loc reexportul, la cererea reexportatorului. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Certificatul de reexport conține toate informațiile solicitate în formularul inclus în Anexa II și este însoțit de o copie a certificatelor de captură care au fost acceptate pentru importul produselor. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Statele membre notifică Comisiei autoritățile competente pentru validarea și verificarea certificatelor de reexport. |
| --- | --- |

(3)

eliminat

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Articolul 23 — alineatul 3 — litera b

| (b) | înștiințează statul de pavilion și,
  acolo unde este necesar, statul de reexport
  despre anulare; și |
| --- | --- |

(b)

înștiințează statul de pavilion și,
  acolo unde este necesar, statul de reexport
  despre anulare; și

| (b) | înștiințează statul de pavilion despre anulare; și |
| --- | --- |

(b)

înștiințează statul de pavilion despre anulare; și

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Articolul 23 — alineatul 4 — litera b

| (b) | înștiințează statul de pavilion
  și, acolo unde este necesar, statul de reexport
  ; |
| --- | --- |

(b)

înștiințează statul de pavilion
  și, acolo unde este necesar, statul de reexport
  ;

| (b) | înștiințează statul de pavilion; |
| --- | --- |

(b)

înștiințează statul de pavilion;

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Articolul 24 — titlu

Articolul 24 — Activități de pescuit suspectate a se încadra în categoria pescuitului INN

Articolul 24 — Procedura de depistare a activităților de pescuit INN

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Articolul 24 — alineatul 1 — partea introductivă

| (1) | Comisia sau o entitate desemnată de aceasta colectează și analizează toate informațiile privind activitățile de pescuit INN: |
| --- | --- |

(1)

Comisia sau o entitate desemnată de aceasta colectează și analizează toate informațiile privind activitățile de pescuit INN:

| (1) | Comisia sau o entitate desemnată de aceasta colectează și analizează toate informațiile privind activitățile de pescuit INN
  în conformitate cu criteriile prevăzute la articolul 3
  : |
| --- | --- |

(1)

Comisia sau o entitate desemnată de aceasta colectează și analizează toate informațiile privind activitățile de pescuit INN
  în conformitate cu criteriile prevăzute la articolul 3
  :

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Articolul 24 — alineatul 1 — litera ba (nouă)

| (ba) | informațiile privind sancțiunile și amenzile aplicate navelor INN. |
| --- | --- |

(ba)

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Articolul 25 — titlu

Articolul 25 — Activități de pescuit presupuse a fi INN

Articolul 25 — Anchetarea activităților de pescuit INN

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Articolul 25 — alineatul 2 — litera -a (nouă)

| (–a) | furnizează informațiile acumulate de Comisie cu privire la activitățile de pescuit INN suspectate și o expunere detaliată a motivelor pentru includerea navelor respective pe lista comunitară a navelor de pescuit INN; |
| --- | --- |

(–a)

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Articolul 26 — alineatul 1

| (1) | Comisia întocmește lista de nave de pescuit INN a Comunității Europene. Această listă include navele în legătură cu care, ca urmare a măsurilor adoptate în baza articolelor 24 și 25, prin informațiile obținute în conformitate cu prezentul regulament, se stabilește că sunt implicate în activități de pescuit INN și în cazul cărora statele de pavilion nu au adoptat măsuri eficiente ca răspuns la aceste activități. |
| --- | --- |

(1)

Comisia întocmește lista de nave de pescuit INN a Comunității Europene. Această listă include navele în legătură cu care, ca urmare a măsurilor adoptate în baza articolelor 24 și 25, prin informațiile obținute în conformitate cu prezentul regulament, se stabilește că sunt implicate în activități de pescuit INN și în cazul cărora statele de pavilion nu au adoptat măsuri eficiente ca răspuns la aceste activități.

| (1) | Comisia întocmește lista de nave de pescuit INN a Comunității Europene. Această listă include navele în legătură cu care, ca urmare a măsurilor adoptate în baza articolelor 24 și 25, prin informațiile obținute în conformitate cu prezentul regulament, se stabilește că sunt implicate în activități de pescuit INN, în conformitate cu criteriile prevăzute la articolul 3
  și în cazul cărora statele de pavilion nu au adoptat măsuri eficiente ca răspuns la aceste activități. |
| --- | --- |

(1)

Comisia întocmește lista de nave de pescuit INN a Comunității Europene. Această listă include navele în legătură cu care, ca urmare a măsurilor adoptate în baza articolelor 24 și 25, prin informațiile obținute în conformitate cu prezentul regulament, se stabilește că sunt implicate în activități de pescuit INN, în conformitate cu criteriile prevăzute la articolul 3
  și în cazul cărora statele de pavilion nu au adoptat măsuri eficiente ca răspuns la aceste activități.

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Articolul 26 — alineatul 1a (nou)

| (1a) | Comisia notifică statul de pavilion cu privire la includerea unei nave pe lista comunitară a navelor INN și îl informează în detaliu cu privire la motivele pentru includerea navei respective pe listă. |
| --- | --- |

(1a)

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Articolul 26 — alineatul 4a (nou)

| (4a) | În cazul în care una dintre navele unui armator a fost inclusă pe lista comunitară a navelor INN, se efectuează inspecții detaliate pe toate navele armatorului respectiv. |
| --- | --- |

(4a)

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Articolul 28 — alineatul 1 — litera h

| (h) | data primei includeri pe lista de nave de pescuit INN; |
| --- | --- |

(h)

data primei includeri pe lista de nave de pescuit INN;

| (h) | data primei includeri pe lista
  comunitară

  a navelor de pescuit INN
  și, după caz, data primei includeri pe lista navelor de pescuit INN a uneia sau mai multor ORGP
  ; |
| --- | --- |

(h)

data primei includeri pe lista
  comunitară

  a navelor de pescuit INN
  și, după caz, data primei includeri pe lista navelor de pescuit INN a uneia sau mai multor ORGP
  ;

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Articolul 28 — alineatul 1 — litera ia (nouă)

| (ia) | specificațiile tehnice ale navei în cauză. |
| --- | --- |

(ia)

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Articolul 28 — alineatul 2

| (2) | Comisia adoptă orice măsuri necesare pentru a asigura publicitatea listei de nave de pescuit INN a Comunității Europene, inclusiv prin plasarea acesteia pe site-ul de internet al Direcției Generale Pescuit. |
| --- | --- |

(2)

Comisia adoptă orice măsuri necesare pentru a asigura publicitatea listei de nave de pescuit INN a Comunității Europene, inclusiv prin plasarea acesteia pe site-ul de internet al Direcției Generale Pescuit.

| (2) | Comisia
  publică lista comunitară a navelor de pescuit INN în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și
  adoptă orice măsuri necesare pentru a asigura publicitatea listei comunitare a navelor de pescuit INN, inclusiv prin plasarea acesteia pe site-ul de internet al Direcției Generale Pescuit. |
| --- | --- |

(2)

Comisia
  publică lista comunitară a navelor de pescuit INN în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și
  adoptă orice măsuri necesare pentru a asigura publicitatea listei comunitare a navelor de pescuit INN, inclusiv prin plasarea acesteia pe site-ul de internet al Direcției Generale Pescuit.

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Articolul 30 — alineatul 1

| (1) | În conformitate cu procedura stabilită la articolul 52, Comisia identifică statele terțe pe care aceasta le consideră ca state necooperante în ceea ce privește combaterea activităților de pescuit INN. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu procedura stabilită la articolul 52, Comisia identifică statele terțe pe care aceasta le consideră ca state necooperante în ceea ce privește combaterea activităților de pescuit INN.

| (1) | În conformitate cu procedura stabilită la articolul 52, Comisia identifică statele terțe pe care aceasta le consideră ca state necooperante în ceea ce privește combaterea activităților de pescuit INN, pe baza unor criterii clare, transparente și obiective
  . |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu procedura stabilită la articolul 52, Comisia identifică statele terțe pe care aceasta le consideră ca state necooperante în ceea ce privește combaterea activităților de pescuit INN, pe baza unor criterii clare, transparente și obiective
  .

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Articolul 30 — alineatul 6 — litera ba (nouă)

| (ba) | dacă statul în cauză a făcut vreodată obiectul unor măsuri de restricționare a comerțului cu produse pescărești, adoptate de o ORGP; |
| --- | --- |

(ba)

Amendamentul 54

Propunere de regulament

Articolul 30 — alineatul 7

| (7) | Acolo unde este cazul, se iau în considerare în mod corespunzător, în ceea ce privește punerea în aplicare a prezentului articol, constrângerile specifice din țările în curs de dezvoltare, în special pe cele privind monitorizarea, controlul și supravegherea activităților de pescuit. |
| --- | --- |

(7)

Acolo unde este cazul, se iau în considerare în mod corespunzător, în ceea ce privește punerea în aplicare a prezentului articol, constrângerile specifice din țările în curs de dezvoltare, în special pe cele privind monitorizarea, controlul și supravegherea activităților de pescuit.

| (7) | Acolo unde este cazul, se iau în considerare în mod corespunzător, în ceea ce privește punerea în aplicare a prezentului articol, constrângerile specifice din țările în curs de dezvoltare, în special pe cele privind monitorizarea, controlul și supravegherea activităților de pescuit.
  În termen de trei luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, Comisia dă publicității o analiză cu privire la impactul probabil al acestuia asupra țărilor în curs de dezvoltare și o propunere privind finanțarea unor programe specifice pentru sprijinirea punerii lui în aplicare și pentru eliminarea unor posibile impacturi negative. |
| --- | --- |

(7)

Acolo unde este cazul, se iau în considerare în mod corespunzător, în ceea ce privește punerea în aplicare a prezentului articol, constrângerile specifice din țările în curs de dezvoltare, în special pe cele privind monitorizarea, controlul și supravegherea activităților de pescuit.
  În termen de trei luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, Comisia dă publicității o analiză cu privire la impactul probabil al acestuia asupra țărilor în curs de dezvoltare și o propunere privind finanțarea unor programe specifice pentru sprijinirea punerii lui în aplicare și pentru eliminarea unor posibile impacturi negative.

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Articolul 34

Comisia ia orice măsuri necesare pentru a asigura publicitatea listei
  cu statele necooperante, într-o manieră coerentă cu cerințele aplicabile privind confidențialitatea, inclusiv prin plasarea acesteia pe site-ul de internet al DG Pescuit. Lista se actualizează regulat și Comisia oferă un sistem pentru notificarea automată a statelor membre, organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului și a oricărui membru al societății civile care ar solicita aceasta. În plus, Comisia transmite lista de state necooperante către Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură și către organizațiile regionale de gestionare a pescuitului cu scopul consolidării cooperării între Comunitatea Europeană și aceste organizații pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului INN.

Comisia
  publică lista statelor necooperante în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și
  ia orice măsuri necesare pentru a asigura publicitatea listei
  respective
  , inclusiv prin plasarea acesteia pe site-ul de internet al DG Pescuit, într-o manieră coerentă cu cerințele aplicabile privind confidențialitatea
  . Lista se actualizează regulat și Comisia oferă un sistem pentru notificarea automată a statelor membre, organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului și a oricărui membru al societății civile care ar solicita aceasta. În plus, Comisia transmite lista de state necooperante către Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură și către organizațiile regionale de gestionare a pescuitului cu scopul consolidării cooperării între Comunitatea Europeană și aceste organizații pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului INN.

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Articolul 36 — litera ha (nouă)

| (ha) | statele membre nu autorizează exporturile unei nave care arborează pavilionul lor și se află pe lista navelor INN; |
| --- | --- |

(ha)

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Articolul 36 — litera ja (nouă)

| (ja) | statele membre nu au dreptul, în niciun caz, să acorde sprijin sau subvenții navelor INN. |
| --- | --- |

(ja)

Amendamentul 58

Propunere de regulament

Articolul 37 — litera h

| (h) | statele membre
  informează importatorii, pe cei care se ocupă de transbordare, cumpărătorii, furnizorii de echipament, bancherii și operatorii care efectuează alte servicii, cu privire la riscurile asociate desfășurării unor afaceri legate de activitățile de pescuit cu resortisanți ai oricăruia dintre aceste state; |
| --- | --- |

(h)

statele membre
  informează importatorii, pe cei care se ocupă de transbordare, cumpărătorii, furnizorii de echipament, bancherii și operatorii care efectuează alte servicii, cu privire la riscurile asociate desfășurării unor afaceri legate de activitățile de pescuit cu resortisanți ai oricăruia dintre aceste state;

| (h) | fiecare stat membru
  informează importatorii, pe cei care se ocupă de transbordare, cumpărătorii, furnizorii de echipament, bancherii și operatorii care efectuează alte servicii
  și care sunt stabiliți pe teritoriul său, cu privire la riscurile asociate desfășurării unor afaceri legate de activitățile de pescuit cu resortisanți ai oricăruia dintre aceste state; |
| --- | --- |

(h)

fiecare stat membru
  informează importatorii, pe cei care se ocupă de transbordare, cumpărătorii, furnizorii de echipament, bancherii și operatorii care efectuează alte servicii
  și care sunt stabiliți pe teritoriul său, cu privire la riscurile asociate desfășurării unor afaceri legate de activitățile de pescuit cu resortisanți ai oricăruia dintre aceste state;

Amendamentul 59

Propunere de regulament

Articolul 37 — litera i

| (i) | Comisia propune denunțarea oricărui acord bilateral permanent de pescuit sau a oricăror acorduri de parteneriat în domeniul pescuitului cu astfel de state; |
| --- | --- |

(i)

Comisia propune denunțarea oricărui acord bilateral permanent de pescuit sau a oricăror acorduri de parteneriat în domeniul pescuitului cu astfel de state;

| (i) | Comisia propune denunțarea oricărui acord bilateral permanent de pescuit sau a oricăror acorduri de parteneriat în domeniul pescuitului cu astfel de state
  în cazul în care textul acordului respectiv conține compromisuri în materie de combatere a pescuitului INN
  ; |
| --- | --- |

(i)

Comisia propune denunțarea oricărui acord bilateral permanent de pescuit sau a oricăror acorduri de parteneriat în domeniul pescuitului cu astfel de state
  în cazul în care textul acordului respectiv conține compromisuri în materie de combatere a pescuitului INN
  ;

Amendamentul 60

Propunere de regulament

Articolul 41 — litera a

| (a) | activitățile considerate a constitui activități de pescuit INN, conform criteriilor stabilite la articolul 3; |
| --- | --- |

(a)

activitățile considerate a constitui activități de pescuit INN, conform criteriilor stabilite la articolul 3;

| (a) | activitățile considerate a constitui activități de pescuit INN în conformitate cu criteriile stabilite la articolul 3
  și care sunt incluse în lista din anexa referitoare la încălcările grave
  ; |
| --- | --- |

(a)

activitățile considerate a constitui activități de pescuit INN în conformitate cu criteriile stabilite la articolul 3
  și care sunt incluse în lista din anexa referitoare la încălcările grave
  ;

Amendamentul 61

Propunere de regulament

Articolul 43 — alineatul 1

| (1) | Statele membre se asigură că persoana fizică care a comis o infracțiune gravă sau persoana juridică găsită vinovată de o infracțiune gravă este pedepsită prin sancțiuni eficiente, proporționale și disuasive, care să includă amenzi cu valoarea maximă de cel puțin 300 000 de Euro pentru persoanele fizice și de cel puțin 500 000 de Euro pentru cele juridice. |
| --- | --- |

(1)

Statele membre se asigură că persoana fizică care a comis o infracțiune gravă sau persoana juridică găsită vinovată de o infracțiune gravă este pedepsită prin sancțiuni eficiente, proporționale și disuasive, care să includă amenzi cu valoarea maximă de cel puțin 300 000 de Euro pentru persoanele fizice și de cel puțin 500 000 de Euro pentru cele juridice.

| (1) | Statele membre se asigură că persoana fizică care a comis o încălcare gravă sau persoana juridică găsită vinovată de o încălcare gravă este pedepsită prin sancțiuni
  administrative
  eficiente, proporționale și disuasive, care să includă amenzi cu valoarea maximă de cel puțin 300 000 de Euro pentru persoanele fizice și de cel puțin 500 000 de Euro pentru cele juridice. |
| --- | --- |

(1)

Statele membre se asigură că persoana fizică care a comis o încălcare gravă sau persoana juridică găsită vinovată de o încălcare gravă este pedepsită prin sancțiuni
  administrative
  eficiente, proporționale și disuasive, care să includă amenzi cu valoarea maximă de cel puțin 300 000 de Euro pentru persoanele fizice și de cel puțin 500 000 de Euro pentru cele juridice.

Amendamentul 62

Propunere de regulament

Articolul 43 — alineatul 2a (nou)

| (2a) | Statele membre pot, de asemenea, să opteze pentru aplicarea de sancțiuni penale, cu condiția ca severitatea acestor sancțiuni să fie cel puțin echivalentă cu severitatea sancțiunilor administrative. |
| --- | --- |

(2a)

Amendamentul 63

Propunere de regulament

Articolul 45a (nou)

Articolul 45a

Alte sancțiuni

Sancțiunile prevăzute în acest capitol pot fi însoțite de alte sancțiuni sau măsuri, în special de:

| (a) | interzicerea temporară cel puțin pe durata perioadei de programare sau interzicerea permanentă a accesului la ajutoarele publice sau la subvenții. |
| --- | --- |

(a)

interzicerea temporară cel puțin pe durata perioadei de programare sau interzicerea permanentă a accesului la ajutoarele publice sau la subvenții.

| (b) | obligația de a restitui ajutoarele publice sau subvențiile primite de navele INN în perioada financiară corespunzătoare. |
| --- | --- |

(b)

obligația de a restitui ajutoarele publice sau subvențiile primite de navele INN în perioada financiară corespunzătoare.

Amendamentul 64

Propunere de regulament

Articolul 53 — alineatul -1 (nou)

| (– 1) | În primul an după intrarea în vigoare a prezentului regulament, se efectuează verificări semestriale pentru a determina gradul de pregătire a statelor membre în ceea ce privește respectarea deplină a dispozițiilor acestuia; în cazul în care se depistează cazuri de neconformare, statului membru/statelor membre în cauză i/li se cere să efectueze adaptările necesare. |
| --- | --- |

(– 1)

Amendamentul 65

Propunere de regulament

Anexa II

Anexa se elimină.

---

| 26.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 285/90 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 285/90

---

Joi, 5 iunie 2008Protecția ecosistemelor marine vulnerabile *

P6_TA(2008)0246

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind protecția ecosistemelor marine vulnerabile din marea liberă împotriva efectelor nocive ale uneltelor de pescuit de fund (COM(2007)0605 — C6-0453/2007 — 2007/0224(CNS))

2009/C 285 E/17

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2007)0605),

având în vedere articolul 37 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0453/2007),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6-0183/2008),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să-și modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să-și modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

| TEXT PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTE |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de regulament


  Considerentul 10 |
| (10) | Identificarea ecosistemelor marine vulnerabile din zonele care nu sunt reglementate de o organizație regională de gestionare a pescuitului este un proces aflat în desfășurare, iar informațiile științifice în acest domeniu sunt relativ limitate.
  Stabilirea unei adâncimi maxime pentru instalarea uneltelor de fund asigură, ca măsură de precauție, o zonă de protecție pentru coralii și bureții de adâncime în interiorul coloanei de apă. O adâncime de 1 000 m reprezintă o valoare rezonabilă, care garantează un nivel adecvat de protecție, fiind în același timp compatibilă cu continuarea pescuitului de fund al speciilor demersale care trăiesc în general la adâncimi mai mici, cum ar fi merluciul și calmarul. Această restricție de adâncime este, de asemenea, compatibilă cu elaborarea progresivă, în temeiul prezentului regulament, a unor măsuri regionale pentru protejarea siturilor în care au fost identificate sau în care este probabilă apariția unor ecosisteme vulnerabile. |

TEXT PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 10

(10)

Identificarea ecosistemelor marine vulnerabile din zonele care nu sunt reglementate de o organizație regională de gestionare a pescuitului este un proces aflat în desfășurare, iar informațiile științifice în acest domeniu sunt relativ limitate.
  Stabilirea unei adâncimi maxime pentru instalarea uneltelor de fund asigură, ca măsură de precauție, o zonă de protecție pentru coralii și bureții de adâncime în interiorul coloanei de apă. O adâncime de 1 000 m reprezintă o valoare rezonabilă, care garantează un nivel adecvat de protecție, fiind în același timp compatibilă cu continuarea pescuitului de fund al speciilor demersale care trăiesc în general la adâncimi mai mici, cum ar fi merluciul și calmarul. Această restricție de adâncime este, de asemenea, compatibilă cu elaborarea progresivă, în temeiul prezentului regulament, a unor măsuri regionale pentru protejarea siturilor în care au fost identificate sau în care este probabilă apariția unor ecosisteme vulnerabile.

| (10) | Identificarea ecosistemelor marine vulnerabile din zonele care nu sunt reglementate de o organizație regională de gestionare a pescuitului este un proces aflat în desfășurare, iar informațiile științifice în acest domeniu sunt relativ limitate. |
| --- | --- |

(10)

Identificarea ecosistemelor marine vulnerabile din zonele care nu sunt reglementate de o organizație regională de gestionare a pescuitului este un proces aflat în desfășurare, iar informațiile științifice în acest domeniu sunt relativ limitate.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 12a (nou)

| (12a) | Prezentul regulament ține seama de directivele internaționale ale Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) privind gestionarea pescuitului de adâncime în marea liberă. În cazul unor îndoieli cu privire la interpretarea prezentului regulament, acesta ar trebui interpretat în lumina directivelor FAO. |
| --- | --- |

(12a)

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Articolul 1 — alineatul 1

| (1) | Prezentul regulament se aplică navelor de pescuit comunitare care desfășoară activități de pescuit cu unelte de fund în marea liberă. |
| --- | --- |

(1)

Prezentul regulament se aplică navelor de pescuit comunitare care desfășoară activități de pescuit cu unelte de fund în marea liberă.

| (1) | Prezentul regulament se aplică navelor de pescuit comunitare care desfășoară activități de pescuit cu unelte de fund în marea liberă
  atunci când respectivele unelte sunt în contact cu fundul mării pe parcursul desfășurării normale a operațiunilor de pescuit
  . |
| --- | --- |

(1)

Prezentul regulament se aplică navelor de pescuit comunitare care desfășoară activități de pescuit cu unelte de fund în marea liberă
  atunci când respectivele unelte sunt în contact cu fundul mării pe parcursul desfășurării normale a operațiunilor de pescuit
  .

