# Euroopa Liidu C 295/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2009.295.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 295 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide4. detsember 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2009.295.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 295

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide4. detsember 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Nõukogu |
| 2009/C 295/01 | Nõukogu resolutsioon 30. november 2009, teekaardi kohta, mille eesmärk on tugevdada kahtlustatavate või süüdistatavate isikute menetlusõigusi kriminaalmenetluses (
  1
  ) | 1 |
| | ARVAMUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 295/02 | Komisjoni arvamus, 30. november 2009, Prantsusmaal Cadarache’is asuvast heitvee- ja jäätmekäitluskohast pärinevate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava muutmise kohta vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37 | 4 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

2009/C 295/01

Nõukogu resolutsioon 30. november 2009, teekaardi kohta, mille eesmärk on tugevdada kahtlustatavate või süüdistatavate isikute menetlusõigusi kriminaalmenetluses (
  1
  )

1

1

ARVAMUSED

Komisjon

2009/C 295/02

Komisjoni arvamus, 30. november 2009, Prantsusmaal Cadarache’is asuvast heitvee- ja jäätmekäitluskohast pärinevate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava muutmise kohta vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37

4

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2009/C 295/03 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5641 – APOLLO/PLIANT) (
  1
  ) | 5 |
| 2009/C 295/04 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5687 – CVC/Subsidiaries of Interbrew Central European Holding) (
  1
  ) | 5 |
| 2009/C 295/05 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5624 – Nokia/SAP/JV) (
  1
  ) | 6 |
| 2009/C 295/06 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5662 – NIBC/ABN AMRO FUND/MID OCEAN GROUP) (
  1
  ) | 6 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2009/C 295/03

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5641 – APOLLO/PLIANT) (
  1
  )

1

5

2009/C 295/04

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5687 – CVC/Subsidiaries of Interbrew Central European Holding) (
  1
  )

1

5

2009/C 295/05

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5624 – Nokia/SAP/JV) (
  1
  )

1

6

2009/C 295/06

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5662 – NIBC/ABN AMRO FUND/MID OCEAN GROUP) (
  1
  )

1

6

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2009/C 295/07 | Euro vahetuskurss | 7 |
| 2009/C 295/08 | Arvamus ettevõtjate koondumistega tegeleva nõuandekomitee 4. juuni 2009 aasta koosolekul esitatud otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit COMP/M.5335 – Lufthansa/SN Airholding – Ettekandja: Poola | 8 |
| 2009/C 295/09 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi COMP/M.5335 – Lufthansa/SN Airholding kohta (Vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 (EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)) | 9 |
| 2009/C 295/10 | Kokkuvõte komisjoni otsusest, 22. juuni 2009, millega koondumine tunnistatakse ühisturu ja EMP lepinguga kokkusobivaks (Juhtum COMP/M.5335 – Lufthansa/SN Airholding) (teatavaks tehtud numbri K(2009) 4608 all)
   (
  1
  ) | 11 |
| 2009/C 295/11 | Konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee arvamus 26. septembri 2008. aasta kohtumisel esitatud otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb juhtumit COMP/C.39181 – küünlavaha (2) – Ettekandja: Läti | 14 |
| 2009/C 295/12 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi COMP/C.39181 – Parafiinvahad, ümber nimetatud Küünlavahad, kohta (Vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 (EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)) | 15 |
| 2009/C 295/13 | Kokkuvõte komisjoni otsusest, 1. oktoober 2008, EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohase menetluse kohta (Juhtum COMP/C.39181 – Küünlavahad) (teatavaks tehtud numbri K(2008) 5476 (lõplik) all)
   (
  1
  ) | 17 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2009/C 295/14 | Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (
  1
  ) | 22 |
| 2009/C 295/15 | Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (
  1
  ) | 27 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2009/C 295/07

Euro vahetuskurss

7

2009/C 295/08

Arvamus ettevõtjate koondumistega tegeleva nõuandekomitee 4. juuni 2009 aasta koosolekul esitatud otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit COMP/M.5335 – Lufthansa/SN Airholding – Ettekandja: Poola

8

2009/C 295/09

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi COMP/M.5335 – Lufthansa/SN Airholding kohta (Vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 (EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21))

(Vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 (EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21))

9

2009/C 295/10

Kokkuvõte komisjoni otsusest, 22. juuni 2009, millega koondumine tunnistatakse ühisturu ja EMP lepinguga kokkusobivaks (Juhtum COMP/M.5335 – Lufthansa/SN Airholding) (teatavaks tehtud numbri K(2009) 4608 all)
   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 4608 all)

1

11

2009/C 295/11

Konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee arvamus 26. septembri 2008. aasta kohtumisel esitatud otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb juhtumit COMP/C.39181 – küünlavaha (2) – Ettekandja: Läti

14

2009/C 295/12

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi COMP/C.39181 – Parafiinvahad, ümber nimetatud Küünlavahad, kohta (Vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 (EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21))

(Vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 (EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21))

15

2009/C 295/13

Kokkuvõte komisjoni otsusest, 1. oktoober 2008, EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohase menetluse kohta (Juhtum COMP/C.39181 – Küünlavahad) (teatavaks tehtud numbri K(2008) 5476 (lõplik) all)
   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 5476 (lõplik) all)

1

17

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2009/C 295/14

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (
  1
  )

1

22

2009/C 295/15

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (
  1
  )

1

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 295/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 295/1

---

NÕUKOGU RESOLUTSIOON

30. november 2009,

teekaardi kohta, mille eesmärk on tugevdada kahtlustatavate või süüdistatavate isikute menetlusõigusi kriminaalmenetluses

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 295/01

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse järgmist:

| (1) | Euroopa Liidus on inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon (edaspidi „konventsioon”) üldiseks aluseks kahtlustatavate ja süüdistatavate isikute õiguste kaitsele kriminaalmenetluses, mis käesolevas resolutsioonis hõlmab kohtueelset etappi ja kohtumenetluse etappi. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidus on inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon (edaspidi „konventsioon”) üldiseks aluseks kahtlustatavate ja süüdistatavate isikute õiguste kaitsele kriminaalmenetluses, mis käesolevas resolutsioonis hõlmab kohtueelset etappi ja kohtumenetluse etappi.

| (2) | Ühtlasi on konventsioon, nii nagu seda tõlgendab Euroopa Inimõiguste Kohus, oluline alus selleks, et liikmesriigid saaksid usaldada üksteise kriminaalkohtusüsteeme ning et kõnealune usaldus saaks tugevneda. Samal ajal on ruumi Euroopa Liidu poolseteks edasisteks meetmeteks, et tagada konventsiooni nõuete täielik rakendamine ja nendest kinnipidamine, samuti vajaduse korral tagada kohaldatavate nõuete järjepidev kohaldamine ning täiustada olemasolevaid nõudeid. |
| --- | --- |

(2)

Ühtlasi on konventsioon, nii nagu seda tõlgendab Euroopa Inimõiguste Kohus, oluline alus selleks, et liikmesriigid saaksid usaldada üksteise kriminaalkohtusüsteeme ning et kõnealune usaldus saaks tugevneda. Samal ajal on ruumi Euroopa Liidu poolseteks edasisteks meetmeteks, et tagada konventsiooni nõuete täielik rakendamine ja nendest kinnipidamine, samuti vajaduse korral tagada kohaldatavate nõuete järjepidev kohaldamine ning täiustada olemasolevaid nõudeid.

| (3) | Euroopa Liit on edukalt loonud liikumis- ja elukohavabadusel rajaneva ala, millest kodanikud saavad kasu üha enam reisides, õppides ja töötades väljaspool oma elukohariiki. Siiski on sisepiiridel kontrolli kaotamise ning vaba liikumise ja elamise õiguse suureneva kasutamise vältimatuks tagajärjeks selliste isikute arvu suurenemine, kes on seotud kriminaalmenetlusega väljaspool oma elukohariiki. Neil juhtudel muutuvad kahtlustatavate või süüdistatavate isikute menetlusõigused eriti oluliseks, et tagada õigus õiglasele kohtupidamisele. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liit on edukalt loonud liikumis- ja elukohavabadusel rajaneva ala, millest kodanikud saavad kasu üha enam reisides, õppides ja töötades väljaspool oma elukohariiki. Siiski on sisepiiridel kontrolli kaotamise ning vaba liikumise ja elamise õiguse suureneva kasutamise vältimatuks tagajärjeks selliste isikute arvu suurenemine, kes on seotud kriminaalmenetlusega väljaspool oma elukohariiki. Neil juhtudel muutuvad kahtlustatavate või süüdistatavate isikute menetlusõigused eriti oluliseks, et tagada õigus õiglasele kohtupidamisele.

| (4) | Kuigi Euroopa Liidu tasandil on võetud mitmesuguseid meetmeid tagamaks kodanike ohutuse kõrge tase, on samuti olemas vajadus käsitleda spetsiifilisi probleeme, mis võivad tekkida, kui isik on kriminaalmenetluse raames kahtlustatav või süüdistatav. |
| --- | --- |

(4)

Kuigi Euroopa Liidu tasandil on võetud mitmesuguseid meetmeid tagamaks kodanike ohutuse kõrge tase, on samuti olemas vajadus käsitleda spetsiifilisi probleeme, mis võivad tekkida, kui isik on kriminaalmenetluse raames kahtlustatav või süüdistatav.

| (5) | See tingib vajaduse konkreetsete meetmete võtmiseks menetlusõiguse valdkonnas, et tagada õiglane kriminaalmenetlus. Kõnealused meetmed, mis võivad hõlmata õigusakte ning muid meetmeid, suurendavad kodanike kindlustunnet, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid kaitsevad ja tagavad nende õigusi. |
| --- | --- |

(5)

See tingib vajaduse konkreetsete meetmete võtmiseks menetlusõiguse valdkonnas, et tagada õiglane kriminaalmenetlus. Kõnealused meetmed, mis võivad hõlmata õigusakte ning muid meetmeid, suurendavad kodanike kindlustunnet, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid kaitsevad ja tagavad nende õigusi.

| (6) | Tamperes 1999. aastal kogunenud Euroopa Ülemkogu jõudis järeldusele, et seoses vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamisega tuleks alustada tööd ka menetlusõiguse selliste aspektidega, mille osas vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise hõlbustamiseks peetakse vajalikuks ühiseid miinimumnõudeid, austades sealjuures liikmesriikide põhiõigusi (järeldus 37). |
| --- | --- |

(6)

Tamperes 1999. aastal kogunenud Euroopa Ülemkogu jõudis järeldusele, et seoses vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamisega tuleks alustada tööd ka menetlusõiguse selliste aspektidega, mille osas vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise hõlbustamiseks peetakse vajalikuks ühiseid miinimumnõudeid, austades sealjuures liikmesriikide põhiõigusi (järeldus 37).

| (7) | Ka 2004. aasta Haagi programmis on sätestatud, et vastastikuse tunnustamise kui õigusalase koostöö nurgakivi edasise elluviimisega peaks kaasnema kriminaalmenetluse menetlusõiguste selliste ühiste nõuete väljatöötamine, mis põhineksid liikmesriikide olemasolevate kaitsemeetmete uurimisel ja mis koostataks liikmesriikide õigustraditsioone austades (punkt III 3.3.1.). |
| --- | --- |

(7)

Ka 2004. aasta Haagi programmis on sätestatud, et vastastikuse tunnustamise kui õigusalase koostöö nurgakivi edasise elluviimisega peaks kaasnema kriminaalmenetluse menetlusõiguste selliste ühiste nõuete väljatöötamine, mis põhineksid liikmesriikide olemasolevate kaitsemeetmete uurimisel ja mis koostataks liikmesriikide õigustraditsioone austades (punkt III 3.3.1.).

| (8) | Vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamine eeldab seda, et liikmesriikide pädevad asutused usaldavad teiste liikmesriikide kriminaalkohtusüsteeme. Euroopa Liidus vastastikuse usalduse suurendamise eesmärgil on oluline, et lisaks konventsioonile oleks olemas menetlusõiguste kaitset käsitlevad Euroopa Liidu normid, mida liikmesriikides nõuetekohaselt rakendataks ja kohaldataks. |
| --- | --- |

(8)

Vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamine eeldab seda, et liikmesriikide pädevad asutused usaldavad teiste liikmesriikide kriminaalkohtusüsteeme. Euroopa Liidus vastastikuse usalduse suurendamise eesmärgil on oluline, et lisaks konventsioonile oleks olemas menetlusõiguste kaitset käsitlevad Euroopa Liidu normid, mida liikmesriikides nõuetekohaselt rakendataks ja kohaldataks.

| (9) | Hiljutised uuringud näitavad ekspertide laialdast toetust Euroopa Liidu meetmete võtmisele menetlusõiguse valdkonnas – nii õigusaktide kui muude meetmete kujul – ning samuti vajadust suurendada liikmesriikide õigusasutuste vastastikust usaldust (1). Euroopa Parlament toetab seda seisukohta (2). Oma teatises Stockholmi programmi kohta (3) on Euroopa Komisjon arvamusel, et on hädavajalik tugevdada õigust kaitsele, kui soovitakse tagada liikmesriikide vastastikust usaldust ja üldsuse usaldust Euroopa Liidu vastu. |
| --- | --- |

(9)

Hiljutised uuringud näitavad ekspertide laialdast toetust Euroopa Liidu meetmete võtmisele menetlusõiguse valdkonnas – nii õigusaktide kui muude meetmete kujul – ning samuti vajadust suurendada liikmesriikide õigusasutuste vastastikust usaldust (1). Euroopa Parlament toetab seda seisukohta (2). Oma teatises Stockholmi programmi kohta (3) on Euroopa Komisjon arvamusel, et on hädavajalik tugevdada õigust kaitsele, kui soovitakse tagada liikmesriikide vastastikust usaldust ja üldsuse usaldust Euroopa Liidu vastu.

| (10) | Viimastel aastatel toimunud arutelud menetlusõiguste üle Euroopa Liidu kontekstis ei ole kaasa toonud konkreetseid tulemusi. Siiski on tehtud suuri edusamme politsei- ja õigusalase koostöö raames seoses meetmetega, mis lihtsustavad süüdistuse esitamist. Nüüd on aeg astuda samme nimetatud meetmete ja üksikisiku menetlusõiguste kaitse paremaks tasakaalustamiseks. Tuleks teha jõupingutusi menetluslike tagatiste tugevdamiseks ja õigusriigi põhimõtete täielikumaks järgimiseks kriminaalmenetluste käigus, sõltumata sellest, millisesse Euroopa Liidu punkti kodanikud otsustavad reisida õppima, töötama või elama. |
| --- | --- |

(10)

Viimastel aastatel toimunud arutelud menetlusõiguste üle Euroopa Liidu kontekstis ei ole kaasa toonud konkreetseid tulemusi. Siiski on tehtud suuri edusamme politsei- ja õigusalase koostöö raames seoses meetmetega, mis lihtsustavad süüdistuse esitamist. Nüüd on aeg astuda samme nimetatud meetmete ja üksikisiku menetlusõiguste kaitse paremaks tasakaalustamiseks. Tuleks teha jõupingutusi menetluslike tagatiste tugevdamiseks ja õigusriigi põhimõtete täielikumaks järgimiseks kriminaalmenetluste käigus, sõltumata sellest, millisesse Euroopa Liidu punkti kodanikud otsustavad reisida õppima, töötama või elama.

| (11) | Pidades silmas nende küsimuste tähtsust ja keerulisust, tundub asjakohane käsitleda neid järkjärgulise lähenemisviisi alusel, tagades samal ajal üldise järjepidevuse. Käsitledes tulevasi meetmeid valdkondade kaupa, saab tähelepanu keskendada igale eraldiseisvale meetmele, mis võimaldab probleeme kindlaks teha ja käsitleda viisil, mis loob igale meetmele lisaväärtust. |
| --- | --- |

(11)

Pidades silmas nende küsimuste tähtsust ja keerulisust, tundub asjakohane käsitleda neid järkjärgulise lähenemisviisi alusel, tagades samal ajal üldise järjepidevuse. Käsitledes tulevasi meetmeid valdkondade kaupa, saab tähelepanu keskendada igale eraldiseisvale meetmele, mis võimaldab probleeme kindlaks teha ja käsitleda viisil, mis loob igale meetmele lisaväärtust.

| (12) | Pidades silmas, et käesoleva resolutsiooni lisas esitatud meetmete loetelu ei ole täielik, peaks nõukogu ühtlasi kaaluma võimalust käsitleda ka nende menetlusõiguste kaitsmise küsimust, mida loetelus ei ole. |
| --- | --- |

(12)

Pidades silmas, et käesoleva resolutsiooni lisas esitatud meetmete loetelu ei ole täielik, peaks nõukogu ühtlasi kaaluma võimalust käsitleda ka nende menetlusõiguste kaitsmise küsimust, mida loetelus ei ole.

| (13) | Kõik uued ELi õigusaktid selles valdkonnas peaksid olema kooskõlas miinimumnõuetega, mis on sätestatud konventsioonis, nii nagu seda tõlgendab Euroopa Inimõiguste Kohus, |
| --- | --- |

(13)

Kõik uued ELi õigusaktid selles valdkonnas peaksid olema kooskõlas miinimumnõuetega, mis on sätestatud konventsioonis, nii nagu seda tõlgendab Euroopa Inimõiguste Kohus,

VÕTAB VASTU KÄESOLEVA RESOLUTSIOONI:

| 1. | Euroopa Liidu tasandil tuleks võtta meetmeid kahtlustatavate või süüdistatavate isikute õiguste tugevdamiseks kriminaalmenetluses. Meetmed võivad hõlmata nii õigusakte kui ka muid meetmeid. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Liidu tasandil tuleks võtta meetmeid kahtlustatavate või süüdistatavate isikute õiguste tugevdamiseks kriminaalmenetluses. Meetmed võivad hõlmata nii õigusakte kui ka muid meetmeid.

| 2. | Nõukogu kinnitab tulevaste meetmete alusena käesoleva resolutsiooni lisas esitatud teekaardi, mille eesmärk on tugevdada kahtlustatavate või süüdistatavate isikute menetlusõigusi kriminaalmenetluses (edaspidi nimetatud „teekaart”). Teekaardis sisalduvaid õigusi, mida võiks täiendada teiste õigustega, peetakse põhilisteks menetlusõigusteks ning nende õigustega seotud meetmeid tuleks praegusel etapil käsitada esmatähtsatena. |
| --- | --- |

2.

