# Euroopa Liidu C 16E/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.CE2010.016.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 16E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide22. jaanuar 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.CE2010.016.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 16E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide22. jaanuar 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 18. november 2008 |
| 2010/C 016E/01 | Tarbijate hariduse ja teadlikkuse parandamine krediidi valdkonnasEuroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta resolutsioon tarbijakaitse kohta: tarbijate hariduse ja teadlikkuse parandamine krediidi ja rahanduse valdkonnas (2007/2288(INI)) | 1 |
| 2010/C 016E/02 | Tarbijaturgude tulemustabelEuroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta resolutsioon tarbijaturgude tulemustabeli kohta (2008/2057(INI)) | 5 |
| 2010/C 016E/03 | EMU@10 – majandus- ja rahaliidu esimesed kümme aastat ja tulevikEuroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta resolutsioon EMU@10 – majandus- ja rahaliidu esimese kümne aasta ja tuleviku kohta (2008/2156(INI)) | 8 |
| 2010/C 016E/04 | Soovitused meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte rakendamise kohtaEuroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte rakendamise kohta (2008/2012(INI)) | 21 |
| LISAÜKSIKASJALIKUD SOOVITUSED TAOTLETAVA ETTEPANEKU SISU KOHTA | 24 |
| 2010/C 016E/05 | Fossiilkütustest säästva elektritootmise varase tutvustamise toetamineEuroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta resolutsioon fossiilkütustest säästva elektritootmise varase tutvustamise toetamise kohta (2008/2140(INI)) | 28 |
| | Neljapäev, 20. november 2008 |
| 2010/C 016E/06 | Euroopa ombudsmani eriaruanne seoses soovituse projektiga Euroopa Liidu Nõukogule kaebuse 1487/2005/GG asjasEuroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon Euroopa ombudsmani eriaruande kohta seoses soovituse projektiga Euroopa Liidu Nõukogule kaebuse 1487/2005/GG asjas (2008/2072(INI)) | 33 |
| 2010/C 016E/07 | Sotsiaalkindlustussüsteemide ja pensionide tulevikEuroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon sotsiaalkindlustussüsteemide ja pensionide tuleviku – nende rahastamise ja individualiseerimise suundumuse kohta (2007/2290(INI)) | 35 |
| 2010/C 016E/08 | Broneeringuinfo kasutamine õiguskaitse eesmärkidelEuroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu raamotsus broneeringuinfo kasutamise kohta õiguskaitse eesmärkidel | 44 |
| 2010/C 016E/09 | Rahaline abi liikmesriikide maksebilansi toetamiseksEuroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon keskmise tähtajaga rahalise abi süsteemi loomise kohta liikmesriikide maksebilansi toetamiseks | 49 |
| 2010/C 016E/10 | Euroopa Liidu reaktsioon olukora halvenemisele Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosasEuroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu reageerimise kohta halvenevale olukorrale Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas | 51 |
| 2010/C 016E/11 | Euroopa kosmosepoliitikaEuroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon Euroopa kosmosepoliitika kohta: konkreetsed sammud kosmosepoliitika edendamiseks | 57 |
| 2010/C 016E/12 | KassettlahingumoonEuroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon kassettlahingumoona konventsiooni kohta | 61 |
| 2010/C 016E/13 | HIV/AIDS: varajane diagnoos ja raviEuroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon HIV/AIDSi varajase diagnoosimise ja varajase ravi kohta | 62 |
| 2010/C 016E/14 | Mesinduse olukordEuroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon mesindussektori olukorra kohta | 65 |
| 2010/C 016E/15 | Liikmesriikides teostatava keskkonnajärelevalve miinimumnõudedEuroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon soovituse 2001/331/EÜ (milles sätestatakse liikmesriikides teostatava keskkonnajärelevalve miinimumnõuded) läbivaatamise kohta | 67 |
| 2010/C 016E/16 | SomaaliaEuroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon Somaalia kohta | 68 |
| 2010/C 016E/17 | Surmanuhtlus NigeeriasEuroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon surmanuhtluse kohta Nigeerias | 71 |
| 2010/C 016E/18 | Al-Kurdi perekonna juhtumEuroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon al-Kurdi perekonna juhtumi kohta | 73 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 18. november 2008

2010/C 016E/01

Tarbijate hariduse ja teadlikkuse parandamine krediidi valdkonnasEuroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta resolutsioon tarbijakaitse kohta: tarbijate hariduse ja teadlikkuse parandamine krediidi ja rahanduse valdkonnas (2007/2288(INI))

1

2010/C 016E/02

Tarbijaturgude tulemustabelEuroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta resolutsioon tarbijaturgude tulemustabeli kohta (2008/2057(INI))

5

2010/C 016E/03

EMU@10 – majandus- ja rahaliidu esimesed kümme aastat ja tulevikEuroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta resolutsioon EMU@10 – majandus- ja rahaliidu esimese kümne aasta ja tuleviku kohta (2008/2156(INI))

8

2010/C 016E/04

Soovitused meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte rakendamise kohtaEuroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte rakendamise kohta (2008/2012(INI))

21

LISAÜKSIKASJALIKUD SOOVITUSED TAOTLETAVA ETTEPANEKU SISU KOHTA

24

2010/C 016E/05

Fossiilkütustest säästva elektritootmise varase tutvustamise toetamineEuroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta resolutsioon fossiilkütustest säästva elektritootmise varase tutvustamise toetamise kohta (2008/2140(INI))

28

Neljapäev, 20. november 2008

2010/C 016E/06

Euroopa ombudsmani eriaruanne seoses soovituse projektiga Euroopa Liidu Nõukogule kaebuse 1487/2005/GG asjasEuroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon Euroopa ombudsmani eriaruande kohta seoses soovituse projektiga Euroopa Liidu Nõukogule kaebuse 1487/2005/GG asjas (2008/2072(INI))

33

2010/C 016E/07

Sotsiaalkindlustussüsteemide ja pensionide tulevikEuroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon sotsiaalkindlustussüsteemide ja pensionide tuleviku – nende rahastamise ja individualiseerimise suundumuse kohta (2007/2290(INI))

35

2010/C 016E/08

Broneeringuinfo kasutamine õiguskaitse eesmärkidelEuroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu raamotsus broneeringuinfo kasutamise kohta õiguskaitse eesmärkidel

44

2010/C 016E/09

Rahaline abi liikmesriikide maksebilansi toetamiseksEuroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon keskmise tähtajaga rahalise abi süsteemi loomise kohta liikmesriikide maksebilansi toetamiseks

49

2010/C 016E/10

Euroopa Liidu reaktsioon olukora halvenemisele Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosasEuroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu reageerimise kohta halvenevale olukorrale Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas

51

2010/C 016E/11

Euroopa kosmosepoliitikaEuroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon Euroopa kosmosepoliitika kohta: konkreetsed sammud kosmosepoliitika edendamiseks

57

2010/C 016E/12

KassettlahingumoonEuroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon kassettlahingumoona konventsiooni kohta

61

2010/C 016E/13

HIV/AIDS: varajane diagnoos ja raviEuroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon HIV/AIDSi varajase diagnoosimise ja varajase ravi kohta

62

2010/C 016E/14

Mesinduse olukordEuroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon mesindussektori olukorra kohta

65

2010/C 016E/15

Liikmesriikides teostatava keskkonnajärelevalve miinimumnõudedEuroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon soovituse 2001/331/EÜ (milles sätestatakse liikmesriikides teostatava keskkonnajärelevalve miinimumnõuded) läbivaatamise kohta

67

2010/C 016E/16

SomaaliaEuroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon Somaalia kohta

68

2010/C 016E/17

Surmanuhtlus NigeeriasEuroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon surmanuhtluse kohta Nigeerias

71

2010/C 016E/18

Al-Kurdi perekonna juhtumEuroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon al-Kurdi perekonna juhtumi kohta

73

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 18. november 2008 |
| 2010/C 016E/19 | Frank Vanheckelt parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise taotlusEuroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta otsus Frank Vanhecke puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2008/2092(IMM)) | 76 |
| 2010/C 016E/20 | Massimo D'Alema'lt parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise taotlusEuroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta otsus Massimo D’Alema puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2008/2298(IMM)) | 77 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 18. november 2008

2010/C 016E/19

Frank Vanheckelt parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise taotlusEuroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta otsus Frank Vanhecke puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2008/2092(IMM))

76

2010/C 016E/20

Massimo D'Alema'lt parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise taotlusEuroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta otsus Massimo D’Alema puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2008/2298(IMM))

77

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 18. november 2008 |
| 2010/C 016E/21 | EÜ-Kasahstani vaheline partnerlus- ja koostöölepingu protokoll *Euroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Kasahstani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga (KOM(2007)0105 – C6-0328/2008 – 2007/0039(CNS)) | 78 |
| 2010/C 016E/22 | Ühisettevõte Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks *Euroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks (KOM(2008)0483 – C6-0305/2008 – 2008/0159(CNS)) | 79 |
| 2010/C 016E/23 | Kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite kohustuslik märgistus (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite kohustusliku märgistuse kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0318 – C6-0205/2008 – 2008/0099(COD)) | 79 |
| 2010/C 016E/24 | Äriühinguõigus, ühe osanikuga osaühingud (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv äriühinguõigusest, ühe osanikuga osaühingute kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0344 – C6-0217/2008 – 2008/0109(COD)) | 80 |
| 2010/C 016E/25 | Põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhiistmed (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhiistmete kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0351 – C6-0243/2008 – 2008/0115(COD)) | 81 |
| 2010/C 016E/26 | Välistegevuse tagatisfond (kodifitseeritud versioon) *Euroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0365 – C6-0273/2008 – 2008/0117(CNS)) | 82 |
| 2010/C 016E/27 | Tsiviil- ja kaubandusasjade kohtualluvuse ja neid käsitlevate kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise konventsioon ***Euroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu tsiviil- ja kaubandusasjade kohtualluvuse ja neid käsitlevate kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise konventsiooni sõlmimise kohta (9196/2008 – C6-0215/2008 – 2008/0048(AVC)) | 82 |
| 2010/C 016E/28 | Ühenduses kasutatav Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteem ***IEuroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2223/96 (ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta) komisjoni rakendusvolituste kasutamise osas (KOM(2007)0776 – C6-0452/2007 – 2007/0272(COD)) | 83 |
| 2010/C 016E/29 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmineEuroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (KOM(2008)0609 – C6-0345/2008 – 2008/2286(ACI)) | 84 |
| LISAEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS GLOBALISEERUMISEGA KOHANEMISE EUROOPA FONDI KASUTUSELEVÕTMISE KOHTA KOOSKÕLAS EELARVEDISTSIPLIINI JA USALDUSVÄÄRSET FINANTSJUHTIMIST KÄSITLEVA EUROOPA PARLAMENDI, NÕUKOGU JA KOMISJONI 17. MAI 2006. AASTA INSTITUTSIOONIDEVAHELISE KOKKULEPPE PUNKTIGA 28 | 85 |
| 2010/C 016E/30 | Aktsiisimaksu üldine kord *Euroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, mis käsitleb aktsiisimaksu üldist korda (KOM(2008)0078 – C6-0099/2008 – 2008/0051(CNS)) | 86 |
| 2010/C 016E/31 | Koolidele puuvilja jagamise kava *Euroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta ja määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), eesmärgiga kehtestada koolidele puuvilja jagamise kava (KOM(2008)0442 – C6-0315/2008 – 2008/0146(CNS)) | 103 |
| | Kolmapäev, 19. november 2008 |
| 2010/C 016E/32 | Rahvatervist ning töötervishoidu ja tööohutust käsitlev ühenduse statistika ***IIEuroopa Parlamendi 19. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus rahvatervist ning töötervishoidu ja tööohutust käsitleva ühenduse statistika kohta (9815/3/2008 – C6-0343/2008 – 2007/0020(COD)) | 111 |
| 2010/C 016E/33 | Teatavat liiki äriühingute avaldamis- ja tõlkekohustused ***IEuroopa Parlamendi 19. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiive 68/151/EMÜ ja 89/666/EMÜ seoses teatavat liiki äriühingute avaldamis- ja tõlkekohustustega (KOM(2008)0194 – C6-0171/2008 – 2008/0083(COD)) | 112 |
| P6_TC1-COD(2008)0083Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. novembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 68/151/EMÜ, 77/91/EMÜ ja 89/666/EMÜ seoses teatavat liiki äriühingute avaldamis- ja tõlkekohustustega | 112 |
| 2010/C 016E/34 | Euroopa statistika ***IEuroopa Parlamendi 19. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa statistika kohta (KOM(2007)0625 – C6-0346/2007 – 2007/0220(COD)) | 116 |
| P6_TC1-COD(2007)0220Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. novembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (EMPs ja Šveitsis kohaldatav tekst) | 117 |
| 2010/C 016E/35 | Ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavad otsetoetus- ja teatavad muud toetuskavad *Euroopa Parlamendi 19. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks (KOM(2008)0306 - C6-0240/2008 - 2008/0103(CNS)) | 117 |
| 2010/C 016E/36 | Ühise põllumajanduspoliitika muudatused *Euroopa Parlamendi 19. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus ühise põllumajanduspoliitika muudatuste kohta, muutes määrusi (EÜ) nr 320/2006, (EÜ) nr 1234/2007, (EÜ) nr 3/2008 ja (EÜ) nr [...]/2008 (KOM(2008)0306 - C6-0241/2008 - 2008/0104(CNS)) | 173 |
| 2010/C 016E/37 | Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist antavad maaelu arengu toetused *Euroopa Parlamendi 19. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (KOM(2008)0306 - C6-0242/2008 - 2008/0105(CNS)) | 189 |
| 2010/C 016E/38 | Ühenduse maaelu arengu strateegiasuunised (2007–2013) *Euroopa Parlamendi 19. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse otsust 2006/144/EÜ ühenduse maaelu arengu strateegiasuuniste kohta (programmiperiood 2007-2013) (KOM(2008)0306 - C6-0239/2008 - 2008/0106(CNS)) | 199 |
| | Neljapäev, 20. november 2008 |
| 2010/C 016E/39 | Määruse (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) muutmine ***IEuroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (KOM(2006)0244 – C6-0228/2006 – 2006/0084(COD)) | 201 |
| P6_TC1-COD(2006)0084Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta | 201 |
| 2010/C 016E/40 | Paranduseelarve nr 8/2008 projektEuroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2008. eelarveaasta paranduseelarve nr 8/2008 projekti kohta (15765/2008 - C6-0426/2008 - 2008/2287(BUD)) | 223 |
| 2010/C 016E/41 | Kolmandate riikide kodanike kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimused *Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanike kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (KOM(2007)0637 - C6-0011/2007 - 2007/0228(CNS)) | 224 |
| 2010/C 016E/42 | Ühtne elamis- ja tööloa taotlemise kord *Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta (KOM(2007)0638 - C6-0470/2007 - 2007/0229(CNS)) | 240 |
| 2010/C 016E/43 | Ühise turukorralduse ühtse määruse muutmine *Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (KOM(2008)0489 - C6-0314/2008 - 2008/0156(CNS)) | 251 |
| 2010/C 016E/44 | Keskmise tähtajaga rahaline abi liikmesriikide maksebilansi toetamiseks *Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem (KOM(2008)0717 - C6-0389/2008 - 2008/0208(CNS)) | 252 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 18. november 2008

2010/C 016E/21

EÜ-Kasahstani vaheline partnerlus- ja koostöölepingu protokoll *Euroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Kasahstani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga (KOM(2007)0105 – C6-0328/2008 – 2007/0039(CNS))

78

2010/C 016E/22

Ühisettevõte Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks *Euroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks (KOM(2008)0483 – C6-0305/2008 – 2008/0159(CNS))

79

2010/C 016E/23

Kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite kohustuslik märgistus (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite kohustusliku märgistuse kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0318 – C6-0205/2008 – 2008/0099(COD))

79

2010/C 016E/24

Äriühinguõigus, ühe osanikuga osaühingud (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv äriühinguõigusest, ühe osanikuga osaühingute kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0344 – C6-0217/2008 – 2008/0109(COD))

80

2010/C 016E/25

Põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhiistmed (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhiistmete kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0351 – C6-0243/2008 – 2008/0115(COD))

81

2010/C 016E/26

Välistegevuse tagatisfond (kodifitseeritud versioon) *Euroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0365 – C6-0273/2008 – 2008/0117(CNS))

82

2010/C 016E/27

Tsiviil- ja kaubandusasjade kohtualluvuse ja neid käsitlevate kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise konventsioon ***Euroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu tsiviil- ja kaubandusasjade kohtualluvuse ja neid käsitlevate kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise konventsiooni sõlmimise kohta (9196/2008 – C6-0215/2008 – 2008/0048(AVC))

82

2010/C 016E/28

Ühenduses kasutatav Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteem ***IEuroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2223/96 (ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta) komisjoni rakendusvolituste kasutamise osas (KOM(2007)0776 – C6-0452/2007 – 2007/0272(COD))

83

2010/C 016E/29

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmineEuroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (KOM(2008)0609 – C6-0345/2008 – 2008/2286(ACI))

84

LISAEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS GLOBALISEERUMISEGA KOHANEMISE EUROOPA FONDI KASUTUSELEVÕTMISE KOHTA KOOSKÕLAS EELARVEDISTSIPLIINI JA USALDUSVÄÄRSET FINANTSJUHTIMIST KÄSITLEVA EUROOPA PARLAMENDI, NÕUKOGU JA KOMISJONI 17. MAI 2006. AASTA INSTITUTSIOONIDEVAHELISE KOKKULEPPE PUNKTIGA 28

85

2010/C 016E/30

Aktsiisimaksu üldine kord *Euroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, mis käsitleb aktsiisimaksu üldist korda (KOM(2008)0078 – C6-0099/2008 – 2008/0051(CNS))

86

2010/C 016E/31

Koolidele puuvilja jagamise kava *Euroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta ja määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), eesmärgiga kehtestada koolidele puuvilja jagamise kava (KOM(2008)0442 – C6-0315/2008 – 2008/0146(CNS))

103

Kolmapäev, 19. november 2008

2010/C 016E/32

Rahvatervist ning töötervishoidu ja tööohutust käsitlev ühenduse statistika ***IIEuroopa Parlamendi 19. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus rahvatervist ning töötervishoidu ja tööohutust käsitleva ühenduse statistika kohta (9815/3/2008 – C6-0343/2008 – 2007/0020(COD))

111

2010/C 016E/33

Teatavat liiki äriühingute avaldamis- ja tõlkekohustused ***IEuroopa Parlamendi 19. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiive 68/151/EMÜ ja 89/666/EMÜ seoses teatavat liiki äriühingute avaldamis- ja tõlkekohustustega (KOM(2008)0194 – C6-0171/2008 – 2008/0083(COD))

112

P6_TC1-COD(2008)0083Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. novembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 68/151/EMÜ, 77/91/EMÜ ja 89/666/EMÜ seoses teatavat liiki äriühingute avaldamis- ja tõlkekohustustega

2008/.../EÜ

68/151/EMÜ, 77/91/EMÜ

112

2010/C 016E/34

Euroopa statistika ***IEuroopa Parlamendi 19. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa statistika kohta (KOM(2007)0625 – C6-0346/2007 – 2007/0220(COD))

116

P6_TC1-COD(2007)0220Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. novembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (EMPs ja Šveitsis kohaldatav tekst)

117

2010/C 016E/35

Ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavad otsetoetus- ja teatavad muud toetuskavad *Euroopa Parlamendi 19. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks (KOM(2008)0306 - C6-0240/2008 - 2008/0103(CNS))

117

2010/C 016E/36

Ühise põllumajanduspoliitika muudatused *Euroopa Parlamendi 19. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus ühise põllumajanduspoliitika muudatuste kohta, muutes määrusi (EÜ) nr 320/2006, (EÜ) nr 1234/2007, (EÜ) nr 3/2008 ja (EÜ) nr [...]/2008 (KOM(2008)0306 - C6-0241/2008 - 2008/0104(CNS))

173

2010/C 016E/37

Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist antavad maaelu arengu toetused *Euroopa Parlamendi 19. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (KOM(2008)0306 - C6-0242/2008 - 2008/0105(CNS))

189

2010/C 016E/38

Ühenduse maaelu arengu strateegiasuunised (2007–2013) *Euroopa Parlamendi 19. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse otsust 2006/144/EÜ ühenduse maaelu arengu strateegiasuuniste kohta (programmiperiood 2007-2013) (KOM(2008)0306 - C6-0239/2008 - 2008/0106(CNS))

199

Neljapäev, 20. november 2008

2010/C 016E/39

Määruse (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) muutmine ***IEuroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (KOM(2006)0244 – C6-0228/2006 – 2006/0084(COD))

201

P6_TC1-COD(2006)0084Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta

201

2010/C 016E/40

Paranduseelarve nr 8/2008 projektEuroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2008. eelarveaasta paranduseelarve nr 8/2008 projekti kohta (15765/2008 - C6-0426/2008 - 2008/2287(BUD))

223

2010/C 016E/41

Kolmandate riikide kodanike kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimused *Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanike kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (KOM(2007)0637 - C6-0011/2007 - 2007/0228(CNS))

224

2010/C 016E/42

Ühtne elamis- ja tööloa taotlemise kord *Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta (KOM(2007)0638 - C6-0470/2007 - 2007/0229(CNS))

240

2010/C 016E/43

Ühise turukorralduse ühtse määruse muutmine *Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (KOM(2008)0489 - C6-0314/2008 - 2008/0156(CNS))

251

2010/C 016E/44

Keskmise tähtajaga rahaline abi liikmesriikide maksebilansi toetamiseks *Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem (KOM(2008)0717 - C6-0389/2008 - 2008/0208(CNS))

252

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 18. november 2008

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/1

---

Tarbijate hariduse ja teadlikkuse parandamine krediidi valdkonnas

P6_TA(2008)0539

Euroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta resolutsioon tarbijakaitse kohta: tarbijate hariduse ja teadlikkuse parandamine krediidi ja rahanduse valdkonnas (2007/2288(INI))

(2010/C 16 E/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2007. aasta teatist finantsteadmiste kohta (KOM(2007)0808); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2007. aasta teatist finantsteadmiste kohta (KOM(2007)0808);

| — | võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut jaefinantsteenuste kohta ühtsel turul (KOM(2007)0226); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut jaefinantsteenuste kohta ühtsel turul (KOM(2007)0226);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi seisukohta, mis võeti vastu teisel lugemisel 16. jaanuaril 2008. aastal, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi seisukohta, mis võeti vastu teisel lugemisel 16. jaanuaril 2008. aastal, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ (1);

| — | võttes arvesse oma 11. juuli 2007. aasta resolutsiooni valge raamatu: finantsteenuste poliitika (2005–2010) kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. juuli 2007. aasta resolutsiooni valge raamatu: finantsteenuste poliitika (2005–2010) kohta (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust (A6-0393/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust (A6-0393/2008),

| A. | arvestades ühelt poolt, et finantsturud arenevad kiiresti, on muutunud väga dünaamiliseks ja järjest keerukamaks, ning teiselt poolt, et ühiskonna ja elustiili muutused loovad vajaduse eraisikute rahaasjade mõistliku korralduse järele ning vajaduse korrapäraselt kohandada eraisikute rahaasju vastavalt muutustele töös ja pereelus; |
| --- | --- |

A.

arvestades ühelt poolt, et finantsturud arenevad kiiresti, on muutunud väga dünaamiliseks ja järjest keerukamaks, ning teiselt poolt, et ühiskonna ja elustiili muutused loovad vajaduse eraisikute rahaasjade mõistliku korralduse järele ning vajaduse korrapäraselt kohandada eraisikute rahaasju vastavalt muutustele töös ja pereelus;

| B. | arvestades, et tarbijate finantsteadlikkuse tõstmine peaks olema poliitikutele prioriteediks nii liikmesriikide kui ka Euroopa tasandil, ja seda mitte ainult üksikisikutele tõusva kasu tõttu, vaid ka kasu tõttu ühiskonnale ja majandusele, näiteks probleemsete laenude arvu vähenemise, säästude suurenemise, konkurentsi suurenemise, kindlustustoodete sobiva kasutamise ja pensionipõlveks piisava kindlustamise mõttes; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tarbijate finantsteadlikkuse tõstmine peaks olema poliitikutele prioriteediks nii liikmesriikide kui ka Euroopa tasandil, ja seda mitte ainult üksikisikutele tõusva kasu tõttu, vaid ka kasu tõttu ühiskonnale ja majandusele, näiteks probleemsete laenude arvu vähenemise, säästude suurenemise, konkurentsi suurenemise, kindlustustoodete sobiva kasutamise ja pensionipõlveks piisava kindlustamise mõttes;

| C. | arvestades, et uuringutest nähtub, et tarbijad kalduvad oma finantsteenuste alaseid teadmisi üle hindama ning et neid on vaja teavitada tõsiasjast, et nad ei ole finantsasjadest nii teadlikud, kui nad ise usuvad, ning selle tagajärgedest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et uuringutest nähtub, et tarbijad kalduvad oma finantsteenuste alaseid teadmisi üle hindama ning et neid on vaja teavitada tõsiasjast, et nad ei ole finantsasjadest nii teadlikud, kui nad ise usuvad, ning selle tagajärgedest;

| D. | arvestades, et kindla suunitlusega ja võimaluse korral õppija vajadustele kohandatud kvaliteetsed finantsharidusprogrammid võivad tõsta finantsteadlikkust, võimaldades tarbijatel teha teadlikke valikuid ja aidates nii kaasa finantsturgude tõhusale toimimisele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kindla suunitlusega ja võimaluse korral õppija vajadustele kohandatud kvaliteetsed finantsharidusprogrammid võivad tõsta finantsteadlikkust, võimaldades tarbijatel teha teadlikke valikuid ja aidates nii kaasa finantsturgude tõhusale toimimisele;

| E. | arvestades, et piiriüleste finantsteenuste tähtsus suureneb pidevalt ning et komisjon peaks tegema ELi tasandil algatusi piiriülese ja vajaduse korral finantsharidust käsitleva võrreldava teabe edendamiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et piiriüleste finantsteenuste tähtsus suureneb pidevalt ning et komisjon peaks tegema ELi tasandil algatusi piiriülese ja vajaduse korral finantsharidust käsitleva võrreldava teabe edendamiseks;

| F. | arvestades, et haridusega seoses tuleks eritähelepanu pöörata tundlike tarbijate ja noorte tarbijate vajadustele, kes seisavad silmitsi otsustega, mis mõjutavad nende majanduslikke väljavaateid kogu elu jooksul; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et haridusega seoses tuleks eritähelepanu pöörata tundlike tarbijate ja noorte tarbijate vajadustele, kes seisavad silmitsi otsustega, mis mõjutavad nende majanduslikke väljavaateid kogu elu jooksul;

| G. | arvestades, et uuringud näitavad, et need, kes on väga varases eas omandanud isiklike rahaasjade korraldamise põhitõed, on suurema finantsteadlikkusega; arvestades, et finantsharidus on tihedalt seotud põhioskuste õpetamisega (matemaatika ja lugemine), |
| --- | --- |

G.

arvestades, et uuringud näitavad, et need, kes on väga varases eas omandanud isiklike rahaasjade korraldamise põhitõed, on suurema finantsteadlikkusega; arvestades, et finantsharidus on tihedalt seotud põhioskuste õpetamisega (matemaatika ja lugemine),

1.   tervitab komisjoni algatusi tarbijate finantshariduse valdkonnas, eelkõige hiljutist finantshariduse ekspertrühma moodustamist, ning kavatsust avaldada finantshariduse kavade ja uuringute kohta veebipõhine andmebaas; on seisukohal, et sellel ekspertrühmal peaksid olema kindlad kohustused ja volitused; teeb ettepaneku, et ekspertrühmal palutaks eelkõige uurida ELi finantshariduse ja piiriüleste finantsteenuste antavat lisandväärtust ja nende parimaid tavasid;

2.   rõhutab, et tarbijate harimise ja teadlikkuse parandamise eesmärk rahanduse ja krediidi valdkonnas on suurendada tarbijate majanduslikku ja rahanduslikku teadlikkust, et aidata neil mõista majanduslikke kohustusi ning hoiduda tarbetust riskist, ülemäärasest võlgnevusest ja finantsalasest tõrjutusest; on seisukohal, et tarbijate koolitamine ja teavitamine peaks võimaldama neil kujundada sõltumatu, nende endi otsustusvõimel põhineva suhtumise finantstoodetesse, mida neile pakutakse või mida nad kavatsevad kasutada;

3.   märgib, et kõrge riskitasemega hüpoteeklaenude („sub-prime mortgage”) kriis näitab nii ohtusid, mis kaasnevad laenuvõtjatele ebapiisava teabe andmisega, kui ka kõnealuse teabe puudulikku mõistmist ja tundmist, mille tagajärjel tarbijad ei võta piisavalt arvesse maksejõuetuse ja ülemäärase võlgnevusega seotud riski;

4.   rõhutab, et oma õigustest teadlikud ja haritud tarbijad aitavad edendada konkurentsi, kvaliteeti ja innovatsiooni panganduse ja finantsteenuste valdkonnas ning tuletab meelde, et haritud ja kindlad investorid võivad kapitaliturgudele lisada investeeringuteks ja kasvuks vajalikku täiendavat likviidsust;

5.   rõhutab, kui oluline on määrata finantsteadlikkuse tase liikmesriikides ja mõista lisandväärtust, mida EL võib pakkuda, samuti määratleda konkreetsete ühiskonnarühmade haridusvajadus vastavalt eri kriteeriumidele, nagu vanus, sissetulek ja haridustase;

6.   tunnustab eraalgatuste, finantsteenuste valdkonna ja tarbijaorganisatsioonide rolli nii ühenduse kui ka liikmesriigi tasandil sihtrühmade finantsharidusega seotud konkreetsete vajaduste määratlemises, olemasolevate hariduskavade nõrkade külgede ja puuduste väljatoomises ning finantsteabe andmises tarbijatele, sh finantsplaneerimise veebipõhiste vahendite, meedia- ja hariduskampaaniate jms abil;

7.   on seisukohal, et finantshariduse programmid on kõige tõhusamad siis, kui need on välja töötatud konkreetsete sihtrühmade vajadusi arvestades ning vajaduse korral õppija vajadustele kohandatud; on lisaks seisukohal, et kõik finantshariduse programmid peaksid kaasa aitama iga isiku finantsvõimaluste teadliku ja realistliku kasutamise parandamisele; kaaluda tuleks täiskasvanute finantsilisi võimalusi parandavate programmide väljatöötamist;

8.   kutsub komisjoni üles koostöös liikmesriikidega töötama ELi tasandil välja haridusprogramme isiklike rahaasjade korraldamise valdkonnas lähtuvalt üldistest eeskirjadest ja põhimõtetest, mida saab kohandada kõigi liikmesriikide vajadustele ning rakendada kõigis liikmesriikides, seades võrdlusaluseid ja edendades parimate tavade vahetust;

9.   rõhutab, et finantsharidus võib küll täiendada, kuid ei saa asendada sidusaid tarbijakaitsesätteid finantsteenuseid käsitlevates õigusaktides ega finantsinstitutsioonide tegevuse reguleerimist ja ranget järelevalvet nende üle;

10.   tunnistab erasektori, eriti finantsinstitutsioonide tähtsat rolli tarbijate finantsteenustest teavitamises; toonitab siiski, et finantsharidust peaks tarbija huvide teenimiseks pakkuma erapooletul, neutraalsel ja läbipaistval viisil ning see peab olema selgelt eraldiseisev ärinõustamisest või -reklaamist; julgustab selle eesmärgi saavutamiseks finantsasutusi, et nad töötaksid välja käitumisjuhendid oma töötajatele;

11.   tõdeb, et tuleb leida täpne tasakaal tarbijatele teadlike finantsotsuste tegemiseks vajaliku teabe andmise ja nende teabega ülekoormamise vahel; eelistab kvaliteeti kvantiteedile, näiteks kvaliteetset, kättesaadavat, konkreetset ja kergesti mõistetavat teavet, mis on mõeldud selleks, et suurendada tarbija suutlikkust teha teadlikke ja vastutustundlikke otsuseid;

12.   on seisukohal, et on vaja tõhusat, selget ja mõistetavat teavet, eriti finantstoodete reklaamides, ning et finantsasutused peaksid enne lepingu sõlmimist andma piisavalt teavet ja eeskätt rangelt kohaldama nõudeid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivis 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008 direktiivis 2008/48/EÜ (mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid); (4) kutsub komisjoni üles ühtsel viisil esitama konkreetseid õigusakti ettepanekuid, mis käsitlevad tarbijateabe ja -kaitse ühtlustatud süsteemi eelkõige hüpoteeklaenu raamistikus (näiteks ühtlustatud, lihtne ja võrreldav standarditud Euroopa teabeleht, mis hõlmab krediidi kulukuse aastamäära ühiseid näitajaid jne);

13.   soovitab finantshariduse kavades keskenduda olulistele elukorralduslikele aspektidele, näiteks säästmine, võlad, kindlustus ja pension;

14.   palub komisjonil jätkata pingutusi sidusrühmade vahelise dialoogi edendamiseks;

15.   soovitab suurendada vahendeid eelarvereal 17 02 02, et rahastada ELi tasandi meetmeid, mille eesmärk on edendada tarbijate finantsharidust ja finantsteadlikkust; palub komisjonil aidata kaasa teadlikkuse tõstmisele ELi tasandil, toetades üleriiklike ja piirkondlike konverentside, seminaride, meediakampaaniate ning teadlikkuse tõstmise kampaaniate korraldamist, samuti piiriülese osalemisega haridusprogramme, eelkõige jaefinantsteenuste ja kodumajapidamise krediidi/võlahalduse valdkonnas;

16.   kutsub komisjoni üles edasi arendama ja ajakohastama Dolceta veebilehte ning pakkuma seda teenust kõigis ametlikes keeltes; teeb ettepaneku, et komisjon lisaks Dolceta veebilehel lingi veebipõhisele andmebaasile, mille ta kavatseb olemasolevate piirkondlike ja riiklike finantshariduse kavade kohta üles panna; soovitab, et Dolceta veebileht sisaldaks linke riikide kaupa jaotatud avalike ja eraõiguslike asutuste veebilehtedele, kes tegutsevad finantshariduse valdkonnas;

17.   palub komisjonil lisada finantshariduse kättesaadavuse ja kvaliteedi näitajad tarbijaturgude tulemustabelisse;

18.   kutsub komisjoni üles välja töötama teabekampaaniaid, et tõsta tarbijate teadlikkust oma õigustest, mis on sätestatud finantsteenuste pakkumist käsitlevates ELi õigusaktides;

19.   rõhutab vajadust, et liikmesriigid viiksid komisjoni toetusel koostöös liikmesriikide erinevate ühiskonna- ja rahvastikurühmadega läbi korralisi uuringuid üldsuse finantsalase teadlikkuse praeguse taseme kohta eesmärgiga määratleda prioriteetsed tegevusvaldkonnad ja tagada sellega üldsuse abistamiseks finantshariduse programmide asjakohane, kiire ja tõhus rakendamine;

20.   julgustab liikmesriike, et nad lisaksid alg- ja keskkooli õppekavadesse pädevate institutsioonide poolt välja töötatud finantshariduse, milles põhitähelepanu on suunatud igapäevaelus vajaminevate oskuste arendamisele, ning korraldaksid sellel teemal õpetajatele süstemaatilist koolitust;

21.   rõhutab mõlema poole, nii finantsnõustajate kui ka tarbijate vajadust jätkuva kahesuunalise haridusprotsessi järele, et tagada tõese teabe andmine samaaegselt kõige hiljutisemate arengutega finantsteenuste sektoris;

22.   on seisukohal, et eri haridusasutuste vahelist sünergiat ei kasutata piisavalt; palub seetõttu liikmesriikidel luua finantshariduse võrgustik, milles osaleksid nii riiklik kui ka erasektor, ning ergutada koostööd ja dialoogi kõigi osapoolte vahel;

23.   julgustab liikmesriike pöörama erilist tähelepanu pensionäride ja oma tööalase karjääri lõpus olevate töötajate – keda võib ohustada finantsalane tõrjutus – haridusvajadustele ning samuti oma tööalast karjääri alustavatele noortele, kellel tuleb otsustada, kuidas oma esimest sissetulekut asjakohaselt kasutada;

24.   kutsub liikmesriike üles välja töötama majandus- ja finantsteenuste alaseid koolitusprogramme sotsiaaltöötajatele, sest nemad on kontaktis vaesusesse või suurtesse võlgadesse sattumise ohus olevate inimestega;

25.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0011.

(2)  ELT C 175 E, 10.7.2008, lk 392.

(3)  ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.