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Article 1 — alineatul 2 — litera a

| a) | aflate în sfera de competență a unei organizații sau a unui acord regional de gestionare a pescuitului competente pentru reglementarea acestor activități de pescuit; |
| --- | --- |

a)

aflate în sfera de competență a unei organizații sau a unui acord regional de gestionare a pescuitului competente pentru reglementarea acestor activități de pescuit;

| (a) | aflate în sfera de competență a unei organizații regionale de gestionare a pescuitului care are competența
  juridică
  de a reglementa aceste activități de pescuit; |
| --- | --- |

(a)

aflate în sfera de competență a unei organizații regionale de gestionare a pescuitului care are competența
  juridică
  de a reglementa aceste activități de pescuit;

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Articolul 2 — litera b

| b) | „ecosistem marin vulnerabil” înseamnă orice ecosistem marin a cărui structură
  și funcție
  specifice sunt
  , conform celor mai bune informații științifice disponibile și principiului precauției,
  susceptibile să fie
  puse în pericol de stresul cauzat de contactul fizic cu uneltele de fund în cursul operațiunilor de pescuit, care include, printre altele, recifele, munții submarini, izvoarele hidrotermale, coralii de apă rece sau bancurile de bureți de apă rece
  ; |
| --- | --- |

b)

„ecosistem marin vulnerabil” înseamnă orice ecosistem marin a cărui structură
  și funcție
  specifice sunt
  , conform celor mai bune informații științifice disponibile și principiului precauției,
  susceptibile să fie
  puse în pericol de stresul cauzat de contactul fizic cu uneltele de fund în cursul operațiunilor de pescuit, care include, printre altele, recifele, munții submarini, izvoarele hidrotermale, coralii de apă rece sau bancurile de bureți de apă rece
  ;

| (b) | „ecosistem marin vulnerabil” înseamnă orice ecosistem marin a cărui structură
  și/sau funcții
  specifice sunt susceptibile să fie
  afectate de acțiunea vreunui agent extern
  ; |
| --- | --- |

(b)

„ecosistem marin vulnerabil” înseamnă orice ecosistem marin a cărui structură
  și/sau funcții
  specifice sunt susceptibile să fie
  afectate de acțiunea vreunui agent extern
  ;

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Articolul 2 — litera c

| c) | „unelte de fund” înseamnă traule de fund, drage, setci de fund, paragate de fund, vintire și capcane. |
| --- | --- |

c)

„unelte de fund” înseamnă traule de fund, drage, setci de fund, paragate de fund, vintire și capcane.

| (c) | „unelte de fund” înseamnă
  unelte de pescuit utilizate și care intră în contact cu fundul mării, precum
  traule de fund, drage, setci de fund, paragate de fund, vintire și capcane. |
| --- | --- |

(c)

„unelte de fund” înseamnă
  unelte de pescuit utilizate și care intră în contact cu fundul mării, precum
  traule de fund, drage, setci de fund, paragate de fund, vintire și capcane.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Articolul 4 — alineatul 1 — litera b

| b) | speciile vizate; |
| --- | --- |

b)

speciile vizate;

| (b) | speciile vizate
  și speciile susceptibile de a face parte din capturile accesorii
  ; |
| --- | --- |

(b)

speciile vizate
  și speciile susceptibile de a face parte din capturile accesorii
  ;

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Articolul 4 — alineatul 1 — litera c

| c) | adâncimea la care urmează să fie instalate uneltele
  ; |
| --- | --- |

c)

adâncimea la care urmează să fie instalate uneltele
  ;

| c) | uneltele utilizate și adâncimile la care urmează să fie instalate
  ; |
| --- | --- |

c)

uneltele utilizate și adâncimile la care urmează să fie instalate
  ;

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Articolul 4 — alineatul 1 — litera d

| d) | configurația profilului batimetric al fundului mării în zonele de pescuit prevăzute. |
| --- | --- |

d)

configurația profilului batimetric al fundului mării în zonele de pescuit prevăzute.

| d) | configurația profilului batimetric al fundului mării în zonele de pescuit prevăzute,
  în cazul în care aceste informații nu se află deja la dispoziția organismelor competente ale statului membru sub al cărui pavilion se află nava/navele în cauză
  . |
| --- | --- |

d)

configurația profilului batimetric al fundului mării în zonele de pescuit prevăzute,
  în cazul în care aceste informații nu se află deja la dispoziția organismelor competente ale statului membru sub al cărui pavilion se află nava/navele în cauză
  .

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Articolul 4 — alineatul 1 — litera da (nouă)

| da) | durata activităților. |
| --- | --- |

da)

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Articolul 4 — alineatul 2

| (2) | Eliberarea unui permis de pescuit special de către autoritățile competente este condiționată de efectuarea unei evaluări a efectelor potențiale ale activităților de pescuit pe care nava intenționează să le desfășoare, din care să rezulte că aceste activități nu riscă să aibă efecte nocive semnificative asupra ecosistemelor marine vulnerabile. |
| --- | --- |

(2)

Eliberarea unui permis de pescuit special de către autoritățile competente este condiționată de efectuarea unei evaluări a efectelor potențiale ale activităților de pescuit pe care nava intenționează să le desfășoare, din care să rezulte că aceste activități nu riscă să aibă efecte nocive semnificative asupra ecosistemelor marine vulnerabile.

| 2. | Eliberarea unui permis de pescuit special de către autoritățile competente este condiționată de efectuarea unei evaluări a efectelor potențiale ale activităților de pescuit pe care nava intenționează să le desfășoare, din care să rezulte că aceste activități nu riscă să aibă efecte nocive semnificative asupra ecosistemelor marine vulnerabile.
  Durata permisului special de pescuit nu depășește durata prevăzută în planul de pescuit. |
| --- | --- |

2.

Eliberarea unui permis de pescuit special de către autoritățile competente este condiționată de efectuarea unei evaluări a efectelor potențiale ale activităților de pescuit pe care nava intenționează să le desfășoare, din care să rezulte că aceste activități nu riscă să aibă efecte nocive semnificative asupra ecosistemelor marine vulnerabile.
  Durata permisului special de pescuit nu depășește durata prevăzută în planul de pescuit.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Articolul 4 — alineatul 4

| (4) | Pentru efectuarea evaluării menționate la alineatul (2), autoritățile competente aplică criterii de precauție.
  În caz de nesiguranță privind amploarea efectelor nocive, acestea consideră că efectele nocive probabile, astfel cum rezultă din recomandările științifice, sunt semnificative. |
| --- | --- |

(4)

Pentru efectuarea evaluării menționate la alineatul (2), autoritățile competente aplică criterii de precauție.
  În caz de nesiguranță privind amploarea efectelor nocive, acestea consideră că efectele nocive probabile, astfel cum rezultă din recomandările științifice, sunt semnificative.

| 4. | Pentru efectuarea evaluării menționate la alineatul (2), autoritățile competente aplică criterii de precauție. |
| --- | --- |

4.

Pentru efectuarea evaluării menționate la alineatul (2), autoritățile competente aplică criterii de precauție.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Articolul 6

Articolul 6

Limite de adâncime

Se interzice utilizarea uneltelor de fund la adâncimi mai mari de 1 000 m.

eliminat

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Articolul 7 — alineatul 1

| (1) | Atunci când, pe parcursul operațiunilor de pescuit, o navă de pescuit
  descoperă
  un ecosistem marin vulnerabil,
  aceasta
  încetează imediat activitatea de pescuit sau renunță să se angajeze în activități de pescuit în situl respectiv. Nava își reia operațiunile numai când ajunge într-un alt sit situat la o distanță minimă de cinci mile marine de situl în care a fost descoperit ecosistemul, în cadrul zonei prevăzute în planul de pescuit menționat la articolul 4 alineatul (1). |
| --- | --- |

(1)

Atunci când, pe parcursul operațiunilor de pescuit, o navă de pescuit
  descoperă
  un ecosistem marin vulnerabil,
  aceasta
  încetează imediat activitatea de pescuit sau renunță să se angajeze în activități de pescuit în situl respectiv. Nava își reia operațiunile numai când ajunge într-un alt sit situat la o distanță minimă de cinci mile marine de situl în care a fost descoperit ecosistemul, în cadrul zonei prevăzute în planul de pescuit menționat la articolul 4 alineatul (1).

| (1) | Atunci când,
  în pofida măsurilor adoptate în conformitate cu articolul 4 din prezentul regulament, un observator științific, luat la bord în conformitate cu articolul 12, obține probe suficiente care să indice că
  , pe parcursul operațiunilor de pescuit, o navă de pescuit
  ar fi putut descoperi
  un ecosistem marin
  care ar putea fi
  vulnerabil,
  această navă
  încetează imediat activitatea de pescuit sau renunță să se angajeze în activități de pescuit în situl respectiv. Nava își reia operațiunile numai când ajunge într-un alt sit situat la o distanță minimă de cinci mile marine de situl în care a fost descoperit ecosistemul, în cadrul zonei prevăzute în planul de pescuit menționat la articolul 4 alineatul (1). |
| --- | --- |

(1)

Atunci când,
  în pofida măsurilor adoptate în conformitate cu articolul 4 din prezentul regulament, un observator științific, luat la bord în conformitate cu articolul 12, obține probe suficiente care să indice că
  , pe parcursul operațiunilor de pescuit, o navă de pescuit
  ar fi putut descoperi
  un ecosistem marin
  care ar putea fi
  vulnerabil,
  această navă
  încetează imediat activitatea de pescuit sau renunță să se angajeze în activități de pescuit în situl respectiv. Nava își reia operațiunile numai când ajunge într-un alt sit situat la o distanță minimă de cinci mile marine de situl în care a fost descoperit ecosistemul, în cadrul zonei prevăzute în planul de pescuit menționat la articolul 4 alineatul (1).

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Articolul 7 — alineatul 2a (nou)

| (2a) | Dacă există incertitudini semnificative în legătură cu existența unui ecosistem marin vulnerabil, zona respectivă este desemnată drept ecosistem marin vulnerabil până când există suficiente dovezi care să demonstreze contrariul. |
| --- | --- |

(2a)

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Articolul 7 — alineatul 3

| 3. | Nava de pescuit raportează fără întârziere
  fiecare
  descoperire autorităților competente, furnizând informații exacte privind natura, locația, ora și orice alte circumstanțe relevante ale descoperirii. |
| --- | --- |

3.

Nava de pescuit raportează fără întârziere
  fiecare
  descoperire autorităților competente, furnizând informații exacte privind natura, locația, ora și orice alte circumstanțe relevante ale descoperirii.

| (3) | Nava de pescuit raportează fără întârziere
  orice
  descoperire
  de acest fel
  autorităților competente,
  care, la rândul lor, informează Comisia și statele membre în cel mai scurt timp
  , furnizând informații exacte privind natura, locația, ora și orice alte circumstanțe relevante ale descoperirii. |
| --- | --- |

(3)

Nava de pescuit raportează fără întârziere
  orice
  descoperire
  de acest fel
  autorităților competente,
  care, la rândul lor, informează Comisia și statele membre în cel mai scurt timp
  , furnizând informații exacte privind natura, locația, ora și orice alte circumstanțe relevante ale descoperirii.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Articolul 7 — alineatul 3a (nou)

| (3a) | Descoperirile neprevăzute sunt înregistrate într-un sistem electronic de cartografiere în vederea constituirii unei baze de date permanente a ecosistemelor marine vulnerabile. |
| --- | --- |

(3a)

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Articolul 8 — alineatul 1

| (1) | Pe baza celor mai bune informații științifice disponibile privind existența sau probabilitatea existenței unor ecosisteme marine vulnerabile în regiunea în care operează navele lor de pescuit, statele membre identifică zonele care sunt închise pentru pescuitul cu unelte de fund. Statele membre implementează fără întârziere aceste închideri în raport cu navele lor și
  prezintă Comisiei un raport în conformitate cu articolul 13
  . |
| --- | --- |

(1)

Pe baza celor mai bune informații științifice disponibile privind existența sau probabilitatea existenței unor ecosisteme marine vulnerabile în regiunea în care operează navele lor de pescuit, statele membre identifică zonele care sunt închise pentru pescuitul cu unelte de fund. Statele membre implementează fără întârziere aceste închideri în raport cu navele lor și
  prezintă Comisiei un raport în conformitate cu articolul 13
  .

| (1) | Pe baza celor mai bune informații științifice disponibile privind existența sau probabilitatea existenței unor ecosisteme marine vulnerabile în regiunea în care operează navele lor de pescuit, statele membre identifică zonele care sunt închise pentru pescuitul cu unelte de fund. Statele membre aplică fără întârziere aceste închideri pentru navele lor și
  informează imediat Comisia despre interdicția respectivă. Comisia transmite în cel mai scurt timp această informație celorlalte state membre. |
| --- | --- |

(1)

Pe baza celor mai bune informații științifice disponibile privind existența sau probabilitatea existenței unor ecosisteme marine vulnerabile în regiunea în care operează navele lor de pescuit, statele membre identifică zonele care sunt închise pentru pescuitul cu unelte de fund. Statele membre aplică fără întârziere aceste închideri pentru navele lor și
  informează imediat Comisia despre interdicția respectivă. Comisia transmite în cel mai scurt timp această informație celorlalte state membre.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Articolul 11

Navele de pescuit comunitare menționate la articolul 1 alineatul (1) care vizează stocurile de adâncime se supun, de asemenea, cerințelor prevăzute
  în
  Regulamentul (CE) nr. 2347/2002 din 16 decembrie 2002.

Navele de pescuit comunitare menționate la articolul 1 alineatul (1) care vizează stocurile de adâncime se supun, de asemenea, cerințelor prevăzute
  la articolele 3, 5, 7 și 9 din
  Regulamentul (CE) nr. 2347/2002 din 16 decembrie 2002.

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Articolul 12 — titlu

Observatori

Observatori
  științifici

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Articolul 12 — alineatul 1

| (1) | Fiecare stat membru repartizează observatori științifici pentru
  navele de pescuit cărora le este eliberat un permis de pescuit special în conformitate cu articolul 3 alineatul (1). Observatorii
  supraveghează
  activitățile de pescuit ale navei pe întreaga durată de executare a planului de pescuit prevăzut la articolul 4 alineatul (1). |
| --- | --- |

(1)

Fiecare stat membru repartizează observatori științifici pentru
  navele de pescuit cărora le este eliberat un permis de pescuit special în conformitate cu articolul 3 alineatul (1). Observatorii
  supraveghează
  activitățile de pescuit ale navei pe întreaga durată de executare a planului de pescuit prevăzut la articolul 4 alineatul (1).

| (1) | Un eșantion reprezentativ dintre
  navele de pescuit cărora statele membre le eliberează un permis de pescuit special în conformitate cu articolul 3 alineatul (1)
  iau la bord un observator științific. Numărul total de observatori științifici este stabilit de către Comisie la propunerea Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit, în funcție de zona și tipul de pescuit. Numărul observatorilor științifici luați la bord este proporțional cu numărul de nave din fiecare stat membru cărora li s-a eliberat un permis de pescuit special. Comisia garantează o rotație adecvată a observatorilor științifici între diferitele nave după fiecare sezon de pescuit.
  Observatorii
  științifici monitorizează
  activitățile de pescuit ale navei pe întreaga durată de executare a planului de pescuit prevăzut la articolul 4 alineatul (1)
  și, în special, desfășoară activitățile menționate la alineatul(2) din prezentul articol
  . |
| --- | --- |

(1)

Un eșantion reprezentativ dintre
  navele de pescuit cărora statele membre le eliberează un permis de pescuit special în conformitate cu articolul 3 alineatul (1)
  iau la bord un observator științific. Numărul total de observatori științifici este stabilit de către Comisie la propunerea Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit, în funcție de zona și tipul de pescuit. Numărul observatorilor științifici luați la bord este proporțional cu numărul de nave din fiecare stat membru cărora li s-a eliberat un permis de pescuit special. Comisia garantează o rotație adecvată a observatorilor științifici între diferitele nave după fiecare sezon de pescuit.
  Observatorii
  științifici monitorizează
  activitățile de pescuit ale navei pe întreaga durată de executare a planului de pescuit prevăzut la articolul 4 alineatul (1)
  și, în special, desfășoară activitățile menționate la alineatul(2) din prezentul articol
  .

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Articolul 12 — alineatul 3a (nou)

| (3a) | Observatorii științifici sunt independenți de nava sau întreprinderea pe care o monitorizează. Aceștia nu au niciun interes financiar sau de altă natură în nava sau întreprinderea respectivă. Observatorii nu au fost condamnați penal pentru infracțiuni grave și au un nivel suficient de cunoștințe în ceea ce privește metodele de pescuit la adâncime și speciile și ecosistemele vizate. |
| --- | --- |

(3a)

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Articolul 13 — alineatul 1 — litera aa (nouă)

| (aa) | efectele activităților de pescuit, în conformitate cu articolul 4 alineatul (2); |
| --- | --- |

(aa)

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Articolul 13 — alineatul 2

| (2) | Comisia transmite fără întârziere informațiile cuprinse în raportul prevăzut la alineatul (1) organismelor științifice relevante. |
| --- | --- |

(2)

Comisia transmite fără întârziere informațiile cuprinse în raportul prevăzut la alineatul (1) organismelor științifice relevante.

| (2) | Comisia transmite fără întârziere informațiile cuprinse în raportul prevăzut la alineatul (1) organismelor științifice relevante
  , precum și statelor membre care ar solicita aceste informații
  . |
| --- | --- |

(2)

Comisia transmite fără întârziere informațiile cuprinse în raportul prevăzut la alineatul (1) organismelor științifice relevante
  , precum și statelor membre care ar solicita aceste informații
  .

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Articolul 14 — titlu

Monitorizarea

Revizuirea prezentului regulament

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Articolul 14

Comisia înaintează Parlamentului European și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a prezentului regulament înainte de
  30 iunie 2010
  . Raportul este însoțit, după caz, de propuneri de modificare a prezentului regulament.

Comisia înaintează Parlamentului European și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a prezentului regulament înainte de
  30 iunie 2009
  . Raportul este însoțit, după caz, de propuneri de modificare a prezentului regulament.

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Articolul 15 — paragraful 1

Prezentul regulament intră în vigoare în a
  șaptea
  zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament intră în vigoare în a
  treizecea
  zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

---

| 26.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 285/96 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 285/96

---

Joi, 5 iunie 2008Mobilizarea Fondului de Solidaritate al Uniunii Europene

P6_TA(2008)0248

Rezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de Solidaritate al Uniunii Europene în aplicarea punctului 26 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2008)0200 — C6-0164/2008 — 2008/2091(ACI))

2009/C 285 E/18

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0200-C6-0164/2008),

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), în special punctul 26,

având în vedere rezultatele dezbaterilor trilaterale dintre Comisie și cele două ramuri ale autorității bugetare, care au avut loc la 16 aprilie 2008,

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A6-0205/2008),

| 1. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

1.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 2. | recomandă în mod ferm Comisiei, în ceea ce privește Fondul de Solidaritate, să prezinte bugete rectificative al căror unic obiectiv să fie mobilizarea Fondului, pentru a permite evitarea oricărei întârzieri în acordarea de ajutor financiar în caz de catastrofe; |
| --- | --- |

2.

recomandă în mod ferm Comisiei, în ceea ce privește Fondul de Solidaritate, să prezinte bugete rectificative al căror unic obiectiv să fie mobilizarea Fondului, pentru a permite evitarea oricărei întârzieri în acordarea de ajutor financiar în caz de catastrofe;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna respectiva decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a semna respectiva decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, inclusiv anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, inclusiv anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1. Acord modificat ultima dată prin Decizia 2008/371/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 128, 16.5.2008, p. 8).

---

Joi, 5 iunie 2008ANEXĂ

DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

din 5 iunie 2008

privind mobilizarea Fondului de Solidaritate al Uniunii Europene în conformitate cu punctul 26 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), în special punctul 26,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de Solidaritate al Uniunii Europene (2),

,având în vedere propunerea Comisiei,

întrucât:

| (1) | Uniunea Europeană a creat un Fond de Solidaritate al Uniunii Europene („Fondul”) pentru a-și arăta solidaritatea față de populația din regiunile afectate de catastrofe naturale. |
| --- | --- |

(1)

Uniunea Europeană a creat un Fond de Solidaritate al Uniunii Europene („Fondul”) pentru a-și arăta solidaritatea față de populația din regiunile afectate de catastrofe naturale.

| (2) | Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea Fondului în limita unui plafon anual de 1 miliard EUR. |
| --- | --- |

(2)

Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea Fondului în limita unui plafon anual de 1 miliard EUR.

| (3) | Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 cuprinde dispozițiile care permit mobilizarea Fondului. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 cuprinde dispozițiile care permit mobilizarea Fondului.

| (4) | Grecia a depus o cerere pentru mobilizarea Fondului, referitoare la o catastrofă cauzată de incendii forestiere în luna august a anului 2007. |
| --- | --- |

(4)

Grecia a depus o cerere pentru mobilizarea Fondului, referitoare la o catastrofă cauzată de incendii forestiere în luna august a anului 2007.

| (5) | Slovenia a depus o cerere pentru mobilizarea Fondului, referitoare la o catastrofă cauzată de inundații în luna septembrie a anului 2007, |
| --- | --- |

(5)

Slovenia a depus o cerere pentru mobilizarea Fondului, referitoare la o catastrofă cauzată de inundații în luna septembrie a anului 2007,

DECID:

Articolul 1

În cadrul bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2008, se mobilizează Fondul de Solidaritate al Uniunii Europene pentru suma de 98 023 212 EUR în credite de angajament și de plată.

Articolul 2

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 5 iunie 2008

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1. Acord modificat ultima dată prin Decizia 2008/371/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 128, 16.5.2008, p. 8).

1

(2)  JO L 311, 14.11.2002, p. 3.

2

---

| 26.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 285/98 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 285/98

---

Joi, 5 iunie 2008Transportul internațional de călători cu autocarul și autobuzul (reformare) ***I

P6_TA(2008)0249

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unor norme comune privind accesul pe piața serviciilor de transport cu autocarul și autobuzul (reformare) (COM(2007)0264 — C6-0147/2007 — 2007/0097(COD))

2009/C 285 E/19

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2007)0264),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 71 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0147/2007),

având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 pentru o abordare mai structurată a tehnicii de reformare a actelor juridice (1),

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri juridice din 20 noiembrie 2007, în conformitate cu articolul 80a alineatul 3 din Regulamentul de procedură,

având în vedere articolele 80a și 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A6-0037/2008),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată și adaptată în urma recomandărilor grupului consultativ de lucru format din serviciile juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată și adaptată în urma recomandărilor grupului consultativ de lucru format din serviciile juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 77, 28.3.2002, p. 1.