Nõukogu kinnitab tulevaste meetmete alusena käesoleva resolutsiooni lisas esitatud teekaardi, mille eesmärk on tugevdada kahtlustatavate või süüdistatavate isikute menetlusõigusi kriminaalmenetluses (edaspidi nimetatud „teekaart”). Teekaardis sisalduvaid õigusi, mida võiks täiendada teiste õigustega, peetakse põhilisteks menetlusõigusteks ning nende õigustega seotud meetmeid tuleks praegusel etapil käsitada esmatähtsatena.

| 3. | Komisjonil palutakse esitada ettepanekuid seoses teekaardis esitatud meetmetega ning kaaluda punktis F nimetatud rohelise raamatu esitamist. |
| --- | --- |

3.

Komisjonil palutakse esitada ettepanekuid seoses teekaardis esitatud meetmetega ning kaaluda punktis F nimetatud rohelise raamatu esitamist.

| 4. | Nõukogu vaatab läbi kõik teekaardi raames esitatavad ettepanekud ning lubab nendega tegeleda esmajärjekorras. |
| --- | --- |

4.

Nõukogu vaatab läbi kõik teekaardi raames esitatavad ettepanekud ning lubab nendega tegeleda esmajärjekorras.

| 5. | Nõukogu teeb vastavalt kohaldatavatele eeskirjadele täiel määral koostööd Euroopa Parlamendiga ja nõuetekohast koostööd Euroopa Nõukoguga. |
| --- | --- |

5.

Nõukogu teeb vastavalt kohaldatavatele eeskirjadele täiel määral koostööd Euroopa Parlamendiga ja nõuetekohast koostööd Euroopa Nõukoguga.

---

(1)  Vt muu hulgas „Analysis of the future of mutual recognition in criminal matters in the European Union”, Université Libre de Bruxelles aruanne, 20. november 2008.

(2)  Vt nt „Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta soovitus nõukogule ELi kriminaalõiguse ala loomise kohta”, 2009/2012(INI), punkt 1 a.

(3)  „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses”, KOM(2009) 262/4 (punkt 4.2.2.).

---

LISA

TEEKAART, MILLE EESMÄRK ON TUGEVDADA KAHTLUSTATAVATE VÕI SÜÜDISTATAVATE ISIKUTE MENETLUSÕIGUSI KRIMINAALMENETLUSES

Käesolevas teekaardis esitatud õiguste järjekord on soovituslik. Allpool esitatud selgitused on mõeldud üksnes selleks, et visandada üldjoontes kavandatav meede, ning selgituste eesmärk ei ole mingil juhul asjaomaste meetmete täpse kohaldamisala ja sisu eelnev reguleerimine.

Meede A:   kirjalik ja suuline tõlge

Lühiselgitus

Kahtlustatavad või süüdistatavad isikud peavad toimuvast aru saama ning suutma end mõistetavalt väljendada. Kahtlustatav või süüdistatav isik, kes ei räägi või mõista menetluskeeleks olevat keelt, peab saama kasutada suulist tõlget ja oluliste menetlusdokumentide kirjalikku tõlget. Samuti tuleks erilist tähelepanu pöörata kuulmishäiretega kahtlustatavate või süüdistatavate isikute vajadustele.

Meede B:   teave õiguste ja süüdistuse kohta

Lühiselgitus

Isik, keda kahtlustatakse või süüdistatakse kuriteo toimepanemises, peaks saama suulist ja vajaduse korral kirjalikku teavet oma põhiõiguste kohta, nt õigusi käsitleva kirja abil. Lisaks peaks kõnealune isik kiiremas korras saama teavet tema vastu esitatud süüdistuse laadi ja põhjuse kohta. Ühtlasi peaks isikul, kellele on esitatud süüdistus, olema õigus saada sobival ajal oma kaitse ettevalmistamiseks vajalikku informatsiooni, kusjuures see ei tohiks kahjustada kriminaalmenetluse korrakohast läbiviimist.

Meede C:   õigusabi ja õigusnõustamine

Lühiselgitus

Kahtlustatava või süüdistatava isiku õigus saada kriminaalmenetluse käigus õigusnõustamist menetluse nii varajases järgus kui vajalik, on õiglase menetluse kindlustamise põhialus; õigus saada õigusabi peaks tagama eespool nimetatud õigusnõustamise tegeliku kättesaadavuse.

Meede D:   suhtlemine sugulaste, tööandjate ja konsulaarasutustega

Lühiselgitus

Kahtlustatavat või süüdistatavat isikut, kellelt on võetud vabadus, tuleb kiiremas korras teavitada õigusest sellele, et vähemalt üht isikut, näiteks sugulast või tööandjat teavitatakse temalt vabaduse võtmisest, kusjuures see ei tohiks kahjustada kriminaalmenetluse korrakohast läbiviimist. Lisaks tuleb kahtlustatavat või süüdistatavat isikut, kellelt on võetud vabadus muus riigis kui tema päritoluriigis, teavitada õigusest sellele, et pädevaid konsulaarasutusi teavitatakse temalt vabaduse võtmisest.

Meede E:   kaitsemeetmed selliste kahtlustatavate või süüdistatavate isikute jaoks, kes kuuluvad haavatavate isikute kategooriasse

Lühiselgitus

Õiglase menetluse tagamiseks on oluline, et erilist tähelepanu näidataks üles selliste kahtlustatavate või süüdistatavate isikute suhtes, kes näiteks oma ea või vaimse või füüsilise seisundi tõttu ei suuda mõista või jälgida menetluse sisu või tähendust.

Meede F:   roheline raamat, mis käsitleb kohtueelset kinnipidamist

Lühiselgitus

Kohtumenetlusele eelneva ja kohtumenetluse aegse kinnipidamise kestus on liikmesriigiti väga erinev. Kohtueelse kinnipidamise ülemäära pikk kestus on kahjulik asjaomasele isikule, võib kahjustada õigusalast koostööd liikmesriikide vahel ja ei ole kooskõlas väärtustega, millele Euroopa Liit tugineb. Sellega seoses tuleks rohelises raamatus analüüsida asjakohaseid meetmeid.

---

ARVAMUSED

Komisjon

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 295/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 295/4

---

KOMISJONI ARVAMUS,

30. november 2009,

Prantsusmaal Cadarache’is asuvast heitvee- ja jäätmekäitluskohast pärinevate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava muutmise kohta vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

2009/C 295/02

Euroopa Komisjon sai 3. juunil 2009 Prantsusmaa valitsuselt Euratomi asutamislepingu artikli 37 kohaselt üldandmed Prantsusmaal Cadarache’is asuvast heitvee- ja jäätmekäitluskohast pärinevate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava muutmise kohta.

Kõnealuste andmete põhjal ja pärast konsulteerimist eksperdirühmaga koostas komisjon järgmise arvamuse:

| 1. | Vahemaa heitvee- ja jäätmekäitluskoha ja teiste liikmesriikide ehk kõnealusel juhul Itaalia ja Hispaania lähima punkti vahel on vastavalt 110 ja 230 km. |
| --- | --- |

1.

Vahemaa heitvee- ja jäätmekäitluskoha ja teiste liikmesriikide ehk kõnealusel juhul Itaalia ja Hispaania lähima punkti vahel on vastavalt 110 ja 230 km.

| 2. | Kavandatud muudatusega suurendatakse gaasilise triitiumi heitkoguste lubatud piirmäära. |
| --- | --- |

2.

Kavandatud muudatusega suurendatakse gaasilise triitiumi heitkoguste lubatud piirmäära.

| 3. | Käitluskoha tavapärase tegevuse korral ei ohusta kavandatud muudatus teiste liikmesriikide elanike tervist. |
| --- | --- |

3.

Käitluskoha tavapärase tegevuse korral ei ohusta kavandatud muudatus teiste liikmesriikide elanike tervist.

| 4. | Tahked radioaktiivsed jäätmed ladustatakse ajutiselt kohapeal enne nende vedu Prantsuse valitsuse volitatud lõppladustuskohta. |
| --- | --- |

4.

Tahked radioaktiivsed jäätmed ladustatakse ajutiselt kohapeal enne nende vedu Prantsuse valitsuse volitatud lõppladustuskohta.

| 5. | Üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetuse põhjustatud ootamatu radioaktiivsete jäätmete keskkonda pääsemise korral tekkivad kiirgusdoosid ei ohusta teiste liikmesriikide elanike tervist. |
| --- | --- |

5.

Üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetuse põhjustatud ootamatu radioaktiivsete jäätmete keskkonda pääsemise korral tekkivad kiirgusdoosid ei ohusta teiste liikmesriikide elanike tervist.

Kokkuvõttes arvab komisjon, et Prantsusmaal Cadarache’is asuvast heitvee- ja jäätmekäitluskohast pärinevate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava muutmine ei põhjusta tavapärase tegevuse ega ka üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetuse korral teistes liikmesriikides vee, pinnase või õhuruumi radioaktiivset saastumist.

Brüssel, 30. november 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Andris PIEBALGS

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 295/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 295/5

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5641 – APOLLO/PLIANT)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 295/03

26. novembril 2009 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5641 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5641 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 295/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 295/5

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5687 – CVC/Subsidiaries of Interbrew Central European Holding)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 295/04

26. novembril 2009 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5687 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5687 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 295/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 295/6

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5624 – Nokia/SAP/JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 295/05

26. novembril 2009 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5624 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5624 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 295/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 295/6

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5662 – NIBC/ABN AMRO FUND/MID OCEAN GROUP)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 295/06

16. novembril 2009 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5662 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5662 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 295/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 295/7

---

Euro vahetuskurss (1)

3. detsember 2009

2009/C 295/07

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,5120 |
| JPY | Jaapani jeen | 133,17 |
| DKK | Taani kroon | 7,4417 |
| GBP | Inglise nael | 0,90915 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,3159 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5083 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,4390 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,810 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 269,90 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7079 |
| PLN | Poola zlott | 4,0977 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2105 |
| TRY | Türgi liir | 2,2413 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6276 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5873 |
| HKD | Hongkongi dollar | 11,7180 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,0881 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0848 |
| KRW | Korea won | 1 746,64 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,0339 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,3224 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3060 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 248,95 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,0962 |
| PHP | Filipiini peeso | 69,928 |
| RUB | Vene rubla | 44,0300 |
| THB | Tai baht | 50,074 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,5811 |
| MXN | Mehhiko peeso | 19,1502 |
| INR | India ruupia | 69,6650 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,5120

JPY

Jaapani jeen

133,17

DKK

Taani kroon

7,4417

GBP

Inglise nael

0,90915

SEK

Rootsi kroon

10,3159

CHF

Šveitsi frank

1,5083

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,4390

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,810

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

269,90

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7079

PLN

Poola zlott

4,0977

RON

Rumeenia leu

4,2105

TRY

Türgi liir

2,2413

AUD

Austraalia dollar

1,6276

CAD

Kanada dollar

1,5873

HKD

Hongkongi dollar

11,7180

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,0881

SGD

Singapuri dollar

2,0848

KRW

Korea won

1 746,64

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,0339

CNY

Hiina jüaan

10,3224

HRK

Horvaatia kuna

7,3060

IDR

Indoneesia ruupia

14 248,95

MYR

Malaisia ringit

5,0962

PHP

Filipiini peeso

69,928

RUB

Vene rubla

44,0300

THB

Tai baht

50,074

BRL

Brasiilia reaal

2,5811

MXN

Mehhiko peeso

19,1502

INR

India ruupia

69,6650

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 295/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 295/8

---

Arvamus ettevõtjate koondumistega tegeleva nõuandekomitee 4. juuni 2009 aasta koosolekul esitatud otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit COMP/M.5335 – Lufthansa/SN Airholding

Ettekandja: Poola

2009/C 295/08

| 1. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatatud tehing on ettevõtjate koondumine EÜ ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatatud tehing on ettevõtjate koondumine EÜ ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatatud tehing on käsitatav ühenduse seisukohalt olulise koondumisena vastavalt EÜ ühinemismääruse artikli 1 lõikele 3. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatatud tehing on käsitatav ühenduse seisukohalt olulise koondumisena vastavalt EÜ ühinemismääruse artikli 1 lõikele 3.

| 3. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et asjaomased turud on järgmised:






  a) | reisijaile regulaarsete õhuveoteenuste osutamise turg, mis on jaotatud lähte- ja sihtkohtade paaride alusel, kusjuures






  — | lühi- ja keskmise pikkusega lennuliinide puhul ei avalda vahemaandumisega lennud üldjuhul otselendudele konkurentsisurvet; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et asjaomased turud on järgmised:

a)

reisijaile regulaarsete õhuveoteenuste osutamise turg, mis on jaotatud lähte- ja sihtkohtade paaride alusel, kusjuures

—

lühi- ja keskmise pikkusega lennuliinide puhul ei avalda vahemaandumisega lennud üldjuhul otselendudele konkurentsisurvet;

| — | kauglennuliinide puhul võivad vahemaandumisega lennud avaldada linnapaaride vahelistele otselendudele konkurentsisurvet, juhul kui i) vahemaandumisega lende turustatakse kui ümberistumisega lende ja ii) vahemaandumine ei pikenda lennuaega oluliselt (mitte üle 150 minuti); |
| --- | --- |

—

kauglennuliinide puhul võivad vahemaandumisega lennud avaldada linnapaaride vahelistele otselendudele konkurentsisurvet, juhul kui i) vahemaandumisega lende turustatakse kui ümberistumisega lende ja ii) vahemaandumine ei pikenda lennuaega oluliselt (mitte üle 150 minuti);

| b) | Euroopa ja mitme Aafrika riigi vahelise ühesuunalise kaubaveo turud. |
| --- | --- |

b)

Euroopa ja mitme Aafrika riigi vahelise ühesuunalise kaubaveo turud.

| 4. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, et kui tehing toimuks teatise esitaja algselt kavandatud tingimustel, takistaks see märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul või selle olulises osas reisijate õhutranspordi valdkonnas järgmistel lennuliinidel:






  a) | Brüssel–Frankfurt; |
| --- | --- | --- |

4.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, et kui tehing toimuks teatise esitaja algselt kavandatud tingimustel, takistaks see märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul või selle olulises osas reisijate õhutranspordi valdkonnas järgmistel lennuliinidel:

a)

Brüssel–Frankfurt;

| b) | Brüssel–München; |
| --- | --- |

b)

Brüssel–München;

| c) | Brüssel–Hamburg ja |
| --- | --- |

c)

Brüssel–Hamburg ja

| d) | Brüssel–Zürich. |
| --- | --- |

d)

Brüssel–Zürich.

| 5. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, et teatise esitaja esitatud kohustused võimaldavad taastada tõhusa konkurentsi ja muudavad koondumise ühisturuga kokkusobivaks, pidades silmas järgmisi lennuliine:






  a) | Brüssel–Frankfurt; |
| --- | --- | --- |

5.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, et teatise esitaja esitatud kohustused võimaldavad taastada tõhusa konkurentsi ja muudavad koondumise ühisturuga kokkusobivaks, pidades silmas järgmisi lennuliine:

a)

Brüssel–Frankfurt;

| b) | Brüssel–München; |
| --- | --- |

b)

Brüssel–München;

| c) | Brüssel–Hamburg ja |
| --- | --- |

c)

Brüssel–Hamburg ja

| d) | Brüssel–Zürich. |
| --- | --- |

d)

Brüssel–Zürich.

| 6. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, et teatatud tehing ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul või selle olulises osas reisijate õhutranspordi valdkonnas muudel lühi-, keskmise pikkusega ja kauglennuliinidel. |
| --- | --- |

6.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, et teatatud tehing ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul või selle olulises osas reisijate õhutranspordi valdkonnas muudel lühi-, keskmise pikkusega ja kauglennuliinidel.

| 7. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, et teatatud tehing ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul või selle olulises osas kauba õhutranspordi turgudel. |
| --- | --- |

7.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, et teatatud tehing ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul või selle olulises osas kauba õhutranspordi turgudel.

| 8. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatatud koondumine tuleks kuulutada kokkusobivaks ühisturuga ja EMP lepinguga vastavalt ühinemismääruse artikli 8 lõikele 2 ja EMP lepingu artiklile 57 tingimusel, et käesoleva otsuse eelnõu lisas esitatud kohustused täidetakse. |
| --- | --- |

8.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatatud koondumine tuleks kuulutada kokkusobivaks ühisturuga ja EMP lepinguga vastavalt ühinemismääruse artikli 8 lõikele 2 ja EMP lepingu artiklile 57 tingimusel, et käesoleva otsuse eelnõu lisas esitatud kohustused täidetakse.