(4)  ELT L 133, 22.5.2008, lk 66.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/5

---

Tarbijaturgude tulemustabel

P6_TA(2008)0540

Euroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta resolutsioon tarbijaturgude tulemustabeli kohta (2008/2057(INI))

(2010/C 16 E/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 29. jaanuari 2008. aasta teatist „Ühtse turu seire tarbija seisukohast: tarbijaturgude tulemustabel” (KOM(2008)0031); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. jaanuari 2008. aasta teatist „Ühtse turu seire tarbija seisukohast: tarbijaturgude tulemustabel” (KOM(2008)0031);

| — | võttes arvesse 14. veebruari 2008. aasta siseturu tulemustabelit nr 16a (SEK(2008)0076); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. veebruari 2008. aasta siseturu tulemustabelit nr 16a (SEK(2008)0076);

| — | võttes arvesse oma 6. septembri 2007. aasta resolutsiooni rohelise raamatu kohta, mis käsitleb ühenduse tarbijaõigustiku läbivaatamist (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. septembri 2007. aasta resolutsiooni rohelise raamatu kohta, mis käsitleb ühenduse tarbijaõigustiku läbivaatamist (1);

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2008. aasta resolutsiooni ELi tarbijapoliitika strateegia 2007–2013 kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2008. aasta resolutsiooni ELi tarbijapoliitika strateegia 2007–2013 kohta (2);

| — | võttes arvesse oma 23 septembri 2008. aasta resolutsiooni siseturu tulemustabeli kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23 septembri 2008. aasta resolutsiooni siseturu tulemustabeli kohta (3);

| — | võttes arvesse komisjoni 20. novembri 2007. aasta teatist „21. sajandi ühtne turg” (KOM(2007)0724); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. novembri 2007. aasta teatist „21. sajandi ühtne turg” (KOM(2007)0724);

| — | võttes arvesse komisjoni 20. novembri 2007. aasta teatist „Euroopa uus kohustus – üldhuviteenuste pakkumine (sh sotsiaalvaldkonnas)” (KOM(2007)0725), mis on lisatud teatisele „21. sajandi Euroopa ühtne turg”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. novembri 2007. aasta teatist „Euroopa uus kohustus – üldhuviteenuste pakkumine (sh sotsiaalvaldkonnas)” (KOM(2007)0725), mis on lisatud teatisele „21. sajandi Euroopa ühtne turg”;

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Tooteturu ja valdkonna uue seiremetoodika rakendamine: esimese valdkondliku läbivaatamise tulemused” (SEK(2007)1517), mis on lisatud teatisele „21. sajandi Euroopa ühtne turg”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Tooteturu ja valdkonna uue seiremetoodika rakendamine: esimese valdkondliku läbivaatamise tulemused” (SEK(2007)1517), mis on lisatud teatisele „21. sajandi Euroopa ühtne turg”;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A6-0392/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A6-0392/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlament väljendab rahulolu tarbijaturgude tulemustabeli (edaspidi tulemustabeli) avaldamisega, mille eesmärk on viia siseturg paremasse vastavusse kodanike ootuste ja huvidega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlament väljendab rahulolu tarbijaturgude tulemustabeli (edaspidi tulemustabeli) avaldamisega, mille eesmärk on viia siseturg paremasse vastavusse kodanike ootuste ja huvidega;

| B. | arvestades, et konkurentsivõimelised ja tulemuslikult toimivad tarbijaturud on hädavajalikud, et tagada kodanike usaldus siseturu vastu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et konkurentsivõimelised ja tulemuslikult toimivad tarbijaturud on hädavajalikud, et tagada kodanike usaldus siseturu vastu;

| C. | arvestades, et tulemustabelit tuleb täiendada muude seirevahenditega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tulemustabelit tuleb täiendada muude seirevahenditega;

| D. | arvestades, et tulemustabeli näitajad peaksid abistama nende sektorite kindlaksmääramisel, mida tuleb täiendavalt üksikasjalikult uurida; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tulemustabeli näitajad peaksid abistama nende sektorite kindlaksmääramisel, mida tuleb täiendavalt üksikasjalikult uurida;

| E. | arvestades, et tulemustabel peaks elavdama tarbijapoliitika küsimuste arutelu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tulemustabel peaks elavdama tarbijapoliitika küsimuste arutelu;

| F. | arvestades, et riiklike tarbijakaitseametite ja konkurentsiasutuste uuringud ja analüüsid võivad osutuda vajalikuks tulemustabeli edasiarendamisel, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et riiklike tarbijakaitseametite ja konkurentsiasutuste uuringud ja analüüsid võivad osutuda vajalikuks tulemustabeli edasiarendamisel,

Sissejuhatus

1.   rõhutab, kui oluline on võimaldada kodanikel siseturu eeliseid täiel määral ära kasutada ning peab tulemustabelit selle eesmärgi täitmisel oluliseks vahendiks;

2.   väljendab rahulolu tulemustabeli viie peamise näitajaga, mis seonduvad kaebuste, hinnataseme, rahulolu, ümberorienteerumise ja ohutusega;

3.   toonitab, et tulemustabel on alles lapsekingades ning seda tuleb edasi arendada täielikumate andmete, täpsema statistika ja täiendavate analüüside abil, mis põhinevad erinevatel näitajatel;

4.   rõhutab, et kui tulemustabeli viie põhinäitaja osas on jõutud rahuldavale arengutasemele, tuleks koostada uued näitajad, et viia siseturg paremini vastavusse kodanike murede ja ootustega;

5.   kutsub komisjoni üles tagama lõigetes 3 ja 4 osutatud eesmärkide täitmiseks piisava rahastamise ja personali;

6.   soovitab komisjonil tagada oma talitustes ühtne ja kooskõlastatud lähenemisviis, et vältida tööde dubleerimist ja vastuolulisi tulemusi andmete analüüsimisel;

7.   kutsub komisjoni üles lisama edaspidi tulemustabelitele kõigisse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse tõlgitud lihtsasti mõistetava kokkuvõtte ning selged järeldused ja soovitused;

Näitajate väljatöötamine

8.   on seisukohal, et näitajate koguarv peab olema piiratud, et tagada sihipärane tulemustabel;

9.   on seisukohal, et kaebustega seonduv näitaja on oluline tarbijate rahulolu mõistmisel; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ühtlustama liikmesriikides ja ühenduse tasandil erinevates tarbijaküsimustega tegelevates asutustes kasutusel olevaid kaebuste klassifitseerimissüsteeme ning looma kogu ELi hõlmava tarbijate kaebuste andmebaasi; kutsub liikmesriike üles tõstma tarbijate teadlikkust kaebuste esitamise mehhanismidest ning parandama kaebuste käsitlemist, et võimaldada ettevõtjatel pakkuda rohkem ja paremaid teenuseid;

10.   kutsub komisjoni üles töötama välja näitajad, mis seonduvad piiriüleste kohtumenetlustega ning tarbijate kantud kahjude hüvitamisega kohtulike ja kohtuväliste heastamisvahendite ning samuti kehtivate riiklike hüvitusmehhanismide kaudu;

11.   on seisukohal, et tarbijate tarbijateadlikkuse, oskuste ja vanusega seonduvad näitajad (näiteks haridustase, arvutioskused ja võõrkeeleoskus) võiksid olla tulemustabeliga hõlmatud; toonitab siiski, kui oluline on leida tasakaal näitajate vahel, mille aluseks on tarbijauuringutest tulenev nn pehme teave ja muudel allikatel põhinev nn kindel teave;

12.   tunnistab, et täpsete ja piisavate hinnanäitajate väljatöötamine on väga keeruline küsimus, sest hinnatasemete erinevustel võib olla palju põhjuseid ning nende olemasolu iseenesest ei tõenda veel turuhäiret; on sellegipoolest arvamusel, et tulemustabel peaks hõlmama hinnanäitajaid, kuna hinnad on tarbijate jaoks keskne küsimus ning hinnanäitajad on olulised, et elavdada arutelu ja tagada meediakanalite huvi turgude toimimise ja puudujääkide vastu; palub komisjonil võtta arvesse liikmesriikide makroökonoomilist õhkkonda, tarbijate ostujõudu ja hindu (ilma käibemaksuta);

13.   väljendab heameelt jõupingutuste üle, mis on suunatud keerulisemate hinnanäitajate väljatöötamisele, kuid samas nõuab, et enne konkreetseid poliitikaalaseid soovitusi võetaks kasutusele muud turu tulemusliku toimimisega seotud näitajad;

14.   tuletab meelde, et eetika- ja keskkonnaküsimused muutuvad tarbijatele üha tähtsamaks; kutsub komisjoni üles uurima võimalust mõõta selliste küsimustega seotud teabe kättesaadavust erinevatel turgudel;

Teabebaasi parandamine

15.   rõhutab liikmesriikide statistikaametite, Eurostati ja teiste komisjoni talituste vahelise tiheda koostöö tähtsust arvnäitajate kvaliteedi ja täielikkuse tagamisel; kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid sellise koostöö hõlbustamiseks;

16.   tuletab meelde, et riiklikud tarbijakaitseametid ja konkurentsiasutused teevad sageli juhtumiuuringuid või on nende käsutuses muid tõendeid erinevate turgude toimimise kohta, seetõttu kutsub komisjoni üles kasutama tulemustabeli edasiarendamisel kättesaadavat liikmesriikide teavet ja konsulteerima aktiivselt liikmesriikide ekspertidega;

17.   soovitab liikmesriikidel uurida spetsiaalse tarbijakaitseombudsmani ametissemääramise kasulikkust; märgib, et mitmel liikmesriigil on mitmetes sektorites tarbijakaitseombudsmanid, kes aitavad tarbijatel ettevõtjatega suhelda;

18.   palub komisjonil koostöös liikmesriikidega tagada suuremate vahendite eraldamine ja piisav personal Euroopa tarbijate infokeskustele, et tõhusalt lahendada üha arvukamaid piiriüleseid tarbijakaebusi ning vähendada selliste kaebuste menetlemiseks kuluvat aega;

Suurenenud teadlikkus

19.   kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama teadlikkust tulemustabelist, muu hulgas tagades, et see oleks hõlpsasti kättesaadav ja nähtav asjaomastel veebisaitidel, ja rohkem pingutama tulemustabeli tutvustamiseks massiteabevahendites, riigiasutustes ja tarbijakaitseorganisatsioonides;

Seos siseturu tulemustabeliga

20.   on seisukohal, et nii siseturu tulemustabel kui ka tarbijaturgude tulemustabel aitavad edendada täiustatud siseturgu kodanike ja tarbijate huvides;

21.   väljendab rahulolu komisjoni kavatsusega tagada parema teabevahetusega siseturg ning on seisukohal, et mõlemad tulemustabelid on olulised sammud selles suunas;

22.   rõhutab, et kuigi need kaks tulemustabelit on omavahel seotud ja on oluline edendada nende ühtset väljatöötamist, on nad suunatud erinevatele sihtrühmadele, mistõttu nad peavad eraldi toimima ja kasutama erinevaid näitajakogumeid;

23.   on seisukohal, et mõlema tulemustabeli kohandamiseks siseturu arengutega tuleb korrapäraselt läbi vaadata nendevahelised seosed ja neis kasutatavad näitajad;

*

- *

24.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 187 E, 24.7.2008, lk 231.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0211.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0421.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/8

---

EMU@10 – majandus- ja rahaliidu esimesed kümme aastat ja tulevik

P6_TA(2008)0543

Euroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta resolutsioon EMU@10 – majandus- ja rahaliidu esimese kümne aasta ja tuleviku kohta (2008/2156(INI))

(2010/C 16 E/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 7. mai 2008. aasta teatist „EMU@10 – majandus- ja rahaliidu edusammud ja ülesanded pärast kümmet tegutsemisaastat (KOM(2008)0238)” (komisjoni teatis „EMU@10”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. mai 2008. aasta teatist „EMU@10 – majandus- ja rahaliidu edusammud ja ülesanded pärast kümmet tegutsemisaastat (KOM(2008)0238)” (komisjoni teatis „EMU@10”);

| — | võttes arvesse komisjoni 24. juuni 2008. aasta teatist „Riigi rahandus majandus- ja rahaliidus – 2008” (KOM(2008)0387); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. juuni 2008. aasta teatist „Riigi rahandus majandus- ja rahaliidus – 2008” (KOM(2008)0387);

| — | võttes arvesse komisjoni 29. oktoobri 2008. aasta teatist „Finantskriisist taastumine: Euroopa tegevusraamistik” (KOM(2008)0706); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. oktoobri 2008. aasta teatist „Finantskriisist taastumine: Euroopa tegevusraamistik” (KOM(2008)0706);

| — | võttes arvesse komisjoni majandusprognoosi 2008. aasta sügiseks, mis avaldati 3. novembril 2008; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni majandusprognoosi 2008. aasta sügiseks, mis avaldati 3. novembril 2008;

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. oktoobri 2008. aasta kohtumist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. oktoobri 2008. aasta kohtumist;

| — | võttes arvesse oma 22. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. oktoobri 2008. aasta kohtumise kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. oktoobri 2008. aasta kohtumise kohta (1);

| — | võttes arvesse eurogrupi 12. oktoobri 2008. aasta kriisikohtumist pankadevaheliste laenude riikliku tagamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eurogrupi 12. oktoobri 2008. aasta kriisikohtumist pankadevaheliste laenude riikliku tagamise kohta;

| — | võttes arvesse nõukogu 4. novembri 2008. aasta istungi järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 4. novembri 2008. aasta istungi järeldusi;

| — | võttes arvesse riigipeade ja valitsusjuhtide 7. novembri 2008. aasta mitteametliku kohtumise tulemusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse riigipeade ja valitsusjuhtide 7. novembri 2008. aasta mitteametliku kohtumise tulemusi;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. novembri 2006. aasta resolutsiooni 2006. aasta euroala aruande kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. novembri 2006. aasta resolutsiooni 2006. aasta euroala aruande kohta (2);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni 2007. aasta euroala aruande kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni 2007. aasta euroala aruande kohta (3);

| — | võttes arvesse oma 20. veebruari 2008. aasta resolutsiooni panuse kohta Euroopa Ülemkogu 2008. aasta kevadisele kohtumisele seoses Lissaboni strateegiaga (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. veebruari 2008. aasta resolutsiooni panuse kohta Euroopa Ülemkogu 2008. aasta kevadisele kohtumisele seoses Lissaboni strateegiaga (4);

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa huvi kohta: edukas toimetulek üleilmastumise ajajärgul (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa huvi kohta: edukas toimetulek üleilmastumise ajajärgul (5);

| — | võttes arvesse oma 15. veebruari 2007. aasta resolutsiooni Euroopa majanduse olukorra kohta: ettevalmistav raport 2007. aasta majanduspoliitika üldsuuniste kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. veebruari 2007. aasta resolutsiooni Euroopa majanduse olukorra kohta: ettevalmistav raport 2007. aasta majanduspoliitika üldsuuniste kohta (6);

| — | võttes arvesse oma 22. veebruari 2005. aasta resolutsiooni, mis käsitleb avaliku sektori rahandust majandus- ja rahaliidus – 2004 (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. veebruari 2005. aasta resolutsiooni, mis käsitleb avaliku sektori rahandust majandus- ja rahaliidus – 2004 (7);

| — | võttes arvesse oma 26. aprilli 2007. aasta resolutsiooni majandus- ja rahaliidu riikide rahanduse kohta 2006. aastal (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. aprilli 2007. aasta resolutsiooni majandus- ja rahaliidu riikide rahanduse kohta 2006. aastal (8);

| — | võttes arvesse oma 9. juuli 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Keskpanga 2007. aasta aruande kohta (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuli 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Keskpanga 2007. aasta aruande kohta (9);

| — | võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni euroala laienemise kohta (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni euroala laienemise kohta (10);

| — | võttes arvesse oma 20. juuni 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendiga konsulteerimise meetodi parandamise kohta euroala laienemisega seotud menetlustes (11); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. juuni 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendiga konsulteerimise meetodi parandamise kohta euroala laienemisega seotud menetlustes (11);

| — | võttes arvesse oma 17. juuni 2008. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Slovakkias 1. jaanuaril 2009. aastal (12); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. juuni 2008. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Slovakkias 1. jaanuaril 2009. aastal (12);

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2006. aasta resolutsiooni Rahvusvahelise Valuutafondi strateegilise hindamise kohta (13); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2006. aasta resolutsiooni Rahvusvahelise Valuutafondi strateegilise hindamise kohta (13);

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2005. aasta resolutsiooni euro ning majandus- ja rahaliidu teabe- ja kommunikatsioonistrateegia rakendamise kohta (14); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2005. aasta resolutsiooni euro ning majandus- ja rahaliidu teabe- ja kommunikatsioonistrateegia rakendamise kohta (14);

| — | võttes arvesse oma 23. septembri 2008. aasta resolutsiooni koos soovitustega riskifondide ja erakapitali investeerimisfondide kohta komisjonile (15); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. septembri 2008. aasta resolutsiooni koos soovitustega riskifondide ja erakapitali investeerimisfondide kohta komisjonile (15);

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 13. detsembri 1997. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise kohta majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis ning EÜ asutamislepingu artiklite 109 ja 109b kohta (16); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 13. detsembri 1997. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise kohta majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis ning EÜ asutamislepingu artiklite 109 ja 109b kohta (16);

| — | võttes arvesse nõukogu (majandus- ja rahandusküsimused) 12. veebruari 2008. aasta panust Euroopa Ülemkogu kevadise kohtumise järeldustesse; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu (majandus- ja rahandusküsimused) 12. veebruari 2008. aasta panust Euroopa Ülemkogu kevadise kohtumise järeldustesse;

| — | võttes arvesse nõukogu 7. oktoobri 2008. aasta järeldusi ELi koordineeritud reageerimise kohta majanduskasvu aeglustumisele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. oktoobri 2008. aasta järeldusi ELi koordineeritud reageerimise kohta majanduskasvu aeglustumisele;

| — | võttes arvesse finantsjärelevalveasutuste, keskpankade ja Euroopa Liidu rahandusministrite vahel 1. juunil 2008. aastal heaks kiidetud vastastikuse mõistmise memorandumit piiriülese finantsstabiilsuse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse finantsjärelevalveasutuste, keskpankade ja Euroopa Liidu rahandusministrite vahel 1. juunil 2008. aastal heaks kiidetud vastastikuse mõistmise memorandumit piiriülese finantsstabiilsuse kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A6-0420/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A6-0420/2008),

| A. | arvestades, et 1. jaanuaril 1999. aastal võtsid üksteist liikmesriiki – Belgia, Saksamaa, Iirimaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Austria, Portugal ja Soome – kasutusele Euroopa Liidu ühisraha; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 1. jaanuaril 1999. aastal võtsid üksteist liikmesriiki – Belgia, Saksamaa, Iirimaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Austria, Portugal ja Soome – kasutusele Euroopa Liidu ühisraha;

| B. | arvestades, et pärast euroala loomist on sellega liitunud veel neli liikmesriiki: 2001. aastal Kreeka, 2007. aastal Sloveenia ning 2008. aastal Küpros ja Malta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et pärast euroala loomist on sellega liitunud veel neli liikmesriiki: 2001. aastal Kreeka, 2007. aastal Sloveenia ning 2008. aastal Küpros ja Malta;

| C. | arvestades, et euroala on kavas veelgi laiendada, kuna enamik hetkel euroalast väljaspool olevaid liikmesriike teevad ettevalmistusi liitumiseks tulevikus ja arvestades, et Slovakkia liitub euroalaga 1. jaanuaril 2009; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et euroala on kavas veelgi laiendada, kuna enamik hetkel euroalast väljaspool olevaid liikmesriike teevad ettevalmistusi liitumiseks tulevikus ja arvestades, et Slovakkia liitub euroalaga 1. jaanuaril 2009;

| D. | arvestades, et majandus- ja rahaliit (EMU) on mitmes mõttes osutunud edukaks ning ühisraha on suurendanud majanduslikku stabiilsust liikmesriikides, eriti praegust finantskriisi olukorras; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et majandus- ja rahaliit (EMU) on mitmes mõttes osutunud edukaks ning ühisraha on suurendanud majanduslikku stabiilsust liikmesriikides, eriti praegust finantskriisi olukorras;

| E. | arvestades, et euroala liikmesusega kaasneb osalevate liikmesriikide vahel suur vastastikune majanduslik sõltuvus ning seetõttu vajatakse majanduspoliitika paremat koordineerimist ja tõhusa rolli võtmist maailmamajanduse ja -rahanduse juhtimisel, et kasutada ära kõiki ühisrahaga kaasnevaid võimalusi ja tulla toime selliste tulevaste probleemidega nagu suurenev konkurents seoses loodusvaradega, maailmamajanduse tasakaalustamatus, arenevate turgude majandusliku tähtsuse kasv, kliimamuutus ning Euroopa rahvastiku vananemine; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et euroala liikmesusega kaasneb osalevate liikmesriikide vahel suur vastastikune majanduslik sõltuvus ning seetõttu vajatakse majanduspoliitika paremat koordineerimist ja tõhusa rolli võtmist maailmamajanduse ja -rahanduse juhtimisel, et kasutada ära kõiki ühisrahaga kaasnevaid võimalusi ja tulla toime selliste tulevaste probleemidega nagu suurenev konkurents seoses loodusvaradega, maailmamajanduse tasakaalustamatus, arenevate turgude majandusliku tähtsuse kasv, kliimamuutus ning Euroopa rahvastiku vananemine;

| F. | arvestades, et euroala esimese kümne aasta keskmine inflatsioon püsis üldjoontes Euroopa Keskpanga (EKP) hinnastabiilsuse eesmärgi piires hoida see alla 2 %, kuid selle lähedal; arvestades, et inflatsioon on viimasel ajal tõusnud nimetatud tasemest märgatavalt kõrgemale seoses maailmamajanduse struktuurimuudatustega, eelkõige seoses energia- ja toiduainete hindade tõusuga, rahapoliitika lõdvendamisega Ameerika Ühendriikides ning samuti mitmete EList väljaspool asuvate keskpankade vähese valvsuse tõttu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et euroala esimese kümne aasta keskmine inflatsioon püsis üldjoontes Euroopa Keskpanga (EKP) hinnastabiilsuse eesmärgi piires hoida see alla 2 %, kuid selle lähedal; arvestades, et inflatsioon on viimasel ajal tõusnud nimetatud tasemest märgatavalt kõrgemale seoses maailmamajanduse struktuurimuudatustega, eelkõige seoses energia- ja toiduainete hindade tõusuga, rahapoliitika lõdvendamisega Ameerika Ühendriikides ning samuti mitmete EList väljaspool asuvate keskpankade vähese valvsuse tõttu;

| G. | arvestades, et areneva majandusega riikide kiirelt kasvav nõudlus nappide energiavarude ja teiste toorainete järele on järk-järgult surunud pakkumise võimsuse piirini; ning arvestades, et survet hindade tõusule on suurendanud asjaolu, et toorainet käsitletakse üha enam finantsvarana, sel määral mil seda saab kasutada väärtuse säilitamise vahendina; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et areneva majandusega riikide kiirelt kasvav nõudlus nappide energiavarude ja teiste toorainete järele on järk-järgult surunud pakkumise võimsuse piirini; ning arvestades, et survet hindade tõusule on suurendanud asjaolu, et toorainet käsitletakse üha enam finantsvarana, sel määral mil seda saab kasutada väärtuse säilitamise vahendina;

| H. | arvestades, et euroala avatus on tervitatav ning praegusel euro tugevnemisel võivad olla negatiivsed mõjud, näiteks ekspordi takistamine ja impordi soodustamine siseturule, ning samuti positiivsed mõjud, aidates ELi majandusel kohanduda naftahinna äärmusliku tõusuga ja praeguse finantskriisiga; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et euroala avatus on tervitatav ning praegusel euro tugevnemisel võivad olla negatiivsed mõjud, näiteks ekspordi takistamine ja impordi soodustamine siseturule, ning samuti positiivsed mõjud, aidates ELi majandusel kohanduda naftahinna äärmusliku tõusuga ja praeguse finantskriisiga;

| I. | arvestades, et globaalne majanduskeskkond on soodustanud töökohtade loomist ühisraha esimese kümne aasta jooksul, mil loodi ligikaudu 16 miljonit töökohta – jättes tähelepanuta loodud töökohtade kvaliteedi – ja töötuse määr langes 1999. aasta 9 % tasemelt hinnanguliselt 7,3 %-le 2008. aastal; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et globaalne majanduskeskkond on soodustanud töökohtade loomist ühisraha esimese kümne aasta jooksul, mil loodi ligikaudu 16 miljonit töökohta – jättes tähelepanuta loodud töökohtade kvaliteedi – ja töötuse määr langes 1999. aasta 9 % tasemelt hinnanguliselt 7,3 %-le 2008. aastal;

| J. | arvestades, et Euroopa Liit on liikumas majanduslangusesse, kus majanduskasv langeb 2006. aasta 3,1 %-lt parandatud prognoosi kohaselt 2-lt 1,4 %-le 2008. aastal ja 0,2 %-le 2009. aastal, samal ajal kui töötus ja sotsiaalne tõrjutus kasvavad veelgi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Liit on liikumas majanduslangusesse, kus majanduskasv langeb 2006. aasta 3,1 %-lt parandatud prognoosi kohaselt 2-lt 1,4 %-le 2008. aastal ja 0,2 %-le 2009. aastal, samal ajal kui töötus ja sotsiaalne tõrjutus kasvavad veelgi;

| K. | arvestades, et majanduskasv ja tootlikkuse kasv on valmistanud pettumuse, kuna toodangu kasv töötaja kohta on 1,5 %-lt ajaperioodil 1989–1998 vähenenud hinnanguliselt 0,75 %-ni ajaperioodil 1999–2008; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et majanduskasv ja tootlikkuse kasv on valmistanud pettumuse, kuna toodangu kasv töötaja kohta on 1,5 %-lt ajaperioodil 1989–1998 vähenenud hinnanguliselt 0,75 %-ni ajaperioodil 1999–2008;

| L. | arvestades, et eurost on kiiresti saanud tähtsuselt teine rahvusvaheline valuuta USA dollari kõrval, ja arvestades, et eurol on alusvaluutana oluline roll mitmete riikide jaoks maailmas; arvestades siiski, et euro potentsiaali ei ole ülemaailmsel tasandil piisavalt ära kasutatud, kuna euroalal puudub asjakohaselt määratletud rahvusvaheline strateegia ja tõhus rahvusvaheline esindatus; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et eurost on kiiresti saanud tähtsuselt teine rahvusvaheline valuuta USA dollari kõrval, ja arvestades, et eurol on alusvaluutana oluline roll mitmete riikide jaoks maailmas; arvestades siiski, et euro potentsiaali ei ole ülemaailmsel tasandil piisavalt ära kasutatud, kuna euroalal puudub asjakohaselt määratletud rahvusvaheline strateegia ja tõhus rahvusvaheline esindatus;

Euro esimesed kümme aastat

1.   jagab arvamust, et ühisrahast on saanud Euroopa sümbol ning märk sellest, et Euroopas on võimalik teha kaugeleulatuvaid otsuseid, et luua ühine ja jõukas tulevik;

2.   tunneb heameelt asjaolu üle, et euroga on kaasnenud stabiilsus ja ühisraha on soodustanud euroala majanduslikku integratsiooni; tervitab euro stabiliseerivat mõju maailma valuutaturgudele, eriti kriisi ajal; märgib, et liikmesriikidevahelised majanduslikud lahknevused ei ole veel ootustele vastavalt vähenenud ja tootlikkuse kasv ei ole kõigis euroala piirkondades olnud rahuldav;

3.   märgib rahuloluga, et mitmel pool maailmas arutatakse samuti rahaliitude loomist;

4.   meenutab rohketele uurimustele tuginedes olulist sidet raha- ja kaubanduspoliitika vahel kogu maailmas; rõhutab sellega seoses rahakursside stabiilsuse olulist mõju rahvusvahelise kaubanduse jätkusuutlikule kasvule;

5.   rõhutab, et euro suurenevast kasutamisest rahvusvahelise kauplemisvaluutana saavad kasu eelkõige euroala liikmesriigid, kuna see vähendab nende riikide ettevõtete vahetuskursiriske ja seega ka rahvusvahelise kaubanduse kulusid;

6.   meenutab, et EMU esimese kümne aasta vältel on Euroopa Parlamendil olnud aktiivne roll nii majanduse kui ka rahanduse valdkondades ning parlament on teinud kõik endast oleneva, et tagada suurem läbipaistvus ja demokraatlik kontroll;

7.   rõhutab, et pingutusi on vaja jätkata, et majandus- ja rahaliidu võimalusi maksimaalselt ära kasutada, näiteks võimaldada keskmisest madalama SKTga liikmesriikidel ja piirkondadel järele jõuda, ning parandada kodanike arusaamist ja seotust ühisrahaga;

8.   esitab majandus- ja rahaliidu soovitavasse tegevuskavasse järgmised ettepanekud ja konkreetsed meetmed:

Majanduslik erinevus, struktuurireformid ja riigi rahandus

9.   usub, et õigeaegselt koordineeritud sujuvamad, sidusamad ja mitmekesised majandusreformid majanduskasvu ja tööhõive koondsuuniste (edaspidi „koondsuunised”) ning Lissaboni strateegia poliitikate kombineerimise alusel võiksid vähendada majanduslikke erinevusi ja olla suureks abiks majanduse taastumisel praegusest finantskriisist; rõhutab, et vaja on parandada ja lihtsustada nimetatud suuniste läbivaatamise ja rakendamise hindamise korda ja metodoloogiat iga aasta lõpus;

10.   tunnistab, et ajaga kaasas käivate jõupingutuste ja majandusliku tulemuslikkuse osas on kõige edukamad need riigid, mis ühendavad tulevikku suunatud ja hästi tasakaalustatud struktuurireformid keskmisest suuremate investeeringutega teadus- ja arendustegevusse, uuendustegevusse, haridusse, elukestvasse õppesse ja lastehoidu ning tugevate sotsiaalsete võrgustike uuendamisse; märgib, et enamasti on kõnealustes liikmesriikides äärmiselt tõhus ja läbipaistev haldus, eelarve ülejääk, keskmisest madalam võlakoorem ning riigi kulutused on kõrge kvaliteediga, tulemuslikud ja sihipärased ning samal ajal on ELi keskmisega võrreldes tehnilise arengu panus riigi majanduskasvu peaaegu kahekordne; märgib lisaks, et need võrdluse aluseks olevad liikmesriigid on kõige paremini valmis ühiskonna vananemiseks ja kõrge konkurentsitaseme tagamiseks, kuna neil on kõrge tööhõive määr, sealhulgas naiste ja eakamate töötajate osas, ning eriti kõrge sündimus;

11.   rõhutab, et vaja on stabiilsusele ja kasvule suunatud makromajanduslikku poliitikat vastastikku tugevdada, muutes tasakaalustatud poliitika ja investeeringud ühise huvi küsimuseks; rõhutab vajadust hoolega jälgida avaliku sektori tasakaalu maksupoliitika ja kulutuste tõhusa juhtimise kaudu ning nende mõju nõudlusele ja ühtlasi leppida kokku soodsa keskkonna loomises ettevõtjate piiriüleseks tegutsemiseks;

12.   märgib, et läbivaadatud stabiilsuse ja kasvu pakt on oma väärtust tõestanud ning kinni tuleks pidada eelarvete tihedast konsolideerimisest, kuna demograafilised muutused ja majanduskasvu võimalik aeglustumine võivad euroala liikmesriikides viia eelarvega seotud probleemideni, mis võib negatiivset mõju avaldada kogu euroala stabiilsusele; kritiseerib sellega seoses distsipliini puudumist majanduskasvu aegadel eelarvedefitsiidi vastu võitlemisel ja rõhutab, et liikmesriigid peavad tulemuslikumalt töötama antitsüklilise fiskaalpoliitika nimel, eelkõige selleks, et tulla paremini toime väliste šokkidega; rõhutab seetõttu, et vaja on lühiajalist strateegiat riigivõla vähendamiseks ning jätkusuutlikku ja mõistlikku kasvustrateegiat, mis võimaldaksid riigivõlga vähendada maksimaalselt 60 %-ni pikema ajavahemiku jooksul;

13.   märgib, et stabiilsuse ja kasvu pakti peamistest punktidest tuleb järjekindlalt kinni pidada ka tulevikus, kuna sellised kriteeriumid nagu valitsemissektori eelarve 3 %-ne puudujääk ja maksimaalne 60 %-ne valitsemissektori võla suhe SKTsse määrati kindlaks vastavalt 1990-ndate aastate majandustingimustele; on seisukohal, et liikmesriigid peavad stabiilsuse ja kasvu pakti rangelt järgima ning komisjon peab selle üle järelevalvet teostama; on seisukohal, et mõlemat kõnealust võla taset tuleks käsitleda piirmääradena, mida tuleks vältida; märgib, et majandus- ja finantspoliitika tulemuslik koordineerimine on EMU majandusedu eeltingimuseks, kuigi sellise koordineerimise puhul tuleks järgida subsidiaarsuse põhimõtet; kutsub komisjoni üles uurima kõiki võimalusi, kuidas stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavat osa tugevdada; rõhutab, et komisjon peab olemasolevaid järelevalve teostamise vahendeid paremini kasutama ning et eurogrupi poolt teostatavat liikmesriikide eelarvete kontrolli keskpikal perioodil peab tugevdama;

14.   toetab komisjoni seisukohta, et läbivaadatud stabiilsuse ja kasvu pakt annab majanduslikult äärmiselt pingelises olukorras olulise poliitilise raamistiku, ning rõhutab, et stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamine peaks kindlustama, et riigi rahanduse mis tahes halvenemisega kaasnevad asjakohased meetmed olukorra lahendamiseks, tagades samal ajal jätkusuutlike positsioonide taastamise; on lisaks seisukohal, et eelarvepoliitikas tuleks täiel määral kasutada läbivaadatud stabiilsuse ja kasvu paktiga võimaldatavat paindlikkust, ja palub komisjonil anda liikmesriikidele selged juhised kõnealuse paindlikkuse rakendamiseks;

15.   on seisukohal, et jätkusuutliku ja stabiilse makromajandusliku keskkonna jaoks on vaja tõsta riikide rahanduse kvaliteeti, sealhulgas täiendavalt konsolideerida eelarveid, suurendada riikide kulutuste efektiivsust ning investeeringuid haridusse, inimkapitali, teadus- ja arendustegevusse ning infrastruktuuri, mis soodustaksid kasvu ja võiksid stimuleerida tööhõivet ning millega pöörataks tähelepanu ühiskonna suurimatele muredele, nagu kliimamuutus, seda kooskõlas kliima- ja energiapaketi eesmärkidega, ning majanduse taastumisele praegusest finantskriisist;

16.   on seisukohal, et struktuurireformidega tuleks keskenduda tootlikkuse suurendamisele majandus- ja sotsiaalpoliitika parema kombineerimise kaudu, tagades samal ajal Lissaboni strateegias määratletud heal tasemel sotsiaalse dialoogi;

17.   märgib, et konkurentsipoliitika peaks täiendama struktuuripoliitikat, ja toetab majanduse ümberstruktureerimist;

18.   hoiatab peamiselt palgatõusu piiramisele keskendumise eest hinnastabiilsuse saavutamise vahendina; tuletab sellega seoses meelde, et globaliseerumisest tingitud tihenenud konkurents on juba avaldanud survet palkade alandamiseks, samal ajal kui nafta ja teiste kaupade hindade tõusu poolt käivitatud nn imporditud inflatsioon on juba vähendanud tarbijate ostujõudu; kordab veelkord oma veendumust, et kõnealust probleemi tuleks ennekõike lahendada rikkuse õiglasema jaotamise abil;

19.   on seisukohal, et palga- ja maksupoliitika on tõhusad vahendid nii majanduse stabiliseerimiseks kui ka majanduskasvuks; on arvamusel, et reaalpalga tõus tuleks tagada kooskõlas tootlikkuse tasemega ning et maksupoliitika koordineerimist tuleks majanduslike eesmärkide saavutamiseks kasutada valikuliselt; on seisukohal, et võitlus maksupettuste vastu nii otseste kui ka kaudsete maksude osas on äärmiselt oluline ja kõnealust võitlust tuleks hoogustada; rõhutab tungivat vajadust tugevdada hea juhtimistava ja ettevõtete sotsiaalse vastutuse mõistete raames julgustamise ja osalemise kultuuri;

20.   rõhutab, et siseturu jaoks on vaja õiglaseid eeskirju; on seetõttu seisukohal, et võidujooks ettevõtte tulumaksu madalaima määra nimel annab vastupidiseid tulemusi;

21.   nõuab euroala liikmesriikidelt majandus- ja finantspoliitika tõhusa koordineerimise tugevdamist, eelkõige ühise sidusa strateegia arendamise kaudu eurogrupis; toetab komisjoni ettepanekut nõuda liikmesriikidelt keskpika perioodi raamprogramme nende majandus- ja finantspoliitika kohta ning teostada järelevalvet kõnealuste programmide teostamise üle; rõhutab, et iga liikmesriik peab võtma vastutuse struktuurireformide lahendamise ja oma konkurentsivõime suurendamise eest, tehes seda koostööl põhineval viisil, et säilitada euro usaldusväärsus ja aktsepteerimine;

22.   märgib, et struktuurireformide eri mudelid ja erinev avatuse määr on euroala liikmesriikide erinevate tulemuste üheks põhjuseks; toetab komisjoni teatises „EMU@10” tehtud järeldusi, et mitme euroala liikmesriigi majandus ei ole piisavalt järele jõudnud ning erinevused euroala liikmesriikide vahel suurenevad; nõuab regulaarset arvamuste vahetamist ja koostööd eurogrupi raames, et saavutada lähenemisprotsessi kiirendamisega seotud ühine eesmärk;

23.   nõuab, et komisjon käsitleks majandus- ja fiskaalandmete hindamise ühiseid kriteeriume ühtsel viisil; viitab komisjoni ja liikmesriikide vastutusele seoses statistiliste andmete usaldusväärsusega ning nõuab, et tulevikus langetataks otsuseid üksnes siis, kui ei ole mingisuguseid kahtluseid olemasolevate andmete paikapidavuse ja täpsuse osas; nõuab samuti uurimise algatamise võimalust juhul, kui mitme aasta jooksul esineb stabiilsus- ja lähenemisprogrammide kavandatud andmete ja reaalselt oodatavate andmete vahel lahknevusi;

Rahapoliitika

24.   tuletab meelde oma tõsist toetust EKP sõltumatusele;

25.   märgib, et EKP regulaarsed aruanded Euroopa Parlamendile ning eelkõige selle majandus- ja rahanduskomisjonile aitavad kaasa rahapoliitika läbipaistvusele ning tervitab Euroopa Parlamendi liikmetele antud võimalust esitada EKP rahapoliitika kohta kirjalikult vastatavaid küsimusi, parandades seeläbi EKP vastutust liidu kodanike ees; toetab nõuet aktiivsema avaliku arutelu järele tulevase ühise raha- ja valuutapoliitika kohta euroalal;

26.   on seisukohal, et rahapoliitika dialoog Euroopa Parlamendi ja EKP vahel on olnud edukas ning seda tuleks edaspidi tugevdada; loodab rahandusalase dialoogi paranemist mitmes küsimuses, näiteks EKP presidendi regulaarsete kuulamiste kuupäevade kooskõlastamist EKP rahapoliitiliste otsuste ajakavaga, et parandada otsuste analüüsimist, säilitades samal ajal võimaluse kutsuda vajaduse korral EKP presidenti aktuaalsete küsimuste arutamisele;

27.   märgib, et EKP rahapoliitika peamine eesmärk on hinnastabiilsuse säilitamine ning et EKP sihiks on hoida inflatsioonimäär keskpika perioodi jooksul alla 2 %, kuid selle lähedal; juhib tähelepanu asjaolule, et hindade stabiilsusega seotud eesmärki on võimalik edukalt saavutada üksnes juhul, kui tegeletakse inflatsiooni algpõhjustega; tuletab meelde, et EÜ asutamislepingu artikliga 105 antakse EKP-le ka ülesanne toetada Euroopa Liidu üldist majanduspoliitikat;

28.   on arvamusel, et EKP peaks liikuma inflatsiooni sihtmäärade seadmise otsese režiimi suunas, kus inflatsiooni sihtmäära täiendaks lubatud kõikumisulatus sihtmäära suhtes; kutsub EKPd üles oma inflatsiooniprognoose avaldama; selline liikumine inflatsiooni sihtmäärade seadmise otsese režiimi suunas ei tohiks välistada rahaagregaatide dünaamikale keskendumist, et vältida uusi varadega seotud mulle;

29.   on seisukohal, et inflatsioon on ülemaailmne nähtus ning avatud majanduse tingimustes ei õnnestu sellega võidelda üksnes ELi rahapoliitika toel;

30.   rõhutab valmisolekut uurida võimalikke viise EKP juhatuse liikmete ametisse nimetamise protseduuri parandamiseks enne 2010. aastat; peab oluliseks, et juhatuse liikmete hulgas oleksid esindatud akadeemiliste ja/või erialaste kogemustega ning erineva taustaga inimesed majandus-, rahandus- ja finantssektorist; juhib tähelepanu oma nõudmisele, et EKP juhatus koosneks üheksast liikmest, kelle ainupädevuses oleks intressimäärade määramine, mis asendaks praegu kehtivat süsteemi ja aitaks vältida tuleviku jaoks otsustatud veelgi keerukamat lahendust; nõuab tungivalt asutamislepingu vastava muudatuse vastuvõtmist;