---

Joi, 5 iunie 2008P6_TC1-COD(2007)0097

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 iunie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unor norme comune privind accesul pe piața serviciilor de transport cu autocarul și autobuzul și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 561/2006 (reformare)

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 71,

având în vedere propunerea Comisiei ║,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CEE) nr. 684/92 al Consiliului din 16 martie 1992 privind normele comune pentru transportul internațional de călători cu autocarul și autobuzul (4) și Regulamentul (CE) nr. 12/98 al Consiliului din 11 decembrie 1997 de stabilire a condițiilor în care transportatorii nerezidenți pot presta servicii naționale de transport rutier de călători într-un stat membru (5) trebuie să facă obiectul mai multor modificări de fond. Din motive de claritate, este necesar să se procedeze la reformarea regulamentelor menționate. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CEE) nr. 684/92 al Consiliului din 16 martie 1992 privind normele comune pentru transportul internațional de călători cu autocarul și autobuzul (4) și Regulamentul (CE) nr. 12/98 al Consiliului din 11 decembrie 1997 de stabilire a condițiilor în care transportatorii nerezidenți pot presta servicii naționale de transport rutier de călători într-un stat membru (5) trebuie să facă obiectul mai multor modificări de fond. Din motive de claritate, este necesar să se procedeze la reformarea regulamentelor menționate.

| (2) | Stabilirea unei politici comune de transport presupune, între altele, definirea unor norme comune aplicabile operatorului de transport rutier internațional de călători, precum și stabilirea condițiilor în care operatorii de transport nerezidenți pot presta servicii naționale de transport într-un stat membru. |
| --- | --- |

(2)

Stabilirea unei politici comune de transport presupune, între altele, definirea unor norme comune aplicabile operatorului de transport rutier internațional de călători, precum și stabilirea condițiilor în care operatorii de transport nerezidenți pot presta servicii naționale de transport într-un stat membru.

| (3) | Pentru a asigura un cadru coerent pentru transportul internațional de călători cu autocarul și autobuzul în ansamblul Comunității, prezentul regulament ar trebui să se aplice tuturor serviciilor de transport internațional prestate pe teritoriul Comunității. Transportul din statele membre către țări terțe este încă reglementat în mare parte de acorduri bilaterale încheiate între statele membre și țările terțe respective. Prin urmare, în acest caz, regulamentul nu ar trebui să se aplice acelei părți a călătoriei pe teritoriul statului membru de îmbarcare sau de debarcare atât timp cât nu au fost încheiate acordurile necesare între Comunitate și țara terță în cauză. Cu toate acestea, regulamentul ar trebui să se aplice pe teritoriul unui stat membru tranzitat. |
| --- | --- |

(3)

Pentru a asigura un cadru coerent pentru transportul internațional de călători cu autocarul și autobuzul în ansamblul Comunității, prezentul regulament ar trebui să se aplice tuturor serviciilor de transport internațional prestate pe teritoriul Comunității. Transportul din statele membre către țări terțe este încă reglementat în mare parte de acorduri bilaterale încheiate între statele membre și țările terțe respective. Prin urmare, în acest caz, regulamentul nu ar trebui să se aplice acelei părți a călătoriei pe teritoriul statului membru de îmbarcare sau de debarcare atât timp cât nu au fost încheiate acordurile necesare între Comunitate și țara terță în cauză. Cu toate acestea, regulamentul ar trebui să se aplice pe teritoriul unui stat membru tranzitat.

| (4) | Libertatea de a furniza servicii constituie un principiu fundamental al politicii comune de transport și necesită garantarea accesului operatorilor de transport din toate statele membre la piețele de transporturi internaționale fără discriminare pe bază de naționalitate și loc de reședință. |
| --- | --- |

(4)

Libertatea de a furniza servicii constituie un principiu fundamental al politicii comune de transport și necesită garantarea accesului operatorilor de transport din toate statele membre la piețele de transporturi internaționale fără discriminare pe bază de naționalitate și loc de reședință.

| (5) | Transportul internațional de călători cu autocarul și autobuzul ar trebui să fie condiționat de deținerea unei licențe comunitare. Operatorii de transport ar trebui să fie obligați să aibă la bordul fiecărui vehicul pe care îl dețin o copie certificată a fi conformă cu originalul, după licența comunitară, pentru a permite autorităților responsabile de aplicarea legislației să le verifice mai ușor și mai eficient, în special în afara statului membru de reședință al operatorului de transport. Ar trebui stabilite condițiile care reglementează eliberarea licențelor comunitare, perioada de valabilitate și regulile de utilizare a acestora. Este de asemenea necesar să se prevadă specificații detaliate cu privire la forma și alte caracteristici ale licenței comunitare și ale copiilor conforme. |
| --- | --- |

(5)

Transportul internațional de călători cu autocarul și autobuzul ar trebui să fie condiționat de deținerea unei licențe comunitare. Operatorii de transport ar trebui să fie obligați să aibă la bordul fiecărui vehicul pe care îl dețin o copie certificată a fi conformă cu originalul, după licența comunitară, pentru a permite autorităților responsabile de aplicarea legislației să le verifice mai ușor și mai eficient, în special în afara statului membru de reședință al operatorului de transport. Ar trebui stabilite condițiile care reglementează eliberarea licențelor comunitare, perioada de valabilitate și regulile de utilizare a acestora. Este de asemenea necesar să se prevadă specificații detaliate cu privire la forma și alte caracteristici ale licenței comunitare și ale copiilor conforme.

| (6) | Ar trebui să se prevadă aranjamente flexibile supuse anumitor condiții pentru serviciile regulate speciale și anumite servicii ocazionale, pentru a satisface cererea pieței. |
| --- | --- |

(6)

Ar trebui să se prevadă aranjamente flexibile supuse anumitor condiții pentru serviciile regulate speciale și anumite servicii ocazionale, pentru a satisface cererea pieței.

| (7) | Prezentul regulament nu ar trebui să se aplice nici operatorilor de transport care operează exclusiv pe piața națională de servicii de transport cu autocarul și cu autobuzul, nici licențelor eliberate acestor operatori de transport de statele membre de stabilire. |
| --- | --- |

(7)

Prezentul regulament nu ar trebui să se aplice nici operatorilor de transport care operează exclusiv pe piața națională de servicii de transport cu autocarul și cu autobuzul, nici licențelor eliberate acestor operatori de transport de statele membre de stabilire.

| (8) | Menținându-se regimurile de autorizare pentru serviciile regulate, anumite norme ar trebui modificate, în special în ceea ce privește procedurile de autorizare. |
| --- | --- |

(8)

Menținându-se regimurile de autorizare pentru serviciile regulate, anumite norme ar trebui modificate, în special în ceea ce privește procedurile de autorizare.

| (9) | Din acest moment, ar trebui acordate autorizații pentru serviciile regulate, cu excepția cazurilor când există motive de refuz precizate în mod clar care pot fi atribuite solicitantului. Un singur motiv de refuz ar trebui să rămână valabil pentru piața relevantă, și anume acela conform căruia serviciul pentru care se depune cererea de autorizare ar afecta în mod grav viabilitatea unui serviciu comparabil prestat în cadrul unei obligații de serviciu public pe traseele directe respective. |
| --- | --- |

(9)

Din acest moment, ar trebui acordate autorizații pentru serviciile regulate, cu excepția cazurilor când există motive de refuz precizate în mod clar care pot fi atribuite solicitantului. Un singur motiv de refuz ar trebui să rămână valabil pentru piața relevantă, și anume acela conform căruia serviciul pentru care se depune cererea de autorizare ar afecta în mod grav viabilitatea unui serviciu comparabil prestat în cadrul unei obligații de serviciu public pe traseele directe respective.

| (10) | Operatorii de transport nerezidenți trebuie să aibă posibilitatea de a presta unele servicii naționale de transport rutier de persoane, în funcție de caracteristicile specifice ale fiecărui tip de serviciu. |
| --- | --- |

(10)

Operatorii de transport nerezidenți trebuie să aibă posibilitatea de a presta unele servicii naționale de transport rutier de persoane, în funcție de caracteristicile specifice ale fiecărui tip de serviciu.

| (11) | Dispozițiile Directivei 96/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 1996 privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii (6) se aplică în cazurile în care, pentru prestarea unor servicii ║ speciale periodice, operatorii de transport detașează, din statul membru în care lucrează în mod normal, lucrători aflați în raporturi de muncă cu operatorii respectivi. |
| --- | --- |

(11)

Dispozițiile Directivei 96/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 1996 privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii (6) se aplică în cazurile în care, pentru prestarea unor servicii ║ speciale periodice, operatorii de transport detașează, din statul membru în care lucrează în mod normal, lucrători aflați în raporturi de muncă cu operatorii respectivi.

| (12) | În cazul serviciilor regulate, ar trebui să fie accesibile operatorilor nerezidenți numai acele servicii regulate prestate ca parte dintr-un serviciu internațional regulat, exclusiv serviciile de transport urban și suburban, cu respectarea anumitor condiții și, în special, a legislației în vigoare în statul membru gazdă. |
| --- | --- |

(12)

În cazul serviciilor regulate, ar trebui să fie accesibile operatorilor nerezidenți numai acele servicii regulate prestate ca parte dintr-un serviciu internațional regulat, exclusiv serviciile de transport urban și suburban, cu respectarea anumitor condiții și, în special, a legislației în vigoare în statul membru gazdă.

| (13) | Este recomandabil ca statele membre să își acorde asistență reciprocă în vederea bunei aplicări a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(13)

Este recomandabil ca statele membre să își acorde asistență reciprocă în vederea bunei aplicări a prezentului regulament.

| (14) | Formalitățile administrative ar trebui reduse pe cât posibil fără a se abandona controalele și sancțiunile care garantează aplicarea corectă și eficientă a prezentului regulament. În acest scop, ar trebui clarificate și consolidate normele existente privind retragerea licenței comunitare. Normele existente ar trebui adaptate pentru a permite, de asemenea, sancționarea eficientă a încălcărilor grave ▐ comise în
  statele membre altele decât statul
  membru de stabilire. Sancțiunile ar trebui să fie nediscriminatorii și proporționale cu gravitatea încălcărilor. Este necesar să se prevadă posibilitatea unor căi de atac pentru orice sancțiune ce poate fi impusă. |
| --- | --- |

(14)

Formalitățile administrative ar trebui reduse pe cât posibil fără a se abandona controalele și sancțiunile care garantează aplicarea corectă și eficientă a prezentului regulament. În acest scop, ar trebui clarificate și consolidate normele existente privind retragerea licenței comunitare. Normele existente ar trebui adaptate pentru a permite, de asemenea, sancționarea eficientă a încălcărilor grave ▐ comise în
  statele membre altele decât statul
  membru de stabilire. Sancțiunile ar trebui să fie nediscriminatorii și proporționale cu gravitatea încălcărilor. Este necesar să se prevadă posibilitatea unor căi de atac pentru orice sancțiune ce poate fi impusă.

| (15) | Statele membre ar trebui să consemneze în registrul lor național al întreprinderilor de transport rutier toate încălcările grave ▐ comise de operatorii de transport și care au avut drept consecință impunerea unei sancțiuni. |
| --- | --- |

(15)

Statele membre ar trebui să consemneze în registrul lor național al întreprinderilor de transport rutier toate încălcările grave ▐ comise de operatorii de transport și care au avut drept consecință impunerea unei sancțiuni.

| (16) | Pentru a consolida și a facilita schimbul de informații între autoritățile naționale, statele membre ar trebui să facă schimb de informații pertinente prin intermediul punctelor de contact naționale înființate în temeiul Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului din ...
  [de stabilire a normelor comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru a exercita ocupația de operator de transport rutier]
   (7). |
| --- | --- |

(16)

Pentru a consolida și a facilita schimbul de informații între autoritățile naționale, statele membre ar trebui să facă schimb de informații pertinente prin intermediul punctelor de contact naționale înființate în temeiul Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului din ...
  [de stabilire a normelor comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru a exercita ocupația de operator de transport rutier]
   (7).

| (17) | Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament ar trebui adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (8). |
| --- | --- |

(17)

Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament ar trebui adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (8).

| (18) | Comisia ar trebui, în special, să fie împuternicită să stabilească formatul anumitor documente care trebuie utilizate pentru aplicarea prezentului regulament și să adapteze anexa I la progresul tehnic. Deoarece măsurile respective au un domeniu general de aplicare și sunt destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentului regulament, printre altele prin completarea acestuia cu noi elemente neesențiale, acestea trebuie să fie adoptate în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 5a din decizia 1999/468/CE. |
| --- | --- |

(18)

Comisia ar trebui, în special, să fie împuternicită să stabilească formatul anumitor documente care trebuie utilizate pentru aplicarea prezentului regulament și să adapteze anexa I la progresul tehnic. Deoarece măsurile respective au un domeniu general de aplicare și sunt destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentului regulament, printre altele prin completarea acestuia cu noi elemente neesențiale, acestea trebuie să fie adoptate în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 5a din decizia 1999/468/CE.

| (19) | Din motive de eficacitate, termenele care se aplică în mod normal în cadrul procedurii de reglementare cu control ar trebui să fie reduse pentru adoptarea măsurilor respective. |
| --- | --- |

(19)

Din motive de eficacitate, termenele care se aplică în mod normal în cadrul procedurii de reglementare cu control ar trebui să fie reduse pentru adoptarea măsurilor respective.

| (20) | Statele membre ar trebui să adopte măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, în special în ceea ce privește sancțiunile efective, proporționale și disuasive. |
| --- | --- |

(20)

Statele membre ar trebui să adopte măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, în special în ceea ce privește sancțiunile efective, proporționale și disuasive.

| (21) | Deoarece obiectivele acțiunii propuse nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre și, având în vedere amploarea și efectele acțiunii, pot fi realizate mai bine la nivelul Comunității, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar în vederea atingerii acestor obiective. |
| --- | --- |

(21)

Deoarece obiectivele acțiunii propuse nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre și, având în vedere amploarea și efectele acțiunii, pot fi realizate mai bine la nivelul Comunității, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar în vederea atingerii acestor obiective.

| (22) | Pentru a încuraja călătoriile cu autocarul, mai ales în cazul turiștilor cu venituri mici, și pentru a promova turismul regional, trebuie reintrodusă regula celor 12 zile aplicabilă călătoriilor dus-întors cu autocarul, astfel cum se prevede în punctul 78 din rezoluția Parlamentului European din 29 noiembrie 2007 privind noua politică a UE în domeniul turismului: consolidarea parteneriatului pentru turism în Europa (9)). Din acest motiv, Regulamentul (CE) nr. 561/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 martie 2006 privind armonizarea anumitor dispoziții ale legislației sociale în domeniul transporturilor rutiere (10) ar trebui extins în consecință, |
| --- | --- |

(22)

Pentru a încuraja călătoriile cu autocarul, mai ales în cazul turiștilor cu venituri mici, și pentru a promova turismul regional, trebuie reintrodusă regula celor 12 zile aplicabilă călătoriilor dus-întors cu autocarul, astfel cum se prevede în punctul 78 din rezoluția Parlamentului European din 29 noiembrie 2007 privind noua politică a UE în domeniul turismului: consolidarea parteneriatului pentru turism în Europa (9)). Din acest motiv, Regulamentul (CE) nr. 561/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 martie 2006 privind armonizarea anumitor dispoziții ale legislației sociale în domeniul transporturilor rutiere (10) ar trebui extins în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Capitolul I

Prevederi generale

Articolul 1

Domeniul de aplicare

(1)   Prezentul regulament se aplică operatorului de transport internațional de călători cu autocarul și autobuzul pe teritoriul Comunității efectuat de către operatori, fie în numele unui terț, fie în nume propriu, stabilit într-un stat membru în conformitate cu legislația acestuia, utilizând vehicule care sunt înmatriculate în acel stat membru și sunt adecvate, conform construcției și echipării acestora, transportului a mai mult de nouă persoane, inclusiv șoferul, și sunt destinate acestui scop, și deplasării acestor vehicule fără încărcătură în legătură cu aceste transporturi.

Schimbarea vehiculului sau întreruperea transportului pentru a permite ca o parte a călătoriei să fie efectuată cu alte mijloace de transport nu aduce atingere aplicării prezentului regulament.

2.   În cazul unui transport dintr-un stat membru către o țară terță și invers, prezentul regulament se aplică porțiunii de călătorie pe teritoriul oricărui stat membru tranzitat. Prezentul regulament nu se aplică porțiunii de călătorie de pe teritoriul statului membru de îmbarcare sau debarcare atât timp cât nu a fost încheiat acordul necesar între Comunitate și țara terță respectivă.

3.   Până la încheierea acordurilor menționate la alineatul (2) între Comunitate și țările terțe respective, prezentul regulament nu afectează prevederile legate de transportul dintr-un stat membru către o țară terță și invers din acordurile bilaterale încheiate de statele membre cu respectivele state terțe. Cu toate acestea, statele membre adaptează acele acorduri pentru a garanta respectarea principiului de nediscriminare între operatorii de transport comunitari.

4.   Prezentul regulament se aplică serviciilor de transport rutier de călători, în numele unui terț, prestate cu titlu temporar de un operator de transport nerezident, în conformitate cu dispozițiile capitolului V.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| a) | „serviciile regulate” desemnează serviciile care asigură transportul de călători la intervale stabilite pe trasee stabilite, călătorii fiind îmbarcați și debarcați la puncte de oprire prestabilite; |
| --- | --- |

a)

„serviciile regulate” desemnează serviciile care asigură transportul de călători la intervale stabilite pe trasee stabilite, călătorii fiind îmbarcați și debarcați la puncte de oprire prestabilite;

| b) | „serviciile regulate speciale” desemnează serviciile regulate, indiferent de cine sunt organizate, care asigură transportul unor categorii precizate de călători cu excluderea altor călători; |
| --- | --- |

b)

„serviciile regulate speciale” desemnează serviciile regulate, indiferent de cine sunt organizate, care asigură transportul unor categorii precizate de călători cu excluderea altor călători;

| c) | „serviciile ocazionale” desemnează serviciile care nu corespund definiției de servicii regulate, incluzând serviciile regulate speciale și a căror caracteristică principală este că transportă grupuri de călători constituite la inițiativa clienților sau chiar a operatorului însuși; |
| --- | --- |

c)

„serviciile ocazionale” desemnează serviciile care nu corespund definiției de servicii regulate, incluzând serviciile regulate speciale și a căror caracteristică principală este că transportă grupuri de călători constituite la inițiativa clienților sau chiar a operatorului însuși;

| d) | „operațiunile de transport în nume propriu” desemnează operațiunile efectuate în scopuri necomerciale și non-profit de o persoană fizică sau juridică, în cazul în care:






  — | activitatea de transport constituie numai o activitate ajutătoare pentru persoana fizică sau juridică; |
| --- | --- | --- |

d)

„operațiunile de transport în nume propriu” desemnează operațiunile efectuate în scopuri necomerciale și non-profit de o persoană fizică sau juridică, în cazul în care:

—

activitatea de transport constituie numai o activitate ajutătoare pentru persoana fizică sau juridică;

| — | vehiculele utilizate sunt proprietatea acelei persoane fizice sau juridice sau au fost achiziționate în rate sau au făcut obiectul unui contract de leasing pe termen lung și sunt conduse de un membru al echipei persoanei fizice sau juridice sau chiar de persoana fizică; |
| --- | --- |

—

vehiculele utilizate sunt proprietatea acelei persoane fizice sau juridice sau au fost achiziționate în rate sau au făcut obiectul unui contract de leasing pe termen lung și sunt conduse de un membru al echipei persoanei fizice sau juridice sau chiar de persoana fizică;

| e) | „operațiuni de cabotaj” înseamnă servicii naționale de transport rutier de călători prestate în numele unui terț cu titlu provizoriu de un operator într-un stat membru gazdă; |
| --- | --- |

e)

„operațiuni de cabotaj” înseamnă servicii naționale de transport rutier de călători prestate în numele unui terț cu titlu provizoriu de un operator într-un stat membru gazdă;

| f) | „stat membru gazdă” înseamnă un stat membru în care activează operatorul de transport, altul decât statul membru în care acesta este stabilit ║; |
| --- | --- |

f)

„stat membru gazdă” înseamnă un stat membru în care activează operatorul de transport, altul decât statul membru în care acesta este stabilit ║;

| g) | „încălcare gravă ▐ a legislației comunitare în domeniul transportului rutier” înseamnă încălcări care
  pot determina, după sesizarea instanței în legătură cu ele,
  pierderea bunei reputații în conformitate cu articolul 6 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (CE) nr. .../2008 [de stabilire a normelor comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru a exercita ocupația de operator de transport rutier]. |
| --- | --- |

g)

„încălcare gravă ▐ a legislației comunitare în domeniul transportului rutier” înseamnă încălcări care
  pot determina, după sesizarea instanței în legătură cu ele,
  pierderea bunei reputații în conformitate cu articolul 6 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (CE) nr. .../2008 [de stabilire a normelor comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru a exercita ocupația de operator de transport rutier].

Articolul 3

Libertatea de a furniza servicii

(1)   Oricărui operator de transport care efectuează servicii în numele unui terț și care este menționat la articolul 1 i se permite, în conformitate cu prezentul regulament, să efectueze servicii regulate, inclusiv servicii regulate speciale și servicii ocazionale de transport cu autocarul și autobuzul, fără discriminare pe bază de naționalitate sau loc de stabilire în cazul în care acesta:

| a) | este autorizat în statul de stabilire să efectueze transporturi cu autocarul și autobuzul, sub formă de servicii regulate, incluzând servicii regulate speciale sau servicii ocazionale, în conformitate cu condițiile de acces la piață prevăzute de legislația națională; |
| --- | --- |

a)

este autorizat în statul de stabilire să efectueze transporturi cu autocarul și autobuzul, sub formă de servicii regulate, incluzând servicii regulate speciale sau servicii ocazionale, în conformitate cu condițiile de acces la piață prevăzute de legislația națională;

| b) | satisface condițiile stabilite în conformitate cu reglementările comunitare privind accesul la profesia de operator de transporturi rutiere de călători în activitățile de transport naționale și internaționale; |
| --- | --- |

b)

satisface condițiile stabilite în conformitate cu reglementările comunitare privind accesul la profesia de operator de transporturi rutiere de călători în activitățile de transport naționale și internaționale;

| c) | îndeplinește cerințele juridice în ceea ce privește standardele pentru șoferi și vehicule prevăzute în special în Directiva 92/6/CEE a Consiliului din 10 februarie 1992 privind instalarea și utilizarea dispozitivelor limitatoare de viteză pentru anumite categorii de vehicule din cadrul Comunității
   (11), Directiva 96/53/CE a Consiliului din 25 iulie 1996 de stabilire, pentru anumite vehicule rutiere care circulă în interiorul Comunității, a dimensiunilor maxime autorizate în traficul național și internațional și a greutății maxime autorizate în traficul internațional
   (12), și Directiva 2003/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 iulie 2003 privind calificarea inițială și formarea periodică a conducătorilor auto ai anumitor vehicule rutiere destinate transportului de mărfuri sau de pasageri
   (13). |
| --- | --- |

c)

îndeplinește cerințele juridice în ceea ce privește standardele pentru șoferi și vehicule prevăzute în special în Directiva 92/6/CEE a Consiliului din 10 februarie 1992 privind instalarea și utilizarea dispozitivelor limitatoare de viteză pentru anumite categorii de vehicule din cadrul Comunității
   (11), Directiva 96/53/CE a Consiliului din 25 iulie 1996 de stabilire, pentru anumite vehicule rutiere care circulă în interiorul Comunității, a dimensiunilor maxime autorizate în traficul național și internațional și a greutății maxime autorizate în traficul internațional
   (12), și Directiva 2003/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 iulie 2003 privind calificarea inițială și formarea periodică a conducătorilor auto ai anumitor vehicule rutiere destinate transportului de mărfuri sau de pasageri
   (13).

(2)   Oricărui operator de transport în nume propriu menționat la articolul 1 i se permite să efectueze serviciile de transporturi definite la articolul 5 alineatul (5) fără discriminare pe bază de naționalitate sau loc de stabilire în cazul în care acesta:

| a) | este autorizat în statul de stabilire să efectueze transporturi cu autocare și autobuze în conformitate cu condițiile de acces la piață stabilite de legislația internă; |
| --- | --- |

a)

este autorizat în statul de stabilire să efectueze transporturi cu autocare și autobuze în conformitate cu condițiile de acces la piață stabilite de legislația internă;

| b) | îndeplinește cerințele juridice în ceea ce privește standardele pentru șoferi și vehicule prevăzute în special în Directivele 92/6/CEE, 96/53/CE ║ și 2003/59/CE. |
| --- | --- |

b)

îndeplinește cerințele juridice în ceea ce privește standardele pentru șoferi și vehicule prevăzute în special în Directivele 92/6/CEE, 96/53/CE ║ și 2003/59/CE.