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 295/9 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 295/9

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi COMP/M.5335 – Lufthansa/SN Airholding kohta

(Vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 (EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21))

2009/C 295/09

Otsuse eelnõu põhjal võib teha järgmisi tähelepanekuid.

Sissejuhatus

26. novembril 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) (ühinemismäärus) artikli 3 lõike 1 punktile b vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Deutsche Lufthansa AG (edaspidi „Lufthansa”) kavatseb omandada ainukontrolli ettevõtja SN Airholding SA/NV (edaspidi „SN”) üle aktsiate ostu teel. Viimane on ettevõtja SN Brussels Airlines valdusettevõtja.

II etapi menetlus

26. jaanuaril 2009 algatas komisjon menetluse, kuna tal tekkis tõsiseid kahtlusi koondumise kokkusobivuse kohta ühisturuga (2). 24. märtsil 2009 esitati Lufthansale vastuväited ja 25. märtsil 2009 võimaldati tal tutvuda komisjoni uurimistoimikuga. Komisjoni vastuväidetes järeldati, et koondumine põhjustab konkurentsiprobleeme järgmisel viiel lennuliinil: Brüssel–Frankfurt, Brüssel–München, Brüssel–Berliin, Brüssel–Hamburg ja Brüssel–Zürich.

Lufthansa vastas vastuväidetele ja taotles suulist ärakuulamist, mis toimus 15. aprillil 2009. Suulisel ärakuulamisel osales küll teatise esitaja, kuid mitte ettevõtja SN. Mõned ettevõtja SN töötajad osalesid siiski ärakuulamisel Lufthansa delegatsiooni koosseisus.

Seejärel ilmnes, et komisjon ei olnud ettevõtjat SN vastuväidetest teavitanud vahetult, vaid esitanud teabe teatise esitaja seaduslikele esindajatele, kes esindasid samal ajal ka ettevõtjat SN. Lufthansa edastas ettevõtjale SN vastuväidete mittekonfidentsiaalse versiooni. Ettevõtjale SN ei määratud ka ametlikku tähtaega oma märkuste või suulise ärakuulamise taotluse esitamiseks. Tuleb märkida, et kuigi ettevõtja SN osales Lufthansa kirjaliku vastuse koostamises ja tema esindajad osalesid suulisel ärakuulamisel, ei saa teatise esitajat volitada edastama teavet ja vastuväidete kohta märkuste esitamise kutset. Komisjoni määruse (EÜ) nr 802/2004 (3) (rakendusmääruse) artikli 13 lõikest 2 tulenevaid siduvaid kohustusi, mis komisjonil on asjaosaliste suhtes, tuleb täita komisjonil endal. Vea parandamiseks saatis komisjon 29. aprillil 2009 ettevõtjale SN vastuväidete mittekonfidentsiaalse versiooni ja täiendavad vastuväited ning määras märkuste esitamise tähtpäevaks 6. mai 2009.

Vastus, mille Lufthansa esitas vastuväidetele, põhjustas kaks menetluslikku laadi probleemi.

Esiteks ilmnes, et Lufthansa ja komisjon tõlgendasid turu-uuringu tulemusi erinevalt. Selgus, et erinevused tulenesid osaliselt teatise esitaja antud vastuste valest tõlgendamisest. Mõned erinevused tulenesid ka sellest, et Lufthansale ei võimaldatud teatavate konfidentsiaalsete vastustega täielikult tutvuda. Vastuste ülevaatamisel võimaldas komisjon Lufthansale 29. aprillil 2009 juurdepääsu Exceli tabelitele, mis sisaldasid komisjoni koostatud mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet kõikidest vastustest.

Teine probleem oli seotud hinnanguga, mille komisjon koostas ühinemise uurimise käigus vastavalt asutamislepingu artiklile 81 koodijagamiskokkuleppe kohta. Lufthansa seadis kahtluse alla niisuguse analüüsi võimalikkuse ja tõstatas küsimuse, kas koodijagamiskokkuleppe osalisi, st Lufthansa tütarettevõtjat ja ettevõtjat SN, ei tuleks seoses komisjoni järeldustega ära kuulata. Selleks et vältida olukorda, kus rikutakse asjaosaliste õigust kaitsta oma seisukohti, saatis komisjon 20. aprillil 2009 ettevõtjale SN ja Lufthansa tütarettevõtjale Swiss väljavõtte oma vastuväidete sellest osast, milles esitati esialgne hinnang koodijagamiskokkuleppele, ning andis neile ühtlasi võimaluse esitada kirjalikke märkusi (4). Ettevõtjad SN ja Swiss esitasid oma vastuse ettenähtud tähtaja jooksul.

28. aprillil 2009 saatis komisjon Lufthansale täiendavad vastuväited, milles käsitleti Brüsseli–Zürichi lennuliini, ja võimaldas talle järgmisel päeval juurdepääsu uurimistoimikule. Teatise esitaja vastas täiendavatele vastuväidetele 5. mail 2009.

Kontrollimenetluse alguses oli teatise esitaja ja komisjoni vahel peetud arutelu parandusmeetmete üle. 16. aprillil 2009 esitatud parandusmeetmeid peeti ebapiisavaks ja nende kohta turutesti ei tehtud. 24. ja 29. aprillil 2009 esitas Lufthansa täiendavad parandusmeetmete pakmed. Neist viimase kiitis komisjon esialgu heaks ja tegi selle kohta turutesti. 28. mail 2009 esitas Lufthansa parandusmeetmete lõpliku versiooni, mille sisu põhines 29. aprillil esitatud parandusmeetmetel.

Otsuse eelnõu

Otsuse eelnõus on vastuväidetega võrreldes kolm erinevust. Esiteks jätab komisjon lahtiseks küsimuse, kas ajatundlikud ja mitteajatundlikud reisijad kuuluvad erinevatele tooteturgudele.

Teiseks ei pea komisjon enam vajalikuks hinnata koodijagamiskokkulepet artikli 81 alusel. Kolmandaks on komisjon jõudnud järeldusele, et ühinemise kontrollimise menetluse ajal on Brüsseli–Berliini liinil esinenud konkurentsiprobleemid lahendatud. Ettevõtjate Lufthansa ja SN konkurent easyJet on vahepeal nimelt otsustanud suurendada lendude arvu ühelt lennult kahele lennule päevas, mis võimaldab veel samal päeval lennu sihtkohast tagasi pöörduda. Otsuse eelnõu kohaselt ei kahjusta tehing oluliselt tõhusat konkurentsi ülejäänud liinidel, kui teatise esitaja täidab endale võetud kohustused.

Teatise esitaja, muud osalised ega kolmandad isikud ei ole mulle esitanud päringuid ega taotlusi. Seda ning eespool esitatud tähelepanekuid silmas pidades leian, et käesoleva juhtumi puhul on kinni peetud osaliste õigusest olla ära kuulatud.

Brüssel, 11. juuni 2009

Michael ALBERS

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

1

(2)  Ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punkti c alusel.

2

(3)  ELT L 133, 30.4.2004, lk 1.

3

(4)  Esimese Astme Kohtu 11. juuli 2007. aasta otsus kohtuasjas T-170/06, Alrosa.

4

Alrosa

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 295/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 295/11

---

Kokkuvõte komisjoni otsusest,

22. juuni 2009,

millega koondumine tunnistatakse ühisturu ja EMP lepinguga kokkusobivaks

(Juhtum COMP/M.5335 – Lufthansa/SN Airholding)

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 4608 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 295/10

Vastavalt nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle, (1) eriti selle artikli 8 lõikele 2, võttis komisjon 22. juunil 2009 vastu otsuse ühinemist käsitleva juhtumi kohta. Otsuse mittekonfidentsiaalne täielik versioon on kättesaadav juhtumi autentses keeles ja komisjoni töökeeltes konkurentsi peadirektoraadi veebilehel järgmisel aadressil:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_et.html

I.   SISSEJUHATUS

| (1) | 26. novembril 2008 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Deutsche Lufthansa AG (edaspidi „LH”, Saksamaa) omandab ainukontrolli ettevõtja SN Airholding SA/NV (edaspidi „SNAH”, Belgia) üle aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

(1)

26. novembril 2008 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Deutsche Lufthansa AG (edaspidi „LH”, Saksamaa) omandab ainukontrolli ettevõtja SN Airholding SA/NV (edaspidi „SNAH”, Belgia) üle aktsiate ostu teel.

II.   SELETUSKIRI

A.   OSALISED

| (2) | Ettevõtja Deutsche Lufthansa AG („LH” või „teatise esitaja”) on täisteenuseid pakkuv regulaarlennuettevõtja, kelle sõlmlennujaamad on Frankfurdi rahvusvaheline lennujaam ja Müncheni lennujaam ning kodulennujaam on Düsseldorfi lennujaam. Ettevõtja kaks peamist tegevusvaldkonda on reisijate ja kaupade õhutransport. LH kontrollib ettevõtjat Swiss International Air Lines Ltd. (edaspidi „LX”), mille kodulennujaam on Zürichi lennujaam, ettevõtjaid Air Dolomiti ja Eurowings ning odavlennuettevõtjat Germanwings. Nii LH kui ka Swiss on Star Alliance’i liikmed. 14. mail 2009 kiitis komisjon heaks ettevõtja BMI omandamise LH poolt (2). |
| --- | --- |

(2)

Ettevõtja Deutsche Lufthansa AG („LH” või „teatise esitaja”) on täisteenuseid pakkuv regulaarlennuettevõtja, kelle sõlmlennujaamad on Frankfurdi rahvusvaheline lennujaam ja Müncheni lennujaam ning kodulennujaam on Düsseldorfi lennujaam. Ettevõtja kaks peamist tegevusvaldkonda on reisijate ja kaupade õhutransport. LH kontrollib ettevõtjat Swiss International Air Lines Ltd. (edaspidi „LX”), mille kodulennujaam on Zürichi lennujaam, ettevõtjaid Air Dolomiti ja Eurowings ning odavlennuettevõtjat Germanwings. Nii LH kui ka Swiss on Star Alliance’i liikmed. 14. mail 2009 kiitis komisjon heaks ettevõtja BMI omandamise LH poolt (2).

| (3) | SN Airholding SA/NV (edaspidi „SNAH”) on ettevõtja SN Brussels Airlines (edaspidi „SN”) valdusettevõtja. SN on Belgia regulaarlennuettevõtja, kelle sõlmlennujaam on Brüsseli Zaventemi lennujaam. Ettevõtja SN peamine tegevusvaldkond on reisijate õhutransport. SN ei ole ühegi lennuettevõtjate ühenduse liige. Ettevõtjatele LH ja SN osutatakse edaspidi ühisnimetaja all „osalised”. |
| --- | --- |

(3)

SN Airholding SA/NV (edaspidi „SNAH”) on ettevõtja SN Brussels Airlines (edaspidi „SN”) valdusettevõtja. SN on Belgia regulaarlennuettevõtja, kelle sõlmlennujaam on Brüsseli Zaventemi lennujaam. Ettevõtja SN peamine tegevusvaldkond on reisijate õhutransport. SN ei ole ühegi lennuettevõtjate ühenduse liige. Ettevõtjatele LH ja SN osutatakse edaspidi ühisnimetaja all „osalised”.

B.   KOONDUMINE

| (4) | LH kavatseb algselt omandada 45 % ettevõtja SNAH aktsiatest. Lisaks on tal ülejäänud aktsiatele ostuoptsioonid, mida saab realiseerida alates 2011. aasta esimesest kvartalist. Kuigi vaatlusalune tehing toimub kahes etapis, saavutab ettevõtja LH ainukontrolli ettevõtja SNAM üle juba pärast esimese etapi lõpetamist, s.t pärast ettevõtjas SNAH 45 % osaluse omandamist. |
| --- | --- |

(4)

LH kavatseb algselt omandada 45 % ettevõtja SNAH aktsiatest. Lisaks on tal ülejäänud aktsiatele ostuoptsioonid, mida saab realiseerida alates 2011. aasta esimesest kvartalist. Kuigi vaatlusalune tehing toimub kahes etapis, saavutab ettevõtja LH ainukontrolli ettevõtja SNAM üle juba pärast esimese etapi lõpetamist, s.t pärast ettevõtjas SNAH 45 % osaluse omandamist.

C.   ÜHENDUSE MÕÕDE

| (5) | Teatatud koondumine on ühenduse seisukohalt oluline EÜ ühinemismääruse artikli 1 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

(5)

Teatatud koondumine on ühenduse seisukohalt oluline EÜ ühinemismääruse artikli 1 lõike 2 tähenduses.

D.   REISIJATE ÕHUTRANSPORT

1.   Asjaomased tooteturud ja geograafilised turud

| (6) | Osaliste reisijate õhutranspordi teenused kattuvad, eelkõige Brüsselist väljuvate lühilendude puhul. |
| --- | --- |

(6)

Osaliste reisijate õhutranspordi teenused kattuvad, eelkõige Brüsselist väljuvate lühilendude puhul.

| (7) | Turu-uuring kinnitas komisjoni tava varasemates juhtumites. Selle tava alusel võetakse regulaarsete reisijateveoteenuste asjaomase turu määramisel aluseks lähte- ja sihtkohtade ja linnade paaridel põhinev lähenemisviis, hõlmates kõiki vastastikku asendatavaid lennujaamasid vastavates lähte- ja sihtpunktides. |
| --- | --- |

(7)

Turu-uuring kinnitas komisjoni tava varasemates juhtumites. Selle tava alusel võetakse regulaarsete reisijateveoteenuste asjaomase turu määramisel aluseks lähte- ja sihtkohtade ja linnade paaridel põhinev lähenemisviis, hõlmates kõiki vastastikku asendatavaid lennujaamasid vastavates lähte- ja sihtpunktides.

| (8) | Üldjuhul jagatakse reisijad ajatundlikeks ja mitteajatundlikeks. Komisjoni meelest ei ole siiski vaja otsustada, kas need kaks reisijate rühma hõlmavad eri tooteturge, sest konkurentsi olukorra hindamine liinidel, mida tehing mõjutab, ei muutu sellest, kas neil tooteturgudel tehakse vahet või mitte. |
| --- | --- |

(8)

Üldjuhul jagatakse reisijad ajatundlikeks ja mitteajatundlikeks. Komisjoni meelest ei ole siiski vaja otsustada, kas need kaks reisijate rühma hõlmavad eri tooteturge, sest konkurentsi olukorra hindamine liinidel, mida tehing mõjutab, ei muutu sellest, kas neil tooteturgudel tehakse vahet või mitte.

| (9) | Turu-uuring kinnitas komisjoni tava varasemates juhtumites, mille kohaselt alla kolmetunniste lendude puhul ei avalda vahemaandumisega lennud üldjuhul otselendudele konkurentsisurvet. |
| --- | --- |

(9)

Turu-uuring kinnitas komisjoni tava varasemates juhtumites, mille kohaselt alla kolmetunniste lendude puhul ei avalda vahemaandumisega lennud üldjuhul otselendudele konkurentsisurvet.

| (10) | Lisaks uuris komisjon, kas Brüsseli riiklik lennujaam Zaventemis ja Antwerpeni lennujaam on omavahel asendatavad. On piisavalt põhjust arvata, et lennud algusega Antwerpeni lennujaamast ei ole asendatavad lendudega Brüsseli lennujaamast. Kuidas sellega ka ei oleks, isegi kui Brüsseli lennujaamast väljuvaid või sinna saabuvaid lende ja Antwerpeni lennujaamast väljuvaid või sinna saabuvaid lende käsitataks sama turu koosseisus, oleks tegemist vaid kaudsete konkurentidega. Seega kui mõni konkurent hakkaks pakkuma lende Antwerpeni lennujaamast liinidel, kus uurimise käigus tuvastati konkurentsiprobleemid, ei kõrvaldaks see ühinemisest tulenevat konkurentsivastast mõju nendel liinidel. |
| --- | --- |

(10)

Lisaks uuris komisjon, kas Brüsseli riiklik lennujaam Zaventemis ja Antwerpeni lennujaam on omavahel asendatavad. On piisavalt põhjust arvata, et lennud algusega Antwerpeni lennujaamast ei ole asendatavad lendudega Brüsseli lennujaamast. Kuidas sellega ka ei oleks, isegi kui Brüsseli lennujaamast väljuvaid või sinna saabuvaid lende ja Antwerpeni lennujaamast väljuvaid või sinna saabuvaid lende käsitataks sama turu koosseisus, oleks tegemist vaid kaudsete konkurentidega. Seega kui mõni konkurent hakkaks pakkuma lende Antwerpeni lennujaamast liinidel, kus uurimise käigus tuvastati konkurentsiprobleemid, ei kõrvaldaks see ühinemisest tulenevat konkurentsivastast mõju nendel liinidel.