Finantsturgude integratsioon ja järelevalve

31.   on seisukohal, et finantsintegratsiooniga peaks lisaks siseturu suuremale stabiilsusele ja likviidsusele kaasnema suurem majanduskasv ja konkurentsivõime;

32.   märgib, et Euroopa Liidu peamine finantskeskus asub euroalast väljaspool; tuletab siiski meelde, et EÜ õigusaktid hõlmavad kõiki liikmesriike ja siseturul tegutsejaid; on seisukohal, et Euroopa Liit peaks viivitamata parandama oma järelevalvestruktuure, võttes arvesse EKP erilist rolli;

33.   on arvamusel, et piiriüleste väärtpaberitehingutega seotud arvelduste osas, kus hetkel ei ole mingisugust reaalset integratsiooni saavutatud, on veel palju tarvis teha;

34.   rõhutab, et jaemüügiteenuste osas on vaja suuremat integratsiooni, kuna integratsiooni puudumine nimetatud valdkonnas kahjustab tarbijate huve; on arvamusel, et tarbijate liikuvust, finantsalaseid teadmisi, põhiteenuste kättesaadavust ja toodete võrreldavust on vaja parandada;

35.   peab vajalikuks finantsjärelevalve struktuuri euroopalikuks muutmist, finantsturu läbipaistvust, tõhusaid konkurentsieeskirju ning asjakohast reguleerimist keskpika perioodi jooksul, et parandada kriisireguleerimist ja koostööd Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS), järelevalveasutuste, valitsuste ja turul osalejate vahel; on seisukohal, et õigusaktide ühtlustamisel põhinev integreeritud, laiahaardeline (hõlmates kõiki finantsvaldkondi), kooskõlastatud ja ühtne järelevalveraamistik, mis rajaneb tasakaalustatud lähenemisviisil finantsriski piiriülese leviku reguleerimisel ühtlustatud õigusaktide alusel, vähendaks õigusaktide täitmise kulusid mitme jurisdiktsiooni alla kuuluvate tegevuste puhul; märgib, et vältida tuleks EÜ õigusaktide liigpüüdlikku ja meelevaldset rakendamist; palub komisjonil esitada ettepanekud järelevalve praegu kehtiva ülesehituse muutmiseks vastavalt nimetatud põhimõtetele; on arvamusel, et järelevalvega seoses tuleks EKP mis tahes rolli laiendada EKPSi kaudu euroala piiridest kaugemale;

36.   tervitab finantsjärelevalveasutuste, keskpankade ja Euroopa Liidu rahandusministrite vahel 2008. aasta kevadel heaks kiidetud vastastikuse mõistmise memorandumit piiriülese finantsstabiilsuse kohta; rõhutab siiski, et vastastikuse mõistmise memorandumi näol on tegemist üksnes soovitusliku aktiga ja loodab liikmesriikide valmisolekule teha üksteisega koostööd; on seisukohal, et isegi kui kohustuste jagamist puudutavaid reegleid on väga keeruline eelnevalt kindlaks määrata, peab kriiside reguleerimisega seotud töö jätkuma;

37.   rõhutab, et Euroopa Liit kui maailma suurim majanduspiirkond koos suurimate finantsturgudega peaks omama juhtivat rolli rahvusvahelisel tasandil finantsteenuste reguleerimissüsteemi reformimisel, tuues seeläbi kasu kõigile asjaomastele riikidele ja suurendades üldist stabiilsust; on seisukohal, et finantsstabiilsus peab muutuma põhieesmärgiks poliitika kujundamisel üha enam integreeruvate finantsturgude ja finantsinnovatsiooniga maailmas, millel võib mõnikord olla destabiliseeriv mõju reaalmajandusele ja mis võib tuua kaasa süsteemseid riske; on veendunud, et mis tahes ambitsioonikad otsused, mis võetakse vastu ELi tasandil, julgustaksid teisi riike eeskuju järgima, ja rõhutab sellega seoses vastutust ülemaailmsete või „offshore” probleemide lahendamisel; on seisukohal, et rahvusvaheliste reguleerivate organite poliitilist vastutust tuleb käsitleda paralleelselt sellise õigusloomealase tööga;

38.   taotleb komisjonilt Euroopa võlakirjade loomise uurimist ja pikaajalise strateegia arendamist, mis võimaldab selliste võlakirjade emiteerimist euroalal lisaks liikmesriikide riiklikele võlakirjadele; viitab vajadusele hinnata kõnealuse tegevuse tagajärgi nii rahvusvaheliste finantsturgude kui ka majandus- ja rahaliidu jaoks;

Euroala laienemine

39.   taotleb kõigilt euroalast väljaspool asuvatelt liikmesriikidelt Maastrichti kriteeriumide ning reformitud ja üldjoontes paindliku stabiilsuse ja kasvu pakti järgimist; on seisukohal, et komisjon peab tagama stabiilsuse ja kasvu pakti range tõlgendamise ning välistamiskriteeriumide kasutamise enne võimalikku euroalaga ühinemist; märgib, et tagada tuleb euroalasse kuuluvate liikmesriikide ja sellega ühineda soovivate liikmesriikide võrdne kohtlemine; märgib, et sellega seoses tuleb euroala pikaajalist stabiilsust vaadelda kui ühistes huvides olevat eesmärki ning et laienemine ja stabiilsus peavad käima käsikäes; peab vajalikuks, et euroalasse kuuluvad liikmesriigid ja eristaatusega liikmesriigid täidaksid hoolikalt oma kohustusi ning ei jätaks mingit kahtlust, et ühine eesmärk on hindade stabiilsus, EKP sõltumatus, eelarvedistsipliin ja kasvu, tööhõive ja konkurentsivõime soodustamine;

40.   on seisukohal, et euroalast väljaspool asuvad liikmesriigid, kes täidavad Maastrichti kriteeriume ja kelle suhtes ei kehti asutamislepingus erand, peaksid esimesel võimalusel ühisraha kasutusele võtma;

41.   rõhutab, et euroala liikmesus nõuab täielikku kinnipidamist Maastrichti kriteeriumidest, mis on nimetatud asutamislepingus ja asutamislepingu artiklit 121 käsitlevas protokollis: hindade mõõdetava stabiilsuse kõrge tase ja hindade stabiilsuse jätkusuutlikkus, riigieelarve ilma ülemäärase eelarvepuudujäägita, osalemine ERM II-s vähemalt kahe aasta jooksul, normaalsete kõikumispiiride järgimine, pikaajaliste intressimäärade kohandamine, õigusaktide vastavus Maastrichti lepingu sätetele, mis käsitlevad majandus- ja rahaliitu, ja sõltumatu keskpank;

42.   on arvamusel, et üks euroalaga liitumise keerulisemaid aspekte on Maastrichti kriteeriumide jätkusuutlikkuse tagamine; rõhutab siiski, et samal ajal on Maastrichti kriteeriumid ka esimeseks sammuks reformiprotsesside (sh edasised kohustused ja jõupingutused struktuurireformide, investeeringute ja majandusliku koordineerimise osas) jätkamisel;

43.   tunneb heameelt ERM II-s osalevate liikmesriikide ja euroalaga ühineda soovivate liikmesriikide suhtes rangema ja tõhusama järelevalve teostamise üle, samuti nende majandusarengu üle; märgib, et euroalaga ühinemise reaalseks eeltingimuseks, ja mitte üksnes teisejärguliseks nõudeks, peab jääma edukas osalemine ERM II-s; neidsamu ühinemise nõudeid peab kohaldama kõigile euroalaga ühinevatele liikmesriikidele;

44.   peab järgnevate aastate üheks peamiseks proovikiviks euroala jätkuvat ja edukat laienemist ning seda, et nii EKP institutsionaalseid standardeid kui ka otsustusprotsessi tuleb kõnealuse muutusega kohandada ja roteerumise mudelis tuleb arvesse võtta iga liikmesriigi majanduslikku tähtsust;

45.   rõhutab euroala laienemisega seoses, et reaalmajanduse lähenemise kõrge tase on soovitatav, et piirata laienemisega kaasnevat survet nii euroalale kui ka ühineda soovivale liikmesriigile; on sellega seoses seisukohal, et tuleks luua vahendid liikmesriikide jaoks, kes osalevad euroalas, kus ühtne rahapoliitika omaks eriti kokkuhoidlikku mõju;

46.   rõhutab, et tulevaste laienemiste huvides on oluline kehtestada sihipäraste sekkumiste süsteem, et toetada euroalast väljaspool asuvaid liikmesriike, kes on praeguses finantskriisis eriti tugevasti kannatada saanud;

Teavitamine

47.   rõhutab, et kuigi euroalal on siiani säilitatud kõrge hindade stabiilsus, erineb tajutav inflatsioonimäär oluliselt liikmesriikide tegelikust madalaimast inflatsioonimäärast viimase kümne aasta jooksul; nõuab seetõttu inimeste paremat teavitamist ja neile faktide selgitamist selle kohta, miks majandus- ja rahaliit on vajalik ning kuidas see toimib, eelkõige pidades silmas hindade stabiilsust, rahvusvahelisi finantsturge ja euroala stabiilsusega seotud eeliseid rahvusvaheliste finantskriiside ajal;

48.   on seisukohal, et ühisraha jääb ELi kommunikatsioonistrateegia üheks prioriteediks; on veendunud, et tuleks jätkata euro ning majandus- ja rahaliidu positiivsete külgede – hindade stabiilsus, madalad hüpoteegi intressimäärad, hõlpsam reisimine, kaitse vahetuskursi kõikumiste ja väliste šokkide vastu – põhjalikku tutvustamist ja selgitamist rahvale; on veendunud, et erilist rõhku tuleks panna liidu kodanike, tarbijate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) – kes ei suuda viivitamatult kohaneda euroga seotud uute arengute ja väljakutsetega – teavitamisele ja kursis hoidmisele;

49.   kutsub Euroopa Keskpanka üles igal aastal – kas oma aastaaruandes või eriaruandes – kvantitatiivselt analüüsima kasu, mida euro on toonud tavakodanikele, koos konkreetsete näidetega sellest, kuidas euro kasutamisel on olnud positiivne mõju inimeste igapäevaelule;

50.   on seisukohal, et suhtlemine on euroalaga liituda soovivates liikmesriikides euro kasutuselevõtuks valmistumisel äärmiselt olulise tähtsusega; märgib, et euroala laienemisalane teavitustegevus on samuti tähtis kõigile euroalaga liitunud liikmesriikidele;

51.   on arvamusel, et komisjon peab koondama oma jõupingutused, et aidata uutel liikmesriikidel põhjaliku teavituskampaaniaga valmistada oma kodanikke ette euro kasutuselevõtuks, kontrollima selle rakendamist riikides, kus selline kampaania on juba käimas, ning regulaarselt aru andma parimatest tavadest riiklike tegevuskavade rakendamisel euro kasutuselevõtuks; on samuti seisukohal, et eelmistest üleminekutest saadud parimad tavad ja oskusteave on tõenäoliselt kasulikud uute liikmesriikide üleminekul ning eelseisval laienemisel ja uute taotlejariikide ettevalmistamisel;

Euro rahvusvaheline roll ja väline esindatus

52.   tunneb heameelt asjaolu üle, et eurost on kiiresti saanud USA dollari järel tähtsuselt teine reserv- ja tehinguvaluuta, mille osakaal ülemaailmsetes välisvaluutareservides on 25 %; märgib, et eurol on eriti euroala naaberriikides tähtis roll finantseerimisvaluutana ja kõnealuste riikide vastavad vahetuskursid järgivad euro kurssi; kiidab selgesõnaliselt heaks EKP arvamuse, et euro kasutuselevõtt on viimane samm struktureeritud lähenemisprotsessis Euroopa Liidus ja seetõttu on euro kasutuselevõtt võimalik üksnes EÜ asutamislepingu kohaldamisalas;

53.   on arvamusel, et majandus- ja rahaliidu järgmise kümnendi poliitikakavale avaldab muu hulgas mõju areneva majandusega Aasia riikide poolt esitatav väljakutse ja praegune ülemaailmne finantskriis; avaldab kahetsust, et vaatamata euro kasvavale rollile maailmas ei ole püüdlused parandada euroala välist esindatust finants- ja rahandusalal andnud suuremaid tulemusi; rõhutab, et euroala peab koostama rahvusvahelise strateegia, mis vastaks ühisraha rahvusvahelisele staatusele;

54.   tuletab meelde, et kõige tõhusam viis, kuidas euroala mõju saaks viia vastavusse tema majandusliku tähtsusega, on kujundada ühiseid seisukohti ja tugevdada esindatust, kusjuures euroalal peaks lõpuks olema üks koht asjaomastes rahvusvahelistes finantsinstitutsioonides ja foorumitel; nõuab tungivalt, et euroala liikmesriigid teostaks muuhulgas ka ühtset vahetuskursipoliitikat;

55.   rõhutab, et eurot kasutatakse riigi valuutana väljaspool euroala; on seisukohal, et sellise kasutuse mõjusid tuleb analüüsida;

56.   juhib tähelepanu asjaolule, et euro tähtsa rolliga rahvusvahelistel finantsturgudel kaasnevad kohustused ning euroala raha- ja ka kasvupoliitikal on globaalne mõju; rõhutab euro kasvavat tähtsust rahvusvahelise kaubanduse ja teenuste puhul ülemaailmse keskkonna stabiliseerijana, finantsturgude integratsiooni mootorina ning otseinvesteeringute suurendamise ja ettevõtete piiriülese liitumise alusena, võimaldades tehingukulusid märkimisväärselt kahandada; nõuab uuringu läbiviimist globaalse tasakaalustamatuse, euro rolli ning võimalike stsenaariumide kohta, kuidas Euroopa Liit saaks paremini valmistuda tõsiste välisšokkidega toimetulekuks;

57.   soovitab tulevikku suunatud koostöö suurendamist ning rahvusvahelise dialoogi tugevdamist tähtsaimate valuutapiirkondade vastutavate ametiasutuste vahel, et parandada toimetulemist rahvusvaheliste kriisidega ja aidata lahendada valuutakursside kõikumise tagajärgi reaalmajanduses; tuletab meelde ühist edukat kriisiohjamist USA hiljutise hüpoteeklaenude (sub-prime) kriisi alguses, samuti vahetult pärast 2001. aasta 11. septembri sündmusi järgnenud kriisi puhul, mis aitas ära hoida USA dollari kohest kollapsit;

58.   toetab komisjoni kavatsust suurendada majandus- ja rahaliidu mõju rahvusvahelistes finantsinstitutsioonides, kus ELi ühist seisukohta esindaksid valitud esindajad, näiteks eurogrupi president, komisjon ja EKP president; märgib, et tegelikult võimaldatakse eurogrupi presidendil, komisjonil ja EKP presidendil juba vaatlejatena osaleda tähtsaimates rahvusvahelistes finantsinstitutsioonides; nõuab siiski Euroopa seisukohtade paremat kooskõlastamist, et Euroopa ühist rahapoliitikat esindaksid tulevikus selle õiguspärased esindajad; ootab, et euroala väljendaks oma seisukohta oma peamiste partnerite vahetuskursipoliitika kohta; palub eurogrupi presidendil esindada euroala finantsstabiilsuse foorumil; soovitab muuta Rahvusvahelise Valuutafondi põhikirja, et võimaldada majandusliitude ja -organisatsioonide esindatust;

59.   rõhutab, et rahvusvaheliste finantsasutuste reformi puhul on nõutav ELi ühine käsitlusviis, mis peaks arvestama maailmamajanduse probleeme, sh uute majandusjõudude esilekerkimist;

60.   avaldab kahetsust, et komisjon ei ole oma teatises „EMU@10” üksikasjalikumalt ja täpsemalt analüüsinud euro rahvusvahelist rolli; kutsub komisjoni üles koostama üksikasjaliku raporti ühise rahapoliitika välismõõtme kohta ning selle mõju kohta euroala majandus- ja kaubandustulemustele;

61.   rõhutab, et mõnede Euroopa Liidu partnerite rahapoliitika, mis seisneb riigi raha allahindamises, mõjutab kaubavahetust ebaausal viisil ning rahvusvahelises kaubanduses võib seda pidada mittetariifseks tõkkeks;

EMU majandushoovad ja juhtimine

62.   on seisukohal, et kõik asjaomased osapooled – Euroopa Parlament, nõukogu, komisjon, eurogrupp ja tööturu osapooled ELi ja liikmesriigi tasandil – peaksid tegema koostööd majandus- ja rahaliidu tulevase toimimise tugevdamise nimel seoses majanduse juhtimisega järgmiste ettepanekute alusel:

| a) | Lissaboni strateegia olulise osana ja kesksete majandushoobadena toimivate koondsuunistega peaks püüdlema kõiki osapooli innustavate tööhõive-, keskkonna- ja sotsiaalkindlustusalaste reformide poole, pidades silmas poliitikate tasakaalustatud kombineerimist; |
| --- | --- |

a)

Lissaboni strateegia olulise osana ja kesksete majandushoobadena toimivate koondsuunistega peaks püüdlema kõiki osapooli innustavate tööhõive-, keskkonna- ja sotsiaalkindlustusalaste reformide poole, pidades silmas poliitikate tasakaalustatud kombineerimist;

| b) | koondsuunistega tuleks luua avar raamistik majanduspoliitika tihedamaks kooskõlastamiseks, et ühitada riiklikke reformiprogramme, võttes siiski arvesse majanduslikku mitmekesisust ja liikmesriikide erinevaid traditsioone; stabiilsus- ja lähenemisprogrammide ning riiklike reformiprogrammide raames tuleks korraldada liikmesriikide parlamentidega konsulteerimine; |
| --- | --- |

b)

koondsuunistega tuleks luua avar raamistik majanduspoliitika tihedamaks kooskõlastamiseks, et ühitada riiklikke reformiprogramme, võttes siiski arvesse majanduslikku mitmekesisust ja liikmesriikide erinevaid traditsioone; stabiilsus- ja lähenemisprogrammide ning riiklike reformiprogrammide raames tuleks korraldada liikmesriikide parlamentidega konsulteerimine;

| c) | koondsuunised, eelkõige majanduspoliitika üldsuunised (BEPG), peaksid paremini haakuma stabiilsus- ja lähenemisprogrammidega; stabiilsus- ja lähenemisprogramme ning riiklikke reformiprogramme võiks esitleda samal ajal (iga aasta sügise alguses) pärast arutelu liikmesriigi parlamendis; majanduspoliitika üldsuunised võiksid hõlmata ühiseid eelarve-eesmärke, mis kajastaksid stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavat osa; |
| --- | --- |

c)

koondsuunised, eelkõige majanduspoliitika üldsuunised (BEPG), peaksid paremini haakuma stabiilsus- ja lähenemisprogrammidega; stabiilsus- ja lähenemisprogramme ning riiklikke reformiprogramme võiks esitleda samal ajal (iga aasta sügise alguses) pärast arutelu liikmesriigi parlamendis; majanduspoliitika üldsuunised võiksid hõlmata ühiseid eelarve-eesmärke, mis kajastaksid stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavat osa;

| d) | liikmesriikide valitsused peaksid riigieelarve otsustustes arvesse võtma koondsuuniseid ja asjaomasele liikmesriigile antud soovitusi, samuti euroala üldist eelarveseisundit; liikmesriikide erinevalt ajastatud eelarve-aastad tuleks kooskõlastada ning prognoosides tuleks lähtuda sarnastest kriteeriumidest, et vältida eri makromajanduslikest prognoosidest (globaalne majanduskasv, ELi majanduskasv, naftabarreli hind, intressimäärad) ja teistest parameetritest tulenevaid erinevusi; kutsub komisjoni, Eurostati ja liikmesriike üles tegema tööd vahendite määratlemiseks, et parandada riikide eelarvete võrreldavust eri kategooriasse kuuluvate kulutuste osas; |
| --- | --- |

d)

liikmesriikide valitsused peaksid riigieelarve otsustustes arvesse võtma koondsuuniseid ja asjaomasele liikmesriigile antud soovitusi, samuti euroala üldist eelarveseisundit; liikmesriikide erinevalt ajastatud eelarve-aastad tuleks kooskõlastada ning prognoosides tuleks lähtuda sarnastest kriteeriumidest, et vältida eri makromajanduslikest prognoosidest (globaalne majanduskasv, ELi majanduskasv, naftabarreli hind, intressimäärad) ja teistest parameetritest tulenevaid erinevusi; kutsub komisjoni, Eurostati ja liikmesriike üles tegema tööd vahendite määratlemiseks, et parandada riikide eelarvete võrreldavust eri kategooriasse kuuluvate kulutuste osas;

| e) | euroalasse kuuluvate liikmesriikide puhul tuleks võimaluse korral teha formaalsemaid soovitusi, näiteks eesmärkide püstitamine keskpika perioodi kulutuste, konkreetsete struktuurireformide, investeeringute ja riigi rahanduse kvaliteedi tarvis; riiklike reformiprogrammide raames tuleks püüelda ka aruandlusstruktuuri standardsemaks muutmise poole, takistamata riiklike reformide prioriteete; kõik kohustused, püstitatud eesmärgid ja kriteeriumid peaksid täiel määral sisalduma koondsuunistes ja riiklikes reformiprogrammides, et parandada majanduse juhtimise sidusust ja tõhusust; |
| --- | --- |

e)

euroalasse kuuluvate liikmesriikide puhul tuleks võimaluse korral teha formaalsemaid soovitusi, näiteks eesmärkide püstitamine keskpika perioodi kulutuste, konkreetsete struktuurireformide, investeeringute ja riigi rahanduse kvaliteedi tarvis; riiklike reformiprogrammide raames tuleks püüelda ka aruandlusstruktuuri standardsemaks muutmise poole, takistamata riiklike reformide prioriteete; kõik kohustused, püstitatud eesmärgid ja kriteeriumid peaksid täiel määral sisalduma koondsuunistes ja riiklikes reformiprogrammides, et parandada majanduse juhtimise sidusust ja tõhusust;

| f) | majanduse juhtimise raamistik peaks hõlmama pikaajalist strateegiat headel aegadel riigivõla vähendamiseks maksimaalselt 60 %-ni SKTst, kuna see vähendaks võlahalduskulusid ja erainvesteeringute kapitalikulusid; |
| --- | --- |

f)

majanduse juhtimise raamistik peaks hõlmama pikaajalist strateegiat headel aegadel riigivõla vähendamiseks maksimaalselt 60 %-ni SKTst, kuna see vähendaks võlahalduskulusid ja erainvesteeringute kapitalikulusid;

| g) | tuleks luua siduv raamistik, milles euroalasse kuuluvad liikmesriigid saaksid üksteisega ja komisjoniga konsulteerida enne tähtsate majanduspoliitiliste otsuste langetamist, näiteks enne otsust võtta meetmeid toiduainete ja energia kõrgete hindadega toimetulekuks; |
| --- | --- |

g)

tuleks luua siduv raamistik, milles euroalasse kuuluvad liikmesriigid saaksid üksteisega ja komisjoniga konsulteerida enne tähtsate majanduspoliitiliste otsuste langetamist, näiteks enne otsust võtta meetmeid toiduainete ja energia kõrgete hindadega toimetulekuks;

| h) | majanduslik koordineerimine peaks toimuma Euroopa majanduse ja tööhõive integreeritud strateegia vormis, põhinedes olemasolevatel majanduspoliitika instrumentidel, eelkõige Lissaboni strateegial, koondsuunistel, säästva arengu strateegial ning lähenemis- ja stabiilsusprogrammidel; kutsub liikmesriikide valitsusi eurogrupi presidendi juhtimisel toetama ühist majandustegevust, mis toimuks üheaegselt ja samas suunas; |
| --- | --- |

h)

majanduslik koordineerimine peaks toimuma Euroopa majanduse ja tööhõive integreeritud strateegia vormis, põhinedes olemasolevatel majanduspoliitika instrumentidel, eelkõige Lissaboni strateegial, koondsuunistel, säästva arengu strateegial ning lähenemis- ja stabiilsusprogrammidel; kutsub liikmesriikide valitsusi eurogrupi presidendi juhtimisel toetama ühist majandustegevust, mis toimuks üheaegselt ja samas suunas;

| i) | punktis h viidatud Euroopa majanduse ja tööhõive strateegias tuleks arvesse võtta uute ja roheliste tehnoloogiate potentsiaali majandusarengu ühe nurgakivina, kombineerides neid makromajanduslike poliitikatega; |
| --- | --- |

i)

punktis h viidatud Euroopa majanduse ja tööhõive strateegias tuleks arvesse võtta uute ja roheliste tehnoloogiate potentsiaali majandusarengu ühe nurgakivina, kombineerides neid makromajanduslike poliitikatega;

| j) | soodustada tuleks innovatiivsete ettevõtete, eelkõige VKEde finantseerimist, luues muu hulgas Euroopa Investeerimispanga poolt koordineeritava „Euroopa aruka kasvu fondi”; |
| --- | --- |

j)

soodustada tuleks innovatiivsete ettevõtete, eelkõige VKEde finantseerimist, luues muu hulgas Euroopa Investeerimispanga poolt koordineeritava „Euroopa aruka kasvu fondi”;

| k) | euroala aastaaruanne peaks sisaldama praktilisemaid instrumente ja hinnanguid, et võimaldada pidada üksikasjalikumat dialoogi nende ELi eri organite vahel, mis osalevad majanduse juhtimises; |
| --- | --- |

k)

euroala aastaaruanne peaks sisaldama praktilisemaid instrumente ja hinnanguid, et võimaldada pidada üksikasjalikumat dialoogi nende ELi eri organite vahel, mis osalevad majanduse juhtimises;

| l) | Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni jaoks on vaja kehtestada tegevusjuhend, mis tagaks nõuetekohase koostöö ja ELi kolme asjaomase institutsiooni täieliku kaasamise koondsuuniste kui olulise tähtsusega majandushoobade veelgi asjakohasemaks käsitlemiseks; |
| --- | --- |

l)

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni jaoks on vaja kehtestada tegevusjuhend, mis tagaks nõuetekohase koostöö ja ELi kolme asjaomase institutsiooni täieliku kaasamise koondsuuniste kui olulise tähtsusega majandushoobade veelgi asjakohasemaks käsitlemiseks;

| m) | majanduspoliitika koordineerimise institutsionaalset struktuuri tuleks tugevdada järgmiselt:






  — | eurogrupi koosseisud tuleks luua ka konkurentsivõime/tööstuse, keskkonna, tööhõive ja hariduse valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

m)

majanduspoliitika koordineerimise institutsionaalset struktuuri tuleks tugevdada järgmiselt:

—

eurogrupi koosseisud tuleks luua ka konkurentsivõime/tööstuse, keskkonna, tööhõive ja hariduse valdkonnas;

| — | eurogrupile tuleks luua tugevam institutsionaalne struktuur ja eraldada rohkem inimressursse; |
| --- | --- |

—

eurogrupile tuleks luua tugevam institutsionaalne struktuur ja eraldada rohkem inimressursse;

| — | eurogrupi presidendi mandaat peaks olema kooskõlas koondsuuniste majandustsüklitega; |
| --- | --- |

—

eurogrupi presidendi mandaat peaks olema kooskõlas koondsuuniste majandustsüklitega;

| — | majanduspoliitika komitee tuleks liita majandus- ja rahanduskomiteega, et luua üks ja ühtne ettevalmistusorgan nõukogu (majandus- ja rahandusküsimused) ning eurogrupi jaoks; |
| --- | --- |

—

majanduspoliitika komitee tuleks liita majandus- ja rahanduskomiteega, et luua üks ja ühtne ettevalmistusorgan nõukogu (majandus- ja rahandusküsimused) ning eurogrupi jaoks;

| — | Euroopa Parlamendi esindajale tuleks anda eurogrupis ja nõukogu mitteametlikel kohtumistel vaatleja staatus; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi esindajale tuleks anda eurogrupis ja nõukogu mitteametlikel kohtumistel vaatleja staatus;

| — | eesistujakolmiku, Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahelisi kohtumisi tuleks korraldada neli korda aastas, vajadusel tuleks kaasata eurogrupp; |
| --- | --- |

—

eesistujakolmiku, Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahelisi kohtumisi tuleks korraldada neli korda aastas, vajadusel tuleks kaasata eurogrupp;

| n) | tuleks luua makromajanduslikke küsimusi käsitlev regulaarsem ja struktureeritud dialoog Euroopa Parlamendi, komisjoni ja eurogrupi vahel, mis sarnaneks EKP ja Euroopa Parlamendi vahelisele rahandusalasele dialoogile, ning see peaks toimuma vähemalt korra kvartalis, et süvendada olemasolevat raamistikku ja pidada arutelusid euroala majanduse ees seisvate probleemide üle; ning |
| --- | --- |

n)

tuleks luua makromajanduslikke küsimusi käsitlev regulaarsem ja struktureeritud dialoog Euroopa Parlamendi, komisjoni ja eurogrupi vahel, mis sarnaneks EKP ja Euroopa Parlamendi vahelisele rahandusalasele dialoogile, ning see peaks toimuma vähemalt korra kvartalis, et süvendada olemasolevat raamistikku ja pidada arutelusid euroala majanduse ees seisvate probleemide üle; ning

| o) | Euroopa Parlamendi, eurogrupi, EKP ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vahel on vaja luua aktiivne dialoog eesmärgiga pidada arutelusid mitme eri valdkonnapoliitika sobiliku kombineerimise üle; |
| --- | --- |

o)

Euroopa Parlamendi, eurogrupi, EKP ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vahel on vaja luua aktiivne dialoog eesmärgiga pidada arutelusid mitme eri valdkonnapoliitika sobiliku kombineerimise üle;

63.   on arvamusel, et majandus- ja rahaliidu järgmise kümnendi poliitikakavale avaldavad eelkõige mõju hiljutise finantsturgude ebastabiilsusega seotud probleemid ning selle tagajärjed reaalmajandusele; märgib sellega seoses positiivselt, et euroala liikmesriigid on varasemast paremini valmis suurteks šokkideks tänu ühisele rahapoliitikale ja viimastel aastatel teostatud reformidele; nõuab siiski majanduskasvu aeglustumise ja kõrge inflatsiooni vastu võitlemiseks järgmist:

| a) | koordineeritud reageerimist ELi tasandil, mis põhineks ühisel arusaamisel probleemidest ja ühistel järelmeetmetel, aktsepteerides samal ajal mõningaid liikmesriikide eripärasid, sealhulgas riiklike reformiprogrammide koordineerimine; |
| --- | --- |

a)

koordineeritud reageerimist ELi tasandil, mis põhineks ühisel arusaamisel probleemidest ja ühistel järelmeetmetel, aktsepteerides samal ajal mõningaid liikmesriikide eripärasid, sealhulgas riiklike reformiprogrammide koordineerimine;

| b) | ambitsioonikaid ja kohandatud riiklikke reformiprogramme ning kohustust neid rakendada, sh riikide eelarvete läbivaatamine, et reageerida värskeimatele majandusprognoosidele, leevendada majandussurutist ja soodustada kasvu, luues samal ajal tiheda dialoogi tööturu osapooltega; |
| --- | --- |

b)

ambitsioonikaid ja kohandatud riiklikke reformiprogramme ning kohustust neid rakendada, sh riikide eelarvete läbivaatamine, et reageerida värskeimatele majandusprognoosidele, leevendada majandussurutist ja soodustada kasvu, luues samal ajal tiheda dialoogi tööturu osapooltega;

| c) | VKEsid toetavaid meetmeid, eelkõige eesmärgiga täiendada Euroopa Investeerimispanga hiljutist meedet ja tagada VKEdele pangasüsteemi poolt püsivad krediidiliinid; |
| --- | --- |

c)

VKEsid toetavaid meetmeid, eelkõige eesmärgiga täiendada Euroopa Investeerimispanga hiljutist meedet ja tagada VKEdele pangasüsteemi poolt püsivad krediidiliinid;

| d) | sihipäraste meetmete määratlust, et kaitsta haavatavaid rühmi praeguse finantskriisi tagajärgede eest; |
| --- | --- |

d)

sihipäraste meetmete määratlust, et kaitsta haavatavaid rühmi praeguse finantskriisi tagajärgede eest;

| e) | finantsteenuste tegevuskava täielikku ja õigeaegset rakendamist, sh järelmeetmeid ja tõhusamat järelevalvet finantsturgude praeguse ebastabiilsusega seoses; |
| --- | --- |

e)

finantsteenuste tegevuskava täielikku ja õigeaegset rakendamist, sh järelmeetmeid ja tõhusamat järelevalvet finantsturgude praeguse ebastabiilsusega seoses;

| f) | kriisi lahendamise korra edendamist, parandades tegevuse lõpetamist käsitlevaid ELi eeskirju ning luues selgelt määratletud ja üksmeelselt aktsepteeritava koormuse jagamise korra asjaomaste liikmesriikide vahel piiriüleste finantskontsernide maksejõuetuse puhul; |
| --- | --- |

f)

kriisi lahendamise korra edendamist, parandades tegevuse lõpetamist käsitlevaid ELi eeskirju ning luues selgelt määratletud ja üksmeelselt aktsepteeritava koormuse jagamise korra asjaomaste liikmesriikide vahel piiriüleste finantskontsernide maksejõuetuse puhul;

| g) | rahapoliitika kujundamisel kasutatavate vahendite lõpuleviimist, teostades põhjaliku analüüsi tegurite kohta, mis mõjutavad finantssüsteemi stabiilsust ja toimimist (muu hulgas seoses rahapoliitika ülekandmise, krediidi ja finantsvarade arengu, uute toodete omaduste ning riskide ja likviidsuse kontsentreerumisega); |
| --- | --- |

g)

rahapoliitika kujundamisel kasutatavate vahendite lõpuleviimist, teostades põhjaliku analüüsi tegurite kohta, mis mõjutavad finantssüsteemi stabiilsust ja toimimist (muu hulgas seoses rahapoliitika ülekandmise, krediidi ja finantsvarade arengu, uute toodete omaduste ning riskide ja likviidsuse kontsentreerumisega);

| h) | Euroopa ennetavat reageerimist rahvusvahelistel foorumitel, eelkõige finantsstabiilsuse foorumil ja Rahvusvahelises Valuutafondis, ning ühiste poliitiliste otsuste osakaalu suurendamist; ja |
| --- | --- |

h)

Euroopa ennetavat reageerimist rahvusvahelistel foorumitel, eelkõige finantsstabiilsuse foorumil ja Rahvusvahelises Valuutafondis, ning ühiste poliitiliste otsuste osakaalu suurendamist; ja

| i) | Euroopa Liidu seisukoha kujundamist G8 raames ja Euroopa Liidu kui maailma ühe tõhusama majandusotsuseid langetava organi rolli kajastamist, samal ajal kohandades kõnealust rolli globaliseerumise tagajärgedega ja domineerivamate ülemaailmsete finantsturgudega; |
| --- | --- |

i)

Euroopa Liidu seisukoha kujundamist G8 raames ja Euroopa Liidu kui maailma ühe tõhusama majandusotsuseid langetava organi rolli kajastamist, samal ajal kohandades kõnealust rolli globaliseerumise tagajärgedega ja domineerivamate ülemaailmsete finantsturgudega;

| j) | paremat ja tõhusamat koordineerimist Maailma Kaubandusorganisatsiooni ning Bretton Woodsi institutsioonide (Rahvusvaheline Valuutafond ja Maailmapanga kontsern) vahel, et võidelda spekuleerimisega ja leida lahendusi teravast kriisist põhjustatud probleemidele; |
| --- | --- |

j)

paremat ja tõhusamat koordineerimist Maailma Kaubandusorganisatsiooni ning Bretton Woodsi institutsioonide (Rahvusvaheline Valuutafond ja Maailmapanga kontsern) vahel, et võidelda spekuleerimisega ja leida lahendusi teravast kriisist põhjustatud probleemidele;

| k) | arvestades praegusi tõsiseid rahandusega seotud probleeme, nõuab Rahvusvahelise Valuutafondi egiidi all ülemaailmse rahanduskonverentsi korraldamist, et pidada rahandusküsimuste alal ülemaailmseid konsultatsioone; nõuab samuti, et uuritaks võimalust luua Rahvusvahelise Valuutafondi raames rahatülide lahendamise organ; |
| --- | --- |

k)

arvestades praegusi tõsiseid rahandusega seotud probleeme, nõuab Rahvusvahelise Valuutafondi egiidi all ülemaailmse rahanduskonverentsi korraldamist, et pidada rahandusküsimuste alal ülemaailmseid konsultatsioone; nõuab samuti, et uuritaks võimalust luua Rahvusvahelise Valuutafondi raames rahatülide lahendamise organ;

*

- *

64.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsiooni nõukogule, komisjonile, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, eurogrupi presidendile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0506.

(2)  ELT C 314 E, 21.12.2006, lk 125.

(3)  ELT C 175 E, 10.7.2008, lk 569.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0057.

(5)  ELT C 282 E, 6.11.2008, lk 422.

(6)  ELT C 287 E, 29.11.2007, lk 535.

(7)  ELT C 304 E, 1.12.2005, lk 132.

(8)  ELT C 74 E, 20.3.2008, lk 780.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0357.

(10)  ELT C 298 E, 8.12.2006, lk 249.

(11)  ELT C 146 E, 12.6.2008, lk 251.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0287.

(13)  ELT C 291 E, 30.11.2006, lk 118.

(14)  ELT C 157 E, 6.7.2006, lk 73.

(15)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0425.