Capitolul II

Licența comunitară și accesul la piață

Articolul 4

Licența comunitară

(1)   Transportul internațional de călători cu autocarul și autobuzul se efectuează pe baza unei licențe comunitare eliberate de autoritățile competente ale statului membru de stabilire.

(2)   Autoritățile competente ale statului membru de stabilire înmânează titularului originalul licenței comunitare, care este păstrat de operatorul de transport, dar și un număr de copii certificate de conformitate, număr care corespunde cu numărul vehiculelor utilizate pentru transportul internațional de călători la dispoziția titularului licenței în proprietate deplină sau în altă formă, de exemplu un contract de cumpărare în rate, un contract de închiriere sau de leasing.

Licența comunitară și copiile certificate de conformitate respectă formatul stabilit în anexa I.

Aceasta poartă o ștampilă sau un timbru sec al autorității emitente, precum și o semnătură și un număr de ordine. Numărul de ordine al atestatului de conducător auto este consemnat în registrul electronic național al întreprinderilor de transport rutier prevăzut la articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. .../2008 [de stabilire a normelor comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru a exercita ocupația de operator de transport rutier] în secțiunea rezervată datelor privind operatorul de transport.

Comisia adaptează Anexa I la progresul tehnic. Deoarece măsurile respective sunt destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentului regulament, ║ se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 27 alineatul (2).

(3)   Licența comunitară se emite pe numele operatorului de transport și nu este transmisibilă terților. O copie certificată de conformitate a acesteia se află în vehicul și trebuie prezentată la cerere oricărui agent de control.

(4)   Licența comunitară se acordă pentru o perioadă de cinci ani, ║ care poate fi reînnoită.

Licența comunitară și copiile certificate de conformitate eliberate înainte de data aplicării prezentului regulament rămân valabile până la data expirării lor.

(5)   În cazul în care este trimisă o cerere pentru licență, și ulterior la fiecare cinci ani cel puțin, autoritățile competente ale statului membru de stabilire verifică dacă operatorii de transport îndeplinesc sau continuă să îndeplinească toate condițiile adoptate la articolul 3 alineatul (1).

(6)   În cazul în care condițiile menționate la articolul 3 alineatul (1) nu sunt îndeplinite, autoritățile competente ale statului de stabilire refuză, printr-o decizie motivată, să elibereze sau să reînnoiască licența sau retrag această licență.

(7)   Statele membre garantează că solicitantul sau titularul unei licențe comunitare poate ataca decizia de refuzare sau de retragere a unei licențe, a autorităților competente ale statului membru de stabilire.

(8)   Statele membre pot decide că licența comunitară poate fi, de asemenea, validă pentru operațiunile de transport intern.

Articolul 5

Accesul pe piață

(1)   Serviciile regulate sunt deschise tuturor, fiind supuse, după caz, rezervării obligatorii.

Acestea necesită autorizare în conformitate cu dispozițiile capitolului III.

Caracterul regulat al serviciului nu este afectat de nicio ajustare a condițiilor de operare a serviciului.

Organizarea de servicii paralele sau temporare care deservesc același public ca și serviciile regulate existente, nedeservirea anumitor stații și deservirea de stații suplimentare în serviciile regulate existente este guvernată de aceleași norme ca și serviciile regulate existente.

(2)   Serviciile regulate speciale sunt prestate în condițiile menționate la alineatul (1). Acestea includ:

| a) | transportul lucrătorilor între domiciliu și locul de muncă; |
| --- | --- |

a)

transportul lucrătorilor între domiciliu și locul de muncă;

| b) | transportul elevilor și studenților la și de la o instituție de învățământ. |
| --- | --- |

b)

transportul elevilor și studenților la și de la o instituție de învățământ.

Faptul că un serviciu special poate fi diversificat conform necesităților utilizatorilor nu afectează clasificarea acestuia ca serviciu regulat.

Serviciile regulate speciale nu necesită autorizare în cazul în care sunt acoperite de un contract încheiat între organizator și transportator.

(3)   Serviciile ocazionale nu necesită autorizare.

Cu toate acestea, organizarea serviciilor paralele sau temporare comparabile cu serviciile regulate existente și deservind același public ca ultimele se supun autorizării în conformitate cu procedurile adoptate în capitolul III.

Serviciile ocazionale nu încetează a fi servicii ocazionale doar datorită faptului că acestea sunt furnizate la anumite intervale.

Serviciile ocazionale pot fi furnizate de un grup de operatori care acționează în numele aceluiași contractant, iar călătorii pot utiliza o legătură pe traseu, oferită de un operator diferit din cadrul aceluiași grup, pe teritoriul unuia dintre statele membre.

Comisia stabilește procedurile prin care se comunică autorităților competente ale statelor membre în cauză numele acestor operatori și punctele de legătură de-a lungul unui traseu. Deoarece măsurile respective sunt destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentului regulament, printre altele prin completarea acestuia ║, acestea se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 27 alineatul (2).

(4)   Călătoriile întreprinse de vehicule goale în legătură cu operațiunile de transport menționate la alineatul (2) paragraful al treilea și la alineatul (3), de asemenea nu necesită autorizare.

(5)   Operațiunile de transport în nume propriu ║ sunt exceptate de la orice sistem de autorizare, dar sunt supuse unui sistem de certificare.

Certificatele sunt eliberate de autoritățile competente ale statului membru în care este înmatriculat vehiculul și sunt valabile pe durata întregii călătorii, inclusiv tranzitul.

Comisia stabilește formatul certificatelor. Deoarece măsurile sunt destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentului regulament prin completarea acestuia ║, acestea se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 27 alineatul (2).

Capitolul III

Servicii regulate care necesită autorizare

Articolul 6

Natura autorizării

(1)   Autorizațiile sunt eliberate pe numele operatorului. Acestea nu sunt transferate de către operator către terți. Cu toate acestea, un operator de transport care a primit o autorizație poate, cu aprobarea autorității menționate la articolul 7 alineatul (1), să exploateze serviciul printr-un subcontractant. În acest caz, numele ultimei întreprinderi și rolul acesteia ca subcontractant sunt indicate în autorizație. Subcontractantul îndeplinește condițiile stabilite la articolul 3 alineatul (1).

În cazul întreprinderilor asociate în scopul operării unor servicii regulate, autorizația se emite în numele tuturor întreprinderilor. Aceasta este acordată întreprinderii care conduce operațiunea, urmând ca celorlalte întreprinderi să le fie distribuite copii ale acestei autorizații. Autorizația menționează numele tuturor operatorilor.

(2)   Perioada de valabilitate maximă a autorizației este de cinci ani. Aceasta poate fi stabilită la o perioadă mai scurtă, fie la cererea solicitantului, fie prin acordul reciproc al autorităților competente ale statelor membre pe teritoriul cărora sunt îmbarcați sau debarcați călătorii.

(3)   Autorizația precizează următoarele:

| a) | tipul serviciului; |
| --- | --- |

a)

tipul serviciului;

| b) | traseul serviciului, menționând în special locul de plecare și locul de destinație; |
| --- | --- |

b)

traseul serviciului, menționând în special locul de plecare și locul de destinație;

| c) | perioada de valabilitate a autorizației; |
| --- | --- |

c)

perioada de valabilitate a autorizației;

| d) | opririle și orarele. |
| --- | --- |

d)

opririle și orarele.

(4)   Comisia stabilește formatul autorizațiilor. Deoarece măsurile respective sunt destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentului regulament prin completarea acestuia ║, acestea se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 27 alineatul (2).

(5)   Autorizațiile îndreptățesc titularul (titularii) să efectueze servicii regulate pe teritoriile tuturor statelor membre pe care le traversează rutele serviciilor.

(6)   Operatorul unui serviciu regulat poate utiliza vehicule suplimentare pentru rezolvarea situațiilor excepționale sau temporare.
  El informează statul membru pe teritoriul căruia se află punctul de plecare în legătură cu cauzele acestei situații temporare și excepționale.

În acest caz, transportatorul se asigură de existența următoarelor documente la bordul vehiculului:

| a) | o copie a autorizației serviciului regulat; |
| --- | --- |

a)

o copie a autorizației serviciului regulat;

| b) | o copie a contractului dintre operatorul serviciului regulat și întreprinderea care furnizează vehiculele suplimentare sau un document echivalent; |
| --- | --- |

b)

o copie a contractului dintre operatorul serviciului regulat și întreprinderea care furnizează vehiculele suplimentare sau un document echivalent;

| c) | o copie conformă cu licența comunitară obținută de operatorul serviciului regulat. |
| --- | --- |

c)

o copie conformă cu licența comunitară obținută de operatorul serviciului regulat.

(7)
     
  Statele membre pot să scutească de la procedura de autorizare serviciile regulate transfrontaliere care nu depășesc 50 de km de la graniță. Aceste state informează Comisia și țările vecine despre decizia respectivă.

Articolul 7

Prezentarea cererilor de autorizare

(1)   Cererile pentru autorizarea serviciilor regulate se trimit autorităților competente ale statului membru pe al cărui teritoriu este situat locul de plecare.

(2)   Comisia stabilește formatul autorizațiilor. Deoarece măsurile respective sunt destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentului regulament prin completarea acestuia ║, acestea se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 27 alineatul (2).

(3)   Persoanele solicitante ale autorizației oferă autorității de autorizare orice informație pe care aceasta o consideră relevantă sau pe care o solicită, în special un orar de condus care să facă posibilă verificarea conformității cu prevederile legislației Comunității cu privire la perioadele de muncă și odihnă și o copie a licenței comunitare pentru transportul internațional rutier de călători în numele unui terț, prevăzută la articolul 4.

Articolul 8

Procedura de autorizare

(1)   Autorizația se emite în înțelegere cu autoritățile tuturor statelor membre pe al căror teritoriu sunt îmbarcați sau debarcați călătorii. Autoritatea de autorizare înaintează acestor autorități, precum și autorităților competente ale statelor membre ale căror teritorii sunt traversate fără să fie îmbarcați sau debarcați călători, o copie a cererii împreună cu copii ale oricărei alte documentații relevante și evaluarea acesteia.

(2)   Autoritățile competente ale statelor membre cărora le-a fost solicitat acordul notifică autoritatea de autorizare asupra deciziei lor în termen de două luni. Acest termen se calculează de la data primirii cererii de solicitare a avizului care figurează în confirmarea de primire. În cazul în care autoritatea de autorizare nu primește răspuns în termen de două luni, se presupune că autoritățile consultate și-au dat acordul și autoritatea de autorizare poate elibera autorizația.

(3)   Autoritatea de autorizare trebuie să ia o decizie asupra cererii în termen de
  trei luni
  de la depunerea ei de către operatorul de transport.

(4)   Autorizația nu se acordă în cazul în care:

| a) | solicitantul nu poate oferi serviciul care face obiectul cererii cu echipamentul care îi este disponibil în mod direct; |
| --- | --- |

a)

solicitantul nu poate oferi serviciul care face obiectul cererii cu echipamentul care îi este disponibil în mod direct;

| b) | solicitantul nu a respectat, în trecut, legislația internă sau internațională privind transportul rutier și în special condițiile și specificațiile privind autorizarea pentru serviciile de transport internațional rutier de călători sau a comis ║ încălcări grave ▐ ale legislației în materie de siguranță rutieră, în special cu privire la normele aplicabile vehiculelor și timpilor de condus și odihnă, încălcări care au condus la o pierdere a bunei reputații în sensul Regulamentului (CE) nr. .../2008 [de stabilire a normelor comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru a exercita ocupația de operator de transport rutier]; |
| --- | --- |

b)

solicitantul nu a respectat, în trecut, legislația internă sau internațională privind transportul rutier și în special condițiile și specificațiile privind autorizarea pentru serviciile de transport internațional rutier de călători sau a comis ║ încălcări grave ▐ ale legislației în materie de siguranță rutieră, în special cu privire la normele aplicabile vehiculelor și timpilor de condus și odihnă, încălcări care au condus la o pierdere a bunei reputații în sensul Regulamentului (CE) nr. .../2008 [de stabilire a normelor comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru a exercita ocupația de operator de transport rutier];

| c) | în cazul unei cereri de reînnoire a autorizației, nu sunt îndeplinite condițiile de autorizare; |
| --- | --- |

c)

în cazul unei cereri de reînnoire a autorizației, nu sunt îndeplinite condițiile de autorizare;

| d) | un stat membru decide pe baza unei analize detaliate că serviciul în cauză afectează serios viabilitatea unui serviciu comparabil prestat pe baza unui contract de servicii publice care stipulează o obligație de serviciu public așa cum este definită de Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2007 privind serviciile publice de transport rutier și feroviar de persoane (14) pe secțiunile direct implicate. |
| --- | --- |

d)

un stat membru decide pe baza unei analize detaliate că serviciul în cauză afectează serios viabilitatea unui serviciu comparabil prestat pe baza unui contract de servicii publice care stipulează o obligație de serviciu public așa cum este definită de Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2007 privind serviciile publice de transport rutier și feroviar de persoane (14) pe secțiunile direct implicate.

▐

Faptul că un transportator oferă prețuri mai mici decât alți transportatori rutieri sau faptul că legătura în chestiune este deja operată de alți transportatori rutieri nu constituie în sine o justificare pentru respingerea cererii.

(5)   Autoritatea de autorizare și autoritățile competente din toate statele membre implicate în procedura de încheiere a înțelegerii prevăzute la alineatul (1) pot refuza cererile numai pe baza motivelor prevăzute în prezentul regulament.

(6)   După încheierea procedurii menționate în alineatele (1)-(5), autoritatea de autorizare acordă autorizația sau respinge cererea în mod oficial.

Deciziile de respingere a unei cereri menționează motivele pe care se bazează. Statele membre veghează ca întreprinderile de transporturi să aibă posibilitatea de a-și prezenta punctul de vedere în cazul în care cererea lor este respinsă.

Autoritatea de autorizare informează toate autoritățile menționate la alineatul (1) cu privire la decizia adoptată și le trimite o copie a autorizației.

(7)   În cazul în care procedura de încheiere a înțelegerii prevăzute la alineatul (1) nu permite autorității de autorizare să decidă asupra unei cereri, Comisia poate fi sesizată în termen de o lună de la data comunicării unei decizii negative de către unul sau mai multe dintre statele membre consultate în conformitate cu alineatul (1).

(8)   După consultarea statelor membre implicate, în termen de

  zece săptămâni
  de la primirea comunicării din partea autorității de autorizare, Comisia ia o decizie care intră în vigoare la treizeci de zile de la notificarea statelor membre în cauză.

(9)   Decizia Comisiei continuă să se aplice până la încheierea unei înțelegeri între statele membre în cauză.

Articolul 9

Reînnoirea și modificarea autorizației

Articolul 8 se aplică mutatis mutandis cererilor de reînnoire a autorizațiilor sau de modificare a condițiilor în care trebuie efectuate serviciile care fac obiectul autorizației.

În cazul unei modificări minore a condițiilor de exploatare, în special ajustarea ║ intervalelor tarifelor și orarelor, autoritatea de autorizare trebuie numai să transmită informațiile cu privire la modificare celorlalte state membre.

Statele membre respective pot conveni ca autoritatea de autorizare să decidă singură asupra modificării condițiilor în care este exploatat un serviciu.

Articolul 10

Expirarea unei autorizații

(1)   Fără a aduce atingere dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 1370/2007, o autorizație pentru un serviciu regulat expiră la sfârșitul perioadei de valabilitate sau după trei luni de la primirea de către autoritatea de autorizare a notificării de la deținătorul acesteia privind intenția acestuia de a retrage serviciul. Această notificare conține o expunere adecvată a motivelor.

(2)   În cazul în care cererea pentru un serviciu a încetat să mai existe, perioada de notificare prevăzută la alineatul (1) este de o lună.

(3)   Autoritatea de autorizare informează autoritățile competente ale celorlalte state membre vizate cu privire la faptul că autorizația a expirat.

(4)   Titularul autorizației notifică utilizatorii serviciului respectiv în legătură cu retragerea serviciului de pe piață cu o lună înainte de momentul respectiv, prin intermediul unei publicități adecvate.

Articolul 11

Obligațiile transportatorilor

(1)   Cu excepția cazurilor de forță majoră, până la expirarea autorizației, operatorul de transport al unui serviciu regulat ia toate măsurile necesare pentru a garanta un serviciu de transport care să îndeplinească standardele de continuitate, regularitate și capacitate și care să respecte celelalte condiții stabilite de autoritatea competentă în conformitate cu articolul 6 alineatul (3).

(2)   Operatorul de transport afișează traseul serviciului, stațiile de autobuz, orarul, tarifele și condițiile de transport astfel încât să garanteze că aceste informații sunt disponibile tuturor utilizatorilor.

(3)   Fără a aduce atingere Regulamentului (CE) nr. 1370/2007, este posibil ca statele membre respective, de comun acord ║ și în acord cu deținătorul autorizației, să efectueze modificări ale condițiilor de exploatare care guvernează un serviciu regulat.

Capitolul IV

Servicii ocazionale și alte servicii exceptate de la autorizare

Articolul 12

Documentele de control

(1)   Serviciile ocazionale se efectuează pe baza unei foi de parcurs cu excepția serviciilor menționate la articolul 5 alineatul (3) al doilea paragraf.

(2)   Operatorii de transport care operează servicii ocazionale trebuie să completeze o foaie de parcurs înaintea fiecărei plecări.

(3)   Foaia de parcurs trebuie să cuprindă cel puțin următoarele informații:

| a) | tipul serviciului; |
| --- | --- |

a)

tipul serviciului;

| b) | itinerarul principal; |
| --- | --- |

b)

itinerarul principal;

| c) | transportatorul sau transportatorii în cauză. |
| --- | --- |

c)

transportatorul sau transportatorii în cauză.

(4)   Comisia stabilește formatul foilor de parcurs și modul de utilizare a acestora. Deoarece măsurile respective sunt destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentului regulament prin completarea acestuia ║, acestea se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 27 alineatul (2).

Comisia și statele membre se angajează să adopte măsurile necesare pentru adaptarea la dispozițiile prezentului regulament, nu mai târziu de 1 ianuarie 2010, a dispozițiilor privind foaia de parcurs, care decurg din alte acorduri încheiate cu țări terțe.

(5)   Carnetele de foi de parcurs sunt furnizate

  într-o manieră eficientă și cât mai simplă
  de autoritățile competente ale statului membru în care își are sediul întreprinderea de transport respectivă sau de organismele numite de autoritățile respective.

(6)   Comisia stabilește formatul carnetelor de foi de parcurs și modul de utilizare a acestora. Deoarece măsurile respective sunt destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentului regulament prin completarea acestuia ║, acestea se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 27 alineatul (2).

(7)   În cazul serviciilor speciale regulate menționate la articolul 5 alineatul (2) al treilea paragraf, contractul sau o copie certificată de conformitate cu originalul servește ca document de control.

Articolul 13

Excursiile locale

În cadrul unui serviciu internațional ocazional, un operator de transport poate efectua servicii ocazionale (excursii locale) în alt stat membru decât cel de stabilire.

Aceste servicii sunt destinate călătorilor ▐ transportați anterior de către același operator de transport prin intermediul unui serviciu internațional dintre cele menționate la primul paragraf și trebuie efectuate cu același vehicul sau cu un vehicul aparținând aceluiași operator de transport sau grup de operatori.

Capitolul V

Cabotaj

Articolul 14

Principiu

(1)   Orice operator care prestează, în numele unui terț, servicii de transport rutier de călători, și este titular al unei licențe comunitare, are dreptul, în condițiile stabilite în prezentul capitol și fără discriminări pe considerente de naționalitate sau loc de stabilire, să presteze operațiunile de cabotaj menționate la articolul 15.

(2)   O copie certificată de conformitate a licenței comunitare ║ se păstrează la bordul vehiculului și se prezintă, la cerere, controlorilor autorizați.

Articolul 15

Operațiunile de cabotaj autorizate

Operațiunile de cabotaj se autorizează pentru următoarele servicii:

| a) | servicii regulate speciale, cu condiția să facă obiectul unui contract încheiat între organizator și operator; |
| --- | --- |

a)

servicii regulate speciale, cu condiția să facă obiectul unui contract încheiat între organizator și operator;

| b) | servicii ocazionale; |
| --- | --- |

b)

servicii ocazionale;

| c) | servicii regulate, prestate de un operator nerezident în statul membru gazdă, în cursul unui serviciu regulat internațional în conformitate cu prezentul regulament, cu excepția serviciilor de transport care satisfac necesitățile unui centru urban sau ale unei zone urbane sau necesitățile de transport între aceasta și zonele limitrofe. Operațiunile de transport de cabotaj nu se execută independent de un astfel de serviciu internațional. |
| --- | --- |

c)

servicii regulate, prestate de un operator nerezident în statul membru gazdă, în cursul unui serviciu regulat internațional în conformitate cu prezentul regulament, cu excepția serviciilor de transport care satisfac necesitățile unui centru urban sau ale unei zone urbane sau necesitățile de transport între aceasta și zonele limitrofe. Operațiunile de transport de cabotaj nu se execută independent de un astfel de serviciu internațional.

Articolul 16

Norme aplicabile operațiunilor de transport de cabotaj

(1)   Dacă legislația comunitară nu prevede altfel, executarea operațiunilor de cabotaj menționate la articolul 15 intră sub incidența actelor cu putere de lege și a actelor administrative în vigoare în statul membru gazdă în ceea ce privește:

| a) | condițiile care reglementează contractul de transport; |
| --- | --- |

a)

condițiile care reglementează contractul de transport;

| b) | tonajul și dimensiunea vehiculelor de transport rutier; |
| --- | --- |

b)

tonajul și dimensiunea vehiculelor de transport rutier;

| c) | cerințele referitoare la transportul anumitor categorii de persoane, și anume elevi, copii și persoane cu capacitate locomotorie redusă; |
| --- | --- |

c)

cerințele referitoare la transportul anumitor categorii de persoane, și anume elevi, copii și persoane cu capacitate locomotorie redusă;

| (d) | ▐ durată de condus și perioade de odihnă; |
| --- | --- |

(d)

▐ durată de condus și perioade de odihnă;

| (e) | TVA (taxa pe valoarea adăugată) pe serviciile de transport; |
| --- | --- |

(e)

TVA (taxa pe valoarea adăugată) pe serviciile de transport;

| f) | detașarea lucrătorilor, conform Directivei 96/71/CE
  . |
| --- | --- |

f)

detașarea lucrătorilor, conform Directivei 96/71/CE
  .

Tonajul și dimensiunea menționate la litera (b) din primul paragraf pot depăși, dacă este cazul, valorile în vigoare în statul membru de reședință al operatorului, dar nu vor depăși, în niciun caz, limitele prevăzute de statul membru gazdă pentru traficul național sau caracteristicile tehnice specificate în dovezile menționate la articolul 6 alineatul (1) din Directiva 96/53/CE.