2.   LHga samasse lennuettevõtjate ühendusse kuuluvate partnerite kohtlemine

| (11) | LHga samasse lennuettevõtjate ühendusse kuuluvaid partnereid ei tohiks võtta mõjutatavate turgude kindlaksmääramisel arvesse, sest ühinemine ei peaks iseenesest mõjutama ettevõtja SN ja LH partnerettevõtjate vahelisi suhteid. Mõjutatavate turgude konkurentsianalüüsis hindab komisjon liinide lõikes LH ja temaga samasse lennuettevõtjate ühendusse kuuluvate partnerite vahelist suhet ning selgitab välja, kuidas see suhe mõjutab nende stiimuleid konkureerimaks omavahel pärast koondumist. |
| --- | --- |

(11)

LHga samasse lennuettevõtjate ühendusse kuuluvaid partnereid ei tohiks võtta mõjutatavate turgude kindlaksmääramisel arvesse, sest ühinemine ei peaks iseenesest mõjutama ettevõtja SN ja LH partnerettevõtjate vahelisi suhteid. Mõjutatavate turgude konkurentsianalüüsis hindab komisjon liinide lõikes LH ja temaga samasse lennuettevõtjate ühendusse kuuluvate partnerite vahelist suhet ning selgitab välja, kuidas see suhe mõjutab nende stiimuleid konkureerimaks omavahel pärast koondumist.

3.   Liinipõhine hindamine

3.1.   Belgia ja Saksamaa vahelised liinid

| (12) | Komisjon leidis, et Brüsseli–Frankfurdi liinil tooks ühinemine kaasa ajatundlike reisijate suhtes monopoolse seisundi. Samuti kõrvaldaks see tiheda konkurentsi LH ja SN vahel mitteajatundlike reisijate osas. Ühinenud üksus peaks küll konkureerima rongiliiklusega, kuid rongiliikluse avaldatav konkurentsisurve ei ole piisav, et korvata kadunud konkurents. Ühinemine kõrvaldaks kõikide reisijate jaoks LH suurima konkurendi. Selle tagajärjel võib eeldada, et ühinemine takistab märkimisväärselt tõhusat konkurentsi, sõltumata sellest, millist turumääratlust kasutada. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon leidis, et Brüsseli–Frankfurdi liinil tooks ühinemine kaasa ajatundlike reisijate suhtes monopoolse seisundi. Samuti kõrvaldaks see tiheda konkurentsi LH ja SN vahel mitteajatundlike reisijate osas. Ühinenud üksus peaks küll konkureerima rongiliiklusega, kuid rongiliikluse avaldatav konkurentsisurve ei ole piisav, et korvata kadunud konkurents. Ühinemine kõrvaldaks kõikide reisijate jaoks LH suurima konkurendi. Selle tagajärjel võib eeldada, et ühinemine takistab märkimisväärselt tõhusat konkurentsi, sõltumata sellest, millist turumääratlust kasutada.

| (13) | Brüsseli–Müncheni ja Brüsseli–Hamburgi liinidel tooks ühinemine kaasa monopoolse seisundi nii ajatundlike kui ka mitteajatundlike reisijate suhtes (ja seeläbi ka kõiki reisijaid hõlmava turu suhtes). |
| --- | --- |

(13)

Brüsseli–Müncheni ja Brüsseli–Hamburgi liinidel tooks ühinemine kaasa monopoolse seisundi nii ajatundlike kui ka mitteajatundlike reisijate suhtes (ja seeläbi ka kõiki reisijaid hõlmava turu suhtes).

| (14) | Brüsseli–Berliin liiniga seoses teatas ettevõtja easyJet, et IATA talvehooajal 2009/2010 on tal kavas hakata lendama ühe korra asemel kaks korda päevas ja seega on võimalik ühe päevaga sõita edasi-tagasi. Komisjon jõudis järeldusele, et easyJet avaldab ühinenud üksusele piisavat survet ja seda isegi ajatundlike reisijate suhtes. |
| --- | --- |

(14)

Brüsseli–Berliin liiniga seoses teatas ettevõtja easyJet, et IATA talvehooajal 2009/2010 on tal kavas hakata lendama ühe korra asemel kaks korda päevas ja seega on võimalik ühe päevaga sõita edasi-tagasi. Komisjon jõudis järeldusele, et easyJet avaldab ühinenud üksusele piisavat survet ja seda isegi ajatundlike reisijate suhtes.

3.2.   Belgia ja Šveitsi vahelised liinid

| (15) | Kõigil kolmel Belgia ja Šveitsi vahelisel liinil (Brüssel–Basel, Brüssel–Genf ja Brüssel–Zürich) teeb lende vaid üks osalistest, teine osaline vaid turustab lende vastavalt koodijagamiskokkuleppele. Komisjon uuris esmalt seda, kas oletusliku võrdlusolukorra kindlaksmääramisel tuleks koodijagamiskokkulepet mitte arvestada. |
| --- | --- |

(15)

Kõigil kolmel Belgia ja Šveitsi vahelisel liinil (Brüssel–Basel, Brüssel–Genf ja Brüssel–Zürich) teeb lende vaid üks osalistest, teine osaline vaid turustab lende vastavalt koodijagamiskokkuleppele. Komisjon uuris esmalt seda, kas oletusliku võrdlusolukorra kindlaksmääramisel tuleks koodijagamiskokkulepet mitte arvestada.

| (16) | Komisjon leidis, et olenemata sellest, milline on oletuslik võrdlusolukord, ei kahjusta ühinemine tõhusat konkurentsi Brüsseli–Baseli liinil, kuna selle liini reisijate arv on liiga väike selleks, et seda saaksid teenindada kaks lennuettevõtjat. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon leidis, et olenemata sellest, milline on oletuslik võrdlusolukord, ei kahjusta ühinemine tõhusat konkurentsi Brüsseli–Baseli liinil, kuna selle liini reisijate arv on liiga väike selleks, et seda saaksid teenindada kaks lennuettevõtjat.

| (17) | Ettevõtja SN teenindataval Brüsseli–Genfi liinil ei saa ettevõtjat LX komisjoni järelduse kohaselt pidada võimalikuks konkurendiks. Seega ei esine nimetatud liinil konkurentsiprobleemi. |
| --- | --- |

(17)

Ettevõtja SN teenindataval Brüsseli–Genfi liinil ei saa ettevõtjat LX komisjoni järelduse kohaselt pidada võimalikuks konkurendiks. Seega ei esine nimetatud liinil konkurentsiprobleemi.

| (18) | Ettevõtja LX teenindatava Brüsseli–Zürichi liini puhul järeldas komisjon oletuslikust võrdlusolukorrast lähtudes, et kui ühinemist ei toimu, siis koodijagamiskokkulepe tõenäoliselt lõpetatakse, kuna ettevõtja SN arvatavasti ühineb lennuettevõtjate ühendusega oneworld (või läheb isegi ettevõtja BA omandusse). On tõenäoline, et kui koodijagamiskokkulepe lõpetatakse, siis avab ettevõtja SN Brüsseli–Zürichi liini. Seega muutuks ühinemise tulemusel ebatõenäoliseks, et ettevõtja SN avaks Brüsseli–Zürichi liini, mis kahjustaks oluliselt tõhusat konkurentsi ajatundlike ja mitteajatundlike reisijate pärast sellel liinil. |
| --- | --- |

(18)

Ettevõtja LX teenindatava Brüsseli–Zürichi liini puhul järeldas komisjon oletuslikust võrdlusolukorrast lähtudes, et kui ühinemist ei toimu, siis koodijagamiskokkulepe tõenäoliselt lõpetatakse, kuna ettevõtja SN arvatavasti ühineb lennuettevõtjate ühendusega oneworld (või läheb isegi ettevõtja BA omandusse). On tõenäoline, et kui koodijagamiskokkulepe lõpetatakse, siis avab ettevõtja SN Brüsseli–Zürichi liini. Seega muutuks ühinemise tulemusel ebatõenäoliseks, et ettevõtja SN avaks Brüsseli–Zürichi liini, mis kahjustaks oluliselt tõhusat konkurentsi ajatundlike ja mitteajatundlike reisijate pärast sellel liinil.

3.3.   Turutõkked

| (19) | Nelja liini puhul (Brüssel–Frankfurt, Brüssel–München, Brüssel–Hamburg ja Brüssel–Zürich) leidub märkimisväärseid turutõkkeid: lennuteenindusaegade ebapiisavus eeskätt tipptundidel marsruudi algus- või lõpp-punktis või mõlemas, samuti sõlm- ja baaslennujaama pakutavad eelised, ühinenud ettevõtja turuosa Belgias, Saksamaal ja Šveitsis jms. Tõkked on eriti tugevad sõlmlennujaamade vahelistel liinidel (Brüssel–Frankfurt, Brüssel–München ja Brüssel–Zürich). Neid märkimisväärseid turutõkkeid ja kõnealustel turgudel valitsevaid tingimusi silmas pidades ei ole tõenäoline, et ükski lennuettevõtja siseneks nendele liinidele ja leevendaks sellega ühinemise konkurentsivastast mõju. |
| --- | --- |

(19)

Nelja liini puhul (Brüssel–Frankfurt, Brüssel–München, Brüssel–Hamburg ja Brüssel–Zürich) leidub märkimisväärseid turutõkkeid: lennuteenindusaegade ebapiisavus eeskätt tipptundidel marsruudi algus- või lõpp-punktis või mõlemas, samuti sõlm- ja baaslennujaama pakutavad eelised, ühinenud ettevõtja turuosa Belgias, Saksamaal ja Šveitsis jms. Tõkked on eriti tugevad sõlmlennujaamade vahelistel liinidel (Brüssel–Frankfurt, Brüssel–München ja Brüssel–Zürich). Neid märkimisväärseid turutõkkeid ja kõnealustel turgudel valitsevaid tingimusi silmas pidades ei ole tõenäoline, et ükski lennuettevõtja siseneks nendele liinidele ja leevendaks sellega ühinemise konkurentsivastast mõju.

3.4.   Muud lühi-, keskmised ja kauglennuliinid

| (20) | Tehing mõjutab mitut lühi-, keskmist ja kauglennuliini. Ühegi sellise liini puhul ei kahjusta kavandatav koondumine siiski oluliselt tõhusat konkurentsi ühisturul. |
| --- | --- |

(20)

Tehing mõjutab mitut lühi-, keskmist ja kauglennuliini. Ühegi sellise liini puhul ei kahjusta kavandatav koondumine siiski oluliselt tõhusat konkurentsi ühisturul.

4.   Kokkuvõte

| (21) | Komisjon jõudis järeldusele, et ettevõtja LH algselt pakutud tehing kahjustaks märkimisväärselt tõhusat konkurentsi Brüsseli–Frankfurdi, Brüsseli–Müncheni, Brüsseli–Hamburgi ja Brüsseli–Zürichi lennuliinidel nii ajatundlike kui ka mitteajatundlike reisijate puhul, s.t kogu reisijate turgu. Tehingust ei tuleneks konkurentsiprobleeme muudel liinidel, mida see mõjutab. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon jõudis järeldusele, et ettevõtja LH algselt pakutud tehing kahjustaks märkimisväärselt tõhusat konkurentsi Brüsseli–Frankfurdi, Brüsseli–Müncheni, Brüsseli–Hamburgi ja Brüsseli–Zürichi lennuliinidel nii ajatundlike kui ka mitteajatundlike reisijate puhul, s.t kogu reisijate turgu. Tehingust ei tuleneks konkurentsiprobleeme muudel liinidel, mida see mõjutab.

E.   KAUBA ÕHUTRANSPORT

| (22) | Komisjon jõudis järeldusele, et tehing tõenäoliselt ei kahjusta märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühelgi kauba õhutranspordi turul. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon jõudis järeldusele, et tehing tõenäoliselt ei kahjusta märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühelgi kauba õhutranspordi turul.

F.   TÕHUSUSE KASV

| (23) | Esitatud teabe alusel järeldas komisjon, et seda, kas tõhusus suureneb, ei saa kontrollida, et enamik tõhususe kasvust ei tulene ühinemisest ning et kasu, mida tõhususe kasv asjaomaste lennumarsruutide tarbijatele pakuks, ei tasakaalustaks tehingu kahjulikku mõju konkurentsile. Horisontaalühinemiste suuniste punktis 84 sedastatakse, et „on äärmiselt ebatõenäoline, et ühinemist, mis toob kaasa monopoolsele läheneva turuseisundi või samalaadse turuvõimu taseme, saab kuulutada ühisturuga kokkusobivaks põhjusel, et tõhususe kasvust piisaks võimalike konkurentsivastaste mõjude korvamiseks”. |
| --- | --- |

(23)

Esitatud teabe alusel järeldas komisjon, et seda, kas tõhusus suureneb, ei saa kontrollida, et enamik tõhususe kasvust ei tulene ühinemisest ning et kasu, mida tõhususe kasv asjaomaste lennumarsruutide tarbijatele pakuks, ei tasakaalustaks tehingu kahjulikku mõju konkurentsile. Horisontaalühinemiste suuniste punktis 84 sedastatakse, et „on äärmiselt ebatõenäoline, et ühinemist, mis toob kaasa monopoolsele läheneva turuseisundi või samalaadse turuvõimu taseme, saab kuulutada ühisturuga kokkusobivaks põhjusel, et tõhususe kasvust piisaks võimalike konkurentsivastaste mõjude korvamiseks”.

G.   KOHUSTUSED

| (24) | Ettevõtja LH võttis kohustuse eraldada tasuta lennuteenindusajad, mis erinevad taotletust maksimaalselt 20 minutit, et uued ettevõtjad saaksid lennata neil neljal liinil, millega seoses on komisjon tuvastanud konkurentsiprobleeme (edaspidi „kõnealused linnapaarid”). Brüsseli–Hamburgi ja Brüsseli–Müncheni liinil võimaldatakse lennata kuni kolm korda päevas ning Brüsseli–Frankfurdi ja Brüsseli–Zürichi liinil kuni kaks korda päevas. Kohustustes nähakse ette ka teenindusaegade kindlaksmääramise kord, mis võimaldaks taotletud ajad kindlaks määrata varakult, võimalikult hooaja alguses. Üldreeglina saavad turule sisenejad liinidel õigused, mis tehinguosalised on seal nende teenindusaegade puhul juba varem omandanud. Seega oleks neil võimalik kasutada tehinguosalistelt üle kantud lennuteenindusõigusi muude Euroopa-siseste linnapaaride (mitte kõnealuste linnapaaride) jaoks pärast seda, kui nad on käitanud kõnealuste linnapaaride vahelist lennuliini Brüsseli–Hamburgi lennuliini puhul kahe järjestikuse IATA hooaja jooksul, Brüsseli–Müncheni ja Brüsseli–Zürichi liini puhul nelja järjestikuse IATA hooaja jooksul ning Brüsseli–Frankfurdi liini puhul kaheksa järjestikuse IATA hooaja jooksul. |
| --- | --- |

(24)

Ettevõtja LH võttis kohustuse eraldada tasuta lennuteenindusajad, mis erinevad taotletust maksimaalselt 20 minutit, et uued ettevõtjad saaksid lennata neil neljal liinil, millega seoses on komisjon tuvastanud konkurentsiprobleeme (edaspidi „kõnealused linnapaarid”). Brüsseli–Hamburgi ja Brüsseli–Müncheni liinil võimaldatakse lennata kuni kolm korda päevas ning Brüsseli–Frankfurdi ja Brüsseli–Zürichi liinil kuni kaks korda päevas. Kohustustes nähakse ette ka teenindusaegade kindlaksmääramise kord, mis võimaldaks taotletud ajad kindlaks määrata varakult, võimalikult hooaja alguses. Üldreeglina saavad turule sisenejad liinidel õigused, mis tehinguosalised on seal nende teenindusaegade puhul juba varem omandanud. Seega oleks neil võimalik kasutada tehinguosalistelt üle kantud lennuteenindusõigusi muude Euroopa-siseste linnapaaride (mitte kõnealuste linnapaaride) jaoks pärast seda, kui nad on käitanud kõnealuste linnapaaride vahelist lennuliini Brüsseli–Hamburgi lennuliini puhul kahe järjestikuse IATA hooaja jooksul, Brüsseli–Müncheni ja Brüsseli–Zürichi liini puhul nelja järjestikuse IATA hooaja jooksul ning Brüsseli–Frankfurdi liini puhul kaheksa järjestikuse IATA hooaja jooksul.

| (25) | Lisaks kohustutakse pakkuma uuele Brüsseli–Hamburgi liinile sisenejale võimalust sõlmida tulude proportsionaalse jaotamise ja koodijagamiskokkulepe, mis võimaldaks tal lisada oma koodid tehinguosaliste Brüsselist lähtuvatele lendudele, et pakkuda nende lendude reisijaile ümberistumisega lennuühendust Hamburgiga. Kohustustes on ette nähtud ka lisameetmed, nagu ühistegevuse ja mitmeliigiliste transporditeenuste osutamise kokkulepete, tulude proportsionaalse jaotamise kokkulepete ja püsiklientidele osutatavaid teenuseid käsitlevate kokkulepete sõlmimine. |
| --- | --- |

(25)

Lisaks kohustutakse pakkuma uuele Brüsseli–Hamburgi liinile sisenejale võimalust sõlmida tulude proportsionaalse jaotamise ja koodijagamiskokkulepe, mis võimaldaks tal lisada oma koodid tehinguosaliste Brüsselist lähtuvatele lendudele, et pakkuda nende lendude reisijaile ümberistumisega lennuühendust Hamburgiga. Kohustustes on ette nähtud ka lisameetmed, nagu ühistegevuse ja mitmeliigiliste transporditeenuste osutamise kokkulepete, tulude proportsionaalse jaotamise kokkulepete ja püsiklientidele osutatavaid teenuseid käsitlevate kokkulepete sõlmimine.

| (26) | Kohustused kujutavad endast ulatuslikku paketti, mis põhineb lennundussektoris varem toimunud ühinemiste puhul võetud konkurentsikaitse meetmetel. Kohustustes arvestatakse, et teenindusaegade vähesus on oluline turutõke, mis takistab sisenemist käesoleva juhtumi probleemsetele liinidele. Pakutavate kohustuste eesmärk on need tõkked kõrvaldada ja soodustada tulekut konkurentsiprobleemidega liinidele. |
| --- | --- |

(26)

Kohustused kujutavad endast ulatuslikku paketti, mis põhineb lennundussektoris varem toimunud ühinemiste puhul võetud konkurentsikaitse meetmetel. Kohustustes arvestatakse, et teenindusaegade vähesus on oluline turutõke, mis takistab sisenemist käesoleva juhtumi probleemsetele liinidele. Pakutavate kohustuste eesmärk on need tõkked kõrvaldada ja soodustada tulekut konkurentsiprobleemidega liinidele.

| (27) | Kohustuste kohta tehti turutest, mille käigus küsitleti osaliste kliente ja konkurente. Paljude vastanute arvates piisab pakutavatest kohustustest ühinemisest tulenevate konkurentsiprobleemide kõrvaldamiseks. Ning arvestades, et mitu lennundusettevõtjat tunnevad huvi konkurentsiprobleemidega liinidele sisenemise vastu, järeldas komisjon, et kohustuste täitmise tulemusel avab üks või mitu ettevõtjat juba peatselt kõnealuste linnapaaride vahelise lennuliini, millest piisab kõnealustel turgudel kindlaks tehtud konkurentsiprobleemide kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(27)

Kohustuste kohta tehti turutest, mille käigus küsitleti osaliste kliente ja konkurente. Paljude vastanute arvates piisab pakutavatest kohustustest ühinemisest tulenevate konkurentsiprobleemide kõrvaldamiseks. Ning arvestades, et mitu lennundusettevõtjat tunnevad huvi konkurentsiprobleemidega liinidele sisenemise vastu, järeldas komisjon, et kohustuste täitmise tulemusel avab üks või mitu ettevõtjat juba peatselt kõnealuste linnapaaride vahelise lennuliini, millest piisab kõnealustel turgudel kindlaks tehtud konkurentsiprobleemide kõrvaldamiseks.