(16)  EÜT C 35, 2.2.1998, lk 1.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/21

---

Soovitused meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte rakendamise kohta

P6_TA(2008)0544

Euroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte rakendamise kohta (2008/2012(INI))

(2010/C 16 E/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 192 teist lõiku; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 192 teist lõiku;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 2 ja artikli 141 kolmandat lõiku; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 2 ja artikli 141 kolmandat lõiku;

| — | võttes arvesse komisjoni 18. juuli 2007. aasta teatist „Võitlus naiste ja meeste palgaerinevuse vastu” (KOM(2007)0424); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. juuli 2007. aasta teatist „Võitlus naiste ja meeste palgaerinevuse vastu” (KOM(2007)0424);

| — | võttes arvesse komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja soolise võrdõiguslikkuse ekspertide võrgustiku 2007. aasta veebruari aruannet „Meeste ja naiste erineva tasustamise õiguslikud aspektid”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja soolise võrdõiguslikkuse ekspertide võrgustiku 2007. aasta veebruari aruannet „Meeste ja naiste erineva tasustamise õiguslikud aspektid”;

| — | võttes arvesse soolise võrdõiguslikkuse Euroopa pakti, mille võttis vastu 23.–24. märtsil 2006. aastal Brüsselis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse soolise võrdõiguslikkuse Euroopa pakti, mille võttis vastu 23.–24. märtsil 2006. aastal Brüsselis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu;

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu praktikat, mis põhineb EÜ asutamislepingu artiklil 141; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu praktikat, mis põhineb EÜ asutamislepingu artiklil 141;

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni osalist tööaega puudutava 1994. aasta lepingu sätteid, mis kohustavad riike kohaldama riigihangete puhul tööalast klauslit, sealhulgas võrdse tasustamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni osalist tööaega puudutava 1994. aasta lepingu sätteid, mis kohustavad riike kohaldama riigihangete puhul tööalast klauslit, sealhulgas võrdse tasustamise kohta;

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 1979. aasta resolutsiooniga 34/180 vastu võetud naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva konventsiooni artikli 11 lõike 1 punkti d; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 1979. aasta resolutsiooniga 34/180 vastu võetud naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva konventsiooni artikli 11 lõike 1 punkti d;

| — | võttes arvesse Euroopa tööturu osapoolte 1. märtsi 2005. aasta aruannet „Soolise võrdõiguslikkuse meetmete raamistik” ning selle järelaruandeid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa tööturu osapoolte 1. märtsi 2005. aasta aruannet „Soolise võrdõiguslikkuse meetmete raamistik” ning selle järelaruandeid;

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2007. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste (2006–2010) (1) kohta ja 3. septembri 2008. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta aastal 2008 (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2007. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste (2006–2010) (1) kohta ja 3. septembri 2008. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta aastal 2008 (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 39 ja 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 39 ja 45;

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A6-0389/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A6-0389/2008),

| A. | arvestades, et naised teenivad Euroopa Liidus keskmiselt 15 % vähem kui mehed ja erasektoris kuni 25 % vähem; arvestades, et naiste ja meeste palgaerinevus liikmesriikides jääb 4 % ja üle 25 % vahele ja selle erinevuse olulist vähenemist ei ole märgata; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et naised teenivad Euroopa Liidus keskmiselt 15 % vähem kui mehed ja erasektoris kuni 25 % vähem; arvestades, et naiste ja meeste palgaerinevus liikmesriikides jääb 4 % ja üle 25 % vahele ja selle erinevuse olulist vähenemist ei ole märgata;

| B. | arvestades, et naine peab töötama kuni 22. veebruarini (seega 418 kalendripäeva), et teenida sama palju kui mees aastaga; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et naine peab töötama kuni 22. veebruarini (seega 418 kalendripäeva), et teenida sama palju kui mees aastaga;

| C. | arvestades, et sama ja võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte rakendamine on oluline soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et sama ja võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte rakendamine on oluline soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks;

| D. | arvestades, et naiste ja meeste palgaerinevus püsib, mida kinnitavad olemasolevad andmed, mis näitavad väga aeglast arengut (palgaerinevus on vähenenud 1995. aasta 17 protsendilt 15 protsendini 2005. aastal), vaatamata juba 30 aastat kehtivate õigusaktide suurele arvule ning palgaerinevuse vähendamiseks võetud meetmetele ja kulutatud ressurssidele; arvestades, et selle erinevuse põhjuseid tuleb analüüsida ja arendada suunatud lähenemisviise, et üritada lahendada palgaerinevuse ja sellega kaasneva naiste tööturu segregatsiooni küsimus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et naiste ja meeste palgaerinevus püsib, mida kinnitavad olemasolevad andmed, mis näitavad väga aeglast arengut (palgaerinevus on vähenenud 1995. aasta 17 protsendilt 15 protsendini 2005. aastal), vaatamata juba 30 aastat kehtivate õigusaktide suurele arvule ning palgaerinevuse vähendamiseks võetud meetmetele ja kulutatud ressurssidele; arvestades, et selle erinevuse põhjuseid tuleb analüüsida ja arendada suunatud lähenemisviise, et üritada lahendada palgaerinevuse ja sellega kaasneva naiste tööturu segregatsiooni küsimus;

| E. | arvestades, et naiste õpitulemused on kõigis liikmesriikides paremad kui meestel ja neid on rohkem ka kõrgkoolilõpetajate seas, kuigi palgaerinevused ei ole seetõttu vähenenud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et naiste õpitulemused on kõigis liikmesriikides paremad kui meestel ja neid on rohkem ka kõrgkoolilõpetajate seas, kuigi palgaerinevused ei ole seetõttu vähenenud;

| F. | arvestades, et palgaerinevust põhjustavad nii otsene ja kaudne diskrimineerimine kui ka sotsiaalsed ja majanduslikud tegurid, segregatsioon tööturul ja üldine palgastruktuur, ning see on lisaks sellele seotud mitmete õiguslike, sotsiaalsete ja majanduslike teguritega, mis ei piirdu ainult sama töö eest võrdse tasu saamise küsimusega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et palgaerinevust põhjustavad nii otsene ja kaudne diskrimineerimine kui ka sotsiaalsed ja majanduslikud tegurid, segregatsioon tööturul ja üldine palgastruktuur, ning see on lisaks sellele seotud mitmete õiguslike, sotsiaalsete ja majanduslike teguritega, mis ei piirdu ainult sama töö eest võrdse tasu saamise küsimusega;

| G. | arvestades, et palgaerinevuse määramine ei tohiks põhineda üksnes brutotunnitasu erinevusel, ja et selles tuleb arvesse võtta ka selliseid tegureid nagu individuaalsed lisatasud, töö klassifikatsioon, töökorralduse mudelid, erialane kogemus ja tootlikkus, mida ei tule mõõta ainult kvantitatiivselt (tunnid, mil töötaja tegelikult töökohal viibib), vaid ka kvalitatiivselt, samuti tuleb arvesse võtta tööaja vähendamise, hoolduse tõttu võetud puhkuse ja töölt eemal viibitud aja mõju palgastruktuurile; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et palgaerinevuse määramine ei tohiks põhineda üksnes brutotunnitasu erinevusel, ja et selles tuleb arvesse võtta ka selliseid tegureid nagu individuaalsed lisatasud, töö klassifikatsioon, töökorralduse mudelid, erialane kogemus ja tootlikkus, mida ei tule mõõta ainult kvantitatiivselt (tunnid, mil töötaja tegelikult töökohal viibib), vaid ka kvalitatiivselt, samuti tuleb arvesse võtta tööaja vähendamise, hoolduse tõttu võetud puhkuse ja töölt eemal viibitud aja mõju palgastruktuurile;

| H. | arvestades, et palgaerinevuse vähendamine oli üks majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia eesmärke, kuid enamik liikmesriike ei ole sellega piisavalt tegelenud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et palgaerinevuse vähendamine oli üks majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia eesmärke, kuid enamik liikmesriike ei ole sellega piisavalt tegelenud;

| I. | arvestades, et ELi õigusraamistiku täiustamine võimaldab liikmesriikidel ja tööturu osapooltel määratleda paremini naiste ja meeste püsiva palgaerinevuse põhjusi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELi õigusraamistiku täiustamine võimaldab liikmesriikidel ja tööturu osapooltel määratleda paremini naiste ja meeste püsiva palgaerinevuse põhjusi;

| J. | arvestades, et peamiselt naistele omaseid elukutseid ja ülesandeid kiputakse vähem väärtustama, võrreldes peamiselt meestele omaste elukutsete ja ülesannetega, ilma et see oleks alati objektiivsete kriteeriumidega põhjendatav; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et peamiselt naistele omaseid elukutseid ja ülesandeid kiputakse vähem väärtustama, võrreldes peamiselt meestele omaste elukutsete ja ülesannetega, ilma et see oleks alati objektiivsete kriteeriumidega põhjendatav;

| K. | arvestades, et sugude vahel esineb digitaalne lõhe, mis avaldab selget mõju palgale; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et sugude vahel esineb digitaalne lõhe, mis avaldab selget mõju palgale;

| L. | arvestades, et palgasüsteem, mille raames arvestatakse töötasu arvutamisel töötatud aastaid, seab naised, kes peavad oma karjääri väliste tegurite, nagu tööhõivekatkestused laste tõttu, erinev käitumine kutset valides või lühike tööaeg (mitmeid kordi) katkestama, ebasoodsasse olukorda ja põhjustab nende pikaajalist ja strukturaalset mahajäämust; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et palgasüsteem, mille raames arvestatakse töötasu arvutamisel töötatud aastaid, seab naised, kes peavad oma karjääri väliste tegurite, nagu tööhõivekatkestused laste tõttu, erinev käitumine kutset valides või lühike tööaeg (mitmeid kordi) katkestama, ebasoodsasse olukorda ja põhjustab nende pikaajalist ja strukturaalset mahajäämust;

| M. | arvestades, et statistika kohaselt on naiste omandatud kvalifikatsioon ja kogemused rahaliselt madalamalt tasustatud kui meestel; arvestades, et võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kõrval, mida ei tohi mõjutada soolistel stereotüüpidel põhinev lähenemisviis, tuleb vabaneda ka siiani haridus- ja tööteed olulisel määral mõjutanud ühiskondlikest rollidest; lisaks ei tohi rasedus- ja sünnituspuhkus ning lapsehoolduspuhkus tuua endaga kaasa naiste diskrimineerimist tööturul; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et statistika kohaselt on naiste omandatud kvalifikatsioon ja kogemused rahaliselt madalamalt tasustatud kui meestel; arvestades, et võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kõrval, mida ei tohi mõjutada soolistel stereotüüpidel põhinev lähenemisviis, tuleb vabaneda ka siiani haridus- ja tööteed olulisel määral mõjutanud ühiskondlikest rollidest; lisaks ei tohi rasedus- ja sünnituspuhkus ning lapsehoolduspuhkus tuua endaga kaasa naiste diskrimineerimist tööturul;

| N. | arvestades, et palgaerinevus mõjutab tugevalt naiste staatust nende majanduslikus ja sotsiaalses elus terve nende aktiivse tööea jooksul ja pärast seda, ning arvestades, et ühiskonnale muul viisil kui tööhõivelise panuse andmise, näiteks laste ja eakamate lähikondlaste eest hoolitsemise tulemusena süveneb paljude naiste vaesusrisk ja majanduslik sõltuvus; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et palgaerinevus mõjutab tugevalt naiste staatust nende majanduslikus ja sotsiaalses elus terve nende aktiivse tööea jooksul ja pärast seda, ning arvestades, et ühiskonnale muul viisil kui tööhõivelise panuse andmise, näiteks laste ja eakamate lähikondlaste eest hoolitsemise tulemusena süveneb paljude naiste vaesusrisk ja majanduslik sõltuvus;

| O. | arvestades, et naisimmigrantide, puudega naiste, vähemuste hulka kuuluvate naiste ja väljaõppeta naiste töötasu erinevus on veelgi märgatavam; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et naisimmigrantide, puudega naiste, vähemuste hulka kuuluvate naiste ja väljaõppeta naiste töötasu erinevus on veelgi märgatavam;

| P. | arvestades, et on põhimõttelise tähtsusega omada soospetsiifilisi andmeid ja ajakohastatud õiguslikku raamistikku, mis võtab arvesse soolist aspekti ja mis võimaldab mõjutada sellise tasustamisalase ebavõrdse kohtlemise põhjuseid; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et on põhimõttelise tähtsusega omada soospetsiifilisi andmeid ja ajakohastatud õiguslikku raamistikku, mis võtab arvesse soolist aspekti ja mis võimaldab mõjutada sellise tasustamisalase ebavõrdse kohtlemise põhjuseid;

| Q. | arvestades, et haridus saab ja peab kaasa aitama soostereotüüpide kõrvaldamisele ühiskonnas; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et haridus saab ja peab kaasa aitama soostereotüüpide kõrvaldamisele ühiskonnas;

| R. | arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt kutsunud komisjoni üles võtma meetmeid palgaerinevuse vähendamiseks, pensionäride hulgas vaesusriski kõrvaldamiseks ja neile rahuldava elatustaseme tagamiseks, mis hõlmab kehtivate õigusaktide läbivaatamist; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt kutsunud komisjoni üles võtma meetmeid palgaerinevuse vähendamiseks, pensionäride hulgas vaesusriski kõrvaldamiseks ja neile rahuldava elatustaseme tagamiseks, mis hõlmab kehtivate õigusaktide läbivaatamist;

| S. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiiv 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine) (3) sedastab, et võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõte on acquis communautaire'i, sealhulgas soolist diskrimineerimist käsitleva Euroopa Kohtu praktika oluline ja lahutamatu osa ning on vaja ette näha täiendavad sätted selle rakendamiseks; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiiv 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine) (3) sedastab, et võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõte on acquis communautaire'i, sealhulgas soolist diskrimineerimist käsitleva Euroopa Kohtu praktika oluline ja lahutamatu osa ning on vaja ette näha täiendavad sätted selle rakendamiseks;

| T. | arvestades, et selliste meetmete rakendamine liikmesriikide, tööturu osapoolte ja võrdsete võimaluste organisatsioonide poolt, nagu need, mis on sätestatud eespool nimetatud 2005. aasta 1. märtsi aruandes „Soolise võrdõiguslikkuse meetmete raamistik”, võimaldaks palgaerinevusi tõeliselt vähendada, kasutades tõhusalt sotsiaalset dialoogi; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et selliste meetmete rakendamine liikmesriikide, tööturu osapoolte ja võrdsete võimaluste organisatsioonide poolt, nagu need, mis on sätestatud eespool nimetatud 2005. aasta 1. märtsi aruandes „Soolise võrdõiguslikkuse meetmete raamistik”, võimaldaks palgaerinevusi tõeliselt vähendada, kasutades tõhusalt sotsiaalset dialoogi;

| U. | arvestades, et strateegia, mille abil hüvitada palgaerinevust, tööturu horisontaalset ja vertikaalset segregatsiooni ning nende ametikohtade ja sektorite stereotüüpe, kus naised tavapäraselt domineerivad, nõuab eri tasanditel nii õiguslike kui muude meetmete raamistikku, mille abil eristada tasualast diskrimineerimist ja selliseid tasu erinevusi, mis põhinevad muudel teguritel peale otsese ja kaudse diskrimineerimise, sest kui esimene kuulub otseselt õigusaktide reguleerimisalasse, tuleb viimane lahendada sihipäraste poliitikate ja erimeetmete abil; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et strateegia, mille abil hüvitada palgaerinevust, tööturu horisontaalset ja vertikaalset segregatsiooni ning nende ametikohtade ja sektorite stereotüüpe, kus naised tavapäraselt domineerivad, nõuab eri tasanditel nii õiguslike kui muude meetmete raamistikku, mille abil eristada tasualast diskrimineerimist ja selliseid tasu erinevusi, mis põhinevad muudel teguritel peale otsese ja kaudse diskrimineerimise, sest kui esimene kuulub otseselt õigusaktide reguleerimisalasse, tuleb viimane lahendada sihipäraste poliitikate ja erimeetmete abil;

| V. | arvestades, et komisjon, nagu on märgitud komisjoni eespool mainitud 18. juuli 2007. aasta teatises, teostab 2008. aasta jooksul uuringu võrdset tasustamist käsitleva ELi õigusraamistiku kohta, mis peab kaasama kõiki asjaomaseid sidususrühmi; arvestades, et selle analüüsi tulemused tuleks nõuetekohaselt avalikustada; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et komisjon, nagu on märgitud komisjoni eespool mainitud 18. juuli 2007. aasta teatises, teostab 2008. aasta jooksul uuringu võrdset tasustamist käsitleva ELi õigusraamistiku kohta, mis peab kaasama kõiki asjaomaseid sidususrühmi; arvestades, et selle analüüsi tulemused tuleks nõuetekohaselt avalikustada;

| W. | arvestades, et eesmärgiks on seatud meeste ja naiste pensionide võrdsus, kaasa arvatud pensioniea osas; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et eesmärgiks on seatud meeste ja naiste pensionide võrdsus, kaasa arvatud pensioniea osas;

| X. | arvestades, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut võib mängida olulist rolli naiste ja meeste palgaerinevuse arengu jälgimisel ja selle põhjuste analüüsimisel, samuti õigusaktide mõju hindamisel, |
| --- | --- |

X.

arvestades, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut võib mängida olulist rolli naiste ja meeste palgaerinevuse arengu jälgimisel ja selle põhjuste analüüsimisel, samuti õigusaktide mõju hindamisel,

1.   palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile EÜ asutamislepingu artikli 141 kohaselt 31. detsembriks 2009. aastaks õigusakti ettepaneku meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõttega seonduvate kehtivate õigusaktide läbivaatamise kohta, järgides lisas toodud üksikasjalikke soovitusi (4);

2.   kinnitab, et nimetatud soovitused järgivad subsidiaarsuse põhimõtet ja kodanike põhiõigusi;

3.   on arvamusel, et taotletaval ettepanekul ei ole finantsmõju;

4.   peab ülimalt vajalikuks tagada, et direktiivi 2006/54/EÜ sätteid, mis käsitlevad võrdsete võimaluste organisatsioone ja sotsiaalset dialoogi, rakendataks varem ja paremini, et palgaerinevusi hüvitada, tagades, et liikmesriigid, tööturu osapooled ja võrdsete võimaluste organisatsioonid rakendavad näiteks selliseid meetmeid, nagu on sätestatud eespool nimetatud 2005. aasta 1. märtsi aruandes „Soolise võrdõiguslikkuse meetmete raamistik”, millega nähakse ette teabe ja praktiliste vahendite suuniste edastamine (eelkõige VKEdele) selle kohta, kuidas heastada tasustamise erinevust, sealhulgas riiklikud või valdkondlikud kollektiivlepingud;

5.   rõhutab läbirääkimiste ja kollektiivlepingute tähtsust võitluses naiste ebavõrdse kohtlemise vastu, eelkõige töö saamise, töötasu, töötingimuste, karjääri ja kutsealase koolituse valdkonnas;

6.   kutsub Euroopa institutsioone üles korraldama üle-euroopalist võrdse töötasu päeva, mil Euroopa naised teeniksid (keskmiselt) sama töötasu, mida Euroopa mehed aastas (keskmiselt) teenivad, mis peab aitama kaasa teadlikkuse tõstmisele olemasolevatest palgaerinevustest ning õhutama kõiki asjaomaseid osapooli astuma täiendavaid samme nende erinevuste kõrvaldamiseks;

7.   kutsub töövõtjate ja tööandjate organisatsioone üles töötama üheskoos välja objektiivsed töö hindamise instrumendid, et vähendada meeste ja naiste palgaerinevust;

8.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos üksikasjalike soovitustega komisjonile, nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 301 E, 13.12.2007, lk 56.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0399.

(3)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

(4)  Nõukogu 10. veebruari 1975. aasta direktiiv 75/117/EMÜ meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte kohaldamisega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta liikmesriikides (EÜT L 45, 19.2.1975, lk 19) on inkorporeeritud direktiivi 2006/54/EÜ. Vastavalt direktiivi 2006/54/EÜ sätetele on direktiiv 75/117/EMÜ tunnistatud kehtetuks alates 15. augustist 2009, mis on selle direktiivi rakendamise viimane päev.

---

LISA

ÜKSIKASJALIKUD SOOVITUSED TAOTLETAVA ETTEPANEKU SISU KOHTA

Soovitus 1: MÕISTED

Direktiiv 2006/54/EÜ annab võrdse tasu määratluse, võttes selle üle direktiivi 75/117/EMÜ sätetest. Selleks, et kategooriad kui abivahendid naiste ja meeste palgaerinevusega tegelemiseks oleksid täpsemad, on vaja täpsemalt määratleda mitmesugused mõisted, nagu:

| — | naiste ja meeste palgaerinevus, kuna määratlus ei hõlma ainult brutopalka tunnis; |
| --- | --- |

—

naiste ja meeste palgaerinevus, kuna määratlus ei hõlma ainult brutopalka tunnis;

| — | otsene diskrimineerimine palga alusel; |
| --- | --- |

—

otsene diskrimineerimine palga alusel;

| — | kaudne diskrimineerimine palga alusel; |
| --- | --- |

—

kaudne diskrimineerimine palga alusel;

| — | töötasu, mille määratlus peaks hõlmama igasugust netopalka ning kõiki tööga seotud rahalisi õigusi ja mitterahalisi hüvesid; |
| --- | --- |

—

töötasu, mille määratlus peaks hõlmama igasugust netopalka ning kõiki tööga seotud rahalisi õigusi ja mitterahalisi hüvesid;

| — | pensionide erinevus – pensionisüsteemi eri sambad, nt „pay as you go”-süsteemid, kutsepensionid (palgaerinevuse jätkumine pärast pensionile minekut): |
| --- | --- |

—

pensionide erinevus – pensionisüsteemi eri sambad, nt „pay as you go”-süsteemid, kutsepensionid (palgaerinevuse jätkumine pärast pensionile minekut):

Soovitus 2: OLUKORRA ANALÜÜS JA TULEMUSTE LÄBIPAISTVUS

2.1.   Tööandjate ja töövõtjate käsutuses olev puudulik teave olemasoleva või võimaliku palgaerinevuse kohta ettevõttes ja nende vähene teadlikkus sellest nõrgestab asutamislepinguga ning kehtivate õigusaktidega sätestatud põhimõtte rakendamist.

2.2.   Tunnistades täpsete statistiliste andmete puudumist ja naiste praeguseid madalaid palgamäärasid, eriti kutsealadel, millel traditsiooniliselt domineerivad naised, peaksid liikmesriigid võtma naiste ja meeste palgaerinevust oma sotsiaalpoliitikas täiel määral arvesse ja käsitlema seda kui tõsist probleemi.

2.3.   Seetõttu on oluline, et nii regulaarsed palgaauditid kui ka nende tulemuste avaldamine tehtaks ettevõtete siseselt (nt vähemalt 20 töötajaga ettevõtetes) kohustuslikuks. Sama kohustus peab kehtima ka lisatasusid puudutava teabe kohta.

2.4.   Tööandjad peaksid auditite tulemused esitama töövõtjatele ja nende esindajatele palgastatistikana, esitades jaotuse sugude lõikes. Neid andmeid tuleks igas liikmesriigis koguda majandusharu ja riigi tasandil.

2.5.   Liikmesriigid ja komisjon peaksid statistikat parandama ning lisama võrreldavad andmed osalise tööajaga naiste ja meeste palgaerinevuse kohta ning naiste ja meeste pensioni erinevuse kohta.

2.6.   See statistika peab olema ühtne, võrreldav ja terviklik, eesmärgiga keelustada diskrimineeriv tasustamine, olles seotud töö korraldamise ja klassifitseerimisega.

Soovitus 3: TÖÖ HINDAMINE JA KUTSEALADE LIIGITAMINE

3.1.   Töö väärtuse kontseptsioon peab põhinema inimsuhetega seonduvatel oskustel või vastutustundel, väärtustades töö kvaliteeti, eesmärgiga tagada naiste ja meeste võrdsete võimaluste edendamine ning seda ei tohiks tähistada naisi mittesoosiv stereotüüpne lähenemine, mis rõhutab näiteks pigem füüsilise tugevuse olulisust kui inimsuhetega seonduvaid oskusi või vastutustunnet. Seetõttu peavad naised saama teavet, nõustamist ja/või koolitust palgaläbirääkimiste, kutsealade liigitamise ja palgatasemete alal. Majandusharu organisatsioonidelt ja ettevõtetelt peab olema võimalik paluda, et nad hindaksid kutsealade klassifitseerimise süsteeme soolise mõõtme kohustusliku arvestamise seisukohast ja teeksid vajalikud parandused.

3.2.   Komisjoni algatus peaks kutsuma liikmesriike üles klassifitseerima kutsealasid naiste ja meeste võrdõiguslikkuse põhimõtte seisukohast, võimaldades nii tööandjal kui töötajatel määratleda paremini vildakal tasuskaala määratlusel põhinevat diskrimineerimist palga alusel. Jätkuvalt on tähtis järgida töösuhete süsteemiga seotud riiklikke seadusi ja traditsioone. Kutsealade hindamise ja liigituse sellised elemendid peaksid olema läbipaistvad ning kõikidele sidususrühmadele ja töökaitseinspektsioonidele ning võrdõiguslikkusega tegelevatele organitele kättesaadavad.

3.3.   Liikmesriigid peaksid viima läbi põhjaliku hindamise, keskendudes kutsealadele, millel domineerivad naised.

3.4.   Soolisel neutraalsusel põhinev kutsealade hindamine peaks tuginema uutele personali klassifitseerimise ja teenistusastmete määramise ning töökorralduse süsteemidele, samuti erialase kogemuse ja tootlikkuse hindamisele eelkõige kvalitatiivses plaanis, kasutamiseks andmete allikana ja hinnangutabelina töötasu määramisel, võttes nõuetekohaselt arvesse võrreldavuse põhimõtet.

Soovitus 4: VÕRDÕIGUSLIKKUSEGA TEGELEVAD ORGANID

Võrdõiguslikkuse edendamise ja järelevalvega tegelevatel organitel peaks olema suurem roll naiste ja meeste palgaerinevuse vähendamises. Neid tuleks volitada jälgima soolise võrdõiguslikkusega seotud õigusakte, nendest teavitama, ja kui võimalik tõhusamalt ja sõltumatumalt tagama nende täitmist. On vaja läbi vaadata direktiivi 2006/54/EÜ artikkel 20, et kindlustada kõnealuste organite volitused järgmisega:

| — | palga alusel diskrimineerimise ohvrite toetamine ja nõustamine; |
| --- | --- |

—

palga alusel diskrimineerimise ohvrite toetamine ja nõustamine;

| — | palgaerinevusega seonduvate sõltumatute uuringute tegemine; |
| --- | --- |

—

palgaerinevusega seonduvate sõltumatute uuringute tegemine;

| — | sõltumatute aruannete avaldamine ja soovituste esitamine teemade kohta, mis seonduvad otseselt ja kaudselt palga alusel diskrimineerimisega; |
| --- | --- |

—

sõltumatute aruannete avaldamine ja soovituste esitamine teemade kohta, mis seonduvad otseselt ja kaudselt palga alusel diskrimineerimisega;

| — | kohtuasja algatamise pädevuse andmine palgadiskrimineerimise juhtumites; |
| --- | --- |

—

kohtuasja algatamise pädevuse andmine palgadiskrimineerimise juhtumites;

| — | spetsiaalse koolituse võimaldamine tööturu osapooltele, samuti juristidele, kohtunikele ja ombudsmanidele, mis põhineb analüütiliste vahendite ja sihtmeetmete kogumil, mida kasutatakse kas lepingute koostamisel või siis, kui kontrollitakse, kas rakendatakse palgaerinevusi käsitlevaid õigusnorme ja poliitikaid. |
| --- | --- |

—

spetsiaalse koolituse võimaldamine tööturu osapooltele, samuti juristidele, kohtunikele ja ombudsmanidele, mis põhineb analüütiliste vahendite ja sihtmeetmete kogumil, mida kasutatakse kas lepingute koostamisel või siis, kui kontrollitakse, kas rakendatakse palgaerinevusi käsitlevaid õigusnorme ja poliitikaid.

Soovitus 5: SOTSIAALDIALOOG

Kollektiivlepingute ning kohaldatavate tasuskaalade ja tööülesannete liigitamise skeemide edasine kontroll on vajalik peamiselt seoses osalise tööajaga töötavate isikute ja teiste ebatüüpilise töökorraldusega töötajate kohtlemisega või eritasudega/boonustega (sealhulgas mitterahaliste maksetega), mida meestele makstakse sagedamini kui naistele. Kontrollida tuleks mitte ainult põhilisi töötingimusi, vaid ka lisatingimusi ja kutsealaseid sotsiaalkindlustusskeeme, nagu puhkuste ja pensionide kord, ametiautod, lastehoiu korraldus, paindlik tööaeg jne. Liikmesriigid peaksid julgustama tööturu osapooli klassifitseerima kutsealasid soolisele neutraalsusele tuginedes, mis võimaldaks nii tööandjatel kui töövõtjatel paremini tuvastada vildakal tasuskaala määratlusel põhinevat diskrimineerimist palga alusel, võttes samal ajal arvesse liikmesriigi seadusi, kollektiivlepingut või tavasid.

Soovitus 6: EBAVÕRDSE KOHTLEMISE VÄLTIMINE

Palga alusel diskrimineerimisele tuleks eraldi viidata direktiivi 2006/54/EÜ artiklis 26 (diskrimineerimise vältimine), tagamaks, et liikmesriigid rakendaksid koos tööturu osapoolte ja võrdsete võimaluste organisatsioonidega:

| — | konkreetseid meetmeid koolituse ja kutsealade klassifitseerimise valdkonnas, mis on seotud kutsealase koolituse süsteemiga ning mille eesmärk on vältida ja kaotada ebavõrdne kohtlemine koolitamisel, klassifitseerimisel ja vaimse potentsiaali kasutamisel; |
| --- | --- |

—

konkreetseid meetmeid koolituse ja kutsealade klassifitseerimise valdkonnas, mis on seotud kutsealase koolituse süsteemiga ning mille eesmärk on vältida ja kaotada ebavõrdne kohtlemine koolitamisel, klassifitseerimisel ja vaimse potentsiaali kasutamisel;

| — | eraldi poliitilisi meetmeid, mis võimaldaksid ühendada töö-, pere- ja isikliku elu, hõlmates lapsehoiu ja teised hoiuteenused, paindliku töökorralduse ja tööaja ning sünnitus- ja raseduspuhkusel, isapuhkusel, lapsehoolduspuhkusel ja perepuhkusel viibitud aja, sealhulgas erisätted isaduspuhkuse kohta ja selle kaitseks ning tasulise lapsehoolduspuhkuse kohta mõlemale vanemale; |
| --- | --- |

—

eraldi poliitilisi meetmeid, mis võimaldaksid ühendada töö-, pere- ja isikliku elu, hõlmates lapsehoiu ja teised hoiuteenused, paindliku töökorralduse ja tööaja ning sünnitus- ja raseduspuhkusel, isapuhkusel, lapsehoolduspuhkusel ja perepuhkusel viibitud aja, sealhulgas erisätted isaduspuhkuse kohta ja selle kaitseks ning tasulise lapsehoolduspuhkuse kohta mõlemale vanemale;

| — | konkreetsed positiivse diskrimineerimise meetmed (asutamislepingu artikli 141 lõike 4 alusel) palgaerinevuse ja soolise segregatsiooni hüvitamiseks, mille täitmist peavad korraldama tööturu osapooled ja võrdsete võimaluste organisatsioonid eri tasanditel, nii lepingulisel kui ka majandusharu tasandil, näiteks: edendades palgakokkuleppeid naiste ja meeste palgaerinevusega võitlemiseks, viies läbi uuringuid seoses võrdse tasuga, seades kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid eesmärke ja korraldades võrdlevaid uuringuid, ning vahetades parimaid tavu; |
| --- | --- |

—

konkreetsed positiivse diskrimineerimise meetmed (asutamislepingu artikli 141 lõike 4 alusel) palgaerinevuse ja soolise segregatsiooni hüvitamiseks, mille täitmist peavad korraldama tööturu osapooled ja võrdsete võimaluste organisatsioonid eri tasanditel, nii lepingulisel kui ka majandusharu tasandil, näiteks: edendades palgakokkuleppeid naiste ja meeste palgaerinevusega võitlemiseks, viies läbi uuringuid seoses võrdse tasuga, seades kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid eesmärke ja korraldades võrdlevaid uuringuid, ning vahetades parimaid tavu;

| — | klausel riigihankelepingutes, mis kohustab pidama kinni soolisest võrdõiguslikkusest ja võrdsest tasustamisest. |
| --- | --- |

—

klausel riigihankelepingutes, mis kohustab pidama kinni soolisest võrdõiguslikkusest ja võrdsest tasustamisest.

Soovitus 7: SOOLISE VÕRDÕIGUSLIKKUSE SÜVALAIENDAMINE

Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist tuleks edendada, lisades direktiivi 2006/54/EÜ artiklisse 29 liikmesriikidele täpsed suunised võrdse töötasu põhimõtte rakendamise kohta ning naiste ja meeste palgaerinevuste kaotamise kohta. Euroopa Komisjon peab keskenduma sellele, et toetada liikmesriike ja osalejaid soospetsiifiliste palgaerinevuste vähendamisel järgmiste konkreetsete meetmete abil:

| — | aruandlussüsteemide kasutusele võtmine naiste ja meeste vahel palgaerinevuste hindamiseks; |
| --- | --- |

—

aruandlussüsteemide kasutusele võtmine naiste ja meeste vahel palgaerinevuste hindamiseks;

| — | andmebaasi loomine töötajate klassifitseerimise ja teenistusastmete määramise süsteemide muutmiseks; |
| --- | --- |

—

andmebaasi loomine töötajate klassifitseerimise ja teenistusastmete määramise süsteemide muutmiseks;

| — | kogemuste omandamine ja vahetamine töökorralduse reformi tulemuste kohta; |
| --- | --- |

—

kogemuste omandamine ja vahetamine töökorralduse reformi tulemuste kohta;

| — | konkreetsete suuniste väljatöötamine palgaerinevuste jälgimiseks kollektiivlepingutes ning nende avaldamine Internetis eri keeltes ja kõigile kättesaadavana; |
| --- | --- |

—

konkreetsete suuniste väljatöötamine palgaerinevuste jälgimiseks kollektiivlepingutes ning nende avaldamine Internetis eri keeltes ja kõigile kättesaadavana;

| — | teabe ja praktiliste vahendite suuniste edastamine (eelkõige VKEdele) selle kohta, kuidas heastada tasustamise erinevust, sealhulgas riiklikud või valdkondlikud kollektiivlepingud. |
| --- | --- |

—

teabe ja praktiliste vahendite suuniste edastamine (eelkõige VKEdele) selle kohta, kuidas heastada tasustamise erinevust, sealhulgas riiklikud või valdkondlikud kollektiivlepingud.

Soovitus 8: SANKTSIOONID

8.1.   Selle valdkonna õigusaktid on eri põhjustel silmnähtavalt vähetõhusad ja võttes arvesse asjaolu, et ainult õigusaktidega seda probleemi lahendada ei saa, peaksid komisjon ja liikmesriigid tugevdama kehtivaid õigusakte asjakohaste sanktsioonidega.

8.2.   On oluline, et liikmesriigid võtaksid vajalikke meetmeid tagamaks, et võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte rikkumine tooks kaasa asjakohased sanktsioonid vastavalt kehtivatele õigusnormidele.

8.3.   Käesolevaga tuletatakse meelde, et direktiivi 2006/54/EÜ kohaselt on liikmesriigid juba kohustatud nägema ette kahju hüvitamise või heastamise (artikkel 18), nagu ka „tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad” karistused (artikkel 25). Siiski ei ole need sätted piisavad, et takistada võrdse tasu maksmise põhimõtte rikkumist. Seetõttu tehakse ettepanek viia läbi uurimus järgmiste võimalike sanktsioonide kehtestamise mõttekuse, tõhususe ja mõju kohta:

| — | kahju hüvitamine või heastamine, mida ei tohiks piirata eelnevalt kehtestatud ülemmäär; |
| --- | --- |

—

kahju hüvitamine või heastamine, mida ei tohiks piirata eelnevalt kehtestatud ülemmäär;

| — | karistused, mis peavad hõlmama kannatanule kahju hüvitamist; |
| --- | --- |

—

karistused, mis peavad hõlmama kannatanule kahju hüvitamist;

| — | haldustrahvid (näiteks (vastavalt soovitusele 2) mitteteavitamise, kohustusliku teatise esitamata jätmise või sugude lõikes tehtud palgaanalüüsi ja hindamise puudumise korral), mida nõuavad töökaitseinspektsioonid või võrdõiguslikkuse pädevad asutused; |
| --- | --- |

—

haldustrahvid (näiteks (vastavalt soovitusele 2) mitteteavitamise, kohustusliku teatise esitamata jätmise või sugude lõikes tehtud palgaanalüüsi ja hindamise puudumise korral), mida nõuavad töökaitseinspektsioonid või võrdõiguslikkuse pädevad asutused;

| — | riiklike hüvitiste, toetuste (sealhulgas liikmesriikide hallatavad ELi rahalised vahendid) saamise ja riigihankemenetluses osalemise õigusest ilmajätmine, nagu on ette nähtud hankemenetlusi käsitlevate direktiividega 2004/17/EÜ (1) ja 2004/18/EÜ (2). |
| --- | --- |

—

riiklike hüvitiste, toetuste (sealhulgas liikmesriikide hallatavad ELi rahalised vahendid) saamise ja riigihankemenetluses osalemise õigusest ilmajätmine, nagu on ette nähtud hankemenetlusi käsitlevate direktiividega 2004/17/EÜ (1) ja 2004/18/EÜ (2).

| — | õiguserikkujate tuvastamine ning nende avalikustamine. |
| --- | --- |

—

õiguserikkujate tuvastamine ning nende avalikustamine.

Soovitus 9: ELi ÕIGUSNORMIDE JA POLIITIKA LIHTSUSTAMINE JA SEOSTAMINE

9.1.   Üheks valdkonnaks, kus kiire tegutsemine on vajalik, on osalise tööajaga töötamine, mis näib põhjustavat karistavaid palgatingimusi. Seetõttu vajab hindamist ja vajaduse korral läbivaatamist nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/81/EÜ Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt sõlmitud osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe kohta – Lisa: raamkokkulepe osalise tööaja kohta, (3) milles nõutakse täistööajaga ja osalise tööajaga töötajate võrdset kohtlemist, samuti konkreetsemaid ja tõhusamaid meetmeid kollektiivlepingutes.

9.2.   Tööhõivesuunistesse tuleks kiiresti lisada konkreetne eesmärk vähendada palgaerinevusi, võttes muu hulgas arvesse juurdepääsu kutsealasele koolitusele ning naiste kvalifikatsiooni ja oskuste tunnustamist.

---

(1)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 1.

(2)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 114.