(2)   Cu excepția cazului în care legislația comunitară prevede altfel, operațiunile de cabotaj care fac parte din serviciile de transport prevăzute la articolul 15 litera (c) trebuie să respecte actele cu putere de lege și actele administrative în vigoare în statul membru gazdă, privitoare la autorizare, proceduri de ofertare, trasee folosite și la regularitatea, continuitatea și frecvența serviciilor și itinerariilor.

(3)   Normele tehnice privitoare la construcția și dotarea vehiculelor, pe care vehiculele utilizate la executarea operațiunilor de cabotaj sunt obligate să le respecte, sunt normele stabilite pentru vehiculele puse în circulație în transportul internațional.

(4)   Statele membre aplică, în cazul operatorilor nerezidenți, dispozițiile actelor cu putere de lege și ale actelor administrative de drept intern menționate la alineatele (1) și (2), în aceleași condiții ca și cele impuse în cazul operatorilor naționali, cu scopul de a preveni orice discriminare pe considerente ținând de naționalitate sau de locul de reședință.

Articolul 17

Documentele de control pentru operațiunile de cabotaj

(1)   Operațiunile de cabotaj sub formă de servicii ocazionale se execută în baza unei foi de parcurs în conformitate cu articolul 12 care se păstrează la bordul vehiculului și se prezintă, la cerere, controlorilor autorizați.

(2)   Următoarele informații trebuie introduse pe foaia de parcurs:

| a) | punctele de plecare și destinație ale serviciului; |
| --- | --- |

a)

punctele de plecare și destinație ale serviciului;

| b) | data plecării și data încetării serviciului. |
| --- | --- |

b)

data plecării și data încetării serviciului.

(3)   Foile de parcurs sunt furnizate sub formă de carnete în conformitate cu articolul 12 atestate de autoritatea competentă sau organul competent din statul membru de reședință.

(4)   În cazul serviciilor regulate speciale, contractul încheiat între operator și organizatorul transportului, în original sau în copie certificată de conformitate cu originalul, servește drept document de control.

Totuși, o foaie de parcurs se completează ca o evidență lunară.

(5)   Foile de parcurs completate se restituie autorității competente sau organismului competent din statul membru de stabilire, conform procedurilor stabilite de autoritatea sau organismul în cauză.

Articolul 18

Măsuri de salvgardare

(1)
     
  În caz de perturbare gravă a pieței naționale de transport într-o anumită zonă geografică, cauzată de cabotaj sau agravată de acesta, oricare dintre statele membre poate sesiza Comisia în vederea adoptării unor măsuri de salvgardare și furnizează Comisiei informațiile necesare și notifică acesteia măsurile preconizate de statul membru respectiv cu privire la operatorii de transport rezidenți.

(2)
     
  În sensul alineatului (1):

| — | „perturbare gravă a pieței naționale de transport într-o anumită zonă geografică” înseamnă existența pe această piață a unor probleme specifice acesteia, de natură să determine un excedent major, susceptibil de a persista, al ofertei în raport cu cererea, care implică o amenințare pentru echilibrul financiar și supraviețuirea a numeroși operatori de transport care furnizează servicii de transport de călători; |
| --- | --- |

—

„perturbare gravă a pieței naționale de transport într-o anumită zonă geografică” înseamnă existența pe această piață a unor probleme specifice acesteia, de natură să determine un excedent major, susceptibil de a persista, al ofertei în raport cu cererea, care implică o amenințare pentru echilibrul financiar și supraviețuirea a numeroși operatori de transport care furnizează servicii de transport de călători;

| — | „zonă geografică” înseamnă o zonă care acoperă integral sau parțial teritoriul unui stat membru sau care se extinde la o parte sau întreg teritoriul altor state membre. |
| --- | --- |

—

„zonă geografică” înseamnă o zonă care acoperă integral sau parțial teritoriul unui stat membru sau care se extinde la o parte sau întreg teritoriul altor state membre.

(3)
     
  Comisia analizează situația și, după consultarea comitetului menționat la articolul 27, decide, în termen de o lună de la primirea cererii din partea statului membru respectiv, dacă se impun sau nu măsuri de salvgardare și adoptă astfel de măsuri, dacă este necesar. Măsurile introduse în temeiul prezentului articol rămân în vigoare o perioadă de cel mult șase luni, cu posibilitatea unei singure prelungiri. Comisia informează fără întârziere statele membre și Consiliul cu privire la toate deciziile luate în temeiul prezentului alineat.

(4)
     
  În cazul în care Comisia decide să ia măsuri de salvgardare cu privire la unul sau mai multe state membre, autoritățile competente sunt obligate să adopte măsuri cu efect echivalent în ceea ce privește operatorii de transport rezidenți și informează Comisia cu privire la acestea. Aceste măsuri se aplică începând cel târziu cu aceeași dată ca și măsurile de salvgardare decise de către Comisie.

(5)
     
  Orice stat membru poate sesiza Comunitatea referitor la o decizie a Comisiei, în conformitate cu alineatul (3), în termen de 30 de zile de la notificare. Consiliul, hotărând cu majoritate calificată, poate să adopte o altă decizie în termen de 30 de zile de la trimiterea unei sesizări de către un stat membru sau, în cazul în care mai multe state membre trimit sesizări, de la data primei sesizări.

Termenele prevăzute la alineatul (3) se aplică deciziei Consiliului. Autoritățile competente din statele membre respective sunt obligate să adopte măsuri cu efect echivalent asupra transportatorilor rezidenți și informează Comisia cu privire la aceste măsuri. În cazul în care Consiliul nu ia nicio decizie în termenul menționat la primul paragraf, decizia Comisiei devine definitivă.

(6)
     
  În cazul în care Comisia consideră necesară prelungirea măsurilor menționate la alineatul 3, aceasta prezintă o propunere Consiliului, care decide cu majoritate calificată.

Capitolul VI

Controale și sancțiuni

Articolul 19

Legitimații de transport

(1)   Operatorii de transport care operează un serviciu regulat, cu excepția serviciilor regulate speciale, emit legitimații de transport, fie individuale, fie colective, pe care sunt înscrise:

| a) | punctele de plecare și destinație și, după caz, călătoria dus-întors; |
| --- | --- |

a)

punctele de plecare și destinație și, după caz, călătoria dus-întors;

| b) | perioada de valabilitate a biletului; |
| --- | --- |

b)

perioada de valabilitate a biletului;

| c) | prețul transportului. |
| --- | --- |

c)

prețul transportului.

(2)   Legitimația de transport prevăzută la alineatul (1) este prezentată la solicitarea oricărui agent de control autorizat.

Articolul 20

Inspecțiile rutiere în trafic și în întreprinderi

(1)   Autorizația sau documentul de control sunt păstrate la bordul vehiculului și sunt prezentate la solicitarea oricărui agent de control autorizat.

(2)   Operatorii de transport care exploatează autocare și autobuze în transportul rutier internațional de persoane permit efectuarea tuturor controalelor destinate garantării corectitudinii operațiunilor, în special în ceea ce privește perioadele de conducere a vehiculului și de odihnă. În contextul punerii în aplicare a prezentului regulament, agenții de control autorizați sunt împuterniciți:

| a) | să verifice registrele și celelalte documente legate de exploatarea întreprinderii de transporturi; |
| --- | --- |

a)

să verifice registrele și celelalte documente legate de exploatarea întreprinderii de transporturi;

| b) | să facă copii după registrele și documentele de la sediu sau să facă extrase după acestea; |
| --- | --- |

b)

să facă copii după registrele și documentele de la sediu sau să facă extrase după acestea;

| c) | să aibă acces la toate sediile, facilitățile și vehiculele întreprinderii; |
| --- | --- |

c)

să aibă acces la toate sediile, facilitățile și vehiculele întreprinderii;

| d) | să solicite furnizarea oricăror informații cuprinse în registre, documente și baze de date. |
| --- | --- |

d)

să solicite furnizarea oricăror informații cuprinse în registre, documente și baze de date.

Articolul 21

Asistența reciprocă

Statele membre își acordă asistență reciprocă în scopul aplicării prezentului regulament. Acestea fac schimb de informații prin intermediul punctelor de contact naționale stabilite conform articolului 17 din Regulamentul (CE) nr. .../2008 [de stabilire a normelor comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru a exercita ocupația de operator de transport rutier].

Articolul 22

Retragerea licențelor și a autorizațiilor comunitare

(1)   Autoritățile competente ale statului membru de reședință al operatorului de transport retrag licența comunitară prevăzută la articolul 4 în cazul în care titularul:

| a) | nu mai îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (1); |
| --- | --- |

a)

nu mai îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (1);

| b) | a oferit informații incomplete cu privire la datele care i-au fost solicitate pentru emiterea licenței comunitare. |
| --- | --- |

b)

a oferit informații incomplete cu privire la datele care i-au fost solicitate pentru emiterea licenței comunitare.

(2)   Autoritatea de autorizare retrage autorizația în cazul în care titularul nu mai îndeplinește condițiile pe baza căreia i-a fost oferită autorizația în conformitate cu prezentul regulament, în special în cazul în care statul membru de reședință al operatorului solicită aceasta. Autoritatea informează de îndată autoritățile competente ale statelor membre în cauză.

Articolul 23

Sancționarea încălcărilor legislației de către statul membru de stabilire al operatorului de transport

(1)   În cazul unei încălcări grave ▐ a legislației comunitare în domeniul transportului rutier, care a fost comisă sau constatată în oricare dintre statele membre, în special cu privire la normele aplicabile vehiculelor, perioadelor de condus și de odihnă ale șoferilor și cu privire la oferirea, fără autorizație, a serviciilor paralele sau temporare menționate la articolul 5 alineatul (1) al patrulea paragraf, autoritățile competente ale statului membru de stabilire a operatorului de transport care a comis încălcarea emit un avertisment și pot, printre altele, aplica următoarele sancțiuni administrative:

| a) | retrageri temporare sau permanente ale unora dintre copii sau ale tuturor copiilor certificate de conformitate cu licența comunitară; |
| --- | --- |

a)

retrageri temporare sau permanente ale unora dintre copii sau ale tuturor copiilor certificate de conformitate cu licența comunitară;

| b) | retragerea temporară sau permanentă a licenței comunitare; |
| --- | --- |

b)

retragerea temporară sau permanentă a licenței comunitare;

| c) | amenzi. |
| --- | --- |

c)

amenzi.

Aceste sancțiuni sunt determinate având în vedere gravitatea încălcării comise de titularul licenței comunitare și având în vedere toate copiile certificate de conformitate pe care le posedă pentru serviciile sale de transport internațional.

(2)   Autoritățile competente ale statelor membre interzic unui operator de transport să opereze pe teritoriul lor un serviciu internațional pentru transport de călători în condițiile prezentului regulament ║, în cazul în care
  a încălcat
  în mod grav legislația comunitară în domeniul transportului rutier
  și a fost pronunțată o hotărâre judecătorească definitivă după epuizarea tuturor căilor de atac aflate la dispoziția operatorului de transport,
  în special cu privire la normele aplicabile vehiculelor și perioadelor de condus și ║ de odihnă pentru șoferi. Acestea informează de îndată autoritățile competente ale statului în cauză.

(3)   
  Atunci când a fost constatată o încălcare gravă
  în cazul menționat la articolul 23 alineatul (1), autoritățile competente ale statului membru de stabilire hotărăsc
  ce sancțiune
  i se aplică operatorului de transport în cauză. În cel mai scurt timp și cel mai târziu la trei luni de la data la care au primit informații despre infracțiunea comisă, acestea informează autoritățile competente ale statului membru pe teritoriul căruia a fost constatată încălcarea ║ în legătură cu sancțiunile aplicate, alese dintre sancțiunile prevăzute la alineatele (1) și (2) ale prezentului articol. În cazul în care nu a fost posibil să se aplice astfel de sancțiuni, autoritățile precizează motivele neaplicării acestora.

(4)   Autoritățile iau în considerare orice sancțiune impusă deja în statul membru gazdă și garantează că sancțiunile impuse operatorului în cauză sunt proporționale, în general, cu încălcarea sau încălcările care au stat la baza acelor sancțiuni.

După consultarea autorităților competente ale statului membru gazdă, în cazul menționat la articolul 24 alineatul (1) sancțiunea impusă de autoritățile competente ale statul membru de reședință poate merge până la retragerea autorizației de exercitare a profesiei de operator de transport rutier.

(5)   De asemenea, în conformitate cu dreptul intern, autoritățile competente din statul membru de stabilire pot ataca operatorul în cauză în fața unei instanțe naționale de judecată competente. Acesta informează autoritățile competente din statul membru gazdă cu privire la hotărârile luate în temeiul prezentului alineat.

(6)   Statele membre asigură transportatorilor posibilitatea de a ataca ║ sancțiunile administrative impuse acestora în temeiul prezentului articol.

Articolul 24

Sancționarea încălcărilor de către statul membru gazdă

(1)   În cazul în care autoritățile competente ale unui stat membru au informații despre o încălcare gravă
  a
  prezentului regulament sau
  a
  legislației comunitare în materie de transport rutier, care poate fi imputată unui operator de transport nerezident, statul membru pe teritoriul căruia a fost constatată încălcarea transmite autorităților competente ale statului membru de stabilire a operatorului în cel mai scurt timp, dar nu mai târziu de o lună de la primirea informațiilor despre încălcarea respectivă, următoarele informații:

| a) | o descriere a încălcării și data și ora la care a fost comisă; |
| --- | --- |

a)

o descriere a încălcării și data și ora la care a fost comisă;

| b) | categoria, tipul și gravitatea încălcării; |
| --- | --- |

b)

categoria, tipul și gravitatea încălcării;

| c) | sancțiunile impuse și sancțiunile executate. |
| --- | --- |

c)

sancțiunile impuse și sancțiunile executate.

Autoritățile competente din statul membru gazdă pot solicita autorităților competente din statul membru de reședință să impună sancțiuni administrative în conformitate cu articolul 23.

(2)   Fără a aduce atingere urmăririi penale, statul membru gazdă poate impune sancțiuni operatorilor de transport nerezidenți care au încălcat prezentul regulament sau norme comunitare sau interne în domeniul transporturilor pe teritoriul său, cu ocazia unei operațiuni de cabotaj. Sancțiunile sunt impuse pe bază nediscriminatorie și pot consta, între altele, în avertismente și/sau, în caz de încălcare gravă ▐, în instituirea unei interdicții temporare privind operațiunile de cabotaj pe teritoriul statului membru gazdă în care s-a comis încălcarea
  și/sau aplicarea unei amenzi
  .

(3)   Statele membre asigură operatorilor de transport posibilitatea de a ataca în instanță orice sancțiune administrativă impusă acestora în conformitate cu prezentul articol.

Articolul 25

Introducerea în registrul național

Statele membre iau măsuri pentru ca încălcările grave ▐ ale legislației comunitare în domeniul transporturilor rutiere, comise de operatorii de transport rezidenți pe teritoriul lor și care au dus la impunerea unei sancțiuni, precum și sancțiunile aplicate, să fie înscrise în registrul național al întreprinderilor de transport rutier, înființat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr..../2008 [de stabilire a normelor comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru a exercita ocupația de operator de transport rutier]. Înscrierile în registru referitoare la retragerea temporară sau definitivă a unei licențe comunitare sunt păstrate în baza de date timp de cel puțin doi ani.

Capitolul VII

Punerea în aplicare

Articolul 26

Acorduri între statele membre

(1)   Statele membre pot încheia acorduri bilaterale și multilaterale privind continuarea liberalizării serviciilor care fac obiectul prezentului regulament, în special în ceea ce privește sistemul de autorizare și simplificarea sau abolirea documentelor de control.

2.   Statele membre informează Comisia cu privire la orice acord încheiat în conformitate cu alineatul (1).

Articolul 27

Comitetul

(1)   Comisia este asistată de comitetul instituit prin articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (CEE) nr. 3821/85 al Consiliului din 20 decembrie 1985 privind aparatura de înregistrare în transportul rutier
   (15).

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5a alineatul (4) și alineatul (5) litera (b), precum și articolul 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8 din decizia menționată.

Termenele menționate la articolul 5a alineatul (3) litera (c), alineatul (4) literele (b) și (e) din Decizia 1999/468/CE se stabilesc la o lună.

Articolul 28

Sancțiuni

Statele membre adoptă măsuri referitoare în special la sistemul de sancțiuni aplicabile încălcărilor prevederilor acestui regulament și iau toate măsurile necesare pentru a se asigura punerea în aplicare a acestor sancțiuni Sancțiunile prevăzute trebuie să fie efective, proporționale și disuasive. Statele membre prezintă Comisiei măsurile relevante în termen de ... (16) și notifică orice modificări ulterioare cât mai curând posibil.

Statele membre se asigură că toate aceste măsuri sunt aplicate fără discriminare în funcție de naționalitatea sau locul de stabilire al operatorului de transport.

Articolul 29

Raportarea

(1)   Până la 31 ianuarie, fiecare stat membru trebuie să comunice Comisiei numărul de autorizații eliberate pentru servicii regulate în anul precedent și numărul total de autorizații pentru servicii regulate valabile la sfârșitul perioadei de raportare. Aceste informații se prezintă separat pentru fiecare țară de destinație a serviciului regulat. De asemenea, statele membre comunică Comisiei datele cu privire la operațiunile de cabotaj, sub formă de servicii speciale regulate și de servicii ocazionale, efectuate în timpul perioadei de raportare de către transportatorii înregistrați în statul membru respectiv.

(2)   Până la data de 31 ianuarie a fiecărui an, autoritățile competente din statul membru gazdă trimit Comisiei statistici privind numărul de autorizații emise pentru operațiunile de cabotaj sub formă de servicii regulate menționate la articolul 15 litera (c).

(3)   Măsurile destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentului regulament, prin completarea acestuia, în ceea ce privește formatul tabelului care se utilizează pentru comunicarea acestor statistici se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 27 alineatul (2).

(4)   Statele membre informează Comisia la data de 31 ianuarie a fiecărui an despre numărul transportatorilor care dețin o licență comunitară la data de 31 decembrie a anului precedent și despre numărul de copii conforme corespunzător numărului vehiculelor în circulație la data respectivă.

Articolul 30

Modificarea Regulamentului (CE) nr. 561/2006

La articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 561/2006 se inserează următorul alineat:

„
  (6a)
     
  Prin derogare de la alineatul (6) și în următoarele condiții, un conducător auto angajat într-un serviciu de transport internațional ocazional, astfel cum este definit în Regulamentul (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului din ... [de stabilire a normelor comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru a exercita ocupația de operator de transport rutier (17), poate amâna perioada de repaus săptămânal până la 12 perioade consecutive de 24 de ore care urmează unei perioade de repaus săptămânal normale precedente, cu condiția ca:

| — | serviciul de transport internațional ocazional să includă cel puțin 24 de ore într-un stat membru sau o țară terță, alta decât cel/cea în care a început serviciul și |
| --- | --- |

—

serviciul de transport internațional ocazional să includă cel puțin 24 de ore într-un stat membru sau o țară terță, alta decât cel/cea în care a început serviciul și

| — | perioada de repaus săptămânal după aplicarea derogării să fie întotdeauna cel puțin o perioadă de repaus săptămânal normală de 45 de ore; o perioadă de repaus compensatorie de 24 de ore se efectuează neîntrerupt înaintė de sfârșitul celei de a treia săptămâni care urmează aplicării derogării; modalitățile și condițiile de efectuare a acestei perioade de repaus compensatorii se stabilesc după caz la nivel național de către actorii competenți și |
| --- | --- |

—

perioada de repaus săptămânal după aplicarea derogării să fie întotdeauna cel puțin o perioadă de repaus săptămânal normală de 45 de ore; o perioadă de repaus compensatorie de 24 de ore se efectuează neîntrerupt înaintė de sfârșitul celei de a treia săptămâni care urmează aplicării derogării; modalitățile și condițiile de efectuare a acestei perioade de repaus compensatorii se stabilesc după caz la nivel național de către actorii competenți și

| — | în cazul în care perioada de conducere are loc neîntrerupt între orele 22.00-6.00, vehiculul este prevăzut cu doi conducători auto sau perioada de conducere menționată la articolul 7 se reduce la trei ore și |
| --- | --- |

—

în cazul în care perioada de conducere are loc neîntrerupt între orele 22.00-6.00, vehiculul este prevăzut cu doi conducători auto sau perioada de conducere menționată la articolul 7 se reduce la trei ore și

| — | începând de la 1 ianuarie 2014, aplicarea acestei derogări este posibilă numai în cazul vehiculelor echipate cu aparatură de înregistrare în conformitate cu dispozițiile din anexa IB la Regulamentul (CEE) nr. 3821/85. |
| --- | --- |

—

începând de la 1 ianuarie 2014, aplicarea acestei derogări este posibilă numai în cazul vehiculelor echipate cu aparatură de înregistrare în conformitate cu dispozițiile din anexa IB la Regulamentul (CEE) nr. 3821/85.

Capitolul VIII

Capitolul VIII

Dispoziții finale

Dispoziții finale

Articolul 31

Abrogări

Abrogări

Regulamentele (CEE) nr. 684/92 și (CE) nr. 12/98 se abrogă.

Trimiterile la regulamentele abrogate se interpretează ca trimiteri la prezentul regulament și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa II.

Articolul 32

Intrarea în vigoare și aplicarea

Intrarea în vigoare și aplicarea

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la
  1 ianuarie 2009
  .

1 ianuarie 2009

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ║

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele [...] [...]

---

(1)  JO C 10, 15.1.2008, p. 44
  .

1

10, 15.1.2008, p. 44

(2)  JO C ....

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 5 iunie 2008.

3

Poziția Parlamentului European din 5 iunie 2008

(4)  JO L 74, 20.3.1992, p. 1. ║.

4

(5)  JO L 4, 8.1.1998, p. 4.

5

(6)  JO L 18, 21.1.1997, p. 1.

6

(7)  JO L ....

7

(8)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23. ║.

8

(9)  
  Texte adoptate, P6_TA(2007)0575.

9

Texte adoptate, P6_TA(2007)0575.

(10)  

  JO L 102, 11.4.2006, p. 1.

10

JO L 102, 11.4.2006, p. 1.

(11)  JO L 57, 2.3.1992, p. 27. ║.

11

(12)  JO L 235, 17.9.1996, p. 59.

12

(13)  JO L 226, 10.9.2003, p. 4.

13

(14)  
  JO L 315, 3.12.2007, p. 1
  .

14

JO L 315, 3.12.2007, p. 1

(15)  JO L 370, 31.12.1985, p. 8.

15

(16)  12 luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

16

12 luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(17)  
  JO L ...
  ”

17

JO L ...

Joi, 5 iunie 2008ANEXA I

COMUNITATEA EUROPEANĂ

(a)

(Hârtie sintetică, albastru deschis, format DIN A4, minim 150g/m2

(Prima pagină a licenței)

[Text în limba (limbile) oficială (oficiale) sau una dintre limbile oficiale ale statului membru care emite licența]

| SIMBOLUL DISTINCTIV AL STATULUI MEMBRU (1) CARE ACORDA LICENTA | DENUMIREA AUTORITĂȚII SAU A ORGANISMULUI COMPETENT |
| --- | --- |

SIMBOLUL DISTINCTIV AL STATULUI MEMBRU (1) CARE ACORDA LICENTA

DENUMIREA AUTORITĂȚII SAU A ORGANISMULUI COMPETENT

LICENȚA NR. ...