III.   KOKKUVÕTE

| (28) | Ettevõtja LH kavandatud tehingu algsed tingimused oleksid märkimisväärselt kahjustanud tõhusat konkurentsi ühisturul või selle olulises osas ühinemismääruse artikli 2 lõike 3 tähenduses. Ettevõtja LH esitas siiski kohustuste paketi, mis võimaldab tõhusa konkurentsi säilitada. |
| --- | --- |

(28)

Ettevõtja LH kavandatud tehingu algsed tingimused oleksid märkimisväärselt kahjustanud tõhusat konkurentsi ühisturul või selle olulises osas ühinemismääruse artikli 2 lõike 3 tähenduses. Ettevõtja LH esitas siiski kohustuste paketi, mis võimaldab tõhusa konkurentsi säilitada.

| (29) | Tehing ei kahjusta märkimisväärselt tõhusat konkurentsi, kui ettevõtja LH täidab võetud kohustused. |
| --- | --- |

(29)

Tehing ei kahjusta märkimisväärselt tõhusat konkurentsi, kui ettevõtja LH täidab võetud kohustused.

| (30) | Seega sobib koondumine kokku ühisturuga ja EMP lepinguga vastavalt ühinemismääruse artikli 8 lõikele 2 ning EMP lepingu artiklile 57, tingimusel et ettevõtja LH esitatud kohustused täidetakse. |
| --- | --- |

(30)

Seega sobib koondumine kokku ühisturuga ja EMP lepinguga vastavalt ühinemismääruse artikli 8 lõikele 2 ning EMP lepingu artiklile 57, tingimusel et ettevõtja LH esitatud kohustused täidetakse.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  Juhtum COMP/M.5403 – Lufthansa/BMI.

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 295/14 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 295/14

---

Konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee arvamus 26. septembri 2008. aasta kohtumisel esitatud otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb juhtumit COMP/C.39181 – küünlavaha (2)

Ettekandja: Läti

2009/C 295/11

| 1. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga trahvide põhisumma kohta. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga trahvide põhisumma kohta.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga suurendada põhisummat raskendavate asjaolude tõttu. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga suurendada põhisummat raskendavate asjaolude tõttu.

| 3. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga suurendada põhisummat, et tagada piisav hoiatav mõju. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga suurendada põhisummat, et tagada piisav hoiatav mõju.

| 4. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga trahvide vähendamise küsimuses vastavalt 2002. aasta leebema kohtlemise teatisele. |
| --- | --- |

4.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga trahvide vähendamise küsimuses vastavalt 2002. aasta leebema kohtlemise teatisele.

| 5. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga trahvide lõpliku summa kohta. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga trahvide lõpliku summa kohta.

| 6. | Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

6.

Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas.

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 295/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 295/15

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi COMP/C.39181 – Parafiinvahad, ümber nimetatud „Küünlavahad”, kohta

(Vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 (EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21))

Eespool nimetatud juhtumit käsitleva otsuse eelnõu kohta saab teha järgmisi tähelepanekuid.

Leebema kohtlemise taotlus ja vastuväited

Pärast 2002. aasta leebema kohtlemise teatise alusel ettevõtja Shell poolt [...] esitatud trahvidest vabastamise taotlust teostas komisjon 2005. aasta aprillis kontrolli ettevõtjate Sasol (Saksamaa), H&R/Tudapetrol (Saksamaa), Esso/ExxonMobil (Madalmaad ja Saksamaa), Total (Prantsusmaa), Repsol (Hispaania), ENI (Itaalia) ja MOL (Ungari) ruumides. [...] aastal andis komisjon ettevõtjale Shell tingimusliku kaitse.

Komisjonile esitasid leebema kohtlemise taotlused ka ettevõtjad Sasol ([...]), Repsol ([...]) ja ExxonMobil ([...]). Komisjon edastas 16. mail 2007. aastal kirjad ettevõtjatele Sasol, Repsol ja ExxonMobil, teavitades neid, et trahvidest vabastamine ei ole võimalik ning et vastavalt leebema kohtlemise teatise punktile 26 kavatseb ta vähendada trahve määral, mis on ette nähtud leebema kohtlemise teatises.

Pärast vastuväidetest teatamist laekus komisjonile trahvidest vabastamise taotlus (ehk alternatiivina leebema kohtlemise taotlus) ka ettevõtjalt RWE. Kuna trahvidest vabastamine polnud enam võimalik, teavitas komisjon ettevõtjat RWE sellest 30. novembril 2007. aastal ning teatas, et annab haldusmenetluse lõpus vastu võetavas otsuses hinnangu kõigi ettevõtjate (sh ettevõtja RWE) lõplikule olukorrale.

25. mail 2007. aastal võeti vastu vastuväited ning saadeti järgmistele ettevõtjatele ja kontsernidele: ENI S.p.A.; Exxon Mobil Corporation (Ameerika Ühendriigid) ning tema tütarettevõtjad Esso Deutschland GmbH, Esso Société Anonyme Française ja ExxonMobil Petroleum and Chemical B.V.B.A. (edaspidi „ExxonMobil”); Tudapetrol Mineralölerzeugnisse Nils Hansen KG, Hansen & Rosenthal KG ning tema tütarettevõtjad H&R ChemPharm GmbH ja H&R Wax Company Vertrieb GmbH (edaspidi „H&R/Tudapetrol”); MOL Nyrt.; Repsol YPF S.A. ning tema tütarettevõtjad Repsol Petroleo S.A. ja Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A. (Rylesa) (edaspidi „Repsol”); Sasol Limited (Lõuna-Aafrika) ning tema tütarettevõtjad Sasol Wax GmbH, Sasol Wax International AG ja Sasol Holding in Germany GmbH (edaspidi „Sasol”); Shell Deutschland Oil GmbH, Shell Deutschland Schmierstoffe GmbH, Deutsche Shell GmbH, Shell International Petroleum Company Limited (SIPC), the Shell Petroleum Company Limited (SPCO), Shell Petroleum N.V. ja the Shell Transport and Trading Company Limited (edaspidi „Shell”); RWE AG ja tema tütarettevõtja RWE Dea AG (edaspidi „RWE”); Total S.A. ja Total France S.A. (edaspidi „Total”); ja neli teist üksust, mis kuuluvad ühesse või mitmesse nimetatud kontserni.

Juurdepääs toimikule

Osapooled said vastuväited kätte 30. või 31. mail 2007. aastal ja neile anti vastamiseks aega kaheksa nädalat alates toimikule juurdepääsu võimaldamisest või hiljemalt kuni 31. juulini 2007. Juurdepääs toimikule tagati DVD abil ning juurdepääsu teistele dokumentidele võimaldati komisjoni tööruumides. Taotluse korral anti tähtaja pikendust kuni 14. augustini 2007. aastal või 21. augustini 2007. aastal, tuginedes asjaosaliste esitatud väidetele. Kõik asjaosalised vastasid õigeaegselt.

Seejärel palus komisjon lisateavet ühelt ettevõtjalt (mitte vastuväidete adressaat), millel oli olnud osalus ettevõtja Sasol vahatehingutes. Sasolile võimaldati kõnealusele teabenõudele antud vastusele juurdepääsu ja ta esitas selle kohta kirjalikud märkused.

Suuline ärakuulamine

Suuline ärakuulamine toimus 10.–11. detsembril 2007. aastal. Kõik osapooled, välja arvatud ettevõtjad Repsol Petroleo SA ja Repsol YPF SA, kasutasid oma suulise ärakuulamise õigust. Suuline ärakuulamine ei põhjustanud menetlusküsimusi. Suuline ärakuulamine oli väärtuslik nii osapooltele kui ka komisjonile, sest see aitas tuua selgust teatavatesse sisulistesse aspektidesse.

Nii Total S.A. kui ka RWE kaebasid oma kirjalikes vastustes ning ärakuulamisel, et nende õigust kaitsele on rikutud menetluse uurimisetapis esitatud ebapiisava teabe tõttu. Ettevõtja Total kaebas, et kuigi komisjon esitas uurimisotsuse ettevõtjale Total S.A. ja tema tütarettevõtjatele, ei teostatud kunagi kontrolli ettevõtja Total S.A. ruumides ega küsitud temalt mingit teavet. Ettevõtja RWE väitis, et teda oleks pidanud teavitama uurimistest, nii et ta oleks saanud esitada leebema kohtlemise taotluse. Ma ei ole nõus nende väidetega. Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõikele 1 annab komisjon enne otsuse tegemist asjaomastele ettevõtjatele võimaluse olla ära kuulatud. Seega on õigus suulisele ärakuulamisele ning kirjalike avalduste esitamisele lahutamatult seotud vastuväidetes esitatud konkreetsete väidetega. See ei ole tunnustatud uurimise käigus enne kui komisjon on esitanud oma vastuväited.

Otsuse eelnõu

Poolte kirjalike ja suuliste avalduste järel loobus komisjon nelja vastuväidete adressaadi suhtes esitatud vastuväidetest.

Toorparafiiniga seotud rikkumise kestust on võrreldes vastuväidetega lühendatud kuuele aastale; on vähendatud osapoolte arvu, kes vastutavad parafiinivahaga seotud rikkumiste eest; ja geograafiline kohaldamisala piirdub Saksamaaga.

Olen arvamusel, et otsuse eelnõu on seotud ainult niisuguste vastuväidetega, mille kohta osapooled on saanud oma seisukohad teatavaks teha.

4. augustil 2008. aastal tekkis küsimus seoses otsuse eelnõu teksti konfidentsiaalsusega, kui ettevõtjaid H&R ja Tudapetrol esindavad juristid kirjutasid mulle, vaidlustades konkurentsi peadirektoraadi soovitatud käibeandmete käsitlemise otsuse eelnõus. 2. septembril 2008. aastal ma vastasin, esitades täiendavaid selgitusi ja täpsustusi komisjoni kavatsuste kohta selles osas ja kinnitasin, et ettepanek kasutada kolme aasta keskmisi käibeandmeid lahendas konfidentsiaalsusega seotud küsimused. Pärast kirja kättesaamist otsustasid osapooled kõnealust küsimust edaspidi mitte tõstatada.

Leian, et menetluse kõigi osapoolte õigusest ärakuulamisele on käesoleva juhtumi puhul kinni peetud.

Brüssel, 23. september 2008

Karen WILLIAMS

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 295/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 295/17

---

Kokkuvõte komisjoni otsusest,

1. oktoober 2008,

EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohase menetluse kohta

(Juhtum COMP/C.39181 – Küünlavahad)

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 5476 (lõplik) all)

(Ainult inglis-, saksa-, hispaania-, itaalia- ja prantsuskeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 295/13

RIKKUMISE KOKKUVÕTE

| (1) | Käesolev otsus on adresseeritud juriidilistele isikutele ENI S.p.A., Esso Deutschland GmbH, Esso Société Anonyme Française, ExxonMobil Petroleum & Chemical, B.V.B.A., Exxon Mobil Corporation, H&R ChemPharm GmbH, H&R Wax Company Vertrieb GmbH, Hansen & Rosenthal KG, Tudapetrol Mineralölerzeugnisse Nils Hansen KG, MOL Nyrt., Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A., Repsol YPF S.A., Sasol Wax GmbH, Sasol Wax International AG, Sasol Holding in Germany GmbH, Sasol Limited, Shell Deutschland Oil GmbH, Shell Deutschland Schmierstoff GmbH, Deutsche Shell GmbH, Shell International Petroleum Company Limited, the Shell Petroleum Company Limited, Shell Petroleum N.V., the Shell Transport and Trading Company Limited, RWE-Dea AG, RWE AG, Total France S.A. ja Total S.A.. |
| --- | --- |

(1)

Käesolev otsus on adresseeritud juriidilistele isikutele ENI S.p.A., Esso Deutschland GmbH, Esso Société Anonyme Française, ExxonMobil Petroleum & Chemical, B.V.B.A., Exxon Mobil Corporation, H&R ChemPharm GmbH, H&R Wax Company Vertrieb GmbH, Hansen & Rosenthal KG, Tudapetrol Mineralölerzeugnisse Nils Hansen KG, MOL Nyrt., Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A., Repsol YPF S.A., Sasol Wax GmbH, Sasol Wax International AG, Sasol Holding in Germany GmbH, Sasol Limited, Shell Deutschland Oil GmbH, Shell Deutschland Schmierstoff GmbH, Deutsche Shell GmbH, Shell International Petroleum Company Limited, the Shell Petroleum Company Limited, Shell Petroleum N.V., the Shell Transport and Trading Company Limited, RWE-Dea AG, RWE AG, Total France S.A. ja Total S.A..

| (2) | Eespool nimetatud 28 juriidilist isikut (kes kuuluvad 10 ettevõtjale ja kellest mõnda peetakse vastutavaks emaettevõtjana) osalesid EMP parafiinitööstust mõjutavas EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 ühes ja järjepidevas rikkumises, mis seisnes hindade kindlaksmääramises ja tundliku äriteabe vahetamises. Ettevõtjate Dea (hiljem Shell), ExxonMobil, MOL, Repsol, Sasol ja Total puhul seisnes kõnealune üks ja järjepidev rikkumine ka klientide ja/või turu jagamises EMPs. Rikkumine kestis 3. septembrist 1992 kuni 28. aprillini 2005, kuid selle kestus oli eri juriidiliste isikute ja ettevõtjate puhul erinev. Ettevõtjate Dea (hiljem Shell), ExxonMobil, Sasol ja Total puhul oli kõnealune üks ja järjepidev rikkumine seotud ka Saksamaa turul lõpptarbijatele müüdava toorparafiiniga ajavahemikul 30. oktoobrist 1997 kuni 12. maini 2004, kuid rikkumise kestus oli eri juriidiliste isikute ja ettevõtjate puhul erinev. |
| --- | --- |

(2)

Eespool nimetatud 28 juriidilist isikut (kes kuuluvad 10 ettevõtjale ja kellest mõnda peetakse vastutavaks emaettevõtjana) osalesid EMP parafiinitööstust mõjutavas EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 ühes ja järjepidevas rikkumises, mis seisnes hindade kindlaksmääramises ja tundliku äriteabe vahetamises. Ettevõtjate Dea (hiljem Shell), ExxonMobil, MOL, Repsol, Sasol ja Total puhul seisnes kõnealune üks ja järjepidev rikkumine ka klientide ja/või turu jagamises EMPs. Rikkumine kestis 3. septembrist 1992 kuni 28. aprillini 2005, kuid selle kestus oli eri juriidiliste isikute ja ettevõtjate puhul erinev. Ettevõtjate Dea (hiljem Shell), ExxonMobil, Sasol ja Total puhul oli kõnealune üks ja järjepidev rikkumine seotud ka Saksamaa turul lõpptarbijatele müüdava toorparafiiniga ajavahemikul 30. oktoobrist 1997 kuni 12. maini 2004, kuid rikkumise kestus oli eri juriidiliste isikute ja ettevõtjate puhul erinev.