(3)  EÜT L 14, 20.1.1998, lk 9.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/28

---

Fossiilkütustest säästva elektritootmise varase tutvustamise toetamine

P6_TA(2008)0545

Euroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta resolutsioon fossiilkütustest säästva elektritootmise varase tutvustamise toetamise kohta (2008/2140(INI))

(2010/C 16 E/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 23. jaanuari 2008. aasta teatist fossiilkütustest säästva elektritootmise varase tutvustamise toetamise kohta (KOM(2008)0013) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti mõjuhinnangu kohta (SEK(2008)0047); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. jaanuari 2008. aasta teatist fossiilkütustest säästva elektritootmise varase tutvustamise toetamise kohta (KOM(2008)0013) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti mõjuhinnangu kohta (SEK(2008)0047);

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi (KOM(2008)0016), ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti mõjuhinnangu kohta (SEK(2008)0052); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi (KOM(2008)0016), ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti mõjuhinnangu kohta (SEK(2008)0052);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 85/337/EMÜ ja 96/61/EÜ, direktiive 2000/60/EÜ, 2001/80/EÜ, 2004/35/EÜ, 2006/12/EÜ ja määrust (EÜ) nr 1013/2006 (KOM(2008)0018), ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti mõjuhinnangu kohta (SEK(2008)0054); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 85/337/EMÜ ja 96/61/EÜ, direktiive 2000/60/EÜ, 2001/80/EÜ, 2004/35/EÜ, 2006/12/EÜ ja määrust (EÜ) nr 1013/2006 (KOM(2008)0018), ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti mõjuhinnangu kohta (SEK(2008)0054);

| — | võttes arvesse komisjoni 22. novembri 2007. aasta teatist „Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava (SET-kava). Eesmärk – süsihappegaasiheite vähendamine tulevikus” (KOM(2007)0723) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumente tehnoloogiakaardi (SEK(2007)1510) ja võimekuse kaardi (SEK(2007)1511) kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. novembri 2007. aasta teatist „Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava (SET-kava). Eesmärk – süsihappegaasiheite vähendamine tulevikus” (KOM(2007)0723) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumente tehnoloogiakaardi (SEK(2007)1510) ja võimekuse kaardi (SEK(2007)1511) kohta;

| — | võttes arvesse komisjoni 23. jaanuari 2008. aasta teatist „Kaks korda 20 aastaks 2020. Kliimamuutus – Euroopa võimalus” (KOM(2008)0030); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. jaanuari 2008. aasta teatist „Kaks korda 20 aastaks 2020. Kliimamuutus – Euroopa võimalus” (KOM(2008)0030);

| — | võttes arvesse komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatist „Euroopa energiapoliitika” (KOM(2007)0001); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatist „Euroopa energiapoliitika” (KOM(2007)0001);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsust nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsust nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A6-0418/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A6-0418/2008),

| A. | arvestades, et uusimate teaduslike ja tehnoloogiliste hinnangute kohaselt, tegemata muude tehnoloogiate vallas suuri investeeringuid teadus- ja arendustegevusse, tuleb fossiilkütuseid Euroopa Liidus energia varustuskindluse tagamiseks kasutada veel aastakümneid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et uusimate teaduslike ja tehnoloogiliste hinnangute kohaselt, tegemata muude tehnoloogiate vallas suuri investeeringuid teadus- ja arendustegevusse, tuleb fossiilkütuseid Euroopa Liidus energia varustuskindluse tagamiseks kasutada veel aastakümneid;

| B. | arvestades, et süsi on ainuke ELis kasutada olev fossiilne energiakandja, millega on võimalik piirata üha suurenevat sõltuvust ebastabiilsetest kolmandatest riikidest sisseveetavast naftast ja gaasist ning millel on seega strateegiline tähtsus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et süsi on ainuke ELis kasutada olev fossiilne energiakandja, millega on võimalik piirata üha suurenevat sõltuvust ebastabiilsetest kolmandatest riikidest sisseveetavast naftast ja gaasist ning millel on seega strateegiline tähtsus;

| C. | arvestades, et paljudes liikmesriikides on söel energialiikide kombinatsioonis keskne roll, kuid samas vajavad sütt kasutavad elektrijaamad suures osas moderniseerimist ja investeeringuid, et vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguste teket; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et paljudes liikmesriikides on söel energialiikide kombinatsioonis keskne roll, kuid samas vajavad sütt kasutavad elektrijaamad suures osas moderniseerimist ja investeeringuid, et vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguste teket;

| D. | arvestades, et paljudel liikmesriikidel on suured söemaardlad, millest hinnangute kohaselt jätkub kasutamiseks veel järgmiselgi sajandil; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et paljudel liikmesriikidel on suured söemaardlad, millest hinnangute kohaselt jätkub kasutamiseks veel järgmiselgi sajandil;

| E. | arvestades, et süsinikdioksiidi kogumise ja ladustamise (CCS) tehnoloogiate laialdane kasutamine elektrijaamades ning pikemas perspektiivis ka teistes suurte süsinikdioksiidi heitkogustega tööstussektorites võib aidata saavutada ELi ambitsioonikaid, 2020. aastast kaugemale ulatuvaid kliimaalaseid eesmärke ja arvestades, et nende tehnoloogiate rakendamine täiendab jõupingutusi, mis on suunatud energiatõhususe suurendamisele nii pakkumise kui ka nõudmise osas ning taastuvenergia kasutamisele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et süsinikdioksiidi kogumise ja ladustamise (CCS) tehnoloogiate laialdane kasutamine elektrijaamades ning pikemas perspektiivis ka teistes suurte süsinikdioksiidi heitkogustega tööstussektorites võib aidata saavutada ELi ambitsioonikaid, 2020. aastast kaugemale ulatuvaid kliimaalaseid eesmärke ja arvestades, et nende tehnoloogiate rakendamine täiendab jõupingutusi, mis on suunatud energiatõhususe suurendamisele nii pakkumise kui ka nõudmise osas ning taastuvenergia kasutamisele;

| F. | arvestades, et energiatootmine maailma paljudes kasvava majandusega piirkondades sõltub söe kasutamisest ja et kliimapoliitilised edusammud nendes piirkondades on vahetult seotud võimalusega vähendada söe kasutamisega kaasnevaid heitkoguseid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et energiatootmine maailma paljudes kasvava majandusega piirkondades sõltub söe kasutamisest ja et kliimapoliitilised edusammud nendes piirkondades on vahetult seotud võimalusega vähendada söe kasutamisega kaasnevaid heitkoguseid;

| G. | arvestades, et CCSi tehnoloogiate rakendamine elektrijaamades alates 2020. aastast on võimalik vaid juhul, kui näidisprojektidega luuakse vajalikud tehnoloogilised uuendused ning suurendatakse tõhusust ja majanduslikkust ning samal ajal tagatakse keskkonnahoidlikkus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et CCSi tehnoloogiate rakendamine elektrijaamades alates 2020. aastast on võimalik vaid juhul, kui näidisprojektidega luuakse vajalikud tehnoloogilised uuendused ning suurendatakse tõhusust ja majanduslikkust ning samal ajal tagatakse keskkonnahoidlikkus;

| H. | arvestades, et näidisobjektide rajamisega viivitamine seab kahtluse alla CCSi tehnoloogiate rakendamise elektrijaamades ning sellega ka kliimapoliitiliste eesmärkide saavutamise; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et näidisobjektide rajamisega viivitamine seab kahtluse alla CCSi tehnoloogiate rakendamise elektrijaamades ning sellega ka kliimapoliitiliste eesmärkide saavutamise;

| I. | arvestades, et senini puudub CCSi tehnoloogiate rakendamiseks asjakohane ja vajalik õiguslik raamistik; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et senini puudub CCSi tehnoloogiate rakendamiseks asjakohane ja vajalik õiguslik raamistik;

| J. | arvestades, et olemasolevad sellealased ühenduse õigusnormid tuleb võimalikult kiiresti üle võtta siseriiklikesse või regionaalsetesse õigusaktidesse ning nende täienduseks tuleb esitada uusi õigusakti ettepanekuid, eriti transpordi infrastruktuuri rajamist puuduvas osas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et olemasolevad sellealased ühenduse õigusnormid tuleb võimalikult kiiresti üle võtta siseriiklikesse või regionaalsetesse õigusaktidesse ning nende täienduseks tuleb esitada uusi õigusakti ettepanekuid, eriti transpordi infrastruktuuri rajamist puuduvas osas;

| K. | arvestades, et õigusaktide puudumine raskendab ettevõtetel investeerimisotsuste tegemist ja potentsiaalsetel investoritel finantsturgudel tegutsemist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et õigusaktide puudumine raskendab ettevõtetel investeerimisotsuste tegemist ja potentsiaalsetel investoritel finantsturgudel tegutsemist;

| L. | arvestades, et toetada tuleb vähemalt 12 näidisobjekti rajamist ja et ELi tasandil tuleks välja valida niisugused näidisprojektid, mille põhjal võib saada vajalikku teavet konkreetsete tehnoloogiate ning erinevate transpordi- ja ladustamisvõimaluste kohta, |
| --- | --- |

L.

arvestades, et toetada tuleb vähemalt 12 näidisobjekti rajamist ja et ELi tasandil tuleks välja valida niisugused näidisprojektid, mille põhjal võib saada vajalikku teavet konkreetsete tehnoloogiate ning erinevate transpordi- ja ladustamisvõimaluste kohta,

1.   rõhutab, et ELi kliimapoliitika eesmärk peaks olema kasvuhoonegaaside heitkoguste ülemaailmne vähendamine;

2.   tuletab meelde valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 2005. aasta eriaruannet süsinikdioksiidi kogumise ja ladustamise kohta, milles süsinikdioksiidi kogumist ja ladustamist (CCS) tunnustati ülemaailmse kasvuhoonegaaside heitkoguste kiire vähendamise paljutõotava tehnoloogiana, mille abil võib 2100. aastaks heitkoguseid vähendada kuni 55 %;

3.   tunnistab, et CCSi tehnoloogiate rakendamine võib kaasa aidata ELi kavandatud kliimaalaste eesmärkide saavutamisele pärast 2020. aastat; rõhutab aga, et CCSi tehnoloogiate kasutamise toetamine täiendab energiatõhususe parandamiseks ja taastuvenergia ulatuslikumaks kasutuselevõtuks tehtavaid jõupingutusi;

4.   tuletab meelde Euroopa Ülemkogul 8. ja 9. märtsil 2007. aastal võetud kohustust toetada 2015. aastaks kuni kaheteistkümne kaubanduslikuks elektritootmiseks säästlikku fossiilkütuse tehnoloogiat kasutava näidiselektrijaama ehitamist ja käitamist;

5.   rõhutab vajadust tagada, et fossiilkütustest säästva elektritootmise varase tutvustamise tähtsuse rõhutamiseks peetaks riiklikke arutelusid ning kaastaks kõik vastava ala spetsialistid;

6.   rõhutab hinnangut, mille kohaselt ELis on vaja rajada vähemalt 12 CCSi näidisobjekti, et pärast 2020. aastat jõuda CCSi tehnoloogiate soovitud laialdase rakendamiseni elektrijaamades ja CO2 turvalise ladustamiseni; on seda arvestades seisukohal, et CCSi tehnoloogiate tutvustamist peaks enne 2020. aastat võimaluse korral toetama ka muudes tööstusettevõtetes; juhib tähelepanu sellele, et CCSi protsesside tutvustamisel tuleb süsinikdioksiidi kogumise, transportimise ja ladustamise etappidel kindlaks teha, kas CCSi tehnoloogiaid saab kasutada turvaliselt ja kas need on kliimamuutuste probleemi kulusäästlikuks lahenduseks;

7.   on seisukohal, et CCSi tehnoloogiate edasine arendamine ja kasutamine võimaldab edendada ühteaegu varustuskindlust, kliimakaitset ja konkurentsivõimet;

8.   on seisukohal, et pidades silmas fossiilkütuste osakaalu paljude maailma riikide energiakandjate kombinatsioonis, võib CCSi tehnoloogiate rakendamine ELis, lisaks energiatõhususe parandamiseks ja taastuvenergia kasutuselevõtuks tehtavatele jõupingutustele, aidata edendada varustuskindlust ja kliimakaitset;

9.   rõhutab, et ladustamiskohtade pikaajalise turvalisuse ja püsivuse tagamiseks tuleb kehtestada siduvad ja ranged kriteeriumid;

10.   rõhutab, et ladustamine merepõhjas võib õnnetuse korral ohustada mereökosüsteeme;

11.   on seisukohal, et komisjoni kirjeldatud meetmed ei ole küllaldased, et tagada soovitud stiimuleid vähemalt 12 näidisobjekti rajamiseks 2015. aastaks;

12.   kutsub komisjoni üles koostama üksikasjaliku hinnangu kõigi 12 näidisobjekti kulude ning kasutatavate era- ja avalike vahendite jagunemise kohta;

13.   on seisukohal, et 12 näidisobjekti rajamise tagamiseks on vajalik otsene rahaline toetus;

14.   juhib tähelepanu sellele, et näidisobjektide tarbeks investeerimisotsuste tegemist ja finantsturult kapitali hankimist raskendab olulisel määral õigusliku raamistiku puudumine, eriti riiklikul ja piirkondlikul tasandil, ning ebakindlus heitkogustega kauplemisel kasutatavate sertifikaatide hinna muutumise suhtes;

15.   on seisukohal, et ajalise tühiku, mis jääb heitkogustega kauplemisest saadavate eeldatavate toetusvõimaluste avanemise (2013. aasta) ning näidisobjektide vältimatu kavandamis- ja rajamisfaasi vahele, saab rahaeraldusega ületada;

16.   teeb sellega seoses ettepaneku, et teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi vastuvõtmisest kuni vahekokkuvõtte tegemiseni kinni peetud riskijagamisrahastu vahendid nähtaks ette CCSi näidisobjektidele kiire rahalise toetuse eraldamiseks, ning võimaluse korral, nagu komisjon on kaalunud, eraldada koostöös Euroopa Investeerimispangaga täiendavalt raha;

17.   peab lisaks vajalikuks, et suurendataks ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ergutavat mõju CCSi tehnoloogiatel põhinevale tootmisele – eraldataks ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames tulevase CCSi tehnoloogiatel põhineva tootmise eest sertifikaate vähemalt 25 %-lise mahulisatasuga alates 2013. aastast; peab samuti vajalikuks, et sellised sertifikaadid eraldataks aga vähemalt kaks aastat enne näidisobjektide rajamist, nii et nendega saaks kaubelda; on seisukohal, et alternatiivina tuleks kaaluda 500 miljoni heitkogustega kauplemise sertifikaadi eraldamist ELis näidisprojektide toetuseks; soovitab liikmesriikidel kasutada ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames oksjonitel sertifikaatide müügist saadavat tulu CCSi tehnoloogiate ja nõutava infrastruktuuri arendamiseks;

18.   peab tingimata vajalikuks, et vähemalt 12 näidisobjekti, mille rajamist toetatakse, hõlmaksid kolme erineva CCSi tehnoloogia võimalikke kombinatsioone erinevate energiakandjate ja erinevate ladustamisvõimalustega ning et need objektid tuleb ehitada võimalikult erinevatesse piirkondadesse üle kogu ELi;

19.   soovitab tungivalt, et valik tehtaks kavade hulgast, milles elektrijaama pakutav võimsus on vähemalt 180MW;

20.   on seisukohal, et viivitamatult tuleb luua vajalikud eeldused riiklikul ja regionaalsel tasandil transpordi- ja ladustamise loamenetluste kehtestamiseks;

21.   peab vajalikuks ELi täiendavat osalust nõutava transpordiinfrastruktuuri arendamisel ja juhib sellega seoses tähelepanu konkreetsete liikmesriikide muid transpordiinfrastruktuure puudutavatele loamenetlustele, mis võivad kesta aastaid; seda arvestades peab tähtsaks nende menetluste lühendamist, tagamaks ehituse teokssaamist 2020. aastaks;

22.   peab struktuurifondide vahendite kasutamist CCSi näidisobjektide tarbeks arvestatavaks võimaluseks vaid juhul, kui konkreetsed regioonid ei ole neid vahendeid juba sidunud teiste pikaajaliste kavadega ega esitanud nende kavade kohta vastavaid ettepanekuid, ning toonitab, et valmidus kliimakaitsemeetmeid toetada väheneb, kui majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamiseks rakendatavate vahendite pärast ollakse sunnitud konkureerima kliimakaitsemeetmetega;

23.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

---

Neljapäev, 20. november 2008

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/33

---

Euroopa ombudsmani eriaruanne seoses soovituse projektiga Euroopa Liidu Nõukogule kaebuse 1487/2005/GG asjas

P6_TA(2008)0555

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon Euroopa ombudsmani eriaruande kohta seoses soovituse projektiga Euroopa Liidu Nõukogule kaebuse 1487/2005/GG asjas (2008/2072(INI))

(2010/C 16 E/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa ombudsmani eriaruannet Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ombudsmani eriaruannet Euroopa Parlamendile;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 195 lõike 1 teist lõiku; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 195 lõike 1 teist lõiku;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 7;

| — | võttes arvesse Eurobaromeetri eriväljaandes nr 237 ja 243 avaldatud Euroopa Komisjoni uuringuid keelte leviku kohta Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurobaromeetri eriväljaandes nr 237 ja 243 avaldatud Euroopa Komisjoni uuringuid keelte leviku kohta Euroopa Liidus;

| — | võttes arvesse ombudsmani põhikirja artikli 3 lõiget 5, mille kohaselt peab ombudsman koostöös asjaomase institutsiooniga leidma võimaluse haldusomavoli juhtum lahendada ja kaebus rahuldada; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ombudsmani põhikirja artikli 3 lõiget 5, mille kohaselt peab ombudsman koostöös asjaomase institutsiooniga leidma võimaluse haldusomavoli juhtum lahendada ja kaebus rahuldada;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 195 lõike 2 esimest lauset; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 195 lõike 2 esimest lauset;

| — | võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A6-0395/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A6-0395/2008),

| A. | arvestades, et arusaadavuse parandamine, mitmekeelsuse edendamine ja üldsuse täpne teavitamine on Euroopa Liidu ja selle institutsioonide esmatähtsad eesmärgid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et arusaadavuse parandamine, mitmekeelsuse edendamine ja üldsuse täpne teavitamine on Euroopa Liidu ja selle institutsioonide esmatähtsad eesmärgid;

| B. | arvestades, et võimalikult paljudele ELi kodanikele teabe hõlpsalt kättesaadavaks tegemine on demokraatliku legitiimsuse ja läbipaistvuse üldpõhimõtete oluline eeldus ja vajalik nurgakivi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et võimalikult paljudele ELi kodanikele teabe hõlpsalt kättesaadavaks tegemine on demokraatliku legitiimsuse ja läbipaistvuse üldpõhimõtete oluline eeldus ja vajalik nurgakivi;

| C. | soovides võimalikult paljudele kodanikele võimaldada vahetut juurdepääsu teabele Euroopa Liidu organite mistahes vormis tegevuse kohta; |
| --- | --- |

C.

soovides võimalikult paljudele kodanikele võimaldada vahetut juurdepääsu teabele Euroopa Liidu organite mistahes vormis tegevuse kohta;

| D. | arvestades, et selle soovi puhul peab arvestama ELi ametlike keelte rohkusest tingitud logistilisi probleeme; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et selle soovi puhul peab arvestama ELi ametlike keelte rohkusest tingitud logistilisi probleeme;

| E. | arvestades, et Internet on üha olulisem teabe hankimise vahend ning seetõttu peab ka Euroopa Liit läbipaistvust ja teabe levitamist taotledes kasutama Internetti, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Internet on üha olulisem teabe hankimise vahend ning seetõttu peab ka Euroopa Liit läbipaistvust ja teabe levitamist taotledes kasutama Internetti,

1.   nõustub ombudsmani esitatud järeldustega, mille kohaselt

| a) | nõukogu, nagu kõik ELi organid, vastutab esmajoones ise oma eesistujariigi veebisaitide ja seal kasutatavate keelte eest, |
| --- | --- |

a)

nõukogu, nagu kõik ELi organid, vastutab esmajoones ise oma eesistujariigi veebisaitide ja seal kasutatavate keelte eest,

| b) | nõukogus järgitavad tavad ei saa täielikult lahkneda ELi institutsioonide ja nende allüksuste ühtsest kohtlemisest, |
| --- | --- |

b)

nõukogus järgitavad tavad ei saa täielikult lahkneda ELi institutsioonide ja nende allüksuste ühtsest kohtlemisest,

| c) | nimetatud veebisaitidel esitatav teave peaks ideaaljuhul olema aegsasti kättesaadav ühenduse kõigis ametlikes keeltes, |
| --- | --- |

c)

nimetatud veebisaitidel esitatav teave peaks ideaaljuhul olema aegsasti kättesaadav ühenduse kõigis ametlikes keeltes,

| d) | kui keelte arvu peab piirama, tuleb kasutatavad keeled valida objektiivsuse, mõistlikkuse, läbipaistvuse ja mõistetavuse kriteeriumide põhjal; |
| --- | --- |

d)

kui keelte arvu peab piirama, tuleb kasutatavad keeled valida objektiivsuse, mõistlikkuse, läbipaistvuse ja mõistetavuse kriteeriumide põhjal;

| e) | nõukogu keeldumine kaebuse esitaja palve sisulisest käsitlemisest on haldusomavoli; |
| --- | --- |

e)

nõukogu keeldumine kaebuse esitaja palve sisulisest käsitlemisest on haldusomavoli;

2.   võtab sellega seoses hämmastusega teadmiseks, et nõukogu ei pea end pädevaks selle küsimusega tegelema, kuigi see puudutab kõiki liikmesriike ja nõukogu võiks anda soovitused kõigile tulevastele eesistujariikidele;

3.   peab kahetsusväärseks, et nõukogu on seniajani üldse hoidunud oma eesistujariikide veebisaitidel kasutatavate keelte valiku küsimusega sisuliselt tegelemast, erinevalt teistest institutsioonidest, näiteks komisjonist ja Euroopa Parlamendist, kes on oluliselt suurendanud suhtluses kodanikega kasutatavate keelte arvu;

4.   kutsub nõukogu üles põhjalikult läbi vaatama eesistujariikide veebisaitide keeltevaliku laiendamise küsimust, sõltumata sellest, kes neid veebisaite haldab või nende eest vastutab, et tagada võimalikult suurele osale Euroopa Liidu elanikest lihtne ja vahetu juurdepääs ELi tegevust kajastavale teabele; palub nõukogul teavitada parlamenti asjaomase arutelu tulemustest;

5.   rõhutab, et igasugune keelte valiku piiramine, kui see peaks vajalikuks osutuma, peab toimuma objektiivsete ja piisavalt põhjendatud kriteeriumide alusel, sellest tuleb avalikult teada anda ja eesõigusi tohib anda üksnes asjaomase perioodi eesistujariigi keelele kuni vastava eesistumisaja lõpuni;

6.   toetab ombudsmani soovitust nõukogule kaaluda kaebuse esitaja palvet, et eesistujariikide veebisaidid oleksid ka saksakeelsed;

7.   väljendab rahulolu selle üle, et erinevalt varasemast tavast pakkuda eesistujariigi veebisaidil teavet vaid inglise, prantsuse ja oma riigi keeles, peab Prantsusmaa nõukogu eesistujaks olles oma ametlikku veebisaiti Euroopa Liidu enim kasutatavates keeltes (inglise, saksa, prantsuse, itaalia ja hispaania);

8.   pöördub kõigi tulevaste eesistujariikide poole lootuses, et nad avaldavad oma veebisaidid võimalikult paljudes keeltes ja keelte arvu piiramise korral kasutaksid ELi enim kasutatavaid ametlikke keeli nende tähtsuse järjekorras;

9.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Ombudsmanile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 113, 4.5.1994, lk 15.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/35 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/35

---

Sotsiaalkindlustussüsteemide ja pensionide tulevik

P6_TA(2008)0556

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon sotsiaalkindlustussüsteemide ja pensionide tuleviku – nende rahastamise ja individualiseerimise suundumuse kohta (2007/2290(INI))

(2010/C 16 E/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta teatist riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta Euroopa Liidus (KOM(2006)0574); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta teatist riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta Euroopa Liidus (KOM(2006)0574);

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja eriti selle artikleid 99 ja 141; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja eriti selle artikleid 99 ja 141;

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu lahendeid, eelkõige Euroopa Kohtu 17. mail 1990. aastal tehtud otsust kohtuasjas Douglas Harvey Barber versus Guardian Royal Exchange Assurance Group (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu lahendeid, eelkõige Euroopa Kohtu 17. mail 1990. aastal tehtud otsust kohtuasjas Douglas Harvey Barber versus Guardian Royal Exchange Assurance Group (1),

| — | võttes arvesse õiguslikult siduvat 1979. aastal ÜRO Peaassamblee poolt vastu võetud naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni (CEDAW), eelkõige selle artikli 11.1 punkte d ja e ning artikli 11.2 punkti c; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguslikult siduvat 1979. aastal ÜRO Peaassamblee poolt vastu võetud naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni (CEDAW), eelkõige selle artikli 11.1 punkte d ja e ning artikli 11.2 punkti c;

| — | võttes arvesse komisjoni 1. märtsi 2006. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised. 2006–2010” (KOM(2006)0092); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 1. märtsi 2006. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised. 2006–2010” (KOM(2006)0092);

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 13. ja 14. märtsi 2008. aasta Brüsseli kohtumise eesistujariigi järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 13. ja 14. märtsi 2008. aasta Brüsseli kohtumise eesistujariigi järeldusi;

| — | võttes arvesse komisjoni 17. oktoobri 2007. aasta teatist „Sotsiaalkaitse moderniseerimine parema sotsiaalse õigluse ja suurema majandusliku ühtekuuluvuse nimel: tööturult enim tõrjutud isikute aktiivse kaasamise edendamine” (KOM(2007)0620); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. oktoobri 2007. aasta teatist „Sotsiaalkaitse moderniseerimine parema sotsiaalse õigluse ja suurema majandusliku ühtekuuluvuse nimel: tööturult enim tõrjutud isikute aktiivse kaasamise edendamine” (KOM(2007)0620);

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 1952. aasta konventsiooni sotsiaalkindlustuse miinimumstandardite kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 1952. aasta konventsiooni sotsiaalkindlustuse miinimumstandardite kohta;

| — | võttes arvesse komisjoni 11. aprilli 2008. aasta töödokumenti nõukogu 20. oktoobri 1980. aasta direktiivi 80/987/EMÜ (töötajate kaitset tööandja maksejõuetuse korral käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) artikli 8 ja sellega seonduvate sätete rakendamise kohta, mis puudutavad riiklikest sotsiaalkindlustusskeemidest välja jäävate täiendavate tööandja pensioniskeemidega või tööandjatevaheliste pensioniskeemidega (SEK(2008)0475); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. aprilli 2008. aasta töödokumenti nõukogu 20. oktoobri 1980. aasta direktiivi 80/987/EMÜ (töötajate kaitset tööandja maksejõuetuse korral käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) artikli 8 ja sellega seonduvate sätete rakendamise kohta, mis puudutavad riiklikest sotsiaalkindlustusskeemidest välja jäävate täiendavate tööandja pensioniskeemidega või tööandjatevaheliste pensioniskeemidega (SEK(2008)0475);

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalpartnerite soovitusi, mis esitati 18. oktoobri 2007. aasta aruandes „Euroopa tööturgude ees seisvad peamised väljakutsed: Euroopa sotsiaalpartnerite ühisanalüüs”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalpartnerite soovitusi, mis esitati 18. oktoobri 2007. aasta aruandes „Euroopa tööturgude ees seisvad peamised väljakutsed: Euroopa sotsiaalpartnerite ühisanalüüs”;

| — | võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut „Tööõiguse ajakohastamine 21. sajandi sõlmküsimuste lahendamisel” (KOM(2006)0708) ja oma 11. juuli 2007. aasta vastavasisulist resolutsiooni (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut „Tööõiguse ajakohastamine 21. sajandi sõlmküsimuste lahendamisel” (KOM(2006)0708) ja oma 11. juuli 2007. aasta vastavasisulist resolutsiooni (2);

| — | võttes arvesse komisjoni 26. veebruari 2007. aasta teatist „Sotsiaalse tegelikkuse hindamine – vahearuanne 2007. aasta kevadisele Euroopa Ülemkogule” (KOM(2007)0063) ning oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni sotsiaalse tegelikkuse hindamise kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. veebruari 2007. aasta teatist „Sotsiaalse tegelikkuse hindamine – vahearuanne 2007. aasta kevadisele Euroopa Ülemkogule” (KOM(2007)0063) ning oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni sotsiaalse tegelikkuse hindamise kohta (3);

| — | võttes arvesse komisjoni 10. mai 2007. aasta teatist „Põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamine” (KOM(2007)0244) ning oma 21. veebruari 2008. aasta resolutsiooni Euroopa demograafilise tuleviku kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. mai 2007. aasta teatist „Põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamine” (KOM(2007)0244) ning oma 21. veebruari 2008. aasta resolutsiooni Euroopa demograafilise tuleviku kohta (4);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni aruannet ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamusi (A6-0409/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni aruannet ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamusi (A6-0409/2008),

| A. | arvestades sotsiaalkindlustuse puhul, et:






  — | seda luuakse, reguleeritakse, hallatakse ja rahastatakse (tavaliselt osaliselt) riiklikult, kuid samuti kollektiivselt kindlustatute individuaalsete maksete või maksude kaudu ning riigil on avalik kohustus rahuldada kodanike sotsiaalkindlustuse vajadusi; |
| --- | --- | --- |

A.

arvestades sotsiaalkindlustuse puhul, et:

—

seda luuakse, reguleeritakse, hallatakse ja rahastatakse (tavaliselt osaliselt) riiklikult, kuid samuti kollektiivselt kindlustatute individuaalsete maksete või maksude kaudu ning riigil on avalik kohustus rahuldada kodanike sotsiaalkindlustuse vajadusi;

| — | seda iseloomustab aruandekohustus ning piisava põhikindlustuse tagamine kõikidele; |
| --- | --- |

—

seda iseloomustab aruandekohustus ning piisava põhikindlustuse tagamine kõikidele;

| — | selle aluseks on solidaarsuspõhimõte; |
| --- | --- |

—

selle aluseks on solidaarsuspõhimõte;

| — | see hõlmab ülalmainitud ILO konventsiooni üheksat valdkonda; |
| --- | --- |

—

see hõlmab ülalmainitud ILO konventsiooni üheksat valdkonda;

| — | selle eesmärk on tagada põhikindlustus tööhõive (töötuskindlustus), sissetuleku (pensionimaksed) ning töövõime (ravikindlustus) valdkondades, |
| --- | --- |

—

selle eesmärk on tagada põhikindlustus tööhõive (töötuskindlustus), sissetuleku (pensionimaksed) ning töövõime (ravikindlustus) valdkondades,

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu elanike üldarv peaks prognooside kohaselt 2025. aastani pisut kasvama ning pärast seda veidi kahanema, mistõttu on see 2050. aastal praegusest natuke väiksem ning elanikud märkimisväärselt vanemad; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu elanike üldarv peaks prognooside kohaselt 2025. aastani pisut kasvama ning pärast seda veidi kahanema, mistõttu on see 2050. aastal praegusest natuke väiksem ning elanikud märkimisväärselt vanemad;

| C. | arvestades, et praeguse sisserände taseme säilimise juures väheneb tööealine elanikkond 2005. aasta 227 miljonilt inimeselt 183 miljoni inimeseni 2050. aastal, tööhõivemäär tõuseb (peamiselt naiste suurema tööhõivemäära tõttu) 2020. aastaks 70 %-le, tööga hõivatud inimeste koguarv kasvab 2017. aastaks 20 miljoni inimese võrra, kuid väheneb seejärel 2050. aastaks 30 miljoni inimese võrra, ning et 65 aasta vanuste ja vanemate inimeste ning tööealise elanikkonna suhtarv suureneb prognooside kohaselt 2005. aasta tasemelt 1:4 tasemele 1:2 2050. aastal; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et praeguse sisserände taseme säilimise juures väheneb tööealine elanikkond 2005. aasta 227 miljonilt inimeselt 183 miljoni inimeseni 2050. aastal, tööhõivemäär tõuseb (peamiselt naiste suurema tööhõivemäära tõttu) 2020. aastaks 70 %-le, tööga hõivatud inimeste koguarv kasvab 2017. aastaks 20 miljoni inimese võrra, kuid väheneb seejärel 2050. aastaks 30 miljoni inimese võrra, ning et 65 aasta vanuste ja vanemate inimeste ning tööealise elanikkonna suhtarv suureneb prognooside kohaselt 2005. aasta tasemelt 1:4 tasemele 1:2 2050. aastal;

| D. | arvestades, et ametliku pensioniea üldisel tõstmisel eeldatava keskmise eluea pikenemise tõttu ei arvestata piisavalt sellega, et jätkuvalt on palju majandusharusid, kus töötajate eeldatav keskmine eluiga on oluliselt lühem; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ametliku pensioniea üldisel tõstmisel eeldatava keskmise eluea pikenemise tõttu ei arvestata piisavalt sellega, et jätkuvalt on palju majandusharusid, kus töötajate eeldatav keskmine eluiga on oluliselt lühem;

| E. | arvestades, et sotsiaalpartnerid nii üldiselt kui ka majandusharudes, kus töötajate eeldatav keskmine eluiga on alla keskmise, kannavad eriti suurt vastutust personalivoolavuse eest ning võivad mängida olulist toetavat rolli toimiva ja vanust arvestava personalipoliitika tagamisel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et sotsiaalpartnerid nii üldiselt kui ka majandusharudes, kus töötajate eeldatav keskmine eluiga on alla keskmise, kannavad eriti suurt vastutust personalivoolavuse eest ning võivad mängida olulist toetavat rolli toimiva ja vanust arvestava personalipoliitika tagamisel;

| F. | arvestades, et töötute väiksemast osakaalust tingituna vähenevad 2050. aastaks töötushüvitisega seonduvad kulutused ligikaudu 0,6 protsendipunkti võrra SKPst, mis on väga tagasihoidlik vähenemine ning ei hüvita suuremaid kulutusi teistes sektorites; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et töötute väiksemast osakaalust tingituna vähenevad 2050. aastaks töötushüvitisega seonduvad kulutused ligikaudu 0,6 protsendipunkti võrra SKPst, mis on väga tagasihoidlik vähenemine ning ei hüvita suuremaid kulutusi teistes sektorites;

| G. | arvestades, et Euroopa Liit kulutab 27,2 % SKPst sotsiaalkaitsele (2008), millest suurema osa moodustavad vanadushüvitised ja pensionid (46 %); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Liit kulutab 27,2 % SKPst sotsiaalkaitsele (2008), millest suurema osa moodustavad vanadushüvitised ja pensionid (46 %);

| H. | arvestades, et sotsiaalkindlustuse küsimust ei tohiks käsitleda pelgalt kulude-tulude analüüsina, vaid pigem ühiskondliku lepinguna, millega nii riik kui ka kodanikud võtavad endale kohustused ja õigused, mida nendena ka käsitletakse ja kasutatakse; arvestades lisaks, et sotsiaalkindlustuse eelarve aspekti ei tohi siiski mingil juhul tähelepanuta jätta; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et sotsiaalkindlustuse küsimust ei tohiks käsitleda pelgalt kulude-tulude analüüsina, vaid pigem ühiskondliku lepinguna, millega nii riik kui ka kodanikud võtavad endale kohustused ja õigused, mida nendena ka käsitletakse ja kasutatakse; arvestades lisaks, et sotsiaalkindlustuse eelarve aspekti ei tohi siiski mingil juhul tähelepanuta jätta;

| I. | arvestades, et elanikkonna vananemine suurendab praeguse poliitika jätkamise korral enamikus liikmesriikides 2050. aastaks riiklikke kulutusi, eelkõige seoses pensionide, tervishoiu ja pikaajaliste hooldusega, ning et suurim kulude kasv leiab aset ajavahemikus 2020–2040, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et elanikkonna vananemine suurendab praeguse poliitika jätkamise korral enamikus liikmesriikides 2050. aastaks riiklikke kulutusi, eelkõige seoses pensionide, tervishoiu ja pikaajaliste hooldusega, ning et suurim kulude kasv leiab aset ajavahemikus 2020–2040,

| J. | arvestades, et pensioniskeemide elujõulisuse tagamiseks on naiste, noorte ja eakate isikute tööhõive valdkonnas püstitatud Lissaboni strateegia eesmärkide ja lastehoiuteenuste parandamist taotlevate Barcelona eesmärkide saavutamine olulise tähtsusega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et pensioniskeemide elujõulisuse tagamiseks on naiste, noorte ja eakate isikute tööhõive valdkonnas püstitatud Lissaboni strateegia eesmärkide ja lastehoiuteenuste parandamist taotlevate Barcelona eesmärkide saavutamine olulise tähtsusega;

| K. | arvestades, et 2000. aastal vastu võetud ÜRO aastatuhande arengueesmärkides, eriti arengueesmärgis 3, on eeltingimuseks sooline võrdõiguslikkus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2000. aastal vastu võetud ÜRO aastatuhande arengueesmärkides, eriti arengueesmärgis 3, on eeltingimuseks sooline võrdõiguslikkus;

| L. | arvestades, et naiste töötamisperioodid on üldiselt ebaühtlasemad ja naiste palkadele on iseloomulik aeglasem areng, samas kui meeste töötamisperiood on pidev ja palga areng kiirem, mis toob endaga kaasa pensionisüsteemi sissemaksete erinevuse ja naiste suurema vaesumise ohu, mis on veel üks pikemaajaline risk, arvestades naiste pikemat eeldatavat eluiga, |
| --- | --- |

L.

arvestades, et naiste töötamisperioodid on üldiselt ebaühtlasemad ja naiste palkadele on iseloomulik aeglasem areng, samas kui meeste töötamisperiood on pidev ja palga areng kiirem, mis toob endaga kaasa pensionisüsteemi sissemaksete erinevuse ja naiste suurema vaesumise ohu, mis on veel üks pikemaajaline risk, arvestades naiste pikemat eeldatavat eluiga,

Üldised mureküsimused

1.   kutsub liikmesriike üles, pidades silmas Lissaboni strateegiat ja vajadust katta sotsiaalsed riskid ning tagada sotsiaalkindlustus- ja pensionisüsteemide jätkusuutlikkus ning säilitada Euroopa sotsiaalse mudeli olemus, tegema suuremaid edusamme sotsiaalkulude ja sotsiaalse aktiveerimise tasakaalustamisel ning täiendavalt õhutada suuremat arvu inimesi asuma ja jääma tööle turvalise ja kohustusliku sotsiaalkindlustusega kvaliteetsetel töökohtadel, mis edendavad kasvu, uute töökohtade loomist ning turu suuremal läbipaistvusel põhinevat töö saamist, ajakohastada sotsiaalkaitsesüsteeme (näiteks hüvitiste arvutusvalemite ja rahastamise mehhanismide suurema eristamise abil) ning suurendada investeeringuid inimkapitali uurimis- ja arendustegevuse ja innovatsiooni edendamise ning hariduse ja ametialase koolituse arendamise teel elukestva õppe kontekstis;

2.   palub komisjonil hoolikalt jälgida sotsiaalkindlustus- ja pensionireforme liikmesriikides, võrreldes nende senist mõju naiste tööhõive olukorrale ja keskendudes parimatele tavadele, mis on ilmnenud eelkõige soolise diskrimineerimise vähendamisel palga osas ning töö- ja pereeluga seotud kohustuste tasakaalustamisel;

3.   rõhutab, et majanduskasvu allikad muutuvad demograafilise muutuse tõttu ning tööjõu suurenenud tootlikkus ja tehnoloogiline innovatsioon saavad majanduskasvu allikateks; tunnistab, et kõrge tootlikkuse säilitamiseks tuleb investeerida rohkem teadus- ja arendustegevusse ja parematesse juhtimismeetoditesse, mille puhul tuleb esmatähtsaks seada koostoime tehnoloogiliste ja sotsiaalsete uuenduste vahel;

4.   rõhutab, et seoses praeguste demograafiliste, majanduslike ja sotsiaalsete suundumustega ning põlvkondade- ja kogukondadevaheliste konfliktide ennetamisega on oluline töötada välja uued mudelid kulude ja tulude tõhusaks ja õiglaseks jaotamiseks ühiskonnas, kus on järjest vähem majanduslikult aktiivseid ja järjest rohkem majanduslikult mitteaktiivseid elanikke; Euroopa ja riigi tasandil tuleks eesmärgiks seada sotsiaalkindlustussüsteemide ja pensionide majandusliku elujõulisuse ning sotsiaalsete riskide katmise vaheline tasakaal;

5.   tuletab meelde oma veendumust, et majanduslikult elujõulise sotsiaalkaitsesüsteemi edendamiseks tuleks ELi tööõigusega tugevdada töösuhte põhilise liigina pigem tähtajatuid töölepinguid, mis tagavad asjakohase sotsiaal- ja tervisekaitse ning põhiõiguste austamise; tunnistab siiski, et tuleb kaitsta ka teiste mudelite järgi töötavate õigusi, sealhulgas õigust pensionile, mis võimaldab vanaduspõlves väärikat elu;