COPIE CONFORMĂ CU ORIGINALUL NR.

pentru transportul internațional rutier de călători cu autocarul și autobuzul în contul unei alte persoane
  și pentru operațiuni de cabotaj

Titularul prezentei licențe (2) ...

...

...

este autorizat să efectueze transporturi internaționale rutiere de persoane contra cost pe teritoriul Comunității în condițiile stabilite în Regulamentul (CE) nr .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului din ... ... [de stabilire a normelor comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru a exercita ocupația de operator de transport rutier]
   (3) și în conformitate cu prevederile generale ale prezentei licențe.

Observații: ...

...

Licența este valabilă de la ... până la ...

Emisă în ... la ... (4)

Prevederi generale

| 1. | Prezenta licență este emisă în temeiul Regulamentului (CE) nr .../2008 [de stabilire a normelor comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru a exercita ocupația de operator de transport rutier]. |
| --- | --- |

1.

Prezenta licență este emisă în temeiul Regulamentului (CE) nr .../2008 [de stabilire a normelor comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru a exercita ocupația de operator de transport rutier].

| 2. | Licența este emisă de autoritățile competente ale statului membru de reședință al transportatorului contra cost care:






  a) | este autorizat în statul membru de reședință să efectueze transporturi cu autocarul sau autobuzul, sub formă de servicii regulate, incluzând servicii regulate speciale sau servicii ocazionale; |
| --- | --- | --- |

2.

Licența este emisă de autoritățile competente ale statului membru de reședință al transportatorului contra cost care:

a)

este autorizat în statul membru de reședință să efectueze transporturi cu autocarul sau autobuzul, sub formă de servicii regulate, incluzând servicii regulate speciale sau servicii ocazionale;

| b) | satisface condițiile adoptate în conformitate cu reglementările Comunității privind accesul la profesia de operator de transport în domeniul transporturilor rutiere de persoane interne și internaționale; |
| --- | --- |

b)

satisface condițiile adoptate în conformitate cu reglementările Comunității privind accesul la profesia de operator de transport în domeniul transporturilor rutiere de persoane interne și internaționale;

| c) | îndeplinește cerințele legale în ceea ce privește standardele pentru șoferi și vehicule. |
| --- | --- |

c)

îndeplinește cerințele legale în ceea ce privește standardele pentru șoferi și vehicule.

| 3. | TPrezenta licență permite transportul internațional rutier de persoane cu autocarul și autobuzul contra cost pe toate rutele de transport, pentru rutele efectuate pe teritoriul Comunității:






  a) | în cazul în care locul de plecare și locul de sosire sunt situate în două state membre diferite cu sau fără tranzitarea unuia sau mai multor state membre sau țări terțe; |
| --- | --- | --- |

3.

TPrezenta licență permite transportul internațional rutier de persoane cu autocarul și autobuzul contra cost pe toate rutele de transport, pentru rutele efectuate pe teritoriul Comunității:

a)

în cazul în care locul de plecare și locul de sosire sunt situate în două state membre diferite cu sau fără tranzitarea unuia sau mai multor state membre sau țări terțe;

| b) | cu plecarea dintr-un stat membru și cu destinația într-o țară terță și viceversa cu sau fără tranzitarea unuia sau mai multor state membre sau țări terțe, |
| --- | --- |

b)

cu plecarea dintr-un stat membru și cu destinația într-o țară terță și viceversa cu sau fără tranzitarea unuia sau mai multor state membre sau țări terțe,

| c) | între țări terțe traversând teritoriul unuia sau mai multor state membre, |
| --- | --- |

c)

între țări terțe traversând teritoriul unuia sau mai multor state membre,

și călătoriile fără călători în legătură cu operațiunile de transport corespunzător condițiilor stabilite de Regulamentul (CE) nr. .../2008 ... [de stabilire a normelor comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru a exercita ocupația de operator de transport rutier].

În cazul unei operațiuni de transport cu plecarea dintr-un stat membru și cu destinația într-o țară terță și viceversa, se aplică Regulamentul (CE) nr. .../2008 ... [de stabilire a normelor comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru a exercita ocupația de operator de transport rutier], pentru porțiunea de călătorie efectuată pe teritoriul statelor membre traversate în tranzit. Regulamentul menționat nu se aplică pentru acea porțiune a călătoriei efectuată pe teritoriul unui stat membru pentru îmbarcare sau debarcare, atât timp cât nu au fost încheiate înțelegerile între Comunitate și țările terțe în cauză.

| 4. | Prezenta licență este personală și netransmisibilă unui terț. |
| --- | --- |

4.

Prezenta licență este personală și netransmisibilă unui terț.

| 5. | Prezenta licență poate fi retrasă de autoritatea competentă a statului membru emitent, în special în cazul în care operatorul:






  a) | nu mai îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. .../2008 ... [de stabilire a normelor comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru a exercita ocupația de operator de transport rutier]; |
| --- | --- | --- |

5.

Prezenta licență poate fi retrasă de autoritatea competentă a statului membru emitent, în special în cazul în care operatorul:

a)

nu mai îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. .../2008 ... [de stabilire a normelor comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru a exercita ocupația de operator de transport rutier];

| b) | a oferit informații inexacte referitoare la datele necesare pentru acordarea sau reînnoirea licenței; |
| --- | --- |

b)

a oferit informații inexacte referitoare la datele necesare pentru acordarea sau reînnoirea licenței;

| c) | a comis o încălcare gravă
  a
  legislației comunitare în domeniul transporturilor rutiere
  în unul sau mai multe state membre
  , în special cu privire la normele aplicabile vehiculelor, perioadelor de condus și de odihnă ale șoferilor și la oferirea, fără autorizație, a serviciilor paralele sau temporare menționate la articolul 5 alineatul (1) al patrulea paragraf din Regulamentul (CE) nr. .../2008 ... [de stabilire a normelor comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru a exercita ocupația de operator de transport rutier]. Autoritățile competente ale statului membru de reședință al operatorului de transport care a comis încălcarea pot, inter alia, să retragă licența comunitară sau să retragă temporar sau permanent unele sau toate copiile legalizate ale licenței comunitare. |
| --- | --- |

c)

a comis o încălcare gravă
  a
  legislației comunitare în domeniul transporturilor rutiere
  în unul sau mai multe state membre
  , în special cu privire la normele aplicabile vehiculelor, perioadelor de condus și de odihnă ale șoferilor și la oferirea, fără autorizație, a serviciilor paralele sau temporare menționate la articolul 5 alineatul (1) al patrulea paragraf din Regulamentul (CE) nr. .../2008 ... [de stabilire a normelor comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru a exercita ocupația de operator de transport rutier]. Autoritățile competente ale statului membru de reședință al operatorului de transport care a comis încălcarea pot, inter alia, să retragă licența comunitară sau să retragă temporar sau permanent unele sau toate copiile legalizate ale licenței comunitare.

Aceste sancțiuni sunt determinate în funcție de gravitatea încălcării comise de către titularul licenței comunitare și de numărul total de copii conforme pe care le posedă în vederea serviciilor de transport internațional.

| 6. | Originalul licenței trebuie păstrat de transportator. O copie conformă a licenței trebuie să se găsească în fiecare vehicul care efectuează o operațiune internațională de transport. |
| --- | --- |

6.

Originalul licenței trebuie păstrat de transportator. O copie conformă a licenței trebuie să se găsească în fiecare vehicul care efectuează o operațiune internațională de transport.

| 7. | Prezenta licență trebuie prezentată la cerere agenților de control. |
| --- | --- |

7.

Prezenta licență trebuie prezentată la cerere agenților de control.

| 8. | Titularul trebuie, pe teritoriul fiecărui stat membru, să se conformeze actelor cu putere de lege și actelor administrative în vigoare în acel stat, în special cu privire la transport și trafic. |
| --- | --- |

8.

Titularul trebuie, pe teritoriul fiecărui stat membru, să se conformeze actelor cu putere de lege și actelor administrative în vigoare în acel stat, în special cu privire la transport și trafic.

| 9. | „Servicii regulate” înseamnă serviciile care asigură transportul călătorilor la intervale specificate și pe rute specificate, călătorii fiind îmbarcați sau debarcați la puncte de oprire prestabilite și care sunt deschise tuturor, putând fi supuse rezervărilor obligatorii, după caz.
  Caracterul regulat al serviciului nu este afectat de nicio adaptare a condițiilor de operare a serviciului.
  Serviciile regulate necesită autorizație.
  „Serviciile regulate speciale” înseamnă serviciile regulate care asigură transportul anumitor categorii de persoane, cu excluderea altor persoane, la intervale specificate și pe rutele specificate, călătorii fiind îmbarcați și debarcați la puncte de oprire prestabilite.
  Serviciile regulate speciale includ:






  a) | transportul muncitorilor către și de la locul de muncă; |
| --- | --- | --- |

9.

„Servicii regulate” înseamnă serviciile care asigură transportul călătorilor la intervale specificate și pe rute specificate, călătorii fiind îmbarcați sau debarcați la puncte de oprire prestabilite și care sunt deschise tuturor, putând fi supuse rezervărilor obligatorii, după caz.

Caracterul regulat al serviciului nu este afectat de nicio adaptare a condițiilor de operare a serviciului.

Serviciile regulate necesită autorizație.

„Serviciile regulate speciale” înseamnă serviciile regulate care asigură transportul anumitor categorii de persoane, cu excluderea altor persoane, la intervale specificate și pe rutele specificate, călătorii fiind îmbarcați și debarcați la puncte de oprire prestabilite.

Serviciile regulate speciale includ:

a)

transportul muncitorilor către și de la locul de muncă;

| b) | transportul elevilor și studenților către și de la o instituție educațională; |
| --- | --- |

b)

transportul elevilor și studenților către și de la o instituție educațională;

Caracterul special al serviciilor nu este afectat de faptul că organizarea transportului este adaptată la nevoile variabile ale utilizatorilor.

Serviciile speciale nu necesită autorizare în cazul în care sunt acoperite de un contract încheiat între organizator și transportator.

Organizarea serviciilor paralele sau temporare, deservind același public ca și serviciile regulate existente, necesită autorizare.

„Serviciile ocazionale” înseamnă serviciile care nu sunt cuprinse în definiția serviciilor regulate, incluzând serviciile regulate speciale, și a căror caracteristică principală este că transportă grupuri constituite la inițiativa unui client sau chiar a transportatorului. Organizarea de servicii paralele sau temporare comparabile cu serviciile regulate existente și deservind același public ca ultimele se supun autorizării în conformitate cu procedura stabilită în Capitolul III din Regulamentul (CE) nr. .../2008 ... [de stabilire a normelor comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru a exercita ocupația de operator de transport rutier]. Caracterul ocazional al acestor servicii nu este afectat de faptul că acestea sunt prestate cu o anumită frecvență.

Serviciile ocazionale nu necesită autorizare.

---

(1)  Semnele distinctive ale statelor membre sunt: (B) Belgia, ║ (BG) Bulgaria, ║ (CZ) Republica cehă, (DK) Danemarca, (D) Germania, ║ (EST) Estonia, (IRL) Irlanda, (GR) Grecia, (E) Spania, (F) Franța, (I) Italia, ║ (CY) Cipru, (LV) Letonia, (LT) Lituania, (L) Luxemburg, ║ (H) Ungaria, (MT) Malta, (NL) Țările de Jos, (A) Austria, ║ (PL) Polonia, (P) Portugalia, ║ (RO) România, ║ (SLO) Slovenia, (SK) Slovacia, (FIN) Finlanda, (S) Suedia, (UK) Regatul Unit.

(2)  Numele complet sau denumirea societății de transport.

(3)  JO L ...

(4)  Semnătura și ștampila autorității competente sau a organismului care emite licența.

Joi, 5 iunie 2008ANEXA II

TABEL DE CORESPONDENȚĂ

| Regulamentul (CEE) nr. 684/92 | Regulamentul (CE) nr. 12/98 | Prezentul regulament |
| --- | --- | --- |
| Articolul 1 alineatul (1) | | Articolul 1 alineatul (1) modificat |
| - | | Articolul 1 alineatul (4) nou |
| Articolul 2 punctul 1.1. | | Articolul 2 litera (a), articolul (5) alineatul (1) |
| Articolul 2 punctul 1.2. | | Articolul 2 litera (b), articolul 5 alineatul (2) |
| Articolul 2 punctul 1.3. | | Articolul 5 alineatul (3) |
| Articolul 2 punctul 3.1. | | Articolul 2 litera (c), articolul 5 alineatul (3) |
| Articolul 2 punctul 3.3. | | Articolul 5 alineatul (3) |
| Articolul 2 punctul 3.4. | | Articolul 5 alineatul (3) |
| Articolul 2 punctul 4. | | Articolul 2 litera (d), articolul 5 alineatul (5) |
| - | | Articolul 2 punctul 4 nou |
| Articolul 3 | | Articolul 3 modificat, articolul 29 |
| Articolul 3a | | Articolul 4 |
| Articolul 4 | | Articolul 5 modificat |
| Articolul 5 | | Articolul 6 |
| Articolul 6 | | Articolul 7 |
| Articolul 7 | | Articolul 8 modificat |
| Articolul 8 | | Articolul 9 |
| Articolul 9 | | Articolul 10 modificat |
| Articolul 10 | | Articolul 11 |
| Articolul 11 | | Articolul 12 |
| Articolul 12 | | Articolul 13 |
| Articolul 13 | | Articolul 5 alineatul (5) modificat |
| | Articolul 1 | Articolul 14 modificat |
| | Articolul 2 | Articolul 2, articolul 5 |
| | Articolul 3 | Articolul 15 |
| | Articolul 4 alineatul (1) | Articolul 16 alineatul (1) modificat |
| | Articolul 4 alineatul (2) | Articolul 16 alineatul (2) |
| | Articolul 4 alineatul (3) | Articolul 16 alineatul (3) |
| | Articolul 4 alineatul (4) | Articolul 16 alineatul (4) |
| | Articolul 4 alineatul (5) | - |
| | Articolul 5 | Articolul 4 alineatul (3) |
| | Articolul 6 | Articolul 17 |
| | Articolul 7 | Articolul 29 alineatul (3) modificat |
| | Articolul 8 | Articolul 27 modificat |
| | Articolul 9 | - |
| | Articolul 10 | Articolul 27 modificat |
| - | - | Articolul 18 |
| Articolul 14 | | Articolul 19 modificat |
| Articolul 15 | | Articolul 12, articolul 20 |
| | Articolul 11 alineatul (1) | Articolul 21 alineatul (1) modificat |
| Articolul 16 alineatul (1) | | Articolul 22 alineatul (1) |
| Articolul 16 alineatul (2) | | Articolul 22 alineatul (2) |
| Articolul 16 alineatul (3) | | Articolul 23 alineatul (1) modificat |
| Articolul 16 alineatul (4) | | Articolul 23 alineatul (2) modificat |
| Articolul 16 alineatul (5) | | Articolul 25 |
| | | Articolul 24 alineatul (1) nou |
| | Articolul 11 alineatul (2) | Articolul 24 alineatul (2) |
| | Articolul 11 alineatul (3) | Articolul 24 alineatul (2) |
| | Articolul 11 alineatul (4) | - |
| | Articolul 12 | Articolul 23, articolul 24 |
| | Articolul 13 | - |
| Articolul 16a | | - |
| Articolul 17 | | - |
| Articolul 18 | | Articolul 26 |
| Articolul 19 | Articolul 14 | Articolul 28 |
| - | - | Articolul 30 |
| Articolul 21 | | Articolul 31 |
| Articolul 22 | Articolul 15 | Articolul 32 |
| Anexa II | | Anexa I |
| | | Anexa II nouă |

Regulamentul (CEE) nr. 684/92

Regulamentul (CE) nr. 12/98

Prezentul regulament

Articolul 1 alineatul (1)

Articolul 1 alineatul (1) modificat

-

Articolul 1 alineatul (4) nou

Articolul 2 punctul 1.1.

Articolul 2 litera (a), articolul (5) alineatul (1)

Articolul 2 punctul 1.2.

Articolul 2 litera (b), articolul 5 alineatul (2)

Articolul 2 punctul 1.3.

Articolul 5 alineatul (3)

Articolul 2 punctul 3.1.

Articolul 2 litera (c), articolul 5 alineatul (3)

Articolul 2 punctul 3.3.

Articolul 5 alineatul (3)

Articolul 2 punctul 3.4.

Articolul 5 alineatul (3)

Articolul 2 punctul 4.

Articolul 2 litera (d), articolul 5 alineatul (5)

-

Articolul 2 punctul 4 nou

Articolul 3

Articolul 3 modificat, articolul 29

Articolul 3a

Articolul 4

Articolul 4

Articolul 5 modificat

Articolul 5

Articolul 6

Articolul 6

Articolul 7

Articolul 7

Articolul 8 modificat

Articolul 8

Articolul 9

Articolul 9

Articolul 10 modificat

Articolul 10

Articolul 11

Articolul 11

Articolul 12

Articolul 12

Articolul 13

Articolul 13

Articolul 5 alineatul (5) modificat

Articolul 1

Articolul 14 modificat

Articolul 2

Articolul 2, articolul 5

Articolul 3

Articolul 15

Articolul 4 alineatul (1)

Articolul 16 alineatul (1) modificat

Articolul 4 alineatul (2)

Articolul 16 alineatul (2)

Articolul 4 alineatul (3)

Articolul 16 alineatul (3)

Articolul 4 alineatul (4)

Articolul 16 alineatul (4)

Articolul 4 alineatul (5)

-

Articolul 5

Articolul 4 alineatul (3)

Articolul 6

Articolul 17

Articolul 7

Articolul 29 alineatul (3) modificat

Articolul 8

Articolul 27 modificat

Articolul 9

-

Articolul 10

Articolul 27 modificat

-

-

Articolul 18

Articolul 14

Articolul 19 modificat

Articolul 15

Articolul 12, articolul 20

Articolul 11 alineatul (1)

Articolul 21 alineatul (1) modificat

Articolul 16 alineatul (1)

Articolul 22 alineatul (1)

Articolul 16 alineatul (2)

Articolul 22 alineatul (2)

Articolul 16 alineatul (3)

Articolul 23 alineatul (1) modificat

Articolul 16 alineatul (4)

Articolul 23 alineatul (2) modificat

Articolul 16 alineatul (5)

Articolul 25

Articolul 24 alineatul (1) nou

Articolul 11 alineatul (2)

Articolul 24 alineatul (2)

Articolul 11 alineatul (3)

Articolul 24 alineatul (2)

Articolul 11 alineatul (4)

-

Articolul 12

Articolul 23, articolul 24

Articolul 13

-

Articolul 16a

-

Articolul 17

-

Articolul 18

Articolul 26

Articolul 19

Articolul 14

Articolul 28

-

-

Articolul 30

Articolul 21

Articolul 31

Articolul 22

Articolul 15

Articolul 32

Anexa II

Anexa I

Anexa II nouă

---

| 26.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 285/122 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 285/122

---

Joi, 5 iunie 2008Igiena produselor alimentare ***I

P6_TA(2008)0250

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului nr. 11 privind eliminarea discriminării în materie de tarife și condiții de transport, în aplicarea articolului 79 alineatul (3) din Tratatul de instituire a Comunității Economice Europene și a Regulamentului (CE) nr. 852/2004 al Parlamentului European și al Consiliului privind igiena produselor alimentare (COM(2007)0090 — C6-0211/2007 — 2007/0037B(COD))

2009/C 285 E/20

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2007)0090),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 152 alineatul (4) litera (b) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0211/2007),

având în vedere decizia Conferinței președinților din 5 iulie 2007 de a autoriza Comisia pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și Comisia pentru transport și turism să întocmească câte un raport legislativ pe baza propunerii Comisiei menționate mai sus,

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

având în vedere articolele 51 și 35 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6-0143/2008),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei, în ceea ce privește igiena produselor alimentare, astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei, în ceea ce privește igiena produselor alimentare, astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

Joi, 5 iunie 2008P6_TC1-COD(2007)0037B

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 iunie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare ▐ a Regulamentului (CE) nr. 852/2004 ║privind igiena produselor alimentare

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene și, în special, ▐ articolul 95 și articolul 152 alineatul (4) litera (b),

având în vedere propunerea Comisiei ║,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (3),

întrucât:

| (1) | Politicile comunitare privind o legiferare mai bună, în special Comunicările Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulate: „Revizuirea strategică a programului”O mai bună legiferare în Uniunea Europeană'║ și ║ „Programul de acțiune privind reducerea poverii administrative în Uniunea Europeană”, accentuează importanța reducerii poverii administrative impuse întreprinderilor de legislația existentă, ca element crucial pentru îmbunătățirea competitivității acestora și pentru atingerea obiectivelor agendei de la Lisabona.
  ▐ |
| --- | --- |

(1)

Politicile comunitare privind o legiferare mai bună, în special Comunicările Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulate: „Revizuirea strategică a programului”O mai bună legiferare în Uniunea Europeană'║ și ║ „Programul de acțiune privind reducerea poverii administrative în Uniunea Europeană”, accentuează importanța reducerii poverii administrative impuse întreprinderilor de legislația existentă, ca element crucial pentru îmbunătățirea competitivității acestora și pentru atingerea obiectivelor agendei de la Lisabona.