KÜÜNLAVAHATÖÖSTUS

| (3) | Asjaomane toode on parafiin ja otsuse teatavate adressaatide puhul ka toorparafiin. Parafiin hõlmab täielikult ja pooleldi rafineeritud (olenevalt õli sisaldusest) parafiini, vesinikuga töödeldud vahasid, vahasegusid, eriotstarbelisi vahasid ja kõvasid parafiine. Seda kasutatakse eri toodete tootmiseks, näiteks küünlad, kemikaalid, rehvid ja autotööstuse tooted, kuid ka kummi-, pakendi-, liimi- ja närimiskummitööstuses. Euroopas kasutatakse 60–70 % parafiinist küünalde tootmiseks. Toorparafiin on tooraine, millest toodetakse parafiine. Toorparafiini saadakse rafineerimistehastes toornaftast baasõlide tootmisel tekkiva kõrvaltootena. Sedagi müüakse lõpptarbijatele, näiteks puitlaastplaatide tootjatele. |
| --- | --- |

(3)

Asjaomane toode on parafiin ja otsuse teatavate adressaatide puhul ka toorparafiin. Parafiin hõlmab täielikult ja pooleldi rafineeritud (olenevalt õli sisaldusest) parafiini, vesinikuga töödeldud vahasid, vahasegusid, eriotstarbelisi vahasid ja kõvasid parafiine. Seda kasutatakse eri toodete tootmiseks, näiteks küünlad, kemikaalid, rehvid ja autotööstuse tooted, kuid ka kummi-, pakendi-, liimi- ja närimiskummitööstuses. Euroopas kasutatakse 60–70 % parafiinist küünalde tootmiseks. Toorparafiin on tooraine, millest toodetakse parafiine. Toorparafiini saadakse rafineerimistehastes toornaftast baasõlide tootmisel tekkiva kõrvaltootena. Sedagi müüakse lõpptarbijatele, näiteks puitlaastplaatide tootjatele.

| (4) | Vastuväidetes hinnati, et parafiinide ja toorparafiinide turu väärtus EMPs oli 2004. aastal ligikaudu 485 000 000 eurot. Käesoleva otsuse adressaatideks olevad tarnijad rahuldasid EMP turu nõudlusest 75 %. |
| --- | --- |

(4)

Vastuväidetes hinnati, et parafiinide ja toorparafiinide turu väärtus EMPs oli 2004. aastal ligikaudu 485 000 000 eurot. Käesoleva otsuse adressaatideks olevad tarnijad rahuldasid EMP turu nõudlusest 75 %.

MENETLUS

| (5) | Komisjon algatas uurimismenetluse komisjoni 2002. aasta teatise (mis käsitleb kaitset trahvide eest ja trahvide vähendamist kartellide puhul) (edaspidi „2002. aasta leebema kohtlemise teatis”) alusel esitatud trahvidest vabastamise taotluses sisalduva teabe põhjal. Taotluse esitas ettevõtja Shell Deutschland Schmierstoff GmbH (kuupäev). (kuupäev) andis komisjon vastavalt 2002. aasta leebema kohtlemise teatise punktile 15 ettevõtjale Shell kaitse trahvide eest. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon algatas uurimismenetluse komisjoni 2002. aasta teatise (mis käsitleb kaitset trahvide eest ja trahvide vähendamist kartellide puhul) (edaspidi „2002. aasta leebema kohtlemise teatis”) alusel esitatud trahvidest vabastamise taotluses sisalduva teabe põhjal. Taotluse esitas ettevõtja Shell Deutschland Schmierstoff GmbH (kuupäev). (kuupäev) andis komisjon vastavalt 2002. aasta leebema kohtlemise teatise punktile 15 ettevõtjale Shell kaitse trahvide eest.

| (6) | Komisjon teostas 28. ja 29. aprillil 2005 kontrolle ettevõtjate Sasol (Saksamaa), H&R/Tudapetrol (Saksamaa), Esso/ExxonMobil (Madalmaad ja Saksamaa), Total (Prantsusmaa), Repsol (Hispaania), ENI (Itaalia) ja MOL (Ungari) ruumides. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon teostas 28. ja 29. aprillil 2005 kontrolle ettevõtjate Sasol (Saksamaa), H&R/Tudapetrol (Saksamaa), Esso/ExxonMobil (Madalmaad ja Saksamaa), Total (Prantsusmaa), Repsol (Hispaania), ENI (Itaalia) ja MOL (Ungari) ruumides.

| (7) | Pärast kontrollimist esitasid ettevõtjad Sasol, Repsol ja ExxonMobil komisjonile taotluse nad trahvidest vabastada või trahve vastavalt 2002. aasta leebema kohtlemise teatisele vähendada. Sasol esitas (kuupäev) leebema kohtlemise taotluse. Repsol taotles trahvidest vabastamist või leebemat kohtlemist (kuupäev). ExxonMobil taotles trahvidest vabastamist või leebemat kohtlemist (kuupäev). |
| --- | --- |

(7)

Pärast kontrollimist esitasid ettevõtjad Sasol, Repsol ja ExxonMobil komisjonile taotluse nad trahvidest vabastada või trahve vastavalt 2002. aasta leebema kohtlemise teatisele vähendada. Sasol esitas (kuupäev) leebema kohtlemise taotluse. Repsol taotles trahvidest vabastamist või leebemat kohtlemist (kuupäev). ExxonMobil taotles trahvidest vabastamist või leebemat kohtlemist (kuupäev).

| (8) | 25. mail 2007 algatas komisjon uurimismenetluse ja võttis vastu EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumist käsitlevad vastuväited järgmiste ettevõtjate suhtes: ENI S.p.A.; Esso Deutschland GmbH, Esso Nederland B.V., Esso Société Anonyme Française, ExxonMobil Petroleum & Chemical, B.V.B.A. ja Exxon Mobil Corporation, Tudapetrol Mineralölerzeugnisse Nils Hansen KG, H&R ChemPharm GmbH, H&R Wasag AG, H&R Beteiligung GmbH, H&R Wax Company Vertrieb GmbH ja Hansen & Rosenthal KG; MOL Nyrt.; Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A. (Rylesa), Repsol Petróleo S.A. ja Repsol YPF S.A.; Sasol Wax GmbH, Sasol Wax International AG, Sasol Holding in Germany GmbH ja Sasol Limited Shell Deutschland Oil GmbH, Shell Deutschland Schmierstoff GmbH, Deutsche Shell GmbH, Shell International Petroleum Company Limited (SIPC), the Shell Petroleum Company Limited (SPCO), Shell Petroleum N.V., the Shell Transport and Trading Company Limited ja the Royal Dutch Shell plc; RWE-Dea AG ja RWE AG; Total France S.A. ja Total S.A.. Kõik vastuväidete adressaadid esitasid oma kirjalikud märkused komisjoni tõstatatud vastuväidetele. Ärakuulamine toimus 10. ja 11. detsembril 2007. Ärakuulamisel osalesid kõik vastuväidete adressaadid, välja arvatud Repsol Petróleo S.A. ja Repsol YPF S.A.. |
| --- | --- |

(8)

25. mail 2007 algatas komisjon uurimismenetluse ja võttis vastu EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumist käsitlevad vastuväited järgmiste ettevõtjate suhtes: ENI S.p.A.; Esso Deutschland GmbH, Esso Nederland B.V., Esso Société Anonyme Française, ExxonMobil Petroleum & Chemical, B.V.B.A. ja Exxon Mobil Corporation, Tudapetrol Mineralölerzeugnisse Nils Hansen KG, H&R ChemPharm GmbH, H&R Wasag AG, H&R Beteiligung GmbH, H&R Wax Company Vertrieb GmbH ja Hansen & Rosenthal KG; MOL Nyrt.; Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A. (Rylesa), Repsol Petróleo S.A. ja Repsol YPF S.A.; Sasol Wax GmbH, Sasol Wax International AG, Sasol Holding in Germany GmbH ja Sasol Limited Shell Deutschland Oil GmbH, Shell Deutschland Schmierstoff GmbH, Deutsche Shell GmbH, Shell International Petroleum Company Limited (SIPC), the Shell Petroleum Company Limited (SPCO), Shell Petroleum N.V., the Shell Transport and Trading Company Limited ja the Royal Dutch Shell plc; RWE-Dea AG ja RWE AG; Total France S.A. ja Total S.A.. Kõik vastuväidete adressaadid esitasid oma kirjalikud märkused komisjoni tõstatatud vastuväidetele. Ärakuulamine toimus 10. ja 11. detsembril 2007. Ärakuulamisel osalesid kõik vastuväidete adressaadid, välja arvatud Repsol Petróleo S.A. ja Repsol YPF S.A..

| (9) | Arvestades asjaolusid, millele ettevõtja Esso Nederland B.V. juhtis tähelepanu vastuväidetele esitatud vastuses, otsustas komisjon uurimismenetluse kõnealuse ettevõtja suhtes lõpetada. Komisjon on otsustanud lõpetada uurimismenetluse ka ettevõtjate H&R Wasag AG, H&R Beteiligung GmbH ja the Royal Dutch Shell plc suhtes. |
| --- | --- |

(9)

Arvestades asjaolusid, millele ettevõtja Esso Nederland B.V. juhtis tähelepanu vastuväidetele esitatud vastuses, otsustas komisjon uurimismenetluse kõnealuse ettevõtja suhtes lõpetada. Komisjon on otsustanud lõpetada uurimismenetluse ka ettevõtjate H&R Wasag AG, H&R Beteiligung GmbH ja the Royal Dutch Shell plc suhtes.

KARTELLI TEGEVUS

| (10) | Komisjoni valduses olevast tõendusmaterjalist saab kindlalt ja püsivalt järeldada, et otsuse adressaadid osalesid punktis 2 kirjeldatud rikkumises. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni valduses olevast tõendusmaterjalist saab kindlalt ja püsivalt järeldada, et otsuse adressaadid osalesid punktis 2 kirjeldatud rikkumises.

| (11) | Kartelli ühine üldkava, konkurentsipõhimõtetega vastuolus olev identne eesmärk ja ainus majanduslik siht oli vähendada ja takistada hinnakonkurentsi, stabiliseerida või tõsta hindu, leppides kokku miinimumhindades ja hinnatõusus, ning teatavate ettevõtjate puhul kindlustada kliendisuhteid ja teatavaid turuosasid. Kokkuvõtlikult öeldes oli kõnealuse tegevuse eesmärk vähendada märkimisväärselt või isegi kõrvaldada konkurents eesmärgiga saavutada suurem kasum selleks, et lõplikult stabiliseerida või suurendada oma kasumit. |
| --- | --- |

(11)

Kartelli ühine üldkava, konkurentsipõhimõtetega vastuolus olev identne eesmärk ja ainus majanduslik siht oli vähendada ja takistada hinnakonkurentsi, stabiliseerida või tõsta hindu, leppides kokku miinimumhindades ja hinnatõusus, ning teatavate ettevõtjate puhul kindlustada kliendisuhteid ja teatavaid turuosasid. Kokkuvõtlikult öeldes oli kõnealuse tegevuse eesmärk vähendada märkimisväärselt või isegi kõrvaldada konkurents eesmärgiga saavutada suurem kasum selleks, et lõplikult stabiliseerida või suurendada oma kasumit.

| (12) | Otsuses kirjeldatakse üksikasjalikult tõendeid asjaomaste ettevõtjate esindajate kohtumiste ja/või kontaktide kohta, millal rikkumine aset leidis ja mis toimusid rikkumise igal aastal. |
| --- | --- |

(12)

Otsuses kirjeldatakse üksikasjalikult tõendeid asjaomaste ettevõtjate esindajate kohtumiste ja/või kontaktide kohta, millal rikkumine aset leidis ja mis toimusid rikkumise igal aastal.

TRAHVID

Põhisumma

| (13) | Trahvi põhisumma määratakse kindlaks osana iga ettevõtja parafiini ja/või toorparafiini keskmisest müügiväärtusest asjaomasel geograafilisel turul rikkumise viimasel kolmel täielikul majandusaastal („muutuv summa”), mis korrutatakse rikkumise kestusega aastates. Sellele lisatakse täiendav summa („ühinemistasu”), mis arvutatakse välja samuti osana müügiväärtusest ja mille eesmärk on hoiatada hinna kindlaksmääramise horisontaalsete kokkulepetega ühinemise eest. |
| --- | --- |

(13)

Trahvi põhisumma määratakse kindlaks osana iga ettevõtja parafiini ja/või toorparafiini keskmisest müügiväärtusest asjaomasel geograafilisel turul rikkumise viimasel kolmel täielikul majandusaastal („muutuv summa”), mis korrutatakse rikkumise kestusega aastates. Sellele lisatakse täiendav summa („ühinemistasu”), mis arvutatakse välja samuti osana müügiväärtusest ja mille eesmärk on hoiatada hinna kindlaksmääramise horisontaalsete kokkulepetega ühinemise eest.

| (14) | Osade kindlaksmääramiseks võeti arvesse rikkumise laadi ja geograafilise ulatusega seotud tegureid. |
| --- | --- |

(14)

Osade kindlaksmääramiseks võeti arvesse rikkumise laadi ja geograafilise ulatusega seotud tegureid.

| (15) | Muutuv summa korrutati seejärel asjaomase kestusega (eri kestus eri juriidiliste isikute ja ettevõtjate puhul). |
| --- | --- |

(15)

Muutuv summa korrutati seejärel asjaomase kestusega (eri kestus eri juriidiliste isikute ja ettevõtjate puhul).

Põhisumma kohandamine

Raskendavad asjaolud: kordumine

| (16) | Rikkumise ajal kehtisid ettevõtjate Shell ja ENI suhtes komisjoni varasemad otsused kartellitegevuse kohta. Asjaolu, et ettevõtjad käitusid samamoodi, nagu nad varem olid käitunud, kas siis samas tööstusharus või erinevas sektoris sellest, kus neid varem oli trahvitud, näitab, et esimesed trahvid ei sundinud ettevõtjaid oma teguviise muutma. Seega oli kordumise tõttu õigustatud ettevõtjatele Shell ja ENI määratud trahvi põhisumma suurendamine. |
| --- | --- |

(16)

Rikkumise ajal kehtisid ettevõtjate Shell ja ENI suhtes komisjoni varasemad otsused kartellitegevuse kohta. Asjaolu, et ettevõtjad käitusid samamoodi, nagu nad varem olid käitunud, kas siis samas tööstusharus või erinevas sektoris sellest, kus neid varem oli trahvitud, näitab, et esimesed trahvid ei sundinud ettevõtjaid oma teguviise muutma. Seega oli kordumise tõttu õigustatud ettevõtjatele Shell ja ENI määratud trahvi põhisumma suurendamine.

Kergendavad asjaolud

| (17) | Käesoleva juhtumi puhul ei tuvastanud komisjon ühtegi kergendavat asjaolu. |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva juhtumi puhul ei tuvastanud komisjon ühtegi kergendavat asjaolu.

Trahvi suurendamine hoiatava mõju saavutamiseks

| (18) | Vastavalt eelnevatele otsustele ning selleks et määrata piisava hoiatava mõjuga trahv, on komisjon arvamusel, et ettevõtjatele ExxonMobil, Shell, Total, ENI, Repsol ja RWE määratava trahvi puhul tuleks kohaldada korrutustegurit. 2007. aastal ehk otsusele eelneval majandusaastal ületas ettevõtjate ExxonMobil ja Shell käive 250 miljardit eurot, ettevõtja Total käive 150 miljardit eurot, ettevõtja ENI käive 85 miljardit eurot ning ettevõtjate Repsol ja RWE käive 40 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(18)

Vastavalt eelnevatele otsustele ning selleks et määrata piisava hoiatava mõjuga trahv, on komisjon arvamusel, et ettevõtjatele ExxonMobil, Shell, Total, ENI, Repsol ja RWE määratava trahvi puhul tuleks kohaldada korrutustegurit. 2007. aastal ehk otsusele eelneval majandusaastal ületas ettevõtjate ExxonMobil ja Shell käive 250 miljardit eurot, ettevõtja Total käive 150 miljardit eurot, ettevõtja ENI käive 85 miljardit eurot ning ettevõtjate Repsol ja RWE käive 40 miljardit eurot.

10 % käibepiiri kohaldamine

| (19) | Lõplikud, enne leebema kohtlemise teatise kohaldamist arvutatud trahvimäärad olid alla 10 % otsuse adressaadiks olevate ettevõtjate ülemaailmsest käibest. |
| --- | --- |

(19)

Lõplikud, enne leebema kohtlemise teatise kohaldamist arvutatud trahvimäärad olid alla 10 % otsuse adressaadiks olevate ettevõtjate ülemaailmsest käibest.

2002. aasta leebema kohtlemise teatise kohaldamine: trahvi määramata jätmine ja vähendamine

| (20) | Ettevõtjad Shell, Sasol, Repsol ja ExxonMobil tegid uurimismenetluse eri etappides komisjoniga koostööd, et saavutada käesoleva juhtumi suhtes kohaldatavas 2002. aasta leebema kohtlemise teatises ettenähtud soodsam kohtlemine. |
| --- | --- |

(20)

Ettevõtjad Shell, Sasol, Repsol ja ExxonMobil tegid uurimismenetluse eri etappides komisjoniga koostööd, et saavutada käesoleva juhtumi suhtes kohaldatavas 2002. aasta leebema kohtlemise teatises ettenähtud soodsam kohtlemine.