6.   tuletab meelde, et Euroopa sotsiaalse mudeli keskmes on põlvkondade ja sotsiaalsete rühmade vahel valitsev solidaarsuspõhimõte, ja et seda rahastatakse eelkõige töötasudest, näiteks töötajate ja tööandjate maksetest ning töö maksustamisest; sellegipoolest juhib tähelepanu asjaolule, et vananev elanikkond avaldab tõsist survet aktiivsele tööjõule ning lahenduste leidmine demograafilisele muutusele peaks olema poliitiline prioriteet; toonitab, et vastasel juhul võib demograafiline muutus ohustada solidaarsuspõhimõtet ja seepärast ka Euroopa sotsiaalset mudelit; toonitab samuti, kui oluline on seetõttu tugevdada solidaarsuspõhimõtet, sealhulgas ka õiglast rahalist hüvitist;

7.   osutab asjaolule, et vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 141 on võimalik võtta meetmeid meestele ja naistele võrdse töötasu maksmise saavutamiseks ning et ühenduse kohtupraktikas käsitletakse sotsiaalkindlustusmakseid osana töötasust;

8.   märgib, et demograafiliste muutuste tõttu on 2030. aastaks majanduslikult aktiivsete ja mitteaktiivsete isikute suhe eeldatavasti 2:1; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja poliitikasuuniseid selle tagamiseks, et hooldajad, kellest paljud on hoolduskohustuste tõttu sunnitud tööturult tagasi tõmbuma, ei satuks ebasoodsasse olukorda pensioniga seotud ebakindluse tõttu;

9.   tuletab meelde, et individualiseerimise suundumus aitab kaasa teise ja kolmanda samba ajakohastamisele, seadmata sotsiaalkindlustussüsteemi esimest sammast küsimärgi alla; see võimaldab inimestele, eelkõige naistele ja teistele tundlikele rühmadele suuremat valikuvabadust ja seega sõltumatust ning võimalust saada isiklikud täiendavad pensioniõigused;

10.   palub komisjonil süvendatult uurida sotsiaalsete põhiõiguste individualiseerimise mõju meeste ja naiste võrdsele kohtlemisele;

11.   on arvamusel, et meeste ja naiste võrdõiguslikkuse tagamine peaks olema üks sotsiaal- ja pensionikindlustussüsteemide reformimise eesmärke, samal ajal rõhutades, et ebavõrdsus selles osas on põhimõtteliselt kaudset laadi, tulenedes jätkuvast ebavõrdsusest tööturul palga ja karjäärivõimaluste ning perekonna ja koduga seotud kohustuste ebavõrdse jaotumise osas ning seetõttu saab seda korrigeerida globaalsemate meetmetega;

12.   kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tõstma (noorte) täiskasvanute seas teadlikkust pensioniõiguste varajase kogumise olulisuse kohta;

Tööjõud

13.   on arvamusel, et tööjõu kahanemine põhjustab praeguse olukorra jätkumise korral töötatud tundide koguarvu vähenemist; on seisukohal, et selle suundumuse muutmiseks võib võtta meetmeid, vähendamaks tööpuuduse taset ja suurendamaks sealhulgas ka suure tööpotentsiaaliga isikute, näiteks puuetega isikute, naiste ja vanurite tööle võtmist (koos koolituse ja ümberõppega); toonitab vajadust võimaldada paindlikku vabatahtlikult pensionile jäämist, muuta töökorraldust ning kasutada arukalt uusi tehnoloogiaid; toonitab, et samuti on vajalik parandada tugiteenuseid ning laste ja teiste ülalpeetavate hooldusega seotud teenuseid, seades eesmärgiks vähendada vabatahtlikult osalise tööajaga töötavate inimeste arvu;

14.   tuletab meelde, et kõrgem tööhõive määr sõltub märkimisväärselt vajadusest hoida kõik rühmad – eriti need, kes tööturule ei pääse – aktiivsetena; rõhutab seepärast vajadust võidelda diskrimineerimise vastu tööturul ning pakkuda tööd mitteaktiivsetele isikutele tööjõu seas; täiendavalt rõhutab vajadust pakkuda mõistlikke ruume, et hõlbustada puudega ja tõsiste tervisehäiretega isikute tööle võtmist ning tagada puudega ja vaimsete häiretega isikutele töö saamist;

15.   rõhutab sellega seoses naiste, noorte ja vanurite aktiivse tööhõivepoliitika väljatöötamise vajadust, et inimtööjõudu ja ettevõtlust nõuetekohaselt kasutada ning tagada pensionäridele pensioniskeemi sissemaksete kaudu piisava pensioni saamise õigus;

16.   rõhutab vajadust arutada ametliku pensioniea tõstmist riigi tasandil; on arvamusel, et liikmesriigiti erinevast pensionieast sõltumata tuleb töötajaid julgustada tööle jääma vabatahtlikult nii kauaks, kui olukord võimaldab või pensionieani või kauemgi;

17.   kutsub sotsiaalpartnereid üles töötama välja muu hulgas eri sektorites saadud kogemuste alusel sihtotstarbelisi sektoripõhiseid meetmeid seoses vanemate töötajate lahkumisega tööturult ning eelkõige vanusega arvestava personalipoliitikaga;

18.   kutsub liikmesriike üles looma rahalisi ja sotsiaalseid stiimuleid, mis suurendavad töötajate huvi jätkata töötamist vabatahtlikult ka pärast ametliku pensioniea ületamist;

19.   kutsub liikmesriike üles edendama aktiivset poliitikat ohutute töötingimuste eelduste parandamiseks, et vähendada ohtu teatavatel elukutsetel ja vältida enneaegselt pensionile jäävate spetsialistide suurt osakaalu;

20.   tuletab meelde, et tulevikku arvesse võtvat majandusrände poliitikat, mis seisneb eelkõige tööealiste võimalike sisserändajate ligimeelitamises ning millega võimaldatakse kõrge kvalifikatsiooniga taotlejate sisserännet kiirmenetluse alusel, tuleb täiendada sisserändajate parema integreerimisega tööturule ja ühiskonda; rõhutab, et sisserände suurendamise tugevad püüdlused võivad sisserändajate päritoluriikides põhjustada ajude väljavoolu, mis võib mõjutada negatiivselt kõnealuste riikide majandus- ja ühiskondlikku arengut ja põhjustada kontrollimatu uue rändevoo;

21.   tunnistab, et nn oskustööjõu raiskamine võib samuti olla mureküsimuseks nii majandusele üldiselt kui ka asjaomastele üksikisikutele, kui kvalifitseeritud võõrtöötajaid kasutatakse madalama kvalifikatsiooniga vabade töökohtade täitmiseks; rõhutab, et võõrtöötajad peavad saama kasu pensionisüsteemi tehtud maksetest;

22.   kutsub komisjoni üles võtma vajalikke meetmeid selle tagamiseks, et ELi kodanikud, kes töötavad ja elavad mõnes vastuvõtvas liikmesriigis, ei kaotaks osa või kõiki sotsiaalkindlustusõigusi;

23.   on seisukohal, et rände pikaajaline mõju elanikkonna vananemisele ei ole teada, kuna sõltub rändevoogude liikumisest, perekondade taasühinemisest ning sisserännanute sündivusest; on seisukohal, et sisseränne suudab tagada tasakaalustatuma sotsiaalkindlustussüsteemi, kui sisserändajad on seaduslikul tööl ja aitavad seeläbi kaasa süsteemi rahastamisele;

Pensionid

24.   juhib tähelepanu tööturul esinevale kõikide tundlike rühmade diskrimineerimisele töö saamisel ja tööturu tingimuste osas, eriti neile, kes teevad ilma kohustuslike sotsiaalkindlustusmakseteta töid, mis vähendab tööhõive määra ja palka ning kõnealuste rühmade võimalust koguda endale piisav pension; rõhutab vajadust tagada võrdsed võimalused kõigile ning seega ka tööhõive kõrgem määr, võrdne palk ja piisavad pensioniõigused;

25.   tunnistab tõsiasja, et riiklikud pensioniskeemid tugevdavad sotsiaalset solidaarsust ja on liikmesriikide kohustus ning nende skeemide eest hoolt kandmine peaks olema poliitiline prioriteet; on arvamusel, et riiklike kogumispensionide alternatiivide, näiteks täiendavate pensioniskeemide suurem kasutus oleks elujõuline alternatiiv; juhib tähelepanu asjaolule, et erapensionid võiksid hõlmata tööandja või muude kollektiivsete organisatsioonide või ühingute täiendavaid pensioniskeeme ning isiklikel säästudel põhinevaid lisapensione; rõhutab, et erapensionide olemasolu suurendaks vajadust erapensionifondide ja selliste pensionide ülekantavuse asjakohase reguleerimise ning nimetatud alternatiivide edendamise ja jätkuva ajakohastamise (sealhulgas suurema paindlikkuse) järele; on sellega seoses arvamusel, et tuleb arvestada riski, et naised võivad olemasoleva riikliku pensioniskeemi raames kaotada kindlustuskaitse juhul, kui nimetatud skeemi vahetavad välja erafondid, kuid seda riski võib vähendada pensioniõigusega hõlmatud sünnituspuhkuse, lapsehoolduspuhkuse ning isiklikel põhjustel puhkuse abil;

26.   kutsub liikmesriike üles pöörama tõsist tähelepanu vajadusele kujundada ümber traditsioonilised pensionisüsteemid, mis põhinevad riskide korrapärasel hindamisel ja milles on võetud eelduseks tüüpiline elutsükkel, ning viia sotsiaalkindlustussüsteem kooskõlla pensioniskeemi reformidega, võttes arvesse, et tüüpiliseks peetavad elutsüklid muutuvad kiiresti ja nn ebaühtlased elulood muutuvad üha tavalisemaks; usub, et sellega võib kaasneda uus sotsiaalne oht, milleks on suurenev prognoosimatus seoses paljude üksikisikute ja eelkõige tundlike rühmadega, eriti sisserändajate, madala kvalifikatsiooniga töötajate ja üksikvanematega ning hoolduskohustustega inimestega; rõhutab, et see võib viia enneaegse lahkumiseni tööturult või piiratud osalemiseni tööturul; juhib tähelepanu asjaolule, et pensioniskeemide muutmine on samuti vajalik selleks, et saavutada paindlik tööturg;

27.   märgib, et jätkusuutlikku pensionisüsteemi peab olema võimalik kohandada rahvastiku- ja majandusalaste muutustega ning rõhutab, et kolme samba struktuur kujutab endast laialdase kättesaadavuse korral tasakaalustatud võimalust; soovitab täiendada kohustuslikku pensioniskeemi (esimene sammas) kollektiivselt rahastatavate ametipensioniskeemidega (teine sammas) ja individuaalsete täiendavate kolmanda samba toodetega; rõhutab selliste pensionisüsteemide väärtust, mis ühendavad solidaarsuse sageli suurema kasumiga tänu mahule ning pikaajalisele ja ettevaatlikule, kuid tulusale investeerimisstrateegiale; palub komisjonil ette valmistada asjakohane ja rakendamiskõlblik raamistik üleeuroopaliste pensionitoodete valdkonna reguleerimiseks ja kontrollimiseks; rõhutab, et ameti- ja kolmanda samba pensionide siseturg annaks kodanikele võimaluse kasutada ülekandmist võimaldavaid ametipensioniskeeme, edendaks konkurentsi ja vähendaks pensionisäästudega seotud kulusid;

28.   täheldab, et laste ning eakate, haigete või puuetega pereliikmete eest kannavad reeglina hoolt just naised, kes teevad seda vabatahtlikult või siis olude sunnil kultuuritraditsioonide ja sotsiaalsete normide survel või lastehooldusvõimaluste ja muude hooldusvõimaluste (kauaaegse hoolduse struktuuride) madala kvaliteedi või puudumise tõttu, ja seepärast esineb naiste tööalases karjääris sagedamini katkestusi; rõhutab vajadust töötada naiste ja hooldajate jaoks välja hüvitusmehhanism, millega võimaldatakse naistel teha lapse saamise ning hooldamiskohustuste suhtes isiklik valik, ilma et nad peaksid kartma rahaliselt ebasoodsama olukorra tekkimist või tööalase karjääri pidurdumist; väljendab rahulolu liikmesriikide meetmetega kõnealuse olukorra ennetamiseks ja hüvitamiseks, näiteks lapse- ja perehoolduspuhkuse perioodi arvestamist kohustuslikus pensionikindlustuses;

29.   palub liikmesriikidel, tööturu osapooltel ja naisteorganisatsioonide esindajatel pöörata suuremat tähelepanu pensioniskeemide reformide võimalikele ja tegelikele mõjudele meeste ja naiste võrdõiguslikkusele ning hoolitseda selle eest, et võrdõiguslikkuse tagamiseks nähakse ette heastavad meetmed;

30.   nõuab, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid viivitamata meetmeid otsese diskrimineerimise keelamiseks ametipensioniskeemides, sealhulgas tava vastu võtta maksete ja sissemaksete aluseks sool põhinevad kindlustusmatemaatilised tegurid;

31.   viitab oma 21. veebruari 1997. aasta resolutsioonile füüsilisest isikust ettevõtjaid abistavate abikaasade olukorra kohta, (5) milles nõuti muuhulgas kõnealuste abikaasade pensionikindlustusega kohustusliku eraldi liitumise tagamist;

32.   tuletab meelde oma 12. märtsi 2008. aasta resolutsiooni naiste olukorra kohta ELi maapiirkondades, (6) kutsudes komisjoni veel kord üles esitama ettepanekut 11. detsembri 1986. aasta direktiivi 86/613/EMÜ (füüsilisest isikust ettevõtjatena, kaasa arvatud põllumajanduses füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta ja füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate naiste kaitse kohta seoses raseduse ning sünnitusega) (7) muutmiseks 2008. aasta lõpuks, milles sätestataks sõltumatud sotsiaal- ja pensioniõigused naistele, kes abistavad talumajapidamises;

33.   tuletab meelde oma 11. juuli 2007. aasta resolutsiooni finantsteenuste poliitika (2005–2010) kohta (8) ning rõhutab läbipaistva ja paindliku üleeuroopalise sotsiaalkindlustus- ja pensionituru loomise tähtsust fiskaaltõkete ja pensioniõiguste ühest liikmesriigist teise ülekandmist takistavate tegurite kõrvaldamise kaudu; on seisukohal, et pensionide siseturu loomiseks on vaja üleeuroopalist pensionitoodete reguleerimise raamistikku;

34.   nõuab tungivalt, et komisjon vaataks võimalikult kiiresti läbi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/41/EÜ tööandjapensioni kogumisasutuste tegevuse ja järelevalve kohta, (9) et sätestada tööandjapensioni pakkuvate asutuste jaoks sobiv kindel maksevõimerežiim, mis põhineb Euroopa kindlustuse ja kutsealase pensionikindlustuse komitee (CEIOPS) nõuannetel ning põhjalikul mõjuhinnangul, kus kontrollitakse võrdseid võimalusi käsitlevaid küsimusi seoses võetud kohustuste aluseks olevate oletatavate suuruste kalkuleerimisel ja hindamisel tekkivatest erinevustest; rõhutab, et sellise režiimi aluseks võiks olla komisjoni 26. veebruari 2008. aasta muudetud ettepaneku (võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv elukindlustuse kohta kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solvency II)) (KOM(2008)0119) teatavate aspektide laiendamine pensionifondidele, võttes arvesse tööandjapensioni kogumisasutuste erijooni, nagu nende juhitavate pensioniskeemide pikaajalisust ja riskide katmise või tagatiste tüüpi, mida pensionifondid pakuvad; arvab, et niisugune spetsiaalne maksevõimerežiim suurendaks finantsstabiilsust ja aitaks vältida vaidlusküsimusi;

35.   tuletab meelde, et Euroopa Kohus on keelanud takistada maksuvabastuste andmist piiriüleste pensioniskeemi sissemaksete eest; toonitab, et maksusoodustused on parim viis pikaajalise säästmise ergutamiseks ja vaja võib minna täiendavat ühtlustamist, et kõrvaldada kõik takistused piiriüleste sissemaksete tegemisel pensioniskeemidesse;

36.   täheldab praegust suundumust üleminekule määratud hüvitisega pensionisüsteemidelt määratud sissemaksega pensionisüsteemidele ja tunneb muret tööandja sissemaksete vähenemise pärast, mis selle suundumusega ilmselt kaasneb; rõhutab vajadust suurendada töötajate osalust ja sissemaksete taset olemasolevates pensioniskeemides, et tagada inimestele pensionipõlves piisav sissetulek, ja rõhutab tööandjate jätkuva piisava osaluse vajadust, eelkõige määratud sissemaksega pensioniskeemide puhul; tunneb muret, et rahvusvahelise raamatupidamisstandardi (IAS) 19 kavandatav läbivaatamine seoses töövõtja hüvitistega, näiteks nn koridorimeetodi võimaliku kaotamise korral, võib kaasa tuua olulisi pensioniskeemide muudatusi, mida tuleb hoolikalt hinnata, pidades eelkõige silmas võimalust, et väheneb huvi määratud hüvitisega pensioniskeemide vastu;

37.   märgib, et puuetega inimestele asjakohaste elutingimuste tagamise ja nn toetuse lõksu vältimise eesmärgil tuleb hüvitada puudest tulenev täiendav elukallidus ning kooskõlastada hüvitus pensioniskeemide ja sotsiaalse kaasatuse poliitiliste meetmetega;

Rahanduslik jätkusuutlikkus

38.   rõhutab, et liikmesriigid peavad säilitama sotsiaalkindlustus- ja pensionisüsteemide rahastamise piisaval tasemel ning leidma alternatiivseid ja tugevaid maksubaase, et tulla toime globaliseerumisest põhjustatud teravneva konkurentsiga; rõhutab, et liikmesriikide majanduste konkurentsivõime suurendamiseks ja töötamiseks suuremate stiimulite andmiseks tuleb vähendada sõltuvust tööjõu maksustamisest; tunnistab, et üleminek senisest enam kapitalipõhisele maksustamisele on keeruline, võttes arvesse, et kapitalipõhise maksustamise maksubaas on väiksem ja kapital liikuvam; juhib tähelepanu sellele, et uutele maksustamisviisidele ja/või muudele alternatiividele üleminekut võiks pidada sotsiaalsete kulutuste rahalist jätkusuutlikkust parandavaks, mis vähendaks madalama sissetulekuga inimeste maksukoormust; on endiselt seisukohal, et tööandjate sotsiaalkindlustusmaksed on investeering, sest nende tulemusena paraneb tootlikkus, ning see on üks põhjusi, miks kõrgete sotsiaalsete kulutustega riigid on ühtlasi ka kõige konkurentsivõimelisemad riigid;

39.   rõhutab tõsiasja, et liikmesriigid peavad keskenduma stabiilsuse ja kasvu pakti keskmise tähtajaga ja kaugematele eesmärkidele ning tagama jätkusuutliku riikliku rahanduse, et elanikkonna vananemisega seotud suureneva survega toime tulla; märgib, et 5. aprillil 2008 Brdos toimunud majandus- ja rahandusministrite nõukogu mitteametlikul istungil lepiti kokku selles, et sotsiaalsete kulutuste puhul tuleb kulutuste mahu asemel pöörata tähelepanu saavutustele ja tulemustele; soovitab nõukogul kaaluda stabiilsuse ja kasvu pakti edasise täiendamise võimalusi, näiteks pikemaajaliste investeeringute kirjendamist pikema aja jooksul;

40.   rõhutab, et liikmesriigid peaksid kujundama oma rahanduspoliitikat jätkusuutlikul viisil, jaotades maksukoormuse õiglaselt töötajate, tarbijate, ettevõtete ja kapitalitulu ning põlvkondade vahel;

41.   on seisukohal, et reguleerimise eesmärk peab olema maksevõime tagamine ja tööandjate pensioniskeemide kaitsmine ning seda mitte üksnes ülevõtmise või muude oluliste muutuste korral omandisuhetes ja juhatuses;

42.   kutsub liikmesriike üles lisama nende aastaeelarvetesse fondi tulevaste pensionimaksete jaoks;

43.   juhib tähelepanu vajadusele arutada järkjärgulist üleminekut põlvkondadevaheliselt ümberjaotusskeemilt fondipõhisele kindlustuse tüüpi pensioniskeemile;

Tervishoid ja pikaajaline hooldus

44.   väljendab oma veendumust, et meetmed tervise parandamiseks vajavad investeeringuid, mis võib kaasa aidata vananeva elanikkonnaga seotud kulude vähendamisele ning parandada riigi rahanduse kindlust; rõhutab veel kord, kui oluline on säilitada Euroopa Liidu kõigi tervishoiusüsteemide aluseks olevaid väärtusi ja põhimõtteid, milleks on kõikide kaetus raviteenustega, solidaarsus rahastamisel, ravi võrdne kättesaadavus ning kvaliteetsete tervishoiuteenuste pakkumine, ilma et see piiraks vajadust nappe ressursse ratsionaalselt tarbida; toonitab, et teenuste korralduse ja pakkumise parandamisel vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele tekib võimalus parandada tervishoiuteenuste kvaliteeti ja ka rahalist tõhusust;

45.   võttes arvesse tervishoiu ja pikaajalise hoolduse osas prognoositud suurenevaid kulusid, on seisukohal, et liikmesriigid peaksid oma rahastamismehhanismid läbi vaatama ning võtma arvesse võimalust, et tulevikus on omaste poolne hooldus seoses suundumusega väiksemate perekondade poole ja naiste suurema osalemisega tööturul vähem kättesaadav ning et kulude suurenemine võib pikaajalise hoolduse valdkonnas osutuda prognoositavast suuremaks;

46.   juhib tähelepanu asjaolule, et eelkõige tuleb võtta arvesse isikuid, kes vajavad kulukaid või pikaajalisi tervishoiuteenuseid, juurdepääsuprobleemidega isikuid ja rühmi, näiteks rahvusvähemusi ja madala sissetulekuga inimesi, kroonilisi haigusi põdevate inimeste hooldamist ja riiklike rehabilitatsioonistruktuuride arengut, füüsilise või vaimse puudega või vanurite sotsiaalset kaasatust ja toetamist, ning seeläbi vältida inimeste hoidmist hooldekodudes ja aidata neil elada iseseisvat elu;

47.   täheldab, et tervishoiu rahastamine riiklikest vahenditest aitab kaitsta finantsriskide eest, sõltumata isiklikest terviseriskidest, ning seega toetab võrdsust ja sotsiaalset turvalisust, samas kui erasektori maksesüsteemid hõlmavad riskide piiratud koondamist või ei koonda neid üldse ning sageli seostatakse neis maksed kehva tervisega seotud riskide ja maksejõuga, tagades samas jätkusuutliku rahastamise hoolimata demograafilistest muutustest;

48.   tunnistab riikliku rahastamise olulisust solidaarsuse eesmärgi saavutamisel ning suuri erinevusi liikmesriikide tervishoiusüsteemide riikliku ja erasektori rahastamise tasemete osas; soovitab komisjonil viia läbi uuringud, et selgitada välja riikliku rahastamise tase ja/või ulatus, mis vastab solidaarsuse eesmärgile nii süsteemi kui terviku kui ka teatavate teenusekategooriate puhul;

49.   tunnistab, et turupõhised lahendused ja tervishoiusüsteemi rahastamise erastamine muutuvad üha populaarsemaks vahendiks kulude plahvatusliku suurenemise, ebatõhususe ja hooldusega seotud kvaliteediprobleemide vastu, eriti uutes liikmesriikides; märgib, et üha enam ollakse seisukohal, et sotsiaalsete tervisekindlustussüsteemide funktsionaalne erastamine, kasumile orienteeritus ja finantsmaaklerite vaheline konkurents muudab tervishoiusüsteemide haldamise tavaliselt kallimaks, samas kui sellest tulenev kasu hindade langetamisele, tõhususele ja hoolduse kvaliteedile on kaheldav; sel põhjusel soovitab erarahastamisel põhineva mudeliga liikmesriikidel seda säilitada;

50.   märgib, et tervishoiusüsteemid, mida rahastatakse peamiselt tööhõivepõhistest sotsiaalkindlustusmaksetest, võiksid saada kasu tulubaasi laiendamisest, mis hõlmaks ka töötasudest mittesõltuvat tulu;

51.   märgib, et vastavalt teenuste osutamise vabaduse põhimõttele ja ravikindlustusega inimeste õigusele valida endale arst või raviasutus on lubamatu, et liikmesriigid keelduvad hüvitamast oma kodanike välismaal saadud ravi kulusid, ent liikmesriigid võivad kehtestada (fikseeritud) täpselt määratletud piiranguid tehtud kuludele ja nad ei ole kohustatud hüvitama ravi, mida nende kodanikud ei oleks kodumaal saanud;

52.   kutsub liikmesriike üles vältima puhtfinantsilist lähenemisviisi reformipoliitika vastuvõtmisel, mille eesmärk on kujundada ümber asjaomaste riiklike tervishoiusüsteemide aluseks olev õigusraamistik;

53.   on sügavalt veendunud, et mis tahes reformi lähtepunkt peaks olema olemasoleva tervishoiu-(rahastamise)süsteemi põhjalik analüüs, et selgitada välja selle nõrgad küljed ja probleemsed valdkonnad, ja siduda see tausttegurite mõistmisega, mis võivad reformi õnnestumisele kaasa aidata või seda takistada; eeldab, et liikmesriigid on täielikult teadlikud tervishoiureformide märkimisväärsest mõjust nende asjaomaste tervishoiusüsteemide toimimisele, suutlikkusele ja tõhususele ning samuti sellest, et ebapiisavalt või ebasobivalt ette valmistatud reformimeetmed võivad ohustada hooldusteenuste kvaliteeti ja kättesaadavust, kodanike tervislikku seisundit ja seega nende tööalast konkurentsivõimet;

54.   kutsub liikmesriike üles võtma tervishoiu rahastamise valdkonnas arvesse kõiki funktsioone ja poliitilisi meetmeid, selle asemel et keskenduda üksnes osamaksete süsteemile; on veendunud, et tööhõivega seotud osamaksete või patsientide osamaksete suurendamine tervishoiuteenuste kulude katmiseks on valesuunaline poliitika, millel võivad olla kohutavad tagajärjed, sest seeläbi piirataks lubamatul viisil madala sissetulekuga kodanike juurdepääsu kõigile tervishoiuteenustele;

55.   on veendunud, et madala sissetulekuga kodanike juurdepääsu kvaliteetsetele tervishoiuteenustele tuleb käsitleda esmatähtsana, kuna see on tihedalt seotud Euroopa väärtustega solidaarsuse ja võrdsete õiguste osas ning eeldus Lissaboni täieliku tööhõive eesmärgi saavutamisele;

56.   kutsub komisjoni üles võtma arvesse kõigi liidu kodanike võrdseid õigusi kvaliteetsele tervishoiusüsteemile ning lisama nõutavaid tagatisi kodanike rahalisel alusel diskrimineeriva kohtlemise vastu ühenduse diskrimineerimisvastastesse õigusaktidesse nende läbivaatamisel või kõikidesse uutesse õigusaktidesse, mis käsitlevad juurdepääsu tervishoiuteenustele;

57.   soovitab liikmesriikidel toetada asjaomaste tervishoiusüsteemide tõhusust ja õiglust riskikogumite vähendamise abil, või mis veelgi parem – luua üheainsa riikliku riskikogumi, mis võib lihtsustada strateegilist juhtimist ja kooskõlastamist kogu tervishoiusüsteemis;

*

- *

58.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, tööhõivekomiteele, sotsiaalkaitsekomiteele ning liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Kohtuasi C-262/88, EKL [1990] I-1889.

(2)  ELT C 175 E, 10.7.2008, lk 401.

(3)  ELT C 282 E, 6.11.2008, lk 463.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0066.

(5)  EÜT C 85, 17.3.1997, lk 186.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0094.

(7)  EÜT L 359, 19.12.1986, lk 56.

(8)  ELT C 175 E, 10.7.2008, lk 392.

(9)  ELT L 235, 23.9.2003, lk 10.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/44 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/44

---

Broneeringuinfo kasutamine õiguskaitse eesmärkidel

P6_TA(2008)0561

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu raamotsus broneeringuinfo kasutamise kohta õiguskaitse eesmärkidel

(2010/C 16 E/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni avaldust suuliselt vastatavale küsimusele (B6-0476/2008) järgnenud arutelul 21. oktoobril 2008. aastal ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu raamotsus broneeringuinfo kasutamise kohta õiguskaitse eesmärkidel (KOM(2007)0654); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni avaldust suuliselt vastatavale küsimusele (B6-0476/2008) järgnenud arutelul 21. oktoobril 2008. aastal ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu raamotsus broneeringuinfo kasutamise kohta õiguskaitse eesmärkidel (KOM(2007)0654);

| — | võttes arvesse eespool nimetatud ettepaneku üle ministrite ja töörühmade tasemel toimuvaid arutelusid nõukogus; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eespool nimetatud ettepaneku üle ministrite ja töörühmade tasemel toimuvaid arutelusid nõukogus;

| — | võttes arvesse Põhiõiguste Ameti, Euroopa andmekaitseinspektori, artikli 29 alusel loodud töörühma ning politsei- ja õigusalase koostöö töörühma esitatud arvamusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Põhiõiguste Ameti, Euroopa andmekaitseinspektori, artikli 29 alusel loodud töörühma ning politsei- ja õigusalase koostöö töörühma esitatud arvamusi;

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone (1) ELi ja USA vahelise broneeringuinfo alase lepingu, (2) ELi ja Kanada vahelise broneeringuinfo alase lepingu (3) ning ELi ja Austraalia vahelise broneeringuinfo alase lepingu (4) kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone (1) ELi ja USA vahelise broneeringuinfo alase lepingu, (2) ELi ja Kanada vahelise broneeringuinfo alase lepingu (3) ning ELi ja Austraalia vahelise broneeringuinfo alase lepingu (4) kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | arvestades, et ELi institutsioonide ja liikmesriikide järgitavad andmekaitse põhimõtted on määratletud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 8, Euroopa Liidu põhiõiguste harta (põhiõiguste harta) artiklites 7 ja 52, EÜ asutamislepingu artiklis 286, üksikisikute kaitset isikuandmete automaattöötlusel käsitleva Euroopa Nõukogu konventsiooni 108 (konventsioon 108) artiklis 5, ning teiseste õigusaktidega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (5) ja nõukogu raamotsuse eelnõus kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi institutsioonide ja liikmesriikide järgitavad andmekaitse põhimõtted on määratletud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 8, Euroopa Liidu põhiõiguste harta (põhiõiguste harta) artiklites 7 ja 52, EÜ asutamislepingu artiklis 286, üksikisikute kaitset isikuandmete automaattöötlusel käsitleva Euroopa Nõukogu konventsiooni 108 (konventsioon 108) artiklis 5, ning teiseste õigusaktidega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (5) ja nõukogu raamotsuse eelnõus kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta;

| B. | arvestades, et mis tahes uued ELi õigusaktid peavad olema kooskõlas proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõtetega, mis on sätestatud EÜ asutamislepingu artiklis 5 ja protokollis 30, |
| --- | --- |

B.

arvestades, et mis tahes uued ELi õigusaktid peavad olema kooskõlas proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõtetega, mis on sätestatud EÜ asutamislepingu artiklis 5 ja protokollis 30,

Menetluslikud tahud

1.   tunnistab vajadust tihedamaks koostööks Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil võitluses terrorismi ja raskete õigusrikkumistega; tunnistab, et andmete kogumine ja töötlemine võib olla väärtuslik vahend õiguskaitse tagamisel;

2.   on arvamusel, et õiguskaitseasutuste käsutusse tuleks anda kõik vahendid oma ülesannete täitmiseks, sh juurdepääs andmetele; rõhutab siiski, et kuna sellised meetmed mõjutavad märkimisväärselt liidu kodanike eraelu, peab nende vajalikkus, proportsionaalsus ja kasulikkus seoses püstitatud eesmärkide saavutamisega olema veenvalt põhjendatud, ning toonitab, et tuleb luua tõhusad kaitsemeetmed eraelu puutumatuse ja õiguskaitse tagamiseks; on veendunud, et see on eeltingimus vajaliku poliitilise õiguspärasuse saavutamiseks meetmele, mida kodanikud võivad käsitada kui ebakohast tungimist nende eraellu;

3.   peab kahetsusväärseks, et komisjoni ettepaneku sõnastus ja põhjendus on jätnud nii palju õiguslikult ebamääraseks selles osas, mis puutub vastavusse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ja põhiõiguste hartaga, kuid samuti oma õigusliku alusega, mis on tõstatanud küsimuse Euroopa Parlamendi asjakohasest rollist selles õigusloomemenetluses; märgib, et samasugune mure ettepaneku õiguskindluse puudumise pärast:

| — | kajastub Põhiõiguste Ameti, Euroopa andmekaitseinspektori, artikli 29 alusel loodud töörühma ning politsei- ja õigusalase koostöö töörühma esitatud arvamustes; |
| --- | --- |

—

kajastub Põhiõiguste Ameti, Euroopa andmekaitseinspektori, artikli 29 alusel loodud töörühma ning politsei- ja õigusalase koostöö töörühma esitatud arvamustes;

| — | sunnib nõukogu põhjalikult läbi vaatama selles valdkonnas tulevikus tehtava ELi algatuse võimaliku ulatuse ja mõju ning koguma märkimisväärsel hulgal lisateavet, sh eespool nimetatud arvamused; |
| --- | --- |

—

sunnib nõukogu põhjalikult läbi vaatama selles valdkonnas tulevikus tehtava ELi algatuse võimaliku ulatuse ja mõju ning koguma märkimisväärsel hulgal lisateavet, sh eespool nimetatud arvamused;

4.   on seisukohal, et selles olukorras jätab Euroopa Parlament endale õiguse avaldada ametlik arvamus vastavalt ametlikule nõuandemenetlusele siis, kui käesolevas resolutsioonis tõstatatud küsimustega on hakatud nõuetekohaselt tegelema ning on antud minimaalne hulk vajalikku teavet;

5.   avaldab tugevat kahtlust ELi broneeringuinfo süsteemi loomise ettepaneku ja selles sisalduvate kaitsemeetmete vajalikkuse ja lisandväärtuse suhtes, vaatamata komisjoni ja nõukogu senini nii suuliselt kui ka kirjalikult antud seletustele ja selgitustele; märgib lisaks, et paljudele Euroopa Parlamendi, artikli 29 alusel loodud töörühma ning politsei- ja õigusalase koostöö töörühma, Euroopa andmekaitseinspektori ja Põhiõiguste Ameti poolt tõstatatud küsimustele ei ole rahuldavalt vastatud;

6.   jagab Põhiõiguste Ameti seisukohta, et lihtsalt asjaolu, et ärialased andmebaasid on kättesaadavad, ei õigusta nende automaatset kasutamist õiguskaitse eesmärkidel; lisaks sellele saaks samu või veel paremaid tulemusi õiguskaitseorganite vastastikuse õigusabi parandamise teel;

7.   kutsub nõukogu juhul, kui ta kavatseb jätkata komisjoni teksti analüüsi, võtma arvesse käesoleva resolutsioonis toodud soovitusi ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 8 nõuete kohaselt õigustama tungivast ühiskondlikust vajadusest tekkinud tingimusi, mis muudaksid selle uue ELi poolse sekkumise „vajalikuks”; peab vajalikuks ELi broneeringuinfo süsteemi loomiseks toetada nimetatud minimaalseid tingimusi; on valmis andma oma panuse ning osalema selles töös kõikidel tasanditel;

8.   kordab oma üleskutset selgitada vahekorda broneeringuinfo kasutamise ja selliste meetmete vahel nagu nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/82/EÜ veoettevõtjate kohustuse kohta edastada reisijaid käsitlevaid andmeid, (6) kavandatav riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem, reisiloa elektrooniline süsteem, biomeetrilised andmed passides ja viisades, Schengeni infosüsteem, viisainfosüsteem, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2320/2002, millega kehtestatakse tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjad, (7) ning riiklikud piirikaitsekavad; märgib kahetsusega, et mõnede nimetatud meetmete rakendamine on märkimisväärselt hilinenud, ning on seisukohal, et täielik ja süstemaatiline kasutusel olevate ELi ja Schengeni julgeolekualase koostöö nende mehhanismide ja vahendite hindamine, mille eesmärgiks on lennundusjulgestuse tagamine, välispiiride kaitse ja võitlus terrorismiga, võiks aidata hinnangu andmisel kavandatava ELi broneeringuinfo süsteemi lisandväärtusele;

9.   tuletab meelde, et arutelu ettepaneku õigusliku aluse üle jätkub, ja kordab, et ELi lepingu artikli 47 kohaselt peab õigusaktidega politsei- ja õigusalase koostöö raames kaasnema vajalik ühenduse meede, mis tuleb vastu võtta kaasotsustamismenetluse teel koos Euroopa Parlamendiga kõikide esimese samba aspektide, eelkõige nende osas, mis määratlevad ettevõtjate kohustuste ulatuse (8);

10.   tuletab meelde, et Euroopa Ühenduste Kohus juba seadis ELi ja USA vahelise broneeringuinfo alase lepingu vale õigusliku aluse tõttu kahtluse alla; kutsub seetõttu komisjoni üles hoolikalt uurima, milline on asjakohane õiguslik alus;

11.   on seisukohal, et seoses uute õigusaktide esitamisega peavad riikide parlamendid olema täielikult kaasatud õigusloomeprotsessi, arvestades ettepaneku mõju nii liikmesriikide kodanikele kui ka riiklikule õiguskorrale;

12.   rõhutab, et võimalik tulevane õigusakt, mis kehtestab ELi broneeringuinfo süsteemi ELi politseikoostöö uueks raamistikuks, peaks sisaldama sätteid rakendamise, kohaldamise, kasulikkuse ja kaitsemeetmete rikkumiste perioodiliste hindamiste kohta; on seisukohal, et liikmesriikide parlamendid, Euroopa andmekaitseinspektor, artikli 29 alusel loodud töörühm ja Põhiõiguste Amet peaksid olema kutsutud osalema nii läbivaatamisel kui ka hindamisel; on seisukohal, et seetõttu peaks uus õigusakt sisaldama aegumisklauslit;

13.   rõhutab sellega seoses, et iga liikmesriik kannab esmast vastutust sellise broneeringuinfo kogumise ja andmekaitse eest; toonitab, et kaitsemeetmed on kohustuslikud, kui sellist broneeringuinfot edastatakse, vahetatakse või kantakse üle teistesse liikmesriikidesse; on seetõttu arvamusel, et juurdepääs liikmesriikide poolt vahetatavale broneeringuinfole peaks olema rangelt piiratud ainult nende asutustega, kes võitlevad terrorismi ja organiseeritud kuritegevusega; on seisukohal, et muudele õiguskaitseorganitele võib anda juurdepääsu vaid kohtu loal;