▐

| (2) | Articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 852/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind igiena produselor alimentare
   (4) prevede ca toți agenții economici din sectorul alimentar să inițieze, să pună în aplicare și să mențină o procedură bazată pe principiile analizei riscurilor și a punctelor critice de control ║ (HACCP). |
| --- | --- |

(2)

Articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 852/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind igiena produselor alimentare
   (4) prevede ca toți agenții economici din sectorul alimentar să inițieze, să pună în aplicare și să mențină o procedură bazată pe principiile analizei riscurilor și a punctelor critice de control ║ (HACCP).

| (3) | Experiența a demonstrat că la anumite întreprinderi din sectorul alimentar, igiena alimentară poate fi asigurată printr-o aplicare corectă a cerințelor privind igiena alimentară prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 852/2004, fără a recurge la sistemul HACCP. Societățile în cauză sunt, în special, întreprinderi mici care își vând produsele direct consumatorului final, cum ar fi magazinele de panificație, măcelăriile, magazinele de legume și fructe, tarabele din piață, restaurantele și barurile, cu statut de microîntreprindere în sensul Recomandării Comisiei 2003/361/CE din 6 mai 2003 privind definiția microîntreprinderilor, a întreprinderilor mici și mijlocii (5). |
| --- | --- |

(3)

Experiența a demonstrat că la anumite întreprinderi din sectorul alimentar, igiena alimentară poate fi asigurată printr-o aplicare corectă a cerințelor privind igiena alimentară prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 852/2004, fără a recurge la sistemul HACCP. Societățile în cauză sunt, în special, întreprinderi mici care își vând produsele direct consumatorului final, cum ar fi magazinele de panificație, măcelăriile, magazinele de legume și fructe, tarabele din piață, restaurantele și barurile, cu statut de microîntreprindere în sensul Recomandării Comisiei 2003/361/CE din 6 mai 2003 privind definiția microîntreprinderilor, a întreprinderilor mici și mijlocii (5).

| (4) | Prin urmare, este necesar să se stabilească o exceptare a acestor întreprinderi de la cerințele articolului 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 852/2004, cu condiția ca acestea să respecte toate celelalte cerințe ale regulamentului respectiv,
  ▐ |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, este necesar să se stabilească o exceptare a acestor întreprinderi de la cerințele articolului 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 852/2004, cu condiția ca acestea să respecte toate celelalte cerințe ale regulamentului respectiv,

▐

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: ▐

Articolul 1

| (1) | La Regulamentul (CE) nr. 852/2004 se introduce următorul nou considerent:










  „(15a) | Este important ca autoritățile competente să permită punerea în aplicare a flexibilității prevăzute în prezentul regulament, în special la articolul 5 alineatul (2) litera (g) și alineatul (5), îndeosebi cu privire la întreprinderile care sunt microîntreprinderi în sensul Recomandării 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor, precum și a întreprinderilor mici și mijlocii (6). |
| --- | --- | --- |

(1)

La Regulamentul (CE) nr. 852/2004 se introduce următorul nou considerent:

„(15a)

Este important ca autoritățile competente să permită punerea în aplicare a flexibilității prevăzute în prezentul regulament, în special la articolul 5 alineatul (2) litera (g) și alineatul (5), îndeosebi cu privire la întreprinderile care sunt microîntreprinderi în sensul Recomandării 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor, precum și a întreprinderilor mici și mijlocii (6).

| (2) | Articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 852/2004 se completează cu următoarea teză:
  „Fără a aduce atingere celorlalte cerințe ale prezentului regulament,
  operatorii economici din sectorul alimentar pot fi exonerați de obligația de a institui, a pune în aplicare și a menține o procedură sau proceduri permanente bazate pe principiile HACCP. Această exceptare
  se aplică
  numai
  în cazul întreprinderilor,
  în special microîntreprinderilor
  în sensul Recomandării 2003/361/CE ║ a căror activitate constă, în special, în vânzarea directă de produse alimentare către consumatorii finali
  și cu condiția ca autoritatea competentă să considere, pe baza unei analize a riscurilor efectuate periodic, fie că nu există riscuri care trebuie prevenite, eliminate sau reduse la niveluri acceptabile, fie că riscurile identificate sunt controlate în măsură suficientă și în mod regulat prin punerea în aplicare a cerințelor generale și specifice privind igiena produselor alimentare prevăzute la articolul 4 alineatele (2)- (6) din prezentul regulament Atunci când solicită dovezi ale respectării cerințelor prevăzute la articolul 4 alineatele (2)-(6), autoritatea competentă ține seama de tipul și mărimea operatorului din sectorul alimentar.
  ” |
| --- | --- |

(2)

Articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 852/2004 se completează cu următoarea teză:

„Fără a aduce atingere celorlalte cerințe ale prezentului regulament,
  operatorii economici din sectorul alimentar pot fi exonerați de obligația de a institui, a pune în aplicare și a menține o procedură sau proceduri permanente bazate pe principiile HACCP. Această exceptare
  se aplică
  numai
  în cazul întreprinderilor,
  în special microîntreprinderilor
  în sensul Recomandării 2003/361/CE ║ a căror activitate constă, în special, în vânzarea directă de produse alimentare către consumatorii finali
  și cu condiția ca autoritatea competentă să considere, pe baza unei analize a riscurilor efectuate periodic, fie că nu există riscuri care trebuie prevenite, eliminate sau reduse la niveluri acceptabile, fie că riscurile identificate sunt controlate în măsură suficientă și în mod regulat prin punerea în aplicare a cerințelor generale și specifice privind igiena produselor alimentare prevăzute la articolul 4 alineatele (2)- (6) din prezentul regulament Atunci când solicită dovezi ale respectării cerințelor prevăzute la articolul 4 alineatele (2)-(6), autoritatea competentă ține seama de tipul și mărimea operatorului din sectorul alimentar.
  ”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ║,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  
  JO C 175, 27.7.2007, p. 37.

1

JO C 175, 27.7.2007, p. 37.

(2)  JO C ....

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 5 iunie 2008.

3

Poziția Parlamentului European din 5 iunie 2008.

(4)  JO L 139, 30.4.2004, p. 1; versiune rectificată în
  JO L 226, 25.6.2004, p. 3.

4

versiune rectificată în

(5)  JO L 124, 20.5.2003, p. 36.

5

(6)  

  JO L 124, 20.5.2003, p. 36.”

6

JO L 124, 20.5.2003, p. 36.”

---

| 26.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 285/125 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 285/125

---

Joi, 5 iunie 2008Interzicerea utilizării anumitor substanțe cu efect hormonal sau tireostatic și a substanțelor beta-agoniste în creșterea animalelor ***I

P6_TA(2008)0251

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 96/22/CE a Consiliului privind interzicerea utilizării anumitor substanțe cu efect hormonal sau tireostatic și a substanțelor beta-agoniste în creșterea animalelor (COM(2007)0292 — C6-0154/2007 — 2007/0102(COD))

2009/C 285 E/21

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2007)0292),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 152 alineatul (4) litera (b) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0154/2007),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A6-0067/2008),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

Joi, 5 iunie 2008P6_TC1-COD(2007)0102

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 iunie 2008 în vederea adoptării Directivei 2008/.../CE al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Directivei 96/22/CE a Consiliului privind interzicerea utilizării anumitor substanțe cu efect hormonal sau tireostatic și a substanțelor beta-agoniste în creșterea animalelor

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în primă lectură corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2008/97/CE)

---

| 26.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 285/126 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 285/126

---

Joi, 5 iunie 2008Preferințe tarifare generalizate pentru perioada 1 ianuarie 2009–31 decembrie 2011 *

P6_TA(2008)0252

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 iunie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de aplicare a unui sistem de preferințe tarifare generalizate de la 1 ianuarie 2009 la 31 decembrie 2011 și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 552/97 și (CE) nr. 1933/2006 și a Regulamentelor (CE) nr. 964/2007 și (CE) nr. 1100/2006 ale Comisiei (COM(2007)0857 — C6-0051/2008 — 2007/0289(CNS))

2009/C 285 E/22

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2007)0857),

având în vedere articolul 133 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0051/2008),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A6-0200/2008),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să-și modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să-și modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

| TEXT PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTE |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de regulament — act de modificare


  Considerentul 1a (nou) |
| | (1a) | De la crearea sa, sistemul generalizat de preferințe (SGP) a fost unul dintre principalele instrumente ale politicilor comerciale și de dezvoltare ale UE, menit să ajute țările în curs de dezvoltare în vederea reducerii sărăciei, prin generarea de venituri din comerțul internațional, și să contribuie la dezvoltarea durabilă a acestor țări, prin promovarea dezvoltării industriale și diversificarea economiilor lor. |

TEXT PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 1a (nou)

(1a)

Amendamentul 2

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 2a (nou)

| (2a) | Obiectivul principal al politicii de dezvoltare a UE și, prin urmare, al SGP este acela de a contribui — printr-o mai mare diversificare a economiilor țărilor în curs de dezvoltare și participarea lor sporită la comerțul mondial — la atingerea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului (ODM), eradicarea sărăciei și promovarea dezvoltării durabile și a bunei guvernări în țările în curs de dezvoltare. |
| --- | --- |

(2a)

Amendamentul 3

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 6a (nou)

| (6a) | Pentru a crește rata de utilizare și eficacitatea SGP și a permite țărilor în curs de dezvoltare să profite de avantajele comerțului internațional și ale condițiilor preferențiale, Uniunea Europeană ar trebui să facă eforturi pentru a oferi acestor țări, și în special țărilor cel mai puțin dezvoltate, asistența tehnică corespunzătoare. |
| --- | --- |

(6a)

Amendamentul 4

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 8a (nou)

| (8a) | Ar trebui acordată asistență tehnică pentru punerea în aplicare a convențiilor la care face referire regimul special de încurajare a dezvoltării durabile și a bunei guvernări. |
| --- | --- |

(8a)

Amendamentul 5

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 10a (nou)

| (10a) | Țările în curs de dezvoltare care îndeplinesc criteriile de eligibilitate ale regimului special de încurajare a dezvoltării durabile și a bunei guvernări după 31 octombrie 2008 ar trebui să poată beneficia de preferințe tarifare suplimentare de îndată îndeplinesc criteriile respective. Comisia ar trebui să se pronunțe anual cu privire la noile cereri. |
| --- | --- |

(10a)

Amendamentul 38

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul (15)

| (15) | Este necesar ca produsele nesensibile să continue să beneficieze de o suspendare a drepturilor tarifare, în timp ce produsele sensibile ar trebui
  să beneficieze de o reducere a respectivelor drepturi, pentru a asigura
  o rată de utilizare a preferințelor care respectă și ține seama, în același timp, de situația industriilor comunitare corespunzătoare. |
| --- | --- |

(15)

Este necesar ca produsele nesensibile să continue să beneficieze de o suspendare a drepturilor tarifare, în timp ce produsele sensibile ar trebui
  să beneficieze de o reducere a respectivelor drepturi, pentru a asigura
  o rată de utilizare a preferințelor care respectă și ține seama, în același timp, de situația industriilor comunitare corespunzătoare.

| (15) | Este necesar ca produsele nesensibile să continue să beneficieze de o suspendare a tarifelor vamale, în timp ce tarifele pentru produsele sensibile ar trebui
  stabilite astfel încât să asigure
  o rată acceptabilă de utilizare a preferințelor, luând în considerare, în același timp, situația industriilor comunitare corespunzătoare. |
| --- | --- |

(15)

Este necesar ca produsele nesensibile să continue să beneficieze de o suspendare a tarifelor vamale, în timp ce tarifele pentru produsele sensibile ar trebui
  stabilite astfel încât să asigure
  o rată acceptabilă de utilizare a preferințelor, luând în considerare, în același timp, situația industriilor comunitare corespunzătoare.

Amendamentul 6

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 15a (nou)

| (15a) | Pentru a împiedica uzura preferințelor, Comisia ar trebui să examineze posibilitatea transferării produselor clasificate în prezent drept „sensibile” în categoria celor „nesensibile”, în următorul regulament. |
| --- | --- |

(15a)

Amendamentul 7

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 19

| (19) | Din motive de coerență a politicii comerciale a Comunității, o țară beneficiară nu ar trebui să beneficieze în același timp de sistem și de un acord de liber schimb, în cazul în care respectivul acord reglementează cel puțin toate preferințele prevăzute de prezentul sistem pentru respectiva țară. |
| --- | --- |

(19)

Din motive de coerență a politicii comerciale a Comunității, o țară beneficiară nu ar trebui să beneficieze în același timp de sistem și de un acord de liber schimb, în cazul în care respectivul acord reglementează cel puțin toate preferințele prevăzute de prezentul sistem pentru respectiva țară.

| (19) | Din motive de coerență a politicii comerciale a Comunității, o țară beneficiară nu ar trebui să beneficieze în același timp de sistem și de un acord de liber schimb, în cazul în care respectivul acord reglementează,
  pune efectiv în aplicare și, după caz, consolidează
  cel puțin toate preferințele prevăzute de prezentul sistem pentru respectiva țară. |
| --- | --- |

(19)

Din motive de coerență a politicii comerciale a Comunității, o țară beneficiară nu ar trebui să beneficieze în același timp de sistem și de un acord de liber schimb, în cazul în care respectivul acord reglementează,
  pune efectiv în aplicare și, după caz, consolidează
  cel puțin toate preferințele prevăzute de prezentul sistem pentru respectiva țară.

Amendamentul 8

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 21a (nou)

| (21a) | Regulile de origine ar trebui reexaminate pentru a lua în considerare cumulul interregional și mondial, precum și posibilitatea ca o țară să beneficieze de un regim preferențial în cadrul SGP, SGP+ și al inițiativei „Totul, cu excepția armelor” (EBA), chiar dacă nu este destinatara finală a exportului, cu condiția ca, în țara respectivă, să se adauge o valoare semnificativă produselor. În cadrul acestei reexaminări, ar trebui, de asemenea, eliminată cerința referitoare la dubla transformare a anumitor produse. |
| --- | --- |

(21a)

Amendamentul 9

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 21b (nou)

| (21b) | Comisia ar trebui, în mod prioritar, să depună eforturi în cadrul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) pentru a ajunge la un acord în scopul armonizării regulilor de origine, conform cărora țările în curs de dezvoltare și țările cel mai puțin dezvoltate beneficiază de un regim preferențial. |
| --- | --- |

(21b)

Amendamentul 37

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 21 c (nou)

| (21c) | În conformitate cu articolul 37 alineatul (6) din Acordul de parteneriat ACP-UE, Comisia s-a angajat să analizeze toate alternativele posibile pentru a permite țărilor care nu aparțin categoriei țărilor cel mai puțin dezvoltate și nu sunt semnatare ale unui acord de parteneriat economic să poată beneficia de un cadru comercial care să le ofere preferințe comerciale cel puțin echivalente celor prevăzute de Acordul de la Cotonou. |
| --- | --- |

(21c)

Amendamentul 10

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 3 — alineatul 1a (nou)

| (1a) | Pe baza celor mai recente date comparabile și ajustate, disponibile în momentul adoptării prezentului regulament, Comisia stabilește țările beneficiare care îndeplinesc criteriile prevăzute la alineatul (1). |
| --- | --- |

(1a)

Amendamentul 11

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 3 — alineatul 1b (nou)

| (1b) | Comisia publică anual în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene o notă cuprinzând lista țărilor beneficiare care îndeplinesc criteriile prevăzute la alineatul (1). |
| --- | --- |

(1b)

Amendamentul 12

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 3 — alineatul 2

| (2) | Atunci când o țară beneficiară beneficiază de un acord comercial preferențial cu Comunitatea,
  care reglementează
  cel puțin toate preferințele prevăzute pentru respectiva țară de prezentul sistem,
  aceasta se retrage de pe lista țărilor beneficiare
  . |
| --- | --- |

(2)

Atunci când o țară beneficiară beneficiază de un acord comercial preferențial cu Comunitatea,
  care reglementează
  cel puțin toate preferințele prevăzute pentru respectiva țară de prezentul sistem,
  aceasta se retrage de pe lista țărilor beneficiare
  .

| (2) | Atunci când o țară beneficiară beneficiază de un acord comercial preferențial cu Comunitatea,
  aplicarea acordului comercial are prioritate asupra aplicării prezentului sistem, cu condiția ca acest acord să pună efectiv în aplicare și, după caz, să consolideze
  cel puțin toate preferințele prevăzute pentru respectiva țară de prezentul sistem.
  Un acord comercial cu Comunitatea nu constituie un obstacol în calea eligibilității pentru regimul special
  de
  încurajare prevăzut la articolele 7 și 10
  . |
| --- | --- |

(2)

Atunci când o țară beneficiară beneficiază de un acord comercial preferențial cu Comunitatea,
  aplicarea acordului comercial are prioritate asupra aplicării prezentului sistem, cu condiția ca acest acord să pună efectiv în aplicare și, după caz, să consolideze
  cel puțin toate preferințele prevăzute pentru respectiva țară de prezentul sistem.
  Un acord comercial cu Comunitatea nu constituie un obstacol în calea eligibilității pentru regimul special
  de
  încurajare prevăzut la articolele 7 și 10
  .

Amendamentul 13

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 3 — alineatul 3

| (3) | Comisia notifică țării beneficiare în cauză retragerea acesteia
  de pe lista țărilor beneficiare. |
| --- | --- |

(3)

Comisia notifică țării beneficiare în cauză retragerea acesteia
  de pe lista țărilor beneficiare.

| (3) | În cazul în care o țară este retrasă
  de pe lista țărilor beneficiare,
  Comisia informează țara în cauză, precum și Parlamentul European
  . |
| --- | --- |

(3)

În cazul în care o țară este retrasă
  de pe lista țărilor beneficiare,
  Comisia informează țara în cauză, precum și Parlamentul European
  .

Amendamentul 14

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 3 — alineatul 3a (nou)

| (3a) | Pentru a ameliora impactul sistemului, Comisia oferă țărilor în curs de dezvoltare și în special țărilor cel mai puțin dezvoltate, asistența tehnică adecvată în vederea construirii capacității instituționale și de reglementare necesare pentru a profita de avantajele comerțului internațional și a SGP
  . |
| --- | --- |

(3a)

Pentru a ameliora impactul sistemului, Comisia oferă țărilor în curs de dezvoltare și în special țărilor cel mai puțin dezvoltate, asistența tehnică adecvată în vederea construirii capacității instituționale și de reglementare necesare pentru a profita de avantajele comerțului internațional și a SGP
  .

Amendamentul 15

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 5 — alineatul 2

| (2) | În sensul regimurilor prevăzute la articolul 1 alineatul (2), regulile de origine, în ceea ce privește definiția conceptului de produse originare, precum și procedurile și metodele de cooperare administrative aferente sunt cele prevăzute de Regulamentul (CEE) nr. 2454/93. |
| --- | --- |

(2)

În sensul regimurilor prevăzute la articolul 1 alineatul (2), regulile de origine, în ceea ce privește definiția conceptului de produse originare, precum și procedurile și metodele de cooperare administrative aferente sunt cele prevăzute de Regulamentul (CEE) nr. 2454/93.

| (2) | În sensul regimurilor prevăzute la articolul 1 alineatul (2), regulile de origine, în ceea ce privește definiția conceptului de produse originare, precum și procedurile și metodele de cooperare administrative aferente sunt cele prevăzute de Regulamentul (CEE) nr. 2454/93.
  Forma, conținutul și procedurile sistemului de reguli de origine fac obiectul unei revizuiri periodice pentru a evalua efectul acestui sistem asupra ratei de utilizare a SGP și pentru a contribui mai bine la realizarea obiectivului de promovare a dezvoltării economice. |
| --- | --- |

(2)

În sensul regimurilor prevăzute la articolul 1 alineatul (2), regulile de origine, în ceea ce privește definiția conceptului de produse originare, precum și procedurile și metodele de cooperare administrative aferente sunt cele prevăzute de Regulamentul (CEE) nr. 2454/93.
  Forma, conținutul și procedurile sistemului de reguli de origine fac obiectul unei revizuiri periodice pentru a evalua efectul acestui sistem asupra ratei de utilizare a SGP și pentru a contribui mai bine la realizarea obiectivului de promovare a dezvoltării economice.

Amendamentul 16

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 5 — alineatul 3a (nou)

| (3a) | În cadrul OMC, Comisia acordă prioritate armonizării regulilor de origine care introduc regimul preferențial pentru țările în curs de dezvoltare și țările cel mai puțin dezvoltate
  . |
| --- | --- |

(3a)

În cadrul OMC, Comisia acordă prioritate armonizării regulilor de origine care introduc regimul preferențial pentru țările în curs de dezvoltare și țările cel mai puțin dezvoltate
  .

Amendamentul 17

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 7 — alineatul 3a (nou)

| (3a) | Se oferă, de asemenea, asistență tehnică pentru a ajuta țările în curs de dezvoltare eligibile să respecte cerințele privind ratificarea și aplicarea efectivă a noului regim special de încurajare a dezvoltării durabile și a bunei guvernări
  . |
| --- | --- |

(3a)

Se oferă, de asemenea, asistență tehnică pentru a ajuta țările în curs de dezvoltare eligibile să respecte cerințele privind ratificarea și aplicarea efectivă a noului regim special de încurajare a dezvoltării durabile și a bunei guvernări
  .

Amendamentul 18

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 8 — alineatul 3

| (3) | Comisia urmărește evoluția ratificării și punerea în aplicare efectivă a convențiilor enumerate în anexa III. Înainte de expirarea perioadei de aplicare a prezentului regulament și în timp util pentru examinarea regulamentului următor, Comisia prezintă Consiliului un raport privind situația de ratificare a convențiilor,
  care cuprinde
  recomandările formulate de organele de supraveghere. |
| --- | --- |

(3)

Comisia urmărește evoluția ratificării și punerea în aplicare efectivă a convențiilor enumerate în anexa III. Înainte de expirarea perioadei de aplicare a prezentului regulament și în timp util pentru examinarea regulamentului următor, Comisia prezintă Consiliului un raport privind situația de ratificare a convențiilor,
  care cuprinde
  recomandările formulate de organele de supraveghere.

| (3) | Comisia urmărește evoluția ratificării și punerea în aplicare efectivă a convențiilor enumerate în anexa III. Înainte de expirarea perioadei de aplicare a prezentului regulament și în timp util pentru examinarea regulamentului următor, Comisia prezintă
  Parlamentului European și
  Consiliului un raport privind situația de ratificare
  și punere în aplicare
  a convențiilor,
  pentru fiecare țară care beneficiază de regimul special de încurajare. După caz, Comisia include
  recomandările formulate de organele de supraveghere
  cu privire la necesitatea ca o anumită țară să ia măsuri suplimentare pentru punerea în aplicare efectivă a unei convenții
  .


  În raportul său, Comisia evaluează, de asemenea, eficacitatea regimului special de încurajare cu privire la îndeplinirea scopului acestuia și recomandă, atunci când este cazul, revizuirea anexei III. |
| --- | --- |

(3)

Comisia urmărește evoluția ratificării și punerea în aplicare efectivă a convențiilor enumerate în anexa III. Înainte de expirarea perioadei de aplicare a prezentului regulament și în timp util pentru examinarea regulamentului următor, Comisia prezintă
  Parlamentului European și
  Consiliului un raport privind situația de ratificare
  și punere în aplicare
  a convențiilor,
  pentru fiecare țară care beneficiază de regimul special de încurajare. După caz, Comisia include
  recomandările formulate de organele de supraveghere
  cu privire la necesitatea ca o anumită țară să ia măsuri suplimentare pentru punerea în aplicare efectivă a unei convenții
  .

În raportul său, Comisia evaluează, de asemenea, eficacitatea regimului special de încurajare cu privire la îndeplinirea scopului acestuia și recomandă, atunci când este cazul, revizuirea anexei III.