Trahvide määramata jätmine

| (21) | Shell oli esimene ettevõtja, kes teavitas komisjoni EMP turgu mõjutava kartelli olemasolust küünlavahasektoris. Shell esitas (kuupäev) dokumentaalse tõendusmaterjali ja tegi avalduse, mille järel oli komisjonil võimalik kindlaks teha mitmete kartellikohtumiste ja muude kontaktide olemasolu, sisu ja osalised ning teostada 28. ja 29. aprillil 2005 kontrolle. Ettevõtja lõpetas oma osalemise rikkumises enne taotluse esitamist. Seetõttu Shellile trahvi ei määratud. |
| --- | --- |

(21)

Shell oli esimene ettevõtja, kes teavitas komisjoni EMP turgu mõjutava kartelli olemasolust küünlavahasektoris. Shell esitas (kuupäev) dokumentaalse tõendusmaterjali ja tegi avalduse, mille järel oli komisjonil võimalik kindlaks teha mitmete kartellikohtumiste ja muude kontaktide olemasolu, sisu ja osalised ning teostada 28. ja 29. aprillil 2005 kontrolle. Ettevõtja lõpetas oma osalemise rikkumises enne taotluse esitamist. Seetõttu Shellile trahvi ei määratud.

Trahvide vähendamine

| (22) | Teine ettevõtja, kes komisjoniga kontakti võttis, oli Sasol. Pärast (kuupäev) esitatud teave võimaldas komisjonil tuvastada asjaolusid, mille tuvastamine muidu ei oleks olnud võimalik. Ettevõtja Sasol esitatud teabe kogus, kvaliteet, väärtus ja ajastus võimaldasid komisjonil paremini mõista rikkumist ja tõlgendada saadud dokumente. Koostöö eest vähendati ettevõtjale Sasol määratud trahvi 50 % võrra. |
| --- | --- |

(22)

Teine ettevõtja, kes komisjoniga kontakti võttis, oli Sasol. Pärast (kuupäev) esitatud teave võimaldas komisjonil tuvastada asjaolusid, mille tuvastamine muidu ei oleks olnud võimalik. Ettevõtja Sasol esitatud teabe kogus, kvaliteet, väärtus ja ajastus võimaldasid komisjonil paremini mõista rikkumist ja tõlgendada saadud dokumente. Koostöö eest vähendati ettevõtjale Sasol määratud trahvi 50 % võrra.

| (23) | Repsol, kes pakkus oma koostööd komisjonile (kuupäev), aitas kinnitada Shelli ja Sasoli esitatud dokumente ning esitas nii täiendavaid tõendeid kartelli kohta kui ka iseenda vastu tunnistavaid asjaolusid. Eespool öeldu põhjal vähendati tehtud koostöö eest ettevõtjale Repsol määratud trahvi 25 %. |
| --- | --- |

(23)

Repsol, kes pakkus oma koostööd komisjonile (kuupäev), aitas kinnitada Shelli ja Sasoli esitatud dokumente ning esitas nii täiendavaid tõendeid kartelli kohta kui ka iseenda vastu tunnistavaid asjaolusid. Eespool öeldu põhjal vähendati tehtud koostöö eest ettevõtjale Repsol määratud trahvi 25 %.

| (24) | ExxonMobil võttis komisjoniga ühendust (kuupäev) ja pakkus kinnitavaid tõendeid, kuigi ainult piiratud ulatuses. Muuski osas olid ettevõtja ExxonMobil esitatud andmed ähmased ja sisaldasid suures ulatuses kasutut teavet. Koostöö eest vähendati ettevõtjale ExxonMobil määratud trahvi 7 % võrra. |
| --- | --- |

(24)

ExxonMobil võttis komisjoniga ühendust (kuupäev) ja pakkus kinnitavaid tõendeid, kuigi ainult piiratud ulatuses. Muuski osas olid ettevõtja ExxonMobil esitatud andmed ähmased ja sisaldasid suures ulatuses kasutut teavet. Koostöö eest vähendati ettevõtjale ExxonMobil määratud trahvi 7 % võrra.

OTSUS

| (25) | Otsuse adressaadid ja nende rikkumises osalemise kestus on järgmised. |
| --- | --- |

(25)

Otsuse adressaadid ja nende rikkumises osalemise kestus on järgmised.

| (26) | Parafiini puhul:






  a) | ENI S.p.A.: 30. ja 31. oktoobril 1997 ning 21. veebruarist 2002 kuni 28. aprillini 2005; |
| --- | --- | --- |

(26)

Parafiini puhul:

a)

ENI S.p.A.: 30. ja 31. oktoobril 1997 ning 21. veebruarist 2002 kuni 28. aprillini 2005;

| b) | Esso Deutschland GmbH: 22. veebruarist 2001 kuni 20. novembrini 2003; Esso Société Anonyme Française: 3. septembrist 1992 kuni 20. novembrini 2003; ExxonMobil Petroleum & Chemical, B.V.B.A.: 30. novembrist 1999 kuni 20. novembrini 2003; Exxon Mobil Corporation: 30. novembrist 1999 kuni 20. novembrini 2003; |
| --- | --- |

b)

Esso Deutschland GmbH: 22. veebruarist 2001 kuni 20. novembrini 2003; Esso Société Anonyme Française: 3. septembrist 1992 kuni 20. novembrini 2003; ExxonMobil Petroleum & Chemical, B.V.B.A.: 30. novembrist 1999 kuni 20. novembrini 2003; Exxon Mobil Corporation: 30. novembrist 1999 kuni 20. novembrini 2003;

| c) | Tudapetrol Mineralölerzeugnisse Nils Hansen KG: 24. märtsist 1994 kuni 30. juunini 2002; |
| --- | --- |

c)

Tudapetrol Mineralölerzeugnisse Nils Hansen KG: 24. märtsist 1994 kuni 30. juunini 2002;

| d) | H&R Wax Company Vertrieb GmbH: 1. jaanuarist 2001 kuni 28. aprillini 2005; Hansen & Rosenthal KG: 1. jaanuarist 2001 kuni 28. aprillini 2005; H&R ChemPharm GmbH: 1. juulist 2001 kuni 28. aprillini 2005; |
| --- | --- |

d)

H&R Wax Company Vertrieb GmbH: 1. jaanuarist 2001 kuni 28. aprillini 2005; Hansen & Rosenthal KG: 1. jaanuarist 2001 kuni 28. aprillini 2005; H&R ChemPharm GmbH: 1. juulist 2001 kuni 28. aprillini 2005;

| e) | MOL Nyrt.: 3. septembrist 1992 kuni 28. aprillini 2005; |
| --- | --- |

e)

MOL Nyrt.: 3. septembrist 1992 kuni 28. aprillini 2005;

| f) | Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A.: 24. juunist 1994 kuni 4. augustini 2004; Repsol Petróleo S.A.: 24. juunist 1994 kuni 4. augustini 2004; Repsol YPF S.A.: 24. juunist 1994 kuni 4. augustini 2004; |
| --- | --- |

f)

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A.: 24. juunist 1994 kuni 4. augustini 2004; Repsol Petróleo S.A.: 24. juunist 1994 kuni 4. augustini 2004; Repsol YPF S.A.: 24. juunist 1994 kuni 4. augustini 2004;

| g) | Sasol Wax GmbH: 3. septembrist 1992 kuni 28. aprillini 2005; Sasol Wax International AG: 1. maist 1995 kuni 28. aprillini 2005; Sasol Holding in Germany GmbH: 1. maist 1995 kuni 28. aprillini 2005; Sasol Limited: 1. maist 1995 kuni 28. aprillini 2005; |
| --- | --- |

g)

Sasol Wax GmbH: 3. septembrist 1992 kuni 28. aprillini 2005; Sasol Wax International AG: 1. maist 1995 kuni 28. aprillini 2005; Sasol Holding in Germany GmbH: 1. maist 1995 kuni 28. aprillini 2005; Sasol Limited: 1. maist 1995 kuni 28. aprillini 2005;

| h) | Shell Deutschland Oil GmbH: 3. septembrist 1992 kuni 31. märtsini 2004; Shell Deutschland Schmierstoff GmbH: 1. aprillist 2004 kuni 17. märtsini 2005; Deutsche Shell GmbH: 2. jaanuarist 2002 kuni 17. märtsist 2005; Shell International Petroleum Company Limited: 2. jaanuarist 2002 kuni 17. märtsini 2005; the Shell Petroleum Company Limited: 2. jaanuarist 2002 kuni 17. märtsini 2005; Shell Petroleum N.V.: 1. juulist 2002 kuni 17. märtsini 2005; the Shell Transport and Trading Company Limited: 2. jaanuarist 2002 kuni 17. märtsini 2005; |
| --- | --- |

h)

Shell Deutschland Oil GmbH: 3. septembrist 1992 kuni 31. märtsini 2004; Shell Deutschland Schmierstoff GmbH: 1. aprillist 2004 kuni 17. märtsini 2005; Deutsche Shell GmbH: 2. jaanuarist 2002 kuni 17. märtsist 2005; Shell International Petroleum Company Limited: 2. jaanuarist 2002 kuni 17. märtsini 2005; the Shell Petroleum Company Limited: 2. jaanuarist 2002 kuni 17. märtsini 2005; Shell Petroleum N.V.: 1. juulist 2002 kuni 17. märtsini 2005; the Shell Transport and Trading Company Limited: 2. jaanuarist 2002 kuni 17. märtsini 2005;

| i) | RWE-Dea AG: 3. septembrist 1992 kuni 30. juunini 2002; RWE AG: 3. septembrist 1992 kuni 30. juunini 2002; |
| --- | --- |

i)

RWE-Dea AG: 3. septembrist 1992 kuni 30. juunini 2002; RWE AG: 3. septembrist 1992 kuni 30. juunini 2002;

| j) | Total France S.A.: 3. septembrist 1992 kuni 28. aprillini 2005; Total S.A.: 3. septembrist 1992 kuni 28. aprillini 2005. |
| --- | --- |

j)

Total France S.A.: 3. septembrist 1992 kuni 28. aprillini 2005; Total S.A.: 3. septembrist 1992 kuni 28. aprillini 2005.

| (27) | Toorparafiini puhul:






  a) | Esso Deutschland GmbH: 22. veebruarist 2001 kuni 18. detsembrini 2002; Esso Société Anonyme Française: 8. märtsist 1999 kuni 18. detsembrini 2002; ExxonMobil Petroleum & Chemical, B.V.B.A.: 20. novembrist 1999 kuni 18. detsembrini 2002; Exxon Mobil Corporation: 20. novembrist 1999 kuni 18. detsembrini 2002; |
| --- | --- | --- |

(27)

Toorparafiini puhul:

a)

Esso Deutschland GmbH: 22. veebruarist 2001 kuni 18. detsembrini 2002; Esso Société Anonyme Française: 8. märtsist 1999 kuni 18. detsembrini 2002; ExxonMobil Petroleum & Chemical, B.V.B.A.: 20. novembrist 1999 kuni 18. detsembrini 2002; Exxon Mobil Corporation: 20. novembrist 1999 kuni 18. detsembrini 2002;

| b) | Sasol Wax GmbH: 30. oktoobrist 1997 kuni 12. maini 2004; Sasol Wax International AG: 30. oktoobrist 1997 kuni 12. maini 2004; Sasol Holding in Germany GmbH: 30. oktoobrist 1997 kuni 12. maini 2004; Sasol Limited: 30. oktoobrist 1997 kuni 12. maini 2004; |
| --- | --- |

b)

Sasol Wax GmbH: 30. oktoobrist 1997 kuni 12. maini 2004; Sasol Wax International AG: 30. oktoobrist 1997 kuni 12. maini 2004; Sasol Holding in Germany GmbH: 30. oktoobrist 1997 kuni 12. maini 2004; Sasol Limited: 30. oktoobrist 1997 kuni 12. maini 2004;

| c) | Shell Deutschland Oil GmbH: 30. oktoobrist 1997 kuni 12. maini 2004; Shell Deutschland Schmierstoff GmbH: 1. aprillist 2004 kuni 12. maini 2004; Deutsche Shell GmbH: 2. jaanuarist 2002 kuni 12. maini 2004; Shell International Petroleum Company Limited: 2. jaanuarist 2002 kuni 12. maini 2004; the Shell Petroleum Company Limited: 2. jaanuarist 2002 kuni 12. maini 2004; Shell Petroleum N.V.: 1. juulist 2002 kuni 12. maini 2004; the Shell Transport and Trading Company Limited: 2. jaanuarist 2002 kuni 12. maini 2004; |
| --- | --- |

c)

Shell Deutschland Oil GmbH: 30. oktoobrist 1997 kuni 12. maini 2004; Shell Deutschland Schmierstoff GmbH: 1. aprillist 2004 kuni 12. maini 2004; Deutsche Shell GmbH: 2. jaanuarist 2002 kuni 12. maini 2004; Shell International Petroleum Company Limited: 2. jaanuarist 2002 kuni 12. maini 2004; the Shell Petroleum Company Limited: 2. jaanuarist 2002 kuni 12. maini 2004; Shell Petroleum N.V.: 1. juulist 2002 kuni 12. maini 2004; the Shell Transport and Trading Company Limited: 2. jaanuarist 2002 kuni 12. maini 2004;

| d) | RWE-Dea AG: 30. oktoobrist 1997 kuni 30. juunini 2002; RWE AG: 30. oktoobrist 1997 kuni 30. juunini 2002; |
| --- | --- |

d)

RWE-Dea AG: 30. oktoobrist 1997 kuni 30. juunini 2002; RWE AG: 30. oktoobrist 1997 kuni 30. juunini 2002;

| e) | Total France S.A.: 30. oktoobrist 1997 kuni 12. maini 2004; Total S.A.: 30. oktoobrist 1997 kuni 12. maini 2004. |
| --- | --- |

e)

Total France S.A.: 30. oktoobrist 1997 kuni 12. maini 2004; Total S.A.: 30. oktoobrist 1997 kuni 12. maini 2004.

| (28) | Arvestades eespool loetletud põhjendusi, kehtestati järgmised trahvid:












  a) | ENI S.p.A.: |
| --- | --- | --- |

(28)

Arvestades eespool loetletud põhjendusi, kehtestati järgmised trahvid:

a)

ENI S.p.A.:

29 120 000 eurot;

| b) | Esso Société Anonyme Française:
  millest solidaarselt järgmiste ettevõtjatega:
  ExxonMobil Petroleum & Chemical, B.V.B.A. ja Exxon Mobil Corporation: 34 670 400 eurot, millest solidaarselt ettevõtjaga Esso Deutschland GmbH 27 081 600 eurot; |
| --- | --- |

b)

Esso Société Anonyme Française:

millest solidaarselt järgmiste ettevõtjatega:

ExxonMobil Petroleum & Chemical, B.V.B.A. ja Exxon Mobil Corporation: 34 670 400 eurot, millest solidaarselt ettevõtjaga Esso Deutschland GmbH 27 081 600 eurot;

83 588 400 eurot,

| c) | Tudapetrol Mineralölerzeugnisse Nils Hansen KG: |
| --- | --- |

c)

Tudapetrol Mineralölerzeugnisse Nils Hansen KG:

12 000 000 eurot;

| d) | Hansen & Rosenthal KG solidaarselt ettevõtjaga H&R Wax Company Vertrieb GmbH:
  millest solidaarselt järgmise ettevõtjaga:
  H&R ChemPharm GmbH 22 000 000 eurot; |
| --- | --- |

d)

Hansen & Rosenthal KG solidaarselt ettevõtjaga H&R Wax Company Vertrieb GmbH:

millest solidaarselt järgmise ettevõtjaga:

H&R ChemPharm GmbH 22 000 000 eurot;

24 000 000 eurot,

| e) | MOL Nyrt.: |
| --- | --- |

e)

MOL Nyrt.:

23 700 000 eurot;

| f) | Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A. solidaarselt ettevõtjatega Repsol Petróleo S.A. ja Repsol YPF S.A.: |
| --- | --- |

f)

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A. solidaarselt ettevõtjatega Repsol Petróleo S.A. ja Repsol YPF S.A.:

19 800 000 eurot;

| g) | Sasol Wax GmbH:
  millest solidaarselt järgmiste ettevõtjatega:
  Sasol Wax International AG, Sasol Holding in Germany GmbH ja Sasol Limited 250 700 000 eurot; |
| --- | --- |

g)

Sasol Wax GmbH:

millest solidaarselt järgmiste ettevõtjatega:

Sasol Wax International AG, Sasol Holding in Germany GmbH ja Sasol Limited 250 700 000 eurot;

318 200 000 eurot,

| h) | Shell Deutschland Oil GmbH, Shell Deutschland Schmierstoff GmbH, Deutsche Shell GmbH, Shell International Petroleum Company Limited, the Shell Petroleum Company Limited, Shell Petroleum N.V. ja the Shell Transport and Trading Company Limited: |
| --- | --- |

h)

Shell Deutschland Oil GmbH, Shell Deutschland Schmierstoff GmbH, Deutsche Shell GmbH, Shell International Petroleum Company Limited, the Shell Petroleum Company Limited, Shell Petroleum N.V. ja the Shell Transport and Trading Company Limited:

0 eurot;

| i) | RWE-Dea AG solidaarselt ettevõtjaga RWE AG: |
| --- | --- |

i)

RWE-Dea AG solidaarselt ettevõtjaga RWE AG:

37 440 000 eurot;

| j) | Total France S.A. solidaarselt ettevõtjaga Total S.A.: |
| --- | --- |

j)

Total France S.A. solidaarselt ettevõtjaga Total S.A.:

128 163 000 eurot.

| (29) | Punktides 26 ja 27 loetletud ettevõtjatelt nõuti kohe punktis 2 nimetatud rikkumise lõpetamist juhul, kui nad seda juba teinud ei olnud, ja hoiduda punktis 2 kirjeldatud tegevuse või käitumise kordamisest ja igasugusest tegevusest või käitumisest, millel on sama või sarnane eesmärk või mõju. |
| --- | --- |

(29)

Punktides 26 ja 27 loetletud ettevõtjatelt nõuti kohe punktis 2 nimetatud rikkumise lõpetamist juhul, kui nad seda juba teinud ei olnud, ja hoiduda punktis 2 kirjeldatud tegevuse või käitumise kordamisest ja igasugusest tegevusest või käitumisest, millel on sama või sarnane eesmärk või mõju.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 295/22 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 295/22

---

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 295/14

| Riikliku abi viitenumber | X 223/09 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Friuli-Venezia Giulia
  Segapiirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia — Direzione centrale attività produttive |
| Servizio sostegno e promozione comparto produttivo artigiano |
| Via Carducci 6 |
| 34133 Trieste TS |
| ITALIA |
| diana.prandi@regione.fvg.it |
| http://www.regione.fvg.it |

Riikliku abi viitenumber

X 223/09

Liikmesriik

Itaalia

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

Friuli-Venezia Giulia

Segapiirkonnad

Abi andev ametiasutus

Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia — Direzione centrale attività produttive

Servizio sostegno e promozione comparto produttivo artigiano

Via Carducci 6

34133 Trieste TS

ITALIA

diana.prandi@regione.fvg.it

http://www.regione.fvg.it

Abimeetme nimetus

Finanziamenti agevolati alle imprese artigiane a sostegno degli investimenti aziendali

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

DPReg 343 del 18.12.2008 (Modifiche al DPReg n. 272 del 12.8.2005), pubblicato sul Bollettino ufficiale della Regione n. 53 del 31.12.2008 — oggetto della presente comunicazione;

DPReg 272 del 12.8.2005 (Testo unico delle disposizioni regolamentari in materia di incentivi a favore del settore artigiano), pubblicato sul Bollettino ufficiale della Regione n. 36 del 7.9.2005.