Subsidiaarsuse põhimõte

14.   märgib kahetsusega, et vajadust ühenduse meetmete järele ei ole veel piisavalt tõestatud; peab sellega seoses küsitavaks komisjoni väidet, et ettepaneku eesmärk on liikmesriikide kavade ühtlustamine, sest ainult vähestel liikmesriikidel on olemas või kavandamisel süsteem broneeringuinfo kasutamiseks õiguskaitse ja muudel eesmärkidel; on seetõttu seisukohal, et komisjoni ettepanek ei ühtlusta riiklikke süsteeme (sest neid pole olemas), vaid paneb kõigile liikmesriikidele lihtsalt kohustuse selline süsteem luua;

15.   märgib, et komisjon teeb ettepaneku detsentraliseeritud süsteemi loomiseks, mis muudab Euroopa lisandväärtuse veelgi ebaselgemaks;

Proportsionaalsuse põhimõte

16.   tuletab meelde, et Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 8 ning põhiõiguste harta artiklis 52 nõutakse, et selline massiivne isikuandmete kaitse õiguse rikkumine peab olema õiguspärane, põhjendatud pakilise sotsiaalse vajadusega, õigusaktides sätestatud ning proportsionaalne seatud eesmärgiga, mis peab olema demokraatlikule ühiskonnale vajalik ning õiguspärane; sellega seoses mõistab kõnesoleva kavandatud politseikoostöö meetme puhul hukka asjaolu, et selle eesmärgid ei piirdu selliste küsimustega nagu võitlus terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu;

17.   väljendab muret selle üle, et sisuliselt annab ettepanek õiguskaitseorganitele volitamata juurdepääsu kõigile andmetele; juhib tähelepanu sellele, et komisjon ei näidanud vajadust uute õiguskaitsevolituste järele ega seda, et kõnealust eesmärki ei õnnestu saavutada vähem ulatuslike meetmetega; kritiseerib asjaolu, et puudub teave selle kohta, mil moel olemasolevad õiguskaitsevolitused vajadustele ei vasta ning kus ja millal ametivõimudel ilmselgelt ei piisanud volitusi seatud eesmärgi täitmiseks; nõuab allpool nimetatud olemasolevate meetmete läbi vaatamist enne ELi broneeringuinfo süsteemi edasiarendamist;

18.   võtab teadmiseks komisjoni väite, et EL on suutnud hinnata broneeringuinfo väärtust ja mõistnud selle potentsiaali õiguskaitse tagamisel, kuid rõhutab, et tänaseni puuduvad tõendid sellise väite põhjendamiseks, arvestades et:

| — | Ameerika Ühendriikide poolt seni esitatud informatsiooni ei saa tõsiselt võtta ning USA pole kunagi lõplikult tõestanud, et võitluses terrorismi ja raskete kuritegude vastu oleks vaja broneeringuinfo massilist ja süstemaatilist kasutamist; |
| --- | --- |

—

Ameerika Ühendriikide poolt seni esitatud informatsiooni ei saa tõsiselt võtta ning USA pole kunagi lõplikult tõestanud, et võitluses terrorismi ja raskete kuritegude vastu oleks vaja broneeringuinfo massilist ja süstemaatilist kasutamist;

| — | ELi ja USA vahelise broneeringuinfo alase lepingu seni ainsal ühisel läbivaatamisel hinnati üksnes lepingu rakendamist, mitte aga selle tulemusi; |
| --- | --- |

—

ELi ja USA vahelise broneeringuinfo alase lepingu seni ainsal ühisel läbivaatamisel hinnati üksnes lepingu rakendamist, mitte aga selle tulemusi;

| — | Ühendkuningriigi broneeringuinfo kasutamise süsteemi esialgsed tulemused viitavad muudele õiguskaitse eesmärkidele kui terrorismivastane võitlus ja need ei kuulu komisjoni ettepaneku kohaldamisalasse, samuti broneeringuinfo kasutamisele konkreetsetes käimasolevates juurdlustes, mida viiakse läbi asjaomase määruse alusel ja nõuetekohase põhjendusega, seni ei ole tulemused kinnitanud massilise broneeringuinfo kogumise ja kasutamise kasulikkust terrorismivastases võitluses; |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriigi broneeringuinfo kasutamise süsteemi esialgsed tulemused viitavad muudele õiguskaitse eesmärkidele kui terrorismivastane võitlus ja need ei kuulu komisjoni ettepaneku kohaldamisalasse, samuti broneeringuinfo kasutamisele konkreetsetes käimasolevates juurdlustes, mida viiakse läbi asjaomase määruse alusel ja nõuetekohase põhjendusega, seni ei ole tulemused kinnitanud massilise broneeringuinfo kogumise ja kasutamise kasulikkust terrorismivastases võitluses;

Eesmärgipärasus

19.   rõhutab, et eesmärgipärasuse põhimõte on üks andmekaitse aluspõhimõtteid; märgib, et eelkõige konventsioonis nr 108 sätestatakse, et isikuandmeid „tuleb koguda õiguspärastel ja täpselt määratletud eesmärkidel ning mitte kasutada viisil, mis ei vasta neile eesmärkidele” (artikli 5 punkt b); märgib ka, et sellest põhimõttest võib kõrvale kalduda ainult seadusega ettenähtud korras ning juhul, kui see on vajalik abinõu demokraatlikus ühiskonnas, et muu hulgas „võidelda kuritegevuse vastu” (artikkel 9); juhib tähelepanu Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale, mis on näidanud, et sellised erandid peavad olema proportsionaalsed, täpsed ja etteaimatavad vastavalt Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 8 lõikele 2;

20.   taunib asjaolu, et eesmärgid ei ole täpselt piiritletud, mis on piirangumeetmete rakendamisel oluline tagatis, ning arvab, et selline kaitse on veelgi tähtsam salajaste jälgimismeetmete puhul, sest sellises olukorras on omavolilise tegutsemise oht suurem; arvab, et kuna deklareeritud eesmärgid ja mõisted on ebatäpsed ja ebamäärased, tuleks need rangelt määratleda, et vältida ELi broneeringuinfo süsteemi vastaseid õiguslikke ründeid;

21.   kordab, et broneeringuinfo võib olla väga kasulik toetav lisatõendusmaterjal teadaolevalt terrorismis kahtlustatavate ja nende kaasosaliste asjas toimuvas konkreetses juurdluses; märgib siiski, et puuduvad tõendid selle kohta, nagu oleks broneeringuinfost kasu potentsiaalsete terroristide leidmiseks sooritatavate automatiseeritud massotsingute ja riskikriteeriumidel või -mudelitel põhineva analüüsi juures (s.t profiilide koostamisel või andmeotsingul) (9);

22.   rõhutab lisaks, et ELi andmekaitse eeskirjad piiravad profiili koostamise kasutamist isikuandmete põhjal (põhiõiguste harta artikkel 8 ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon); ühineb seetõttu Põhiõiguste Ameti seisukohaga, et broneeringuinfo põhjal profiilide koostamine peaks lähtuma luureteenistuste andmetest ning toimuma üksikjuhtudel ja faktiliste andmete põhjal;

23.   toonitab oma murelikkust meetmete pärast, millega nähakse ette broneeringuinfo valimatu kasutamine profiilide koostamiseks ja riskianalüüsi parameetrite määratlemiseks; tuletab meelde, et igasugune profileerimine etnilise ja rahvusliku päritolu, usu, seksuaalse sättumuse, soo, vanuse või terviseseisundi põhjal tuleks selgesõnaliselt keelustada kui tegevus, mis on kokkusobimatu igasuguse diskrimineerimise keelamisega, nagu see on sätestatud aluslepingutes ja põhiõiguste hartas;

24.   tuletab meelde, et ettepaneku kohaldamisala igasuguse laiendamise korral peavad komisjon ja nõukogu täpselt selgitama, kuidas hakatakse iga teatatud eesmärgi puhul broneeringuinfot kasutama ja miks olemasolevad õiguskaitsevolitused pole küllaldased; on seisukohal, et iga konkreetse eesmärgi puhul tuleb määrata asjakohane õiguslik alus;

Isikuandmete kaitse

25.   rõhutab, et igasuguse ELi broneeringuinfo süsteemi vaieldamatu eeltingimus on piisava andmekaitseraamistiku vastuvõtmine kolmanda samba raames, samuti broneeringuinfo edastamise ja kasutamise selliste konkreetsete eeskirjade vastuvõtmine, mida ELi esimese ja kolmanda samba andmekaitseraamistik ei hõlma; rõhutab vajadust selgitada, milliseid andmekaitse-eeskirju kohaldatakse broneeringuinfo üksuste (PIU) suhtes, ning vajadust tagada igasuguse broneeringuinfo kättesaadavuse, edastamise ja kasutamise jälgitavus;

26.   rõhutab, et tundlikke andmeid võib kasutada vaid konkreetsetel üksikjuhtudel, seoses juurdluse või vastutuselevõtmisega ning vastava volituse alusel; võtab teadmiseks lennuliinide mure, et tundlikke andmeid ei saa üldisest teabest välja sõeluda; nõuab seepärast põhiõiguste ameti arvamuses soovitatud rangete tingimuste seadmist nimetatud andmete töötlemisele broneeringuinfo üksustes;

Rakendamise üksikasjad

27.   märgib, et komisjon ei suuda kavandatud andmete säilitamise aega põhjendada; arvab aga, et riskiindikaatorite väljatöötamiseks ning reisimis- ja käitumisharjumuste kindlakstegemiseks peaks aga anonüümseks muudetud andmetest piisama; lisaks arvab, et broneeringuinfo süsteemi kohaldamisala laiendamise korral tuleb andmete säilitamise aega põhjendada iga eraldi eesmärgi osas;

28.   kordab, et andmete edastamine peaks toimuma üksnes nn tõukemeetodil ning et kolmandad riigid ei peaks saama otsest juurdepääsu ELi broneerimissüsteemide broneeringuinfole;

29.   tervitab ettepanekus väljendatud ideed koostada ammendav nimekiri kõigist broneeringuinfole juurdepääsu omavatest üksustest;

30.   rõhutab, et broneeringuinfo edastamisel kolmandatele riikidele võib andmeid edastada ainult juhul, kui asjaomased kolmandad riigid tagavad piisava kaitsetaseme (nagu on sätestatud direktiivis 95/46/EÜ ning Europoli ja Eurojusti asutamist käsitlevates õigusaktides) või asjakohased kaitsemeetmed (kooskõlas konventsiooniga 108), ja et andmeid tuleks edastada vaid seoses konkreetsete üksikjuhtumitega;

31.   kordab, et reisijatele tuleb anda süsteemi üksikasjade ja nende õiguste kohta täielikku teavet kergesti kättesaadaval kujul ning et liikmesriikide asutused vastutavad sellise teabe jagamise eest; teeb ettepaneku võtta eeskujuks lennujaamade teabe pardalemineku keelu kohta; peab väga tähtsaks reisijate juurdepääsu-, heastamis- ja edasikaebamisõiguse määratlemist;

32.   nõuab, et broneeringuinfo andmetekaitse kohta kehtestataks üksikasjalikud ja ühtlustatud eeskirjad, mis käsitleksid nii infotehnoloogilisi lahendusi kui ka lubade andmise ja juurdepääsu eeskirju;

Mõju lennuettevõtjatele

33.   märgib, et lennuettevõtjad koguvad broneeringuinfot äriotstarbel ning andmeid ei koguta nii süstemaatiliselt, et kõik andmeväljad oleksid täidetud; nõuab, et lennuettevõtjatelt ei nõutaks täiendavate andmete kogumist lisaks neile, mida nad koguvad ärilistel eesmärkidel; on seisukohal, et lennuettevõtjatelt ei tohiks nõuda andmete täielikkuse ja täpsuse kontrollimist, ning neid ei tohiks ebatäielike või ebaõigete andmete eest karistada; nõuab ELi broneeringuinfo süsteemiga seotud kulude selget hindamist; arvab, et kõik lisakulud peavad kandma andmeid küsivad osapooled;

Vahendajad/broneeringuinfo üksused

34.   nõuab broneeringuinfo üksuste rolli ja pädevuse selget määratlemist, eriti läbipaistvuse ja demokraatliku aruandekohustuse mõttes ning asjakohaste andmekaitse-eeskirjade kehtestamiseks; taotleb broneeringuinfo üksuste rolli piiramist andmete edastamisega pädevatele asutustele, tagamaks, et riskianalüüsidega tegelevad üksnes pädevad asutused ja üksnes seoses uurimistegevusega; palub selgitusi õigusaktide kohta, millega reguleeritakse broneeringuinfo üksuste koostatavaid riskianalüüse ja andmekaitseasutuste vastutust juhul, kui liikmesriigid loovad koostöös ühise broneeringuinfo üksuse;

*

- *

35.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa andmekaitseinspektorile, põhiõiguste ametile, artikli 29 töörühmale ning politsei- ja õigusalase koostöö töörühmale.

---

(1)  ELT C 61 E, 10.3.2004, lk 381; ELT C 81 E, 31.3.2004, lk 105; ELT C 103 E, 29.4.2004, lk 665; ELT C 157 E, 6.7.2006, lk 464; ELT C 305 E, 14.12.2006, lk 250; ELT C 287 E, 29.11.2007, lk 349; ELT C 175 E, 10.7.2008, lk 564; Vastuvõetud tekstid, 22.10.2008, P6_TA(2008)0512.

(2)  ELT L 204, 4.8.2007, lk 18.

(3)  ELT L 82, 21.3.2006, lk 15.

(4)  ELT L 213, 8.8.2008, lk 49.

(5)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

(6)  ELT L 261, 6.8.2004, lk 24.

(7)  EÜT L 355, 30.12.2002, lk 1.

(8)  Vt eriti nõukogu õigusteenistuse arvamust selle teema kohta ja kohtujuristi 14. oktoobril 2008. aastal esitatud ettepanekut kohtuasjas C-301/06 (Iirimaa v. Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu) andmete säilitamist käsitleva direktiivi 2006/24/EÜ kohta.

(9)  Kongressi Uurimisteenistuse aruanne USA Kongressile „Andmeotsing ja siseriiklik julgeolek.” Ülevaade – Jeffrey Seifert. „Tulemuslik terrorismivastane võitlus ja ennetava andmeotsingu tagasihoidlik roll” – CATO instituut; „Üksikisiku privaatsuse kaitse terrorismivastases võitluses. Programmi hindamisraamistik”; „Unistuste julgeolekupääset ei ole olemas” – Frank Kuipers, Clingendael Institute, august 2008.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/49 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/49

---

Rahaline abi liikmesriikide maksebilansi toetamiseks

P6_TA(2008)0562

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon keskmise tähtajaga rahalise abi süsteemi loomise kohta liikmesriikide maksebilansi toetamiseks

(2010/C 16 E/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 31. oktoobri 2008. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem (KOM(2008)0717); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 31. oktoobri 2008. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem (KOM(2008)0717);

| — | võttes arvesse komisjoni 31. oktoobri 2008. aasta soovitust võtta vastu nõukogu otsus, millega antakse Ungarile vastastikust abi, ja ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus, millega antakse Ungarile ELi keskmise tähtajaga rahalist abi (KOM(2008)0716); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 31. oktoobri 2008. aasta soovitust võtta vastu nõukogu otsus, millega antakse Ungarile vastastikust abi, ja ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus, millega antakse Ungarile ELi keskmise tähtajaga rahalist abi (KOM(2008)0716);

| — | võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem, (1) ja võttes arvesse Euroopa Parlamendi 6. septembri 2001. aasta resolutsiooni liikmesriikide maksebilansi toetamiseks keskmise tähtajaga rahalise abi kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem, (1) ja võttes arvesse Euroopa Parlamendi 6. septembri 2001. aasta resolutsiooni liikmesriikide maksebilansi toetamiseks keskmise tähtajaga rahalise abi kohta (2);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 100 ja 119; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 100 ja 119;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2,

| A. | arvestades, et komisjon soovitab anda Ungarile keskmise tähtajaga rahalist abi kuni 6,5 miljardi euro suuruses summas asutamislepingu artikli 119 alusel, koostoimes Rahvusvahelise Valuutafondi toetusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjon soovitab anda Ungarile keskmise tähtajaga rahalist abi kuni 6,5 miljardi euro suuruses summas asutamislepingu artikli 119 alusel, koostoimes Rahvusvahelise Valuutafondi toetusega;

| B. | arvestades, et keskmise tähtajaga rahalise abi andmisel tuleks eelistada kõiki liikmesriike hõlmavat laiahaardelist lähenemisviisi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et keskmise tähtajaga rahalise abi andmisel tuleks eelistada kõiki liikmesriike hõlmavat laiahaardelist lähenemisviisi;

| C. | arvestades, et tuleks silmas pidada praeguse ülemaailmse finants- ja majanduskriisi mõju; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tuleks silmas pidada praeguse ülemaailmse finants- ja majanduskriisi mõju;

| D. | arvestades, et hiljuti Euroopa Liiduga liitunud liikmesriikide majandustel ei ole oma reservvaluuta omamisest tulenevaid eeliseid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et hiljuti Euroopa Liiduga liitunud liikmesriikide majandustel ei ole oma reservvaluuta omamisest tulenevaid eeliseid;

| E. | arvestades, et nende liikmesriikide valuutad on hiljuti langenud ulatusliku spekuleerimise ohvriks ja et praeguse maksebilansi tasakaalustamatuse on põhjustanud peamiselt erasektori krediidi tugev kasv; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et nende liikmesriikide valuutad on hiljuti langenud ulatusliku spekuleerimise ohvriks ja et praeguse maksebilansi tasakaalustamatuse on põhjustanud peamiselt erasektori krediidi tugev kasv;

| F. | arvestades, et vaja on poliitikat kõnealuste liikmesriikide majanduste spetsiifiliste probleemide lahendamiseks ülemaailmse finantskriisi ja Euroopas leviva majanduslanguse taustal; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vaja on poliitikat kõnealuste liikmesriikide majanduste spetsiifiliste probleemide lahendamiseks ülemaailmse finantskriisi ja Euroopas leviva majanduslanguse taustal;

| G. | arvestades, et eelarvepoliitika manööverdamisruum maksebilansi ulatusliku tasakaalustamatuse vähendamiseks ja finantsturgude ebastabiilsuse ennetamiseks võib olla Euroopa Liidus praegu leviva majanduslanguse taustal üsna piiratud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et eelarvepoliitika manööverdamisruum maksebilansi ulatusliku tasakaalustamatuse vähendamiseks ja finantsturgude ebastabiilsuse ennetamiseks võib olla Euroopa Liidus praegu leviva majanduslanguse taustal üsna piiratud;

1.   on seisukohal, et euroalast väljaspool asuvaid liikmesriike tuleks seoses nende riikide maksebilansi defitsiidiga julgustada taotlema võimalikku keskmise tähtajaga rahalist abi ühenduse seest enne selle hankimist rahvusvahelisel tasandil;

2.   on arvamusel, et praegune olukord tõendab veelgi euro olulisust euroala liikmesriikide kaitsel, ja kutsub euroalast väljaspool olevaid liikmesriike sellega liituma kohe pärast Maastrichti kriteeriumide täitmist;

3.   kutsub komisjoni üles üksikasjalikult analüüsima, kuidas on pärast teiste liikmesriikide poolt päästekavade heakskiitmist mõjutanud Ungari maksebilanssi pankade käitumine, kes on viinud oma varad Ungarist välja;

4.   palub komisjonil hoolikalt uurida spekuleerivat tegevust (lühikeseks müümine) hiljuti ELiga ühinenud liikmesriikide valuutade vastu ja selgitada, mida võiks ette võtta, et vältida usalduse järsku vähenemist nende riikide valuuta ja kohalike pangandussüsteemide vastu;

5.   palub komisjonil edastada kõnealuste uurimiste tulemused de Larosière'i rühmale ning Euroopa Parlamendi vastutavale komisjonile;

6.   tunnistab vajadust märkimisväärselt suurendada määruses (EÜ) nr 332/2002 sätestatud liikmesriikidele antava laenusumma ülemmäära, sest pärast kõnealuse määruse vastuvõtmist on oluliselt kasvanud euroalast väljaspool olevate liikmesriikide arv; rõhutab, et selle summa suurendamine parandaks ka ühenduse paindlikkust keskmise tähtajaga rahalise abi täiendavatele taotlustele reageerimisel näiteks praeguse ülemaailmse finantskriisi kontekstis;

7.   märgib, et kõnealuse laenusumma ülemmäära suurendamine ei avaldaks mingit mõju eelarvele, kuna komisjon laenaks vastavad summad finantsturgudelt ja abi saavatel liikmesriikidel tuleks laenud tagasi maksta; rõhutab, et ainus võimalik mõju eelarvele tekiks olukorras, kus liikmesriik jätaks oma laenu tagasimaksmisega seotud kohustused täitmata;

8.   tuletab meelde, et enne Ungari praeguseid finantsraskusi ei olnud määrust (EÜ) nr 332/2002 pärast selle vastuvõtmist 2002. aastal kohaldatud ja sellele eelnenud määrust (EMÜ) nr 1969/88 (3) asutamislepingu artikliga 119 ette nähtud mehhanismi rakendamiseks kohaldati kahel korral: üks kord Kreeka abistamiseks 1991. aastal ja üks kord Itaalia abistamiseks 1993. aastal ning Kreeka ja Itaalia täitsid täielikult oma kohustused komisjoni ees;

9.   tuletab meelde, et Euroopa Parlament palus nõukogul uurida iga kahe aasta järel komisjoni aruande alusel, pärast parlamendiga konsulteerimist ning pärast majandus- ja rahanduskomitee arvamuse esitamist, kas loodud süsteem vastab jätkuvalt vajadustele, milleks ta loodi; küsib, kas pärast määruse (EÜ) nr 332/2002 vastuvõtmist on selliseid aruandeid koostatud;

10.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Keskpangale, eurorühmale ning liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1.

(2)  EÜT C 72 E, 21.3.2002, lk 312.

(3)  EÜT L 178, 8.7.1988, lk 1.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/51 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/51

---

Euroopa Liidu reaktsioon olukora halvenemisele Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas

P6_TA(2008)0563

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu reageerimise kohta halvenevale olukorrale Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas

(2010/C 16 E/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 11. novembri 2008. aasta järeldusi olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis (Kongo DV); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 11. novembri 2008. aasta järeldusi olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis (Kongo DV);

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni Kongo Demokraatliku Vabariigi kohta: kokkupõrked Kongo DV idapoolsetel piirialadel (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni Kongo Demokraatliku Vabariigi kohta: kokkupõrked Kongo DV idapoolsetel piirialadel (1);

| — | võttes arvesse oma 21. veebruari 2008. aasta resolutsiooni Põhja-Kivu kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. veebruari 2008. aasta resolutsiooni Põhja-Kivu kohta (2);

| — | võttes arvesse oma 17. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis ja vägistamise kui sõjakuriteo kohta (3) ning oma varasemaid resolutsioone inimõiguste rikkumiste kohta Kongo DV-s; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis ja vägistamise kui sõjakuriteo kohta (3) ning oma varasemaid resolutsioone inimõiguste rikkumiste kohta Kongo DV-s;

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni ELi meetmete kohta ebakindlates olukordades arengumaades (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni ELi meetmete kohta ebakindlates olukordades arengumaades (4);

| — | võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 22. novembri 2007. aasta resolutsiooni olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis, eelkõige riigi idaosas, ja selle mõju kohta piirkonnale; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 22. novembri 2007. aasta resolutsiooni olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis, eelkõige riigi idaosas, ja selle mõju kohta piirkonnale;

| — | võttes arvesse komisjoni 25. oktoobri 2007. aasta teatist „ELi meetmed ebakindlates olukordades – säästvat arengut, stabiilsust ja rahu edendavad meetmed keerulises keskkonnas” (KOM(2007)0643) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SEK(2007)1417); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. oktoobri 2007. aasta teatist „ELi meetmed ebakindlates olukordades – säästvat arengut, stabiilsust ja rahu edendavad meetmed keerulises keskkonnas” (KOM(2007)0643) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SEK(2007)1417);

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 24. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni 60/1 2005. aasta ülemaailmse tippkohtumise tulemuste kohta, eriti selle punkte 138–140, mis käsitlevad elanikkonna kaitsmise kohustust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 24. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni 60/1 2005. aasta ülemaailmse tippkohtumise tulemuste kohta, eriti selle punkte 138–140, mis käsitlevad elanikkonna kaitsmise kohustust;

| — | võttes arvesse Lõuna-Aafrika Arenguühenduse tippkohtumise järeldusi, milles märgiti, et arenguühendus on valmis saatma Põhja-Kivusse rahuvalveüksused, kui see vajalikuks osutub; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lõuna-Aafrika Arenguühenduse tippkohtumise järeldusi, milles märgiti, et arenguühendus on valmis saatma Põhja-Kivusse rahuvalveüksused, kui see vajalikuks osutub;

| — | võttes arvesse nõukogu 10. oktoobri 2008. aasta avaldust olukorra kohta Kongo DV idaosas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. oktoobri 2008. aasta avaldust olukorra kohta Kongo DV idaosas;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi arengukomisjoni aruannet missiooni kohta Põhja-Kivu piirkonda 2008. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arengukomisjoni aruannet missiooni kohta Põhja-Kivu piirkonda 2008. aastal;

| — | võttes arvesse 18. detsembril 2007 alla kirjutatud Euroopa konsensust humanitaarabi valdkonnas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. detsembril 2007 alla kirjutatud Euroopa konsensust humanitaarabi valdkonnas;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et võitlus Kongo DV sõjaväe, mai-mai võitlejate, ametist tagandatud kindrali Laurent Nkunda (Rahvakaitse Rahvusliku Kongressi) mässuliste vägede, Rwanda Vabastamise Demokraatlike Jõudude (FDLR) võitlejate ning Uganda Jumala Vastupanuarmee vahel on hoogustunud ja põhjustab jätkuvalt tohutuid kannatusi Põhja-Kivu tsiviilelanikele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et võitlus Kongo DV sõjaväe, mai-mai võitlejate, ametist tagandatud kindrali Laurent Nkunda (Rahvakaitse Rahvusliku Kongressi) mässuliste vägede, Rwanda Vabastamise Demokraatlike Jõudude (FDLR) võitlejate ning Uganda Jumala Vastupanuarmee vahel on hoogustunud ja põhjustab jätkuvalt tohutuid kannatusi Põhja-Kivu tsiviilelanikele;

| B. | arvestades, et ÜRO erisaadik, Nigeeria endine president Olusegun Obasanjo, kohtus pühapäeval, 16. novembril 2008. aastal mässuliste juhi Laurent Nkundaga ning jõudis temaga kokkuleppele kolmepoolse komitee loomise kohta sõjaväe ja mässuliste vahelise relvarahu järgimise kontrollimiseks ning arvestades, et lahenduse tagamiseks on kiiresti vaja kõnealuste riikide partnerite tuge; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ÜRO erisaadik, Nigeeria endine president Olusegun Obasanjo, kohtus pühapäeval, 16. novembril 2008. aastal mässuliste juhi Laurent Nkundaga ning jõudis temaga kokkuleppele kolmepoolse komitee loomise kohta sõjaväe ja mässuliste vahelise relvarahu järgimise kontrollimiseks ning arvestades, et lahenduse tagamiseks on kiiresti vaja kõnealuste riikide partnerite tuge;

| C. | arvestades, et käimas on intensiivne rahvusvaheline diplomaatiline tegevus, kuhu on kaasatud piirkondlikud ja Euroopa vahendajad, et ära hoida Põhja-Kivu kokkupõrgete eskaleerumist, et ei korduks aastatel 1998–2003 aset leidnud Kongo sõda, kus osalesid kuus naaberriiki; arvestades, et Kongo DV idaosa kriisi käsitlev regionaalne tippkohtumine korraldati 7. novembril 2008. aastal Nairobis; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et käimas on intensiivne rahvusvaheline diplomaatiline tegevus, kuhu on kaasatud piirkondlikud ja Euroopa vahendajad, et ära hoida Põhja-Kivu kokkupõrgete eskaleerumist, et ei korduks aastatel 1998–2003 aset leidnud Kongo sõda, kus osalesid kuus naaberriiki; arvestades, et Kongo DV idaosa kriisi käsitlev regionaalne tippkohtumine korraldati 7. novembril 2008. aastal Nairobis;

| D. | arvestades, et vägivalla puhkemise järel on tapetud ja ümber asustatud miljoneid inimesi ja umbes 250 000 inimest on ümber asustatud pärast seda, kui kindral Laurent Nkunda alustas augustis taas võitlust Kongo DVs, mis on kaasa toonud humanitaarkatastroofi riigi idaosas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vägivalla puhkemise järel on tapetud ja ümber asustatud miljoneid inimesi ja umbes 250 000 inimest on ümber asustatud pärast seda, kui kindral Laurent Nkunda alustas augustis taas võitlust Kongo DVs, mis on kaasa toonud humanitaarkatastroofi riigi idaosas;

| E. | arvestades, et vaatamata oma volitustele lähtuvalt ÜRO põhikirja VII peatükist, mis võimaldab kasutada kõiki vajalikke vahendeid, et hoida ära kõik jõu kasutamise katsed ning kaitsta tsiviilelanikke, on Kongo DVs tegutsev ÜRO missioon (MONUC)






  — | tundnud puudust vajalikest vahenditest, et kaitsta tsiviilelanikke pärast uuesti alanud kokkupõrkeid Kongo DV idaosas ning relvitustada ja repatrieerida Rwandast pärit hutu võitlejad, kes viibivad Kongo DV territooriumil; |
| --- | --- | --- |

E.

arvestades, et vaatamata oma volitustele lähtuvalt ÜRO põhikirja VII peatükist, mis võimaldab kasutada kõiki vajalikke vahendeid, et hoida ära kõik jõu kasutamise katsed ning kaitsta tsiviilelanikke, on Kongo DVs tegutsev ÜRO missioon (MONUC)

—

tundnud puudust vajalikest vahenditest, et kaitsta tsiviilelanikke pärast uuesti alanud kokkupõrkeid Kongo DV idaosas ning relvitustada ja repatrieerida Rwandast pärit hutu võitlejad, kes viibivad Kongo DV territooriumil;

| — | olnud sunnitud ootama rohelist tuld Indiast ja Pakistanist, et saata võitlema India ja Pakistani sõdurid vastupidiselt volitustele, mille alusel MONUC Kongo DV-sse saadeti; |
| --- | --- |

—

olnud sunnitud ootama rohelist tuld Indiast ja Pakistanist, et saata võitlema India ja Pakistani sõdurid vastupidiselt volitustele, mille alusel MONUC Kongo DV-sse saadeti;

| — | hoidunud sekkumast, et peatada enam kui 200 inimese tapmine 5. novembril 2008 Kiwandjas, vaatamata asjaolule, et seal asub üks tema sõjaväebaasidest; |
| --- | --- |

—

hoidunud sekkumast, et peatada enam kui 200 inimese tapmine 5. novembril 2008 Kiwandjas, vaatamata asjaolule, et seal asub üks tema sõjaväebaasidest;

| F. | arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu arutas 11. novembril 2008 veel kord olukorda Kongo DV idaosas, jõudmata kokkuleppele tugevdada MONUCit veel 3 000 sõduriga, nagu MONUC taotles; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu arutas 11. novembril 2008 veel kord olukorda Kongo DV idaosas, jõudmata kokkuleppele tugevdada MONUCit veel 3 000 sõduriga, nagu MONUC taotles;

| G. | arvestades, et MONUCi kokku 17 000 st Kongo DV territooriumil viibivast sõdurist on ainult 6 000 paigutatud Põhja-Kivusse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et MONUCi kokku 17 000 st Kongo DV territooriumil viibivast sõdurist on ainult 6 000 paigutatud Põhja-Kivusse;

| H. | arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu liikmesriigid – nende hulgas Belgia, Prantsusmaa, Itaalia ja Ühendkuningriik – on alati keeldunud andmast MONUCile lisavahendeid missiooni täitmiseks; arvestades, et Euroopa Liidu Nõukogu nõuab tihendatud koostööd ELi, selle liikmesriikide ja MONUCi vahel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu liikmesriigid – nende hulgas Belgia, Prantsusmaa, Itaalia ja Ühendkuningriik – on alati keeldunud andmast MONUCile lisavahendeid missiooni täitmiseks; arvestades, et Euroopa Liidu Nõukogu nõuab tihendatud koostööd ELi, selle liikmesriikide ja MONUCi vahel;

| I. | arvestades, et Euroopa Komisjoni voliniku Louise Micheli algatusel toimus Nairobis piirkondlik tippkohtumine, mille käigus Kongo DV president Joseph Kabila ja Rwanda president Paul Kagame leppisid kokku viivitamata rakendada kõik varem sõlmitud kokkulepped, et tagada rahu ja püsiv poliitiline stabiilsus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Komisjoni voliniku Louise Micheli algatusel toimus Nairobis piirkondlik tippkohtumine, mille käigus Kongo DV president Joseph Kabila ja Rwanda president Paul Kagame leppisid kokku viivitamata rakendada kõik varem sõlmitud kokkulepped, et tagada rahu ja püsiv poliitiline stabiilsus;

| J. | arvestades, et sellele kokkusaamisele ei järgnenud siiski kohest relvarahu Kongo DV idaosas ning konflikti osapoolte vahel jätkusid vägivaldsed kokkupõrked, mis on tõsiselt kahjustanud tsiviilelanikkonda; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et sellele kokkusaamisele ei järgnenud siiski kohest relvarahu Kongo DV idaosas ning konflikti osapoolte vahel jätkusid vägivaldsed kokkupõrked, mis on tõsiselt kahjustanud tsiviilelanikkonda;

| K. | arvestades, et MONUC on selgelt kindlaks teinud, et Laurent Nkunda võitlejad saavad toetust Rwandast, ning arvestades, et ÜRO peasekretär Ban Ki-moon on kutsunud Aafrika liidreid üles kandma „ajaloolist vastutust selle piirkonna, Aafrika ja kogu maailma jaoks kriitilisel ajal”; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et MONUC on selgelt kindlaks teinud, et Laurent Nkunda võitlejad saavad toetust Rwandast, ning arvestades, et ÜRO peasekretär Ban Ki-moon on kutsunud Aafrika liidreid üles kandma „ajaloolist vastutust selle piirkonna, Aafrika ja kogu maailma jaoks kriitilisel ajal”;

| L. | arvestades, et humanitaarorganisatsioonid on Goma linna ümbruses asuvates laagrites praegu oma hoole alla võtnud 200 000 põgenikku ning nende hinnangul on peidab end kõnnumaal kuni 1 miljon vägivalla eest põgenenud tsiviilisikut; arvestades, et olukord põgenikelaagrites halveneb iga päevaga ning ÜRO pagulaste ülemvolinik on väljendanud kartust seoses põgenikelaagrite võimaliku militariseerimisega; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et humanitaarorganisatsioonid on Goma linna ümbruses asuvates laagrites praegu oma hoole alla võtnud 200 000 põgenikku ning nende hinnangul on peidab end kõnnumaal kuni 1 miljon vägivalla eest põgenenud tsiviilisikut; arvestades, et olukord põgenikelaagrites halveneb iga päevaga ning ÜRO pagulaste ülemvolinik on väljendanud kartust seoses põgenikelaagrite võimaliku militariseerimisega;

| M. | arvestades, et lapssõdurite värbamine Kongo DV idaosas on pärast konflikti eskaleerumist märgatavalt kasvanud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et lapssõdurite värbamine Kongo DV idaosas on pärast konflikti eskaleerumist märgatavalt kasvanud;

| N. | arvestades, et nähtavasti on nii Kongo DV väed kui FDLRi (Rwanda Vabastamise Demokraatlikud Jõud) võitlejad seotud maavarade ekspluateerimise ja müümisega Kongo DV idaosas; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et nähtavasti on nii Kongo DV väed kui FDLRi (Rwanda Vabastamise Demokraatlikud Jõud) võitlejad seotud maavarade ekspluateerimise ja müümisega Kongo DV idaosas;

| O. | arvestades, et Kongo DV parlamendiliikmete poolt välja töötatud plaan kriisi lõpetamiseks riigi idaosas nõuab üldist mobiliseerumist, et toetada sõjalist, poliitilist ja diplomaatilist dialoogi konfliktis osalevate poolte vahel; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Kongo DV parlamendiliikmete poolt välja töötatud plaan kriisi lõpetamiseks riigi idaosas nõuab üldist mobiliseerumist, et toetada sõjalist, poliitilist ja diplomaatilist dialoogi konfliktis osalevate poolte vahel;

| P. | arvestades, et Prantsusmaa välisminister Bernard Kouchner ja Ühendkuningriigi välisminister David Miliband on soovitanud pigem tugevdada MONUCit kui saata Euroopa vägesid Põhja-Kivusse, kuigi nad kinnitasid samas, et Euroopa vägede saatmise võimalus ei ole välistatud, kui see osutub vajalikuks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Prantsusmaa välisminister Bernard Kouchner ja Ühendkuningriigi välisminister David Miliband on soovitanud pigem tugevdada MONUCit kui saata Euroopa vägesid Põhja-Kivusse, kuigi nad kinnitasid samas, et Euroopa vägede saatmise võimalus ei ole välistatud, kui see osutub vajalikuks;

| Q. | arvestades, et epideemiad on Põhja-Kivus muutumas üha tõsisemaks ning levivad koolera, leetrid ja läkaköha, sest väga palju ümberasustatud isikuid on paigutatud ajutistesse elupaikadesse, |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et epideemiad on Põhja-Kivus muutumas üha tõsisemaks ning levivad koolera, leetrid ja läkaköha, sest väga palju ümberasustatud isikuid on paigutatud ajutistesse elupaikadesse,

1.   tunneb suurt muret kokkupõrgete sagenemise pärast Põhja-Kivus ning nende tagajärgede pärast Kongo DV idaosa ja kogu piirkonna elanikele, eelkõige humanitaarsete tagajärgede pärast Rahvakaitse Rahvusliku Kongressi hiljutise pealetungi tulemusel, mis on kaasa toonud arvuka ümberasumise ja palju tapetuid Põhja-Kivus;

2.   on äärmiselt nördinud tapatalgute, inimsusevastaste kuritegude ja naiste ning tütarlaste vastase seksuaalvägivalla pärast Kongo DV idaprovintsides ja kutsub kõiki asjaomaseid riiklikke ja rahvusvahelisi asutusi andma selliste tegude toimepanijad süstemaatiliselt kohtu alla; kutsub ÜRO Julgeolekunõukogu üles võtma kiiremas korras kõik meetmed, millega on võimalik hoida reaalselt ära edasised rünnakud Kongo DV idaprovintside tsiviilelanike vastu;

3.   tervitab komisjoni ja liikmesriikide tehtud otsust suurendada humanitaarabi kriisis kannatada saanud tsiviilelanikele; juhib tähelepanu raskustele, millega humanitaarabi organisatsioonidel tuleb Põhja-Kivu julgeolekuolukorra tõttu abi andmisel kokku puutuda; kutsub kõiki osapooli üles tagama humanitaarabitöötajatele juurdepääsu haavatavatele kogukondadele ja tagama nende turvalisust, et humanitaarabi andmine saaks jätkuda; tuletab meelde, et sõjalisi vahendeid ja võimekust tuleks humanitaarabi tegevuse toetamiseks kasutada ainult väga erilistel asjaoludel ja viimase abinõuna;