Amendamentul 19

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 9 — alineatul 1 — litera a

| (a) | cererea trebuie făcută de o țară sau un teritoriu enumerat în anexa I până la 31 octombrie 2008 și |
| --- | --- |

(a)

cererea trebuie făcută de o țară sau un teritoriu enumerat în anexa I până la 31 octombrie 2008 și

| (a) | cererea trebuie făcută de o țară sau un teritoriu enumerat în anexa I până la 31 octombrie 2008
  sau anual în cazul țărilor sau teritoriilor care îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 8 alineatele (1)
  și
  (2) după această dată
  și |
| --- | --- |

(a)

cererea trebuie făcută de o țară sau un teritoriu enumerat în anexa I până la 31 octombrie 2008
  sau anual în cazul țărilor sau teritoriilor care îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 8 alineatele (1)
  și
  (2) după această dată
  și

Amendamentul 20

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 10 — alineatul 1

| (1) | Comisia examinează cererea însoțită de informațiile prevăzute la articolul 9 alineatul (2). Atunci când examinează cererea, Comisia ține seama de constatările făcute de organizațiile și agențiile internaționale competente. Comisia poate să adreseze țării solicitante orice problemă pe care aceasta o consideră utilă și
  poate verifica
  informațiile primite de la țara solicitantă sau de la orice altă sursă în cauză. |
| --- | --- |

(1)

Comisia examinează cererea însoțită de informațiile prevăzute la articolul 9 alineatul (2). Atunci când examinează cererea, Comisia ține seama de constatările făcute de organizațiile și agențiile internaționale competente. Comisia poate să adreseze țării solicitante orice problemă pe care aceasta o consideră utilă și
  poate verifica
  informațiile primite de la țara solicitantă sau de la orice altă sursă în cauză.

| (1) | Comisia examinează cererea însoțită de informațiile prevăzute la articolul 9 alineatul (2). Atunci când examinează cererea, Comisia ține seama de constatările făcute de organizațiile și agențiile internaționale competente. Comisia poate să adreseze țării solicitante orice întrebare pe care aceasta o consideră relevantă și
  verifică
  informațiile primite de la țara solicitantă sau de la orice altă sursă în cauză
  , inclusiv Parlamentul European și reprezentanții societății civile, ca de exemplu partenerii sociali
  . |
| --- | --- |

(1)

Comisia examinează cererea însoțită de informațiile prevăzute la articolul 9 alineatul (2). Atunci când examinează cererea, Comisia ține seama de constatările făcute de organizațiile și agențiile internaționale competente. Comisia poate să adreseze țării solicitante orice întrebare pe care aceasta o consideră relevantă și
  verifică
  informațiile primite de la țara solicitantă sau de la orice altă sursă în cauză
  , inclusiv Parlamentul European și reprezentanții societății civile, ca de exemplu partenerii sociali
  .

Amendamentul 21

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 10 — alineatul 3

| (3) | Comisia comunică țării solicitante orice decizie luată în conformitate cu alineatul (2). Atunci când regimul special de încurajare se acordă unei țări, aceasta este informată cu privire la data la care respectiva decizie intră în vigoare. Până la 15 decembrie 2008, Comisia publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene un aviz care conține o listă a țărilor beneficiare ale regimului special de încurajare a dezvoltării durabile și a bunei guvernanțe. |
| --- | --- |

(3)

Comisia comunică țării solicitante orice decizie luată în conformitate cu alineatul (2). Atunci când regimul special de încurajare se acordă unei țări, aceasta este informată cu privire la data la care respectiva decizie intră în vigoare. Până la 15 decembrie 2008, Comisia publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene un aviz care conține o listă a țărilor beneficiare ale regimului special de încurajare a dezvoltării durabile și a bunei guvernanțe.

| (3) | Comisia comunică țării solicitante orice decizie luată în conformitate cu alineatul (2). Atunci când regimul special de încurajare se acordă unei țări, aceasta este informată cu privire la data la care respectiva decizie intră în vigoare. Până la 15 decembrie 2008, Comisia publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene o notă,
  care urmează să fie actualizată anual,
  care conține o listă a țărilor beneficiare ale regimului special de încurajare a dezvoltării durabile și a bunei guvernări. |
| --- | --- |

(3)

Comisia comunică țării solicitante orice decizie luată în conformitate cu alineatul (2). Atunci când regimul special de încurajare se acordă unei țări, aceasta este informată cu privire la data la care respectiva decizie intră în vigoare. Până la 15 decembrie 2008, Comisia publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene o notă,
  care urmează să fie actualizată anual,
  care conține o listă a țărilor beneficiare ale regimului special de încurajare a dezvoltării durabile și a bunei guvernări.

Amendamentul 22

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 10 — alineatul 4

| (4) | Atunci când unei țări solicitante i se refuză regimul special de încurajare, Comisia își motivează decizia,
  dacă
  țara
  în cauză solicită
  acest lucru. |
| --- | --- |

(4)

Atunci când unei țări solicitante i se refuză regimul special de încurajare, Comisia își motivează decizia,
  dacă
  țara
  în cauză solicită
  acest lucru.

| (4) | Atunci când unei țări solicitante i se refuză regimul special de încurajare, Comisia își motivează decizia
  și informează
  țara
  solicitantă și Parlamentul European cu privire la
  acest lucru. |
| --- | --- |

(4)

Atunci când unei țări solicitante i se refuză regimul special de încurajare, Comisia își motivează decizia
  și informează
  țara
  solicitantă și Parlamentul European cu privire la
  acest lucru.

Amendamentul 23

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 17 — alineatul -1 (nou)

| (-1) | Comisia controlează în mod periodic dacă angajamentele țărilor beneficiare sunt respectate și dacă nu există vreun motiv dintre cele menționate la articolul 15 alineatele (1) și (2) și articolul 16 alineatele (1) și (2) pentru retragerea temporară a regimurilor preferențiale. Aceasta publică un raport anual privind retragerile temporare și îl transmite Parlamentului European, Consiliului, și statelor membre. |
| --- | --- |

(-1)

Amendamentul 24

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 17 — alineatul 1

| (1) | În cazul în care Comisia sau un stat membru primește informații care pot justifica retragerea temporară și consideră că există motive suficiente pentru a justifica inițierea unei anchete, informează comitetul cu privire la aceasta și solicită consultări. Acestea au loc în termen de o lună. |
| --- | --- |

(1)

În cazul în care Comisia sau un stat membru primește informații care pot justifica retragerea temporară și consideră că există motive suficiente pentru a justifica inițierea unei anchete, informează comitetul cu privire la aceasta și solicită consultări. Acestea au loc în termen de o lună.

| (1) | În cazul în care
  Parlamentul European,
  Comisia sau un stat membru primește informații care pot justifica retragerea temporară și consideră că există motive suficiente pentru a justifica inițierea unei anchete, informează comitetul
  și Parlamentul European
  cu privire la aceasta și solicită consultări. Acestea au loc în termen de o lună. |
| --- | --- |

(1)

În cazul în care
  Parlamentul European,
  Comisia sau un stat membru primește informații care pot justifica retragerea temporară și consideră că există motive suficiente pentru a justifica inițierea unei anchete, informează comitetul
  și Parlamentul European
  cu privire la aceasta și solicită consultări. Acestea au loc în termen de o lună.

Amendamentul 25

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 17 — alineatul 2

| (2) | În urma consultărilor, Comisia poate decide, în termen de o lună și în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 27 alineatul (5), inițierea unei anchete. |
| --- | --- |

(2)

În urma consultărilor, Comisia poate decide, în termen de o lună și în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 27 alineatul (5), inițierea unei anchete.

| (2) | În urma consultărilor, Comisia poate decide, în termen de o lună și în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 27 alineatul (5), inițierea unei anchete.
  În ceea ce privește motivele menționate la articolul 15 alineatul (1) litera (a), Comisia inițiază în mod automat o anchetă în cazul în care Comitetul pentru aplicarea normelor OIM dedică un „alineat special” unei țări beneficiare care nu respectă normele fundamentale în domeniul muncii. |
| --- | --- |

(2)

În urma consultărilor, Comisia poate decide, în termen de o lună și în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 27 alineatul (5), inițierea unei anchete.
  În ceea ce privește motivele menționate la articolul 15 alineatul (1) litera (a), Comisia inițiază în mod automat o anchetă în cazul în care Comitetul pentru aplicarea normelor OIM dedică un „alineat special” unei țări beneficiare care nu respectă normele fundamentale în domeniul muncii.

Amendamentul 26

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 18 — alineatul 3

| (3) | Comisia solicită toate informațiile pe care le consideră necesare, inclusiv evaluările, comentariile, deciziile, recomandările și concluziile disponibile care provin de la organismele de supraveghere în cauză ale Organizației Națiunilor Unite, ale Organizației Internaționale a Muncii și ale altor organizații internaționale competente. Respectivele informații servesc drept punct de plecare pentru anchete pentru a determina dacă o retragere temporară se justifică pentru motivele prevăzute la articolul 15 alineatul (1) litera (a). Comisia poate verifica informațiile primite de la operatorii economici și țara beneficiară în cauză. |
| --- | --- |

(3)

Comisia solicită toate informațiile pe care le consideră necesare, inclusiv evaluările, comentariile, deciziile, recomandările și concluziile disponibile care provin de la organismele de supraveghere în cauză ale Organizației Națiunilor Unite, ale Organizației Internaționale a Muncii și ale altor organizații internaționale competente. Respectivele informații servesc drept punct de plecare pentru anchete pentru a determina dacă o retragere temporară se justifică pentru motivele prevăzute la articolul 15 alineatul (1) litera (a). Comisia poate verifica informațiile primite de la operatorii economici și țara beneficiară în cauză.

| (3) | Comisia solicită toate informațiile pe care le consideră necesare, inclusiv evaluările, comentariile, deciziile, recomandările și concluziile disponibile care provin
  de la celelalte instituții europene și
  de la organismele de supraveghere în cauză ale Organizației Națiunilor Unite, ale Organizației Internaționale a Muncii și ale altor organizații internaționale competente. Respectivele informații servesc drept punct de plecare pentru anchete pentru a determina dacă o retragere temporară se justifică pentru motivele prevăzute la articolul 15 alineatul (1) litera (a). Comisia poate verifica informațiile primite cu operatorii economici,
  reprezentanții societății civile (inclusiv partenerii sociali)
  și țara beneficiară în cauză. |
| --- | --- |

(3)

Comisia solicită toate informațiile pe care le consideră necesare, inclusiv evaluările, comentariile, deciziile, recomandările și concluziile disponibile care provin
  de la celelalte instituții europene și
  de la organismele de supraveghere în cauză ale Organizației Națiunilor Unite, ale Organizației Internaționale a Muncii și ale altor organizații internaționale competente. Respectivele informații servesc drept punct de plecare pentru anchete pentru a determina dacă o retragere temporară se justifică pentru motivele prevăzute la articolul 15 alineatul (1) litera (a). Comisia poate verifica informațiile primite cu operatorii economici,
  reprezentanții societății civile (inclusiv partenerii sociali)
  și țara beneficiară în cauză.

Amendamentul 27

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 19 — alineatul 1

| (1) | Comisia prezintă comitetului un raport privind concluziile sale. |
| --- | --- |

(1)

Comisia prezintă comitetului un raport privind concluziile sale.

| (1) | Comisia prezintă comitetului
  și Parlamentului European
  un raport privind concluziile sale. |
| --- | --- |

(1)

Comisia prezintă comitetului
  și Parlamentului European
  un raport privind concluziile sale.

Amendamentul 28

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 19 — alineatul 4

| (4) | În cazul în care Comisia consideră că este necesară retragerea temporară, aceasta înaintează o propunere corespunzătoare Consiliului care hotărăște cu majoritate calificată în termen de două luni. În cazul prevăzut la alineatul (3), Comisia înaintează propunerea sa la sfârșitul perioadei prevăzute la alineatul în cauză. |
| --- | --- |

(4)

În cazul în care Comisia consideră că este necesară retragerea temporară, aceasta înaintează o propunere corespunzătoare Consiliului care hotărăște cu majoritate calificată în termen de două luni. În cazul prevăzut la alineatul (3), Comisia înaintează propunerea sa la sfârșitul perioadei prevăzute la alineatul în cauză.

| (4) | În cazul în care Comisia consideră că este necesară retragerea temporară, aceasta înaintează
  — după informarea Parlamentului European —
  o propunere corespunzătoare Consiliului care hotărăște cu majoritate calificată în termen de două luni. În cazul prevăzut la alineatul (3), Comisia înaintează propunerea sa la sfârșitul perioadei prevăzute la alineatul în cauză. |
| --- | --- |

(4)

În cazul în care Comisia consideră că este necesară retragerea temporară, aceasta înaintează
  — după informarea Parlamentului European —
  o propunere corespunzătoare Consiliului care hotărăște cu majoritate calificată în termen de două luni. În cazul prevăzut la alineatul (3), Comisia înaintează propunerea sa la sfârșitul perioadei prevăzute la alineatul în cauză.

Amendamentul 29

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 20 — alineatul 7

| (7) | Atunci când circumstanțe excepționale care necesită o acțiune imediată fac ancheta imposibilă, Comisia, după informarea comitetului, poate lua orice măsură preventivă strict necesară. |
| --- | --- |

(7)

Atunci când circumstanțe excepționale care necesită o acțiune imediată fac ancheta imposibilă, Comisia, după informarea comitetului, poate lua orice măsură preventivă strict necesară.

| (7) | Atunci când circumstanțe excepționale care necesită o acțiune imediată fac ancheta imposibilă, Comisia, după informarea comitetului
  și a Parlamentului European
  , poate lua orice măsură preventivă strict necesară. |
| --- | --- |

(7)

Atunci când circumstanțe excepționale care necesită o acțiune imediată fac ancheta imposibilă, Comisia, după informarea comitetului
  și a Parlamentului European
  , poate lua orice măsură preventivă strict necesară.

Amendamentul 30

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 21

În cazul în care importurile produselor prevăzute în anexa I la tratat cauzează sau amenință să cauzeze perturbări grave ale piețelor comunitare, în special în una sau mai multe regiuni ultraperiferice, sau mecanismele de reglementare ale piețelor în cauză, Comisia poate, la cererea unui stat membru sau din proprie inițiativă, să suspende regimurile preferențiale aplicabile produselor menționate, după consultarea comitetului de gestionare însărcinat cu organizarea comună a pieței în cauză.

În cazul în care importurile produselor prevăzute în anexa I la tratat cauzează sau amenință să cauzeze perturbări grave ale piețelor comunitare, în special în una sau mai multe regiuni ultraperiferice, sau mecanismele de reglementare ale piețelor în cauză, Comisia poate, la cererea unui stat membru
  sau a Parlamentului European
  sau din proprie inițiativă, să suspende regimurile preferențiale aplicabile produselor menționate, după consultarea comitetului de gestionare însărcinat cu organizarea comună a pieței în cauză.

Amendamentul 31

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 22 — alineatul 1

| (1) | Comisia informează țara beneficiară în cauză, în cel mai scurt timp posibil, cu privire la orice decizie luată în conformitate cu articolul 20 sau 21 înainte de intrarea acesteia în vigoare. Comisia informează, de asemenea, Consiliul și statele membre. |
| --- | --- |

(1)

Comisia informează țara beneficiară în cauză, în cel mai scurt timp posibil, cu privire la orice decizie luată în conformitate cu articolul 20 sau 21 înainte de intrarea acesteia în vigoare. Comisia informează, de asemenea, Consiliul și statele membre.

| (1) | Comisia informează țara beneficiară în cauză, în cel mai scurt timp posibil, cu privire la orice decizie luată în conformitate cu articolul 20 sau 21 înainte de intrarea acesteia în vigoare. Comisia informează, de asemenea,
  Parlamentul European,
  Consiliul și statele membre. |
| --- | --- |

(1)

Comisia informează țara beneficiară în cauză, în cel mai scurt timp posibil, cu privire la orice decizie luată în conformitate cu articolul 20 sau 21 înainte de intrarea acesteia în vigoare. Comisia informează, de asemenea,
  Parlamentul European,
  Consiliul și statele membre.

Amendamentul 32

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 22 — alineatul 2

| (2) | Orice stat membru poate sesiza Consiliul cu privire la o decizie luată în conformitate cu articolul 20 sau 21 în decurs de o lună. Consiliul, hotărând cu majoritate calificată, poate lua o altă decizie în termen de o lună. |
| --- | --- |

(2)

Orice stat membru poate sesiza Consiliul cu privire la o decizie luată în conformitate cu articolul 20 sau 21 în decurs de o lună. Consiliul, hotărând cu majoritate calificată, poate lua o altă decizie în termen de o lună.

| (2) | Orice stat membru,
  precum și Parlamentul European,
  poate sesiza Consiliul cu privire la o decizie luată în conformitate cu articolul 20 sau 21 în decurs de o lună. Consiliul, hotărând cu majoritate calificată, poate lua o altă decizie în termen de o lună.
  După caz, Consiliului notifică decizia sa țării solicitante și Parlamentului European. |
| --- | --- |

(2)

Orice stat membru,
  precum și Parlamentul European,
  poate sesiza Consiliul cu privire la o decizie luată în conformitate cu articolul 20 sau 21 în decurs de o lună. Consiliul, hotărând cu majoritate calificată, poate lua o altă decizie în termen de o lună.
  După caz, Consiliului notifică decizia sa țării solicitante și Parlamentului European.

Amendamentul 33

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 25 — litera e

| (e) | pentru a stabili, până la cel târziu 15 decembrie 2008, lista țărilor beneficiare în conformitate cu articolul 10. |
| --- | --- |

(e)

pentru a stabili, până la cel târziu 15 decembrie 2008, lista țărilor beneficiare în conformitate cu articolul 10.

| (e) | pentru a stabili, până la cel târziu 15 decembrie 2008, lista țărilor beneficiare,
  care urmează să fie actualizată anual
  , în conformitate cu articolul 10. |
| --- | --- |

(e)

pentru a stabili, până la cel târziu 15 decembrie 2008, lista țărilor beneficiare,
  care urmează să fie actualizată anual
  , în conformitate cu articolul 10.

Amendamentul 34

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 26a (nou)

Articolul 26a

(1)
     
  Comisia informează periodic Parlamentul European cu privire la:

| (a) | statisticile privind schimburile comerciale dintre Uniunea Europeană și țările beneficiare ale SGP; |
| --- | --- |

(a)

statisticile privind schimburile comerciale dintre Uniunea Europeană și țările beneficiare ale SGP;

| (b) | stadiul ratificării și punerii în aplicare a convențiilor incluse în anexa III de către fiecare țară care beneficiază de regimul special de încurajare. Atunci când este cazul, Comisia va include recomandări cu privire la necesitatea ca o anumită țară să ia măsuri suplimentare pentru aplicarea efectivă a unei convenții. |
| --- | --- |

(b)

stadiul ratificării și punerii în aplicare a convențiilor incluse în anexa III de către fiecare țară care beneficiază de regimul special de încurajare. Atunci când este cazul, Comisia va include recomandări cu privire la necesitatea ca o anumită țară să ia măsuri suplimentare pentru aplicarea efectivă a unei convenții.

| (c) | informațiile relevante privind progresul pentru realizarea ODM, în special în țările cel mai puțin dezvoltate
  . |
| --- | --- |

(c)

informațiile relevante privind progresul pentru realizarea ODM, în special în țările cel mai puțin dezvoltate
  .

(2)
     
  Comisia pregătește un studiu de evaluare a impactului SGP pentru perioada 1 ianuarie 2006 — 31 decembrie 2009. Studiul este transmis comitetului, Parlamentului European și Comitetului Economic și Social European până la 1 martie 2010.

(3)
     
  Comisia, după consultarea comitetului, stabilește cuprinsul studiului de evaluare a impactului menționat la alineatul (2), care include opiniile țărilor beneficiare și, în orice caz, cel puțin următoarele elemente:

| — | o analiză statistică aprofundată a ratei de utilizare a SGP pe țară și secțiune, inclusiv o comparație cu anii precedenți; |
| --- | --- |

—

o analiză statistică aprofundată a ratei de utilizare a SGP pe țară și secțiune, inclusiv o comparație cu anii precedenți;

| — | o evaluare a efectelor sociale și comerciale ale gradării asupra țărilor care fac obiectul acesteia; |
| --- | --- |

—

o evaluare a efectelor sociale și comerciale ale gradării asupra țărilor care fac obiectul acesteia;

| — | o evaluare preliminară a efectelor unei viitoare gradări asupra țărilor care trebuie să facă obiectul acesteia în cadrul viitorului regulament; |
| --- | --- |

—

o evaluare preliminară a efectelor unei viitoare gradări asupra țărilor care trebuie să facă obiectul acesteia în cadrul viitorului regulament;

| — | o analiză a efectelor potențiale ale extinderii sistemului de preferințe prin creșterea marjei de preferință acordate produselor sensibile și/sau transferarea produselor „sensibile” în categoria celor „nesensibile”; |
| --- | --- |

—

o analiză a efectelor potențiale ale extinderii sistemului de preferințe prin creșterea marjei de preferință acordate produselor sensibile și/sau transferarea produselor „sensibile” în categoria celor „nesensibile”;

| — | o evaluare a contribuției prezentului regulament la realizarea ODM, în special în ceea ce privește țările cel mai puțin dezvoltate
  . |
| --- | --- |

—

o evaluare a contribuției prezentului regulament la realizarea ODM, în special în ceea ce privește țările cel mai puțin dezvoltate
  .

(4)
     
  Comisia prezintă un raport special Parlamentului European în momentul încheierii Agendei de dezvoltare de la Doha, în care se examinează impactul negocierilor asupra sistemului stabilit în prezentul regulament și se propun măsurile necesare pentru a asigura eficacitatea SGP.

Amendamentul 39

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 27 alineatul (3)

| (3) | Comitetul examinează efectele sistemului pe baza unui raport al Comisiei privind perioada începând cu
  1 ianuarie 2009
  . Respectivul raport cuprinde toate regimurile preferențiale prevăzute la articolul 1 alineatul (2) și se prezintă în timp util pentru examinarea regulamentului următor. |
| --- | --- |

(3)

Comitetul examinează efectele sistemului pe baza unui raport al Comisiei privind perioada începând cu
  1 ianuarie 2009
  . Respectivul raport cuprinde toate regimurile preferențiale prevăzute la articolul 1 alineatul (2) și se prezintă în timp util pentru examinarea regulamentului următor.

| (3) | Comitetul examinează efectele sistemului pe baza unui raport al Comisiei privind perioada începând cu
  1 ianuarie 2006
  . Respectivul raport
  cuprinde un studiu de evaluare a impactului care include cel puțin următoarele puncte:








  — | un studiu comparativ privind ratele de utilizare a SGP în temeiul prezentului regulament și al celor precedente pentru a identifica tendințele pozitive și negative; |
| --- | --- | --- |

(3)

Comitetul examinează efectele sistemului pe baza unui raport al Comisiei privind perioada începând cu
  1 ianuarie 2006
  . Respectivul raport
  cuprinde un studiu de evaluare a impactului care include cel puțin următoarele puncte:

—

un studiu comparativ privind ratele de utilizare a SGP în temeiul prezentului regulament și al celor precedente pentru a identifica tendințele pozitive și negative;

| — | o evaluare a efectelor gradării indicatorilor de sărăcie ai țărilor afectate; |
| --- | --- |

—

o evaluare a efectelor gradării indicatorilor de sărăcie ai țărilor afectate;

| — | un studiu comparativ privind tratamentul preferențial oferit de SPG și de acordurile de parteneriat economic. |
| --- | --- |

—

un studiu comparativ privind tratamentul preferențial oferit de SPG și de acordurile de parteneriat economic.

Raportul
  cuprinde toate regimurile preferențiale prevăzute la articolul 1 alineatul (2) și se prezintă în timp util pentru examinarea regulamentului următor.

Amendamentul 36

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 29 — alineatul 2a (nou)

| (2a) | Comisia transmite propunerea de revizuire a regulamentului pentru perioada 1 ianuarie 2012 — 31 decembrie 2014 Parlamentului European, Consiliului și Comitetului Economic și Social European până la 1 iunie 2010. Noua propunere ține seama în mod corespunzător de rezultatele studiului de evaluare a impactului menționat la articolul 26a alineatul (2). |
| --- | --- |

(2a)

---