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

Muutmine XS 235/07

Kestus

1.1.2009–31.12.2013

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

4,00 EUR (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Toetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Investeeringuteks ettenähtud ja tööhõivealane regionaalabi (artikkel 13) Abikava

15 %

20 %

VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi (artikkel 15)

20 %

—

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://lexview-int.regione.fvg.it/FontiNormative/Regolamenti/D_P_REG_0272-2005.pdf

| Riikliku abi viitenumber | X 224/09 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Poola |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Poland
  Artikkel 87 lõige 3 punkt a |
| Abi andev ametiasutus | Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa |
| Al. Jana Pawła II 70 |
| 00-175 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |
| http://www.arimr.gov.pl |

Riikliku abi viitenumber

X 224/09

Liikmesriik

Poola

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

Poland

Artikkel 87 lõige 3 punkt a

Abi andev ametiasutus

Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa

Al. Jana Pawła II 70

00-175 Warszawa

POLSKA/POLAND

http://www.arimr.gov.pl

Abimeetme nimetus

Dopłaty do oprocentowania kredytów na inwestycje w przetwórstwie produktów rolnych

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 22 stycznia 2009 r. w sprawie realizacji niektórych zadań Agencji Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa (Dz.U. nr 22, poz. 121)

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

1.3.2009–31.12.2013

Sektorid

Toiduainete tootmine

Abisaaja liik

VKEd

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

50,00 PLN (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Intressitoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi (artikkel 15)

50 %

—

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://dokumenty.rcl.gov.pl/D2009022012101.pdf

| Riikliku abi viitenumber | X 225/09 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Austria |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Tirol
  Artikkel 87 lõige 3 punkt c
  Segapiirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | Amt der Tiroler Landesregierung, Abt. Wirtschaft und Arbeit |
| Heiliggeiststraße 7—9 |
| 6020 Innsbruck |
| ÖSTERREICH |
| http://portal.tirol.gv.at/TirolGvAt/dienststelleDetails.do?cmd=detailsCommit&fachbereichsid=0&orgeseq=300067&cid=1 |

Riikliku abi viitenumber

X 225/09

Liikmesriik

Austria

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

Tirol

Artikkel 87 lõige 3 punkt c

Segapiirkonnad

Abi andev ametiasutus

Amt der Tiroler Landesregierung, Abt. Wirtschaft und Arbeit

Heiliggeiststraße 7—9

6020 Innsbruck

ÖSTERREICH

http://portal.tirol.gv.at/TirolGvAt/dienststelleDetails.do?cmd=detailsCommit&fachbereichsid=0&orgeseq=300067&cid=1

Abimeetme nimetus

Impulspaket Tirol

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Richtlinie zum Impulspaket Rahmenrichtlinie für die Wirtschaftsförderung des Landes Tirol

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

Muutmine XS 115/07

Muutmine XR 68/07

Kestus

9.2.2009–30.6.2014

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

suurettevõte

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

10,00 EUR (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Toetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Investeeringuteks ettenähtud ja tööhõivealane regionaalabi (artikkel 13) Abikava

10 %

—

VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi (artikkel 15

10 %

—

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.tirol.gv.at/themen/wirtschaft-und-tourismus/wirtschaftsfoerderung/wirtschaftsfoerderungsprogramm/impulspaket/

| Riikliku abi viitenumber | X 226/09 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Austria |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Tirol
  Segapiirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | Amt der Tiroler Landesregierung, Abt. Wirtschaft und Arbeit |
| Heiliggeiststraße 7—9 |
| 6020 Innsbruck |
| ÖSTERREICH |
| http://portal.tirol.gv.at/TirolGvAt/dienststelleDetails.do?cmd=detailsCommit&fachbereichsid=0&orgeseq=300067&cid=1 |

Riikliku abi viitenumber

X 226/09

Liikmesriik

Austria

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

Tirol

Segapiirkonnad

Abi andev ametiasutus

Amt der Tiroler Landesregierung, Abt. Wirtschaft und Arbeit

Heiliggeiststraße 7—9

6020 Innsbruck

ÖSTERREICH

http://portal.tirol.gv.at/TirolGvAt/dienststelleDetails.do?cmd=detailsCommit&fachbereichsid=0&orgeseq=300067&cid=1

Abimeetme nimetus

Verbesserung von Infrastrukturangeboten in Klein- und Kleinstschigebieten

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Richtlinie zum Schwerpunkt „Verbesserung von Infrastrukturangeboten in Klein- und Kleinstschigebieten” Basisrichtlinie für die Infrastrukturförderung des Landes Tirol

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

9.2.2009–30.6.2014

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

10,00 EUR (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi (artikkel 15)

20 %

—

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.tirol.gv.at/themen/wirtschaft-und-tourismus/wirtschaftsfoerderung/infrastrukturfoerderung/infrastrukturangebote/

| Riikliku abi viitenumber | X 867/09 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Abi mitte saavad piirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit |
| Prins Clauslaan 8 |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| NEDERLAND |
| http://www.minlnv.nl |

Riikliku abi viitenumber

X 867/09

Liikmesriik

Madalmaad

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

Abi mitte saavad piirkonnad

Abi andev ametiasutus

Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Prins Clauslaan 8

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

NEDERLAND

http://www.minlnv.nl

Abimeetme nimetus

Regeling LNV-subsidies (omschrijving steun: Samenwerking bij innovatie (industrieel onderzoek))

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Regeling LNV-subsidies: artikel 1:2, artikel 1:3, artikel 2:1, artikel 2:32;

Openstellingsbesluit LNV-subsidies

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

1.11.2009–31.12.2013

Sektorid

Põllumajandus, Metsamajandus ja kalapüük, Toiduainete tootmine

Abisaaja liik

VKEd

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

1,68 EUR (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Toetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Rakendusuuring (artikli 31 lõike 2 punkt b)

65 %

80 %

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://wetten.overheid.nl/zoeken_op/regeling_type_wetten+AMVB+ministeries/titel_bevat_Regeling%2BLNV-subsidies/datum_29-10-2009

http://wetten.overheid.nl/zoeken_op/regeling_type_wetten+AMVB+ministeries/titel_bevat_Openstellingsbesluit%2BLNV-subsidies/datum_29-10-2009

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 295/27 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 295/27

---

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 295/15

| Riikliku abi viitenumber | X 239/09 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Galicia
  Artikkel 87 lõige 3 punkt a |
| Abi andev ametiasutus | Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) |
| Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n |
| 15703 Santiago de Compostela (A Coruña) |
| ESPAÑA |
| Tel +34 902300903 / 981541147 |
| Faks +34 981558844 |
| http://www.igape.es/index.php?lang=es |

Riikliku abi viitenumber

X 239/09

Liikmesriik

Hispaania

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

Galicia

Artikkel 87 lõige 3 punkt a

Abi andev ametiasutus

Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape)

Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n

15703 Santiago de Compostela (A Coruña)

ESPAÑA

Tel +34 902300903 / 981541147

Faks +34 981558844

http://www.igape.es/index.php?lang=es

Abimeetme nimetus

IG155: Proxectos de asistencia técnica para la participación en licitaciones públicas internacionales.

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Resolución de 23 de enero de 2009 (DOG no 19, de 28 de enero), por la que se modifican las bases reguladoras de las ayudas a la internacionalización de las empresas gallegas, adaptándolas al Reglamento (CE) no 800/2008, del 6 de agosto, general de exención por categorías.

Resolución de 9 de mayo de 2008 (DOG no 92, del 14 de mayo), por la que se da publicidad a las bases reguladoras de las ayudas del Igape a la internacionalización de las empresas gallegas y se procede a su convocatoria.

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

Muutmine XS 123/08

Kestus

15.5.2008–31.12.2013

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

0,05 EUR (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Toetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

VKEdele nõustamiseks antav abi (artikkel 26)

50 %

—

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.xunta.es/Doc/Dog2009.nsf/FichaContenido/422E?OpenDocument

http://www.xunta.es/Doc/Dog2008.nsf/FichaContenido/1FA26?OpenDocument

| Riikliku abi viitenumber | X 240/09 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Murcia
  Artikkel 87 lõige 3 punkt a |
| Abi andev ametiasutus | Instituto de Fomento de la Región de Murcia |
| Avenida de la Fama, 3 |
| 30003 Murcia |
| ESPAÑA |
| http://www.ifrm-murcia.es |

Riikliku abi viitenumber

X 240/09

Liikmesriik

Hispaania

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

Murcia

Artikkel 87 lõige 3 punkt a

Abi andev ametiasutus

Instituto de Fomento de la Región de Murcia

Avenida de la Fama, 3

30003 Murcia

ESPAÑA

http://www.ifrm-murcia.es

Abimeetme nimetus

Programa de Investigación y Desarrollo Tecnológico

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Orden de 27 de enero de 2009 de la Consejería de Universidades, Empresa e Investigación, por la que se aprueban las bases reguladoras y la convocatoria para 2009 de las ayudas del Instituto de Fomento de la Región de Murcia, publicada en el Boletín Oficial de la Región de Murcia BORM no 25, de fecha 31 de enero de 2009 (Anexo 1)

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

Muutmine XS 108/07

Kestus

1.2.2009–31.12.2013

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

6,00 EUR (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Toetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

2007ES161PO001

Programa Operativo Integrado de la Región de Murcia FEDER 2007-2013, aprobado por Decisión de la Comisión de 28 de noviembre de 2007 — 4,80 EUR (en millones)

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Rakendusuuring (artikli 31 lõike 2 punkt b)

50 %

20 %

Tootearendus (artikli 31 lõike 2 punkt c)

25 %

20 %

VKEdele tööstusomandi õiguste omandamise kulude katteks antav abi (artikkel 33)

70 %

—

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.institutofomentomurcia.es/InfoDirectoV3/pdf/Convocatoria_Programas_de_Ayudas_INFO_2009.pdf

| Riikliku abi viitenumber | X 241/09 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Murcia
  Artikkel 87 lõige 3 punkt a |
| Abi andev ametiasutus | Instituto de Fomento de la Región de Murcia |
| Avenida de la Fama, 3 |
| 30003 Murcia |
| ESPAÑA |
| http://www.ifrm-murcia.es |

Riikliku abi viitenumber

X 241/09

Liikmesriik

Hispaania

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

Murcia

Artikkel 87 lõige 3 punkt a

Abi andev ametiasutus

Instituto de Fomento de la Región de Murcia

Avenida de la Fama, 3

30003 Murcia

ESPAÑA

http://www.ifrm-murcia.es

Abimeetme nimetus

Programa de implantación de la innovación

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Orden de 27 de enero de 2009 de la Consejería de Universidades, Empresa e Investigación, por la que se aprueba las bases reguladoras y la convocatoria para 2009 de las ayudas del Instituto de Fomento de la Región de Murcia, publicada en el Boletín Oficial de la Región de Murcia BORM no 25 de fecha 31 de enero de 2009 (Anexo 2)

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

Muutmine XR 66/07

Kestus

1.2.2009–31.12.2013

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

1,00 EUR (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Toetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

2007ES161PO001

Programa Operativo Integrado de la Región de Murcia FEDER 2007-2013, aprobado por Decisión de la Comisión de 28 de noviembre de 2007 — 0,80 EUR (en millones)

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Investeeringuteks ettenähtud ja tööhõivealane regionaalabi (artikkel 13) Abikava

30 %

20 %

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.institutofomentomurcia.es/InfoDirectoV3/pdf/Convocatoria_Programas_de_Ayudas_INFO_2009.pdf

| Riikliku abi viitenumber | X 242/09 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Liikmesriigi antud number | ES |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Cataluna
  Abi mitte saavad piirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | Centro de Innovación y Desarrollo Empresarial (CIDEM) |
| Passeig de Gràcia, 129 |
| 08008 Barcelona |
| ESPAÑA |
| http://www.acc10.cat |

Riikliku abi viitenumber

X 242/09

Liikmesriik

Hispaania

Liikmesriigi antud number

ES

Piirkonna nimi (NUTS)

Cataluna

Abi mitte saavad piirkonnad

Abi andev ametiasutus

Centro de Innovación y Desarrollo Empresarial (CIDEM)

Passeig de Gràcia, 129

08008 Barcelona

ESPAÑA

http://www.acc10.cat

Abimeetme nimetus

Línea de préstamos para proyectos colaborativos de R+D

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Resolución IUE/3830/2008, de 17 de noviembre, por la que se aprueban las bases reguladoras y se abre la convocatoria de las líneas de préstamos para proyectos de investigación industrial y desarrollo experimental (R+D). DOGC núm. 5284 de 23.12.2008 (Anexo 1 y apartado 2 del anexo 2)

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

31.12.2008–31.12.2009

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

Suurettevõte

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

10,00 EUR (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Sooduslaen, Intressitoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Rakendusuuring (artikli 31 lõike 2 punkt b)

65 %

20 %

Tootearendus (artikli 31 lõike 2 punkt c)

40 %

20 %

VKEdele tööstusomandi õiguste omandamise kulude katteks antav abi (artikkel 33)

80 %

—

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.gencat.net/eadop/imagenes/5284/08310120.pdf

http://www.acc10.cat/docs/prestamos.doc

| Riikliku abi viitenumber | X 244/09 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Murcia
  Artikkel 87 lõige 3 punkt a |
| Abi andev ametiasutus | Instituto de Fomento de la Región de Murcia |
| Avenida de la Fama, 3 |
| 30003 Murcia |
| ESPAÑA |
| http://www.ifrm-murcia.es |

Riikliku abi viitenumber

X 244/09

Liikmesriik

Hispaania

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

Murcia

Artikkel 87 lõige 3 punkt a

Abi andev ametiasutus

Instituto de Fomento de la Región de Murcia

Avenida de la Fama, 3

30003 Murcia

ESPAÑA

http://www.ifrm-murcia.es

Abimeetme nimetus

Programa de apoyo a inversiones tecnológicamente avanzadas en sectores estratégicos, al amparo del Plan de Dinamización

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Orden de 27 de enero de 2009 de la Consejería de Universidades, Empresa e Investigación, por la que se aprueba las bases reguladoras y la convocatoria del Programa de apoyo a inversiones tecnológicamente avanzadas en sectores estratégicos al amparo del Plan de Dinamización, publicada en el Boletín Oficial de la Región de Murcia BORM no 25 de fecha 31 de enero de 2009 (Anexo 1)

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

Muutmine XR 47/08

Kestus

1.2.2009–31.12.2013

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

Suurettevõte

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

30,00 EUR (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Toetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

2007ES161PO001

Programa Operativo Integrado de la Región de Murcia FEDER 2007-2013, aprobado por Decisión de la Comisión de 28 de noviembre de 2007 — 24,00 EUR (en millones)

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Investeeringuteks ettenähtud ja tööhõivealane regionaalabi (artikkel 13) Abikava

30 %

20 %

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.institutofomentomurcia.es/InfoDirectoV3/pdf/Convocatoria_Programas_Estrategicos_2009.pdf

---