4.   kinnitab oma kindlat veendumust, et Amani ja Nairobi protsessid on jätkuvalt asjakohane raamistik, et stabiliseerida pikaajaliselt olukord Kongo DV idaosas;

5.   nõuab, et Laurent Nkunda järgiks Kongo DV idaosa rahuprotsessi toetavat omaenda avaldust, mille ta tegi pärast kõnelusi ÜRO peasekretäri erisaadiku, Nigeeria Liitvabariigi endise presidendi Olusegun Obasanjoga; kutsub sellega seoses Rahvakaitse Rahvuslikku Kongressi üles ühinema viivitamatult taas Amani rahuprotsessiga; kinnitab oma toetust Kongo DV võimudele, et otsida kriisile poliitilist lahendust; kiidab heaks Kongo DV parlamendiliikmete esitatud plaani, mis nõuab üldist mobiliseerumist, et toetada sõjalist, poliitilist ja diplomaatilist dialoogi;

6.   on arvamusel, et korraldada tuleks Ida-Aafrika suurte järvede piirkonda käsitlev rahvusvaheline konverents, et leida konfliktile toimiv poliitiline lahendus ning edendada piirkonna kindlat majanduslikku integratsiooni, millest oleks kasu piirkonna kõikidele riikidele;

7.   rõhutab vajadust teha täiendavaid jõupingutusi, et lõpetada välismaiste relvastatud rühmituste, eriti FDLRi tegevus Kongo DV idaosas; kutsub Kongo DV ja teiste selle piirkonna riikide valitsusi üles astuma selleks vajalikke samme; tervitab Kongo DV ja Rwanda välisministrite teadet kokkuleppe sõlmimise kohta nimetatud kahe riigi vahel, mis võimaldab Rwanda luurerühmadel siseneda Kongo DVsse ja teha koostööd Kongo armeega, et teha lõpp FDLRi kohalolekule piirkonnas;

8.   kutsub Aafrika Liitu, ÜRO Julgeolekunõukogu ja tähtsamaid rahvusvahelisi osapooli, sealhulgas ELi, Ameerika Ühendriike ja Hiinat, üles suurendama survet kõigile osapooltele, et jõuliselt edendada rahuprotsessi, leida lahendus maavarade kontrollimise probleemile ning püüda saavutada pigem laiapõhjaline rahuleping kui vaid relvarahu ning kutsub neid osapooli ühtlasi üles avaldama survet Rwandale ja Ugandale võtta endale kohustus teha lõpp Nkunda vägede vabale liikumisele ja tegevusele nende territooriumil;

9.   nõuab tungivalt kõigilt asjaomastelt osapooltelt õiguskorra taastamist ja võitlust karistamatuse vastu, eelkõige seoses naiste ja tütarlaste massilise vägistamise ning lapssõdurite värbamise juhtumitega;

10.   kutsub Kongo DV valitsust üles töötama koos Rwanda ja MONUCiga välja kava FDLRi liikmetest genotsiidiõhutajate isoleerimiseks ja kinnivõtmiseks ning pakkuma Kongo DVsse tagasipöördumist või taasintegreerumist Rwandasse neile, kes ei osalenud genotsiidis ja kes soovivad demobiliseeruda;

11.   kutsub Kongo DV ametivõime üles tegema kohe lõpu valitsuse sõdurite teostatavale rüüstamisele ja vägivallale, mille tunnistajaks on olnud ÜRO Humanitaarasjade Koordinatsiooni Büroo esindajad;

12.   kutsub ELi liikmesriike üles rakendama riigi stabiliseerimisele kaasa aitamiseks ÜRO ekspertgrupi soovitusi Kongo DV maavarade ebaseadusliku kasutamise kohta, kaasa arvatud sanktsioone nende isikute ja äriühingute suhtes, kelle osalus rüüstamises on tõendatud;

13.   juhib tähelepanu, et loodusvarade ebaseaduslik ekspluateerimine Kongo DV idaosas on mässuliste rühmituste rahastamisallikas ning seetõttu piirkonna ebastabiilsuse alus; kordab, kui oluline on võidelda sellise piirkonna mässuliste rühmituste ja valitsuste teostatava ebaseadusliku ekspluateerimise vastu; kutsub sellega seoses Kongo DV võime üles likvideerima koostöös MONUCiga mässuliste rühmituste majanduslikku baasi ning tõkestama nende juurdepääsu maavaradele (eelkõige teemantitele, kolumbiit-tantaliidile ja kullale) ning kauplemisvõrgustikele;

14.   kutsub nõukogu ja komisjoni üles nõudma kõnelustel Kongo DV ja selle naaberriikide valitsustega loodusvarade, eelkõige kulla, kassiteriidi (tinamaagi), kolumbiit-tantaliidi, koobaldi, teemantide, kolumbiidi ja puidu jälgitavuse ja päritolutõendite tõhusate süsteemide rakendamist, sealhulgas nõustumist ÜRO volitustega vaatlejate saatmisega nende territooriumile, et jälgida loodusvarade importimist Kongo DVst ning kõnealuste ÜRO volitustega vaatlejate turvalisuse tagamist;

15.   kordab oma nõuet luua Kimberley protsessi eeskujul tulemuslikud kontrollimehhanismid Kongo DVst ELi turule imporditavate loodusvarade päritolu kindlakstegemiseks;

16.   kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et Euroopa äriühingud ei kaupleks, käitleks ega impordiks tooteid, mis on saadud mineraalidest, mille kaevandamine toob kasu relvarühmitustele Kongo DV-s, ning võtaksid vastutusele igaühe, kes toimib sel moel;

17.   kutsub nõukogu ja komisjoni üles tegema kõik võimaliku, et leida poliitiline lahendus, mis on ainus viis konfliktide lõpetamiseks Kongo DVs; tervitab sellega seoses volinik Micheli algatust korraldada Kongo DV presidendi ja Rwanda presidendi kokkusaamine Nairobis; kutsub komisjoni üles tegema koostööd Kongo DV võimudega eesmärgiga rakendada kokkulepet, mis käsitleb FDLRi võitlejate tagasipöördumist Rwandasse; nõuab tungivalt, et Kongo DV ja Rwanda Vabariigi ametivõimud hoogustaksid koostööd Nairobis kokku lepitud kohustuste täitmiseks ning peaksid esmatähtsaks dialoogi ja konsultatsioone, mis aitavad luua kestva rahu Kongo DV idaosas ja stabiilsuse piirkonnas;

18.   nõuab täielikku leppimatust tüdrukute ja naiste vastu suunatud seksuaalvägivallaga, mida kasutatakse sõjarelvana, ning nõuab rangeid kriminaalkaristusi nende kuritegude toimepanijatele; juhib tähelepanu sellele, kui tähtis on tervishoiuteenuste kättesaadavus konfliktiolukordades ja põgenikelaagrites, eelkõige arvestades hiljutisi koolera-, läkaköha ja leetrite puhanguid;

19.   kinnitab uuesti oma toetust MONUCile, mille kohalolu on teatud puudustele vaatamata praeguses dramaatilises olukorras hädavajalik, ja palub teha kõik, mis võimalik, et see missioon saaks täiel määral täita oma volitusi, ning võimaldada tal kasutada ohtu sattunud inimeste kaitseks relvi; kutsub sellega seoses nõukogu ja eelkõige Belgiat, Prantsusmaad, Itaaliat ja Ühendkuningriiki üles etendama juhtrolli selle tagamisel, et ÜRO Julgeolekunõukogu toetaks MONUCit tema tegutsemisvalmiduse parandamisega asjakohase varustuse ja isikkoosseisu näol, eelkõige Euroopa erijõudude abil;

20.   kutsub nõukogu üles nõudma ÜRO Julgeolekunõukogult, et ta annaks MONUCile volitused ja vahendid, et takistada relvarühmitustel maavarade ekspluateerimist, mis hõlmaks ka järelevalvet ja kontrolli võtmetähtsusega piiripunktides, lennuväljadel, valitud kaevanduspiirkondades ja varustusteedel;

21.   nõuab juhul, kui saadetakse täiendavaid sõjalisi jõude, et nende volitused keskenduksid tsiviilisikute kaitsele ning et sellega toetatakse ja aidatakse järgida uusi rahulepinguid, mis võidakse sõlmida;

22.   kutsub nõukogu ja komisjoni üles koostama koos Kongo DV valitsuse, ÜRO ja teiste suurte abiandjatega uut laiaulatuslikku Kongo DV desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise kava, mis põhineb ELi kontseptsioonil selle kava toetamiseks ja ambitsioonikal julgeolekusektori reformi riiklikul strateegial, mille aluseks on ELi julgeolekusektori reformi poliitiline raamistik, kusjuures mõlemaid tuleb piisavalt rahastada nii ühenduse kui ühise välis- ja julgeolekupoliitika rahastamisvahenditest;

23.   kutsub Kongo DV valitsust üles tegema kõik võimaliku, et tuvastada need, kes on vastutavad piirkonnas toime pandud sõjakuritegude eest, ning tuua need inimesed kohtu ette;

24.   kutsub nõukogu ja komisjoni üles rakendama koheselt Kongo DV idaosas ulatuslikke humanitaar-, arstiabi ning tsiviilelanike taasintegreerimise programme, keskendudes eelkõige seksuaalse vägivalla all kannatanud naiste ja tütarlaste abistamisele, et rahuldada edasilükkamatuid vajadusi ning valmistuda tulevaseks taastamistööks; märgib naiste keskset osa purustatud kogukondade taastamisel;

25.   võtab huviga teadmiseks vahendajate rühma, millesse kuuluvad Nigeeria Liitvabariigi endine president Olusegun Obasanjo ja Tansaania Ühendvabariigi endine president Benjamin Mkapa, ametisse nimetamise; kutsub nõukogu üles tegema koostööd Ida-Aafrika suurte järvede piirkonna rahvusvahelise konverentsiga ja Aafrika Liiduga, et stabiliseerida olukord Kongo DV idaosas;

26.   kutsub nõukogu üles tegema koostööd rahvusvaheliste ja piirkondlike vahendajatega, et tegelda sõdivate poolte majanduslike plaanidega eelkõige käimasoleva vahendustegevuse kontekstis;

27.   kutsub nõukogu ja komisjoni üles jälgima tähelepanelikult humanitaar- ja julgeolekuolukorda Kongo DV idaosas, et määratleda üksikasjalikumalt erinevad tegevussuunad, mida nendel asjaoludel võib ette näha;

28.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Aafrika Liidu Komisjoni presidendile, üleaafrikalisele parlamendile ning Kongo Demokraatliku Vabariigi ja Lõuna-Aafrika Arenguühenduse riikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0526.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0072.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0022.

(4)  ELT C 282 E, 6.11.2008, lk 460.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/57 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/57

---

Euroopa kosmosepoliitika

P6_TA(2008)0564

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon Euroopa kosmosepoliitika kohta: konkreetsed sammud kosmosepoliitika edendamiseks

(2010/C 16 E/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu 26. septembri 2008. aasta resolutsiooni Euroopa kosmosepoliitika edendamise kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. septembri 2008. aasta resolutsiooni Euroopa kosmosepoliitika edendamise kohta (1);

| — | võttes arvesse ÜRO konventsiooni riikide tegevuspõhimõtete kohta maailmaruumi, sealhulgas Kuu ja teiste taevakehade uurimisel ja kasutamisel (resolutsioon 2222 (XXI) – maailmaruumi konventsioon); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO konventsiooni riikide tegevuspõhimõtete kohta maailmaruumi, sealhulgas Kuu ja teiste taevakehade uurimisel ja kasutamisel (resolutsioon 2222 (XXI) – maailmaruumi konventsioon);

| — | võttes arvesse oma 10. juuli 2008. aasta resolutsiooni kosmose ja julgeoleku kohta (2) ja 29. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni Euroopa kosmosepoliitika rakendamise tegevuskava kohta, (3) samuti 16. juulil 2007 tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni korraldatud avaliku ärakuulamise arutelusid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. juuli 2008. aasta resolutsiooni kosmose ja julgeoleku kohta (2) ja 29. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni Euroopa kosmosepoliitika rakendamise tegevuskava kohta, (3) samuti 16. juulil 2007 tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni korraldatud avaliku ärakuulamise arutelusid;

| — | võttes arvesse nõukogu 21. mai 2007. aasta resolutsiooni Euroopa kosmosepoliitika kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. mai 2007. aasta resolutsiooni Euroopa kosmosepoliitika kohta (4);

| — | võttes arvesse komisjoni 11. septembri 2008. aasta dokumenti „Euroopa kosmosepoliitika eduaruanne” (KOM(2008)0561); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. septembri 2008. aasta dokumenti „Euroopa kosmosepoliitika eduaruanne” (KOM(2008)0561);

| — | võttes arvesse nõukogu 7. oktoobri 2003. aasta otsust EÜ ja Euroopa Kosmoseagentuuri vahelise raamlepingu sõlmimise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. oktoobri 2003. aasta otsust EÜ ja Euroopa Kosmoseagentuuri vahelise raamlepingu sõlmimise kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja Euroopa Liidu lepingut, mida muudetakse Lissaboni lepinguga, ning Euroopa kosmosepoliitikat käsitlevaid sätteid (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 189); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja Euroopa Liidu lepingut, mida muudetakse Lissaboni lepinguga, ning Euroopa kosmosepoliitikat käsitlevaid sätteid (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 189);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | arvestades, et kosmos omab Euroopa sõltumatuse, julgeoleku ja jõukuse jaoks strateegilist tähtsust ning et nõukogu koos Euroopa Parlamendiga peab olema selles valdkonnas toimuvate muutuste esirinnas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kosmos omab Euroopa sõltumatuse, julgeoleku ja jõukuse jaoks strateegilist tähtsust ning et nõukogu koos Euroopa Parlamendiga peab olema selles valdkonnas toimuvate muutuste esirinnas;

| B. | arvestades, et EL ja mitmed selle liikmesriigid on üle 30 aasta tegelenud kosmoseteaduse ja -tehnoloogia arendamise ja rahastamisega, mille tulemuseks on olnud Euroopa kosmosepoliitika visiooni loomine, ning tunnustades viljakat koostööd Euroopa Kosmoseagentuuriga; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL ja mitmed selle liikmesriigid on üle 30 aasta tegelenud kosmoseteaduse ja -tehnoloogia arendamise ja rahastamisega, mille tulemuseks on olnud Euroopa kosmosepoliitika visiooni loomine, ning tunnustades viljakat koostööd Euroopa Kosmoseagentuuriga;

| C. | arvestades kasvavat huvi ELi jõulise juhtrolli vastu Euroopa kosmosepoliitikas, mille eesmärk on edendada lahendusi keskkonna-, transpordi-, teadus-, kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas; |
| --- | --- |

C.

arvestades kasvavat huvi ELi jõulise juhtrolli vastu Euroopa kosmosepoliitikas, mille eesmärk on edendada lahendusi keskkonna-, transpordi-, teadus-, kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas;

| D. | arvestades, et eeskätt rakenduste, teenuste ja asjaomaste infrastruktuuride osas tugev Euroopa kosmosepoliitika aitab suurendada ELi ühiskondlikku, kultuurilist, majanduslikku ja teaduslikku mõju, arendada tema tööstuslik-teaduslikku alust, anda panuse majanduskasvu ja tööhõivesse ning ühtsel ja realistlikul moel tagada liidu poliitilist ja tehnoloogilist sõltumatust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et eeskätt rakenduste, teenuste ja asjaomaste infrastruktuuride osas tugev Euroopa kosmosepoliitika aitab suurendada ELi ühiskondlikku, kultuurilist, majanduslikku ja teaduslikku mõju, arendada tema tööstuslik-teaduslikku alust, anda panuse majanduskasvu ja tööhõivesse ning ühtsel ja realistlikul moel tagada liidu poliitilist ja tehnoloogilist sõltumatust;

| E. | arvestades, et kõigi Euroopa kosmosealaste ettevõtmiste juures järgitakse täiel määral põhimõtet, et maailmaruumi uurimine ja kasutamine toimub kõigi riikide huvides ja nende hüvanguks ning et maailmaruumi peetakse kuuluvaks kogu inimkonnale ja kasutatakse eranditult rahumeelsetel eesmärkidel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kõigi Euroopa kosmosealaste ettevõtmiste juures järgitakse täiel määral põhimõtet, et maailmaruumi uurimine ja kasutamine toimub kõigi riikide huvides ja nende hüvanguks ning et maailmaruumi peetakse kuuluvaks kogu inimkonnale ja kasutatakse eranditult rahumeelsetel eesmärkidel;

| F. | arvestades, et EL on kohustunud edendama kosmose uurimisel ja kasutamisel rahvusvahelist koostööd; jagades nõukogu seisukohta, et Euroopa kosmoseuuringud peaksid toimuma ülemaailmse programmi raames; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EL on kohustunud edendama kosmose uurimisel ja kasutamisel rahvusvahelist koostööd; jagades nõukogu seisukohta, et Euroopa kosmoseuuringud peaksid toimuma ülemaailmse programmi raames;

| G. | arvestades, kui tähtis on Euroopa kosmosepoliitika arengule üldsuse mõistev ja toetav suhtumine kosmosetehnoloogiate arendamisse, samuti ettevõtmiste vastastikuse täiendavuse tagamine ning kosmosevaldkonnas ja mujal toimuvate arengute vahelise sünergia maksimeerimine; |
| --- | --- |

G.

arvestades, kui tähtis on Euroopa kosmosepoliitika arengule üldsuse mõistev ja toetav suhtumine kosmosetehnoloogiate arendamisse, samuti ettevõtmiste vastastikuse täiendavuse tagamine ning kosmosevaldkonnas ja mujal toimuvate arengute vahelise sünergia maksimeerimine;

| H. | arvestades, et Euroopal on strateegiliselt vajalik jätkuvalt tagada sõltumatu, kindel, jätkusuutlik ja kulutasuv pääs maailmaruumi; selle aluseks on nii piisavate ja konkurentsivõimeliste, maailmatasemel stardiseadeldiste kui ka toimiva Euroopa kosmodroomi olemasolu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopal on strateegiliselt vajalik jätkuvalt tagada sõltumatu, kindel, jätkusuutlik ja kulutasuv pääs maailmaruumi; selle aluseks on nii piisavate ja konkurentsivõimeliste, maailmatasemel stardiseadeldiste kui ka toimiva Euroopa kosmodroomi olemasolu;

| I. | arvestades vajadusega leida Euroopa kosmosepoliitika jaoks piisavad ELi rahastamisvahendid ja -skeemid lisaks teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendast raamprogrammist (2007–2013) saadavatele eraldistele, nii et erinevad ettevõtjad saaksid oma tegevust keskpikas ja pikas perspektiivis ette planeerida; |
| --- | --- |

I.

arvestades vajadusega leida Euroopa kosmosepoliitika jaoks piisavad ELi rahastamisvahendid ja -skeemid lisaks teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendast raamprogrammist (2007–2013) saadavatele eraldistele, nii et erinevad ettevõtjad saaksid oma tegevust keskpikas ja pikas perspektiivis ette planeerida;

| J. | arvestades, et kui soovitakse tagada Euroopa kosmosepoliitika tulemuslikkus ning vastavus ELi, Euroopa Kosmoseagentuuri ja asjaomaste liikmesriikide ambitsioonidele, on keskne tähtsus kosmosepoliitika ja selle meetmete küllaldasel juhtimisstruktuuril ning asjakohasel reguleerival raamistikul, mis peavad soodustama uuenduslike ja konkurentsivõimeliste järelteenuste kiiret teket, eelkõige eesmärgiga tagada arvukate kosmosepõhiste rakenduste jätkusuutlik kättesaadavus; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kui soovitakse tagada Euroopa kosmosepoliitika tulemuslikkus ning vastavus ELi, Euroopa Kosmoseagentuuri ja asjaomaste liikmesriikide ambitsioonidele, on keskne tähtsus kosmosepoliitika ja selle meetmete küllaldasel juhtimisstruktuuril ning asjakohasel reguleerival raamistikul, mis peavad soodustama uuenduslike ja konkurentsivõimeliste järelteenuste kiiret teket, eelkõige eesmärgiga tagada arvukate kosmosepõhiste rakenduste jätkusuutlik kättesaadavus;

| K. | arvestades vajadusega koostada täpne ajakava, et täita Galileo, EGNOSe ja ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire programmi (GMES, mis sai ka nime Kopernikus) eesmärgid, ning vajadusega luua tegevuskava mitmesugustele nende programmide rakendamises osalevatele organisatsioonidele; |
| --- | --- |

K.

arvestades vajadusega koostada täpne ajakava, et täita Galileo, EGNOSe ja ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire programmi (GMES, mis sai ka nime Kopernikus) eesmärgid, ning vajadusega luua tegevuskava mitmesugustele nende programmide rakendamises osalevatele organisatsioonidele;

| L. | arvestades, et praegu annab kosmos tänasele ühiskonnale ainulaadse võimaluse hetkega koguda ja edastada kõikjale üle maailma suuri andmehulki ning et kosmos on ülitähtis globaalsete kliimamuutuste mõistmiseks ja jälgimiseks; kutsudes teisi rahvusvahelisi osalisi suuremale vastutustundlikkusele järelpõlvede ees; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et praegu annab kosmos tänasele ühiskonnale ainulaadse võimaluse hetkega koguda ja edastada kõikjale üle maailma suuri andmehulki ning et kosmos on ülitähtis globaalsete kliimamuutuste mõistmiseks ja jälgimiseks; kutsudes teisi rahvusvahelisi osalisi suuremale vastutustundlikkusele järelpõlvede ees;

| M. | arvestades, et kosmose julgeolekuaspekte arvestades on võimalik saavutada murrangulist edu eelkõige telekommunikatsiooni, jälgimise ja Maa kaugseire valdkonnas; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kosmose julgeolekuaspekte arvestades on võimalik saavutada murrangulist edu eelkõige telekommunikatsiooni, jälgimise ja Maa kaugseire valdkonnas;

| N. | arvestades, et 22. mail 2007 toimunud Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Kosmoseagentuuri nõukogu (kosmosenõukogu) ühisistungi resolutsioonis nõutakse kosmosega seotud küsimuste otsustusprotsessi optimeerimist Euroopa Liidu Nõukogus ja teistes ELi institutsioonides; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 22. mail 2007 toimunud Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Kosmoseagentuuri nõukogu (kosmosenõukogu) ühisistungi resolutsioonis nõutakse kosmosega seotud küsimuste otsustusprotsessi optimeerimist Euroopa Liidu Nõukogus ja teistes ELi institutsioonides;

| O. | arvestades, et järgmises finantsperspektiivis tuleks ette näha piisavalt vahendeid ja rahastamisskeeme, et võimaldada pikaajalisi ühenduse investeeringuid kosmoseuuringutesse ja jätkusuutlikesse kosmosepõhistesse rakendustesse, mis on Euroopa ja tema kodanike huvides; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et järgmises finantsperspektiivis tuleks ette näha piisavalt vahendeid ja rahastamisskeeme, et võimaldada pikaajalisi ühenduse investeeringuid kosmoseuuringutesse ja jätkusuutlikesse kosmosepõhistesse rakendustesse, mis on Euroopa ja tema kodanike huvides;

| P. | arvestades, et EL peaks tugevdama koostööd arenguriikidega, |
| --- | --- |

P.

arvestades, et EL peaks tugevdama koostööd arenguriikidega,

1.   tervitab nõukogu 26. septembri 2008. aasta järeldusi kui kasulikku poliitilist suundumust Euroopa kosmosepoliitika väljatöötamisel, arvestades, et see aitab tugevdada Euroopa identiteeti; kordab, et tahab olla konstruktiivne ja täiel määral osaleda selle rakendamisel nii, nagu oleks Lissaboni leping jõustunud;

2.   nõustub nõukoguga selles, et praegused prioriteedid on Galileo ja EGNOSe programmide ning GMESi/Kopernikuse programmi õigeaegne rakendamine;

3.   tervitab eriti Galileo institutsioonidevahelise toimkonna loomist, lootes, et sellest kujuneb eeskuju Euroopa kosmosepoliitika arengus;

4.   kutsub komisjoni ja nõukogu üles kehtestama täpse ajakava GMES/Kopernikuse programmi tõhusa juhtimisstruktuuri väljatöötamiseks ning sõnastama nimetatud programmi jaoks selge tegevuskava, et suurendada programmi tõhusust ja täpselt välja arvestada sellele eraldatavad eelarvesummad;

5.   rõhutab, et GMES/Kopernikuse programmil on otsustav roll kasutajast lähtuva algatusena, mille teostamisel on olulist osa etendanud maa- ja kosmosepõhise seire kohapealsed infrastruktuurid; rõhutab andmete ja teenuste järjepidevuse hädavajalikkust; on konkreetsemalt väljendudes seisukohal, et komisjon peaks kõigepealt tellima GMES/Kopernikuse programmi mõjuhinnangu, mis käsitleks programmi võimalikku kasu, eeldatavaid kulusid ja programmi kulgu pikemas perspektiivis, ning seejärel esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule tegevuskava, mis hõlmaks muu hulgas järgmisi aspekte:

| — | GMES/Kopernikuse programmi õiguslik raamistik; |
| --- | --- |

—

GMES/Kopernikuse programmi õiguslik raamistik;

| — | GMES/Kopernikuse programmi juhtimine, sealhulgas ELi ja ELi-väliste institutsioonide roll programmi juhtimises; |
| --- | --- |

—

GMES/Kopernikuse programmi juhtimine, sealhulgas ELi ja ELi-väliste institutsioonide roll programmi juhtimises;

| — | GMES/Kopernikuse programmi rahastamine; |
| --- | --- |

—

GMES/Kopernikuse programmi rahastamine;

| — | rakenduskava; |
| --- | --- |

—

rakenduskava;

| — | samalaadsete, täiendavate, nii valitsustevaheliste kui ka mitmepoolsete algatuste roll; |
| --- | --- |

—

samalaadsete, täiendavate, nii valitsustevaheliste kui ka mitmepoolsete algatuste roll;

| — | GMES/Kopernikuse programmi rahvusvahelised aspektid ja neist tulenev koostöövajadus; |
| --- | --- |

—

GMES/Kopernikuse programmi rahvusvahelised aspektid ja neist tulenev koostöövajadus;

6.   avaldab kahetsust, et kasutajaskonna selgetest soovitustest hoolimata ei ole pärast seda, kui lõpeb praegu juba orbiidil oleva satelliidi Jason 2 tegevus, tagatud väikese kaldenurgaga orbiidi kõrguste mõõtmise andmete järjepidevus, ning palub komisjonil selgitada Jason 3 rahastamise probleeme, mis võivad ohustada Kopernikuse teenuste jätkusuutlikkust lühemas perspektiivis, ning teavitada parlamenti selles asjas tehtud otsustest;

7.   toetab struktureeritud dialoogi alustamist Euroopa institutsioonide ja valitsustevaheliste osaliste vahel, et tagada kõigile liikmesriikidele avatud ja õiglane juurdepääs Euroopa kosmosepoliitika hüvedele;

8.   kutsub nõukogu ja komisjoni üles soodustama sünergiat kosmosevaldkonna tsiviil- ja julgeolekuotstarbelise arengu vahel; juhib tähelepanu sellele, et Euroopa julgeoleku- ja kaitsevõime sõltub muu hulgas ka satelliidipõhiste süsteemide olemasolust ning juurdepääs nendele on ELi jaoks väga tähtis;

9.   palub nõukogul ja komisjonil edendada rahvusvaheliste suhetega seonduvat, täpsemalt konkurentsi rahvusvahelistel eraõiguslikel ja avalik-õiguslikel turgudel; selle eesmärk on tagada, et Euroopa kõneleks ühel häälel ja järgiks kokkulepitud strateegiat;

10.   nõustub nõukoguga, et rahvusvaheline kosmosekoostöö peab teenima Euroopa Liidu huve ning seda arvestades kaasa aitama ülemaailmsetele algatustele; rõhutab, et tähtis on tagada Euroopa poliitiline, tehnoloogiline ja tegevuslik iseseisvus;

11.   tuletab nõukogule ja komisjoniloe meelde, et Euroopa kosmosepoliitika rakenduskavaga seoses on nad teatanud oma kavatsusest esitada parlamendile konkreetsed soovitused või ettepanekud nelja prioriteetse valdkonna kohta:

| — | kosmos ja kliimamuutused; |
| --- | --- |

—

kosmos ja kliimamuutused;

| — | Euroopa kosmosepoliitika osa Lissaboni strateegias; |
| --- | --- |

—

Euroopa kosmosepoliitika osa Lissaboni strateegias;

| — | kosmos ja julgeolek (võttes aluseks parlamendi 10. juuli 2008. aasta resolutsiooni); |
| --- | --- |

—

kosmos ja julgeolek (võttes aluseks parlamendi 10. juuli 2008. aasta resolutsiooni);

| — | kosmose uurimine, sealhulgas inimese viibimine kosmoses ja mehitatud kosmoselennud; |
| --- | --- |

—

kosmose uurimine, sealhulgas inimese viibimine kosmoses ja mehitatud kosmoselennud;

12.   rõhutab, et oluline on välja töötada kosmosevaldkonna tööstuspoliitika, mille tähtsaks osaks oleksid õigusraamistik ning standardimisprogramm, mis aitaks kaasa Euroopa järelturgude tekkimisele; tuletab meelde, et määruses Galileo programmi kohta on sätestatud kriteeriumid väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kaasamiseks Euroopa kosmosevaldkonna tööstuspoliitikasse;

13.   tunnustab ülemaailmseid ja pikaajalisi uuringuid võimaldavate kosmoseprogrammide suurt rolli kliimamuutuste uurimiseks oluliste andmete kättesaadavaks tegemisel ning tähtsaimate keskkonnapoliitiliste otsuste langetamiseks vajalike lähteandmete pakkumisel;

14.   märgib, et kosmos võib kaasa aidata Lissaboni eesmärkide saavutamisele – ELi majandus-, haridus-, sotsiaal- ja keskkonna-alaste plaanide ning ELi kodanike ootuste täitmisele;

15.   tunnistab, et ELil on vaja astuda praktilisi samme, et olulise tähtsusega kosmosetehnoloogiate, -komponentide ja operatsioonide osas vähendada Euroopa sõltuvust tarnijatest;

16.   märgib, et Euroopa peaks kujundama kosmoseuuringuteks ühtse visiooni ja pikaajalise strateegilise plaani, et olla osaline rahvusvahelistes kosmoseuurimisprogrammides (näiteks Global Exploration Strategy), millesse on kaasatud inimesed ja robotid, arvestades muu hulgas võimalikku mehitatud ekspeditsiooni Marsile;

17.   nõuab, et Lissaboni lepingu kosmosepoliitikat käsitlevate klauslite jõustumise korral kaalutaks võimalust lisada ELi eelarvesse uus, Euroopa kosmosepoliitika peatükk, mis kajastaks ELi jõulist pühendumist kosmosepoliitikale ning suurendaks nimetatud poliitika selgust ja läbipaistvust;

18.   kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama investeeringuid kosmosega seotud teadusuuringutesse ja tehnoloogiasse;

19.   palub komisjonil esineda asjakohaste algatustega kosmose laialdasemaks kasutamiseks teabe kogumise ja levitamise otstarbel; rõhutab vajadust toetada kosmoseseire tehnoloogilist arengut;

20.   kutsub komisjoni üles võtma vajalike meetmeid, et vältida avakosmose reostumist;

21.   palub komisjonil koostada uuring kosmoseturismi mõju ning kosmoseturismiga seoses vajaliku asjaomase turva-, julgeoleku- ja õigusraamistiku kohta;

22.   kutsub nõukogu ja komisjoni üles käivitama laialdast tegevust kosmoseuuringute küsimuse läbimõtlemiseks, loomaks visiooni selle kohta, millised peaksid olema Euroopa positsioon ja vahendid tulevastes ülemaailmsetes kosmoseuuringutes; sellega seoses soovib olla tihedalt seotud komisjoni kavandatud tulevase kõrgetasemelise kosmoseuuringute konverentsiga;

23.   toonitab kosmoseuuringute tähtsust Euroopa noorte kutsevaliku suunamisel teaduse ja tehnoloogia valdkonda ning Euroopa teadussuutlikkuse tugevdamisel;

24.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kosmoseagentuurile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO peasekretärile.

---

(1)  ELT C 268, 23.10.2008, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0365.

(3)  ELT C 96 E, 21.4.2004, lk 136.

(4)  ELT C 136, 20.6.2007, lk 1.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/61 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/61

---

Kassettlahingumoon

P6_TA(2008)0565

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon kassettlahingumoona konventsiooni kohta

(2010/C 16 E/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kassettlahingumoona konventsiooni (KLK), mille 107 riiki 19.–30. mail 2008 Dublinis toimunud diplomaatilisel konverentsil vastu võtsid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kassettlahingumoona konventsiooni (KLK), mille 107 riiki 19.–30. mail 2008 Dublinis toimunud diplomaatilisel konverentsil vastu võtsid;

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 30. mai 2008. aasta teadaannet, milles ta ergutas liikmesriike sellele olulisele konventsioonile viivitamata alla kirjutama ja seda ratifitseerima ning ütles, et ootab selle kiiret jõustumist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 30. mai 2008. aasta teadaannet, milles ta ergutas liikmesriike sellele olulisele konventsioonile viivitamata alla kirjutama ja seda ratifitseerima ning ütles, et ootab selle kiiret jõustumist;

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2007. aasta resolutisooni kassettlahingumoona ülemaailmse keelustamise lepingu suunas liikumise kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2007. aasta resolutisooni kassettlahingumoona ülemaailmse keelustamise lepingu suunas liikumise kohta (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | arvestades, et KLK-le saab alla kirjutada alates 3. detsembrist 2008 Oslos ja pärast seda New Yorgis ÜRO peakorteris ning see jõustub pärast kolmekümnendale ratifitseerimisele järgneva kuuenda kuu esimesel päeval; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et KLK-le saab alla kirjutada alates 3. detsembrist 2008 Oslos ja pärast seda New Yorgis ÜRO peakorteris ning see jõustub pärast kolmekümnendale ratifitseerimisele järgneva kuuenda kuu esimesel päeval;

| B. | arvestades, et KLK keelab kassettlahingumoona kui terve relvaliigi kasutamise, tootmise, ladustamise ja transpordi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et KLK keelab kassettlahingumoona kui terve relvaliigi kasutamise, tootmise, ladustamise ja transpordi;

| C. | arvestades, et KLK nõuab osalisriikidelt sellise lahingumoona varude hävitamist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et KLK nõuab osalisriikidelt sellise lahingumoona varude hävitamist;

| D. | arvestades, et KLK kehtestab uued ohvrite aitamise humanitaarnormid ning nõuab, et riigid koristaksid ära konfliktidest maha jäänud lõhkemata kassettlaskemoona jäänused, |
| --- | --- |

D.

arvestades, et KLK kehtestab uued ohvrite aitamise humanitaarnormid ning nõuab, et riigid koristaksid ära konfliktidest maha jäänud lõhkemata kassettlaskemoona jäänused,

1.   tervitab kodanikuühiskonna, eriti kassettlahingumoona koalitsiooni tööd eesmärgiga lõpetada kassettlahingumoonast inimestele põhjustatud kannatused;

2.   palub kõikidel riikidel KLK-le esimesel võimalusel alla kirjutada, see ratifitseerida ja rakendada;

3.   palub kõikidel riikidel astuda siseriiklikul tasandil samme KLK rakendamiseks juba enne selle allkirjastamist ja ratifitseerimist;

4.   palub kõikidel riikidel hoiduda kassettlaskemoona kasutamisest, sellesse investeerimisest, selle ladustamisest, transpordist ja ekspordist enne KLK jõustumist;

5.   palub neil ELi liikmesriikidel, kes on kasutanud kassettlaskemoona, aidata selle tõttu kannatavaid isikuid ning kutsub komisjoni üles suurendama lõhkemata kassettlaskemoona tõttu kannatavatele kogukondadele ja isikutele kõikide vahendite kaudu antavat rahalist abi;

6.   palub neil liikmesriikidel, kes on kasutanud kassettlaskemoona, anda tehnilist ja rahalist abi kassettlaskemoona jäänuste koristamiseks ja hävitamiseks ning kutsub komisjoni üles suurendama kõikide vahendite kaudu sel eesmärgil antavat rahalist abi;

7.   palub kõikidel ELi liikmesriikidel hoiduda tegudest, millega välditaks või seataks ohtu KLKd ja selle sätteid; eelkõige kutsub kõiki liikmesriike üles mitte võtma vastu, heaks kiitma ega ratifitseerima võimalikku tavarelvade konventsiooni protokolli, mis lubab kassettlaskemoona kasutamist ega ole kooskõlas KLK artiklitega 1 ja 2, mis keelustavad sellise laskemoona kasutamise;

8.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile ning kassettlahingumoona koalitsioonile.

---

(1)  ELT C 263 E, 16.10.2008, lk 648.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/62 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/62

---

HIV/AIDS: varajane diagnoos ja ravi

P6_TA(2008)0566

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon HIV/AIDSi varajase diagnoosimise ja varajase ravi kohta

(2010/C 16 E/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 24. aprilli 2007. aasta resolutsiooni HIV/AIDSi vastase võitluse kohta Euroopa Liidus ja naaberriikides aastatel 2006–2009 (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. aprilli 2007. aasta resolutsiooni HIV/AIDSi vastase võitluse kohta Euroopa Liidus ja naaberriikides aastatel 2006–2009 (1);

| — | võttes arvesse 13. märtsi 2007. aasta Bremeni deklaratsiooni „Vastutus ja partnerlus – üheskoos HIV/AIDSi vastu”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. märtsi 2007. aasta Bremeni deklaratsiooni „Vastutus ja partnerlus – üheskoos HIV/AIDSi vastu”;

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2006. aasta resolutsiooni HIV/AIDSi kohta: aeg tegutseda (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2006. aasta resolutsiooni HIV/AIDSi kohta: aeg tegutseda (2);

| — | võttes arvesse oma 30. novembri 2006. aasta resolutsiooni AIDSi kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 30. novembri 2006. aasta resolutsiooni AIDSi kohta (3);

| — | võttes arvesse nõukogu 6. juuni 2005. aasta järeldusi võitluse kohta HIV/AIDSi vastu; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. juuni 2005. aasta järeldusi võitluse kohta HIV/AIDSi vastu;

| — | võttes arvesse komisjoni 15. detsembri 2005. aasta teatist „HIV/AIDSi vastase võitluse kohta Euroopa Liidus ja naaberriikides aastatel 2006–2009” (KOM(2005)0654); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. detsembri 2005. aasta teatist „HIV/AIDSi vastase võitluse kohta Euroopa Liidus ja naaberriikides aastatel 2006–2009” (KOM(2005)0654);

| — | võttes arvesse Dublini deklaratsiooni partnerluse kohta võitluseks HIV/AIDSi vastu Euroopas ja Kesk-Aasias, mis võeti vastu Iirimaa ELi eesistumise ajal 23.–24. veebruaril 2004 toimunud ministrite konverentsil „Barjääride purustamine – partnerlus võitluses HIV/AIDSiga Euroopas ja Kesk-Aasias”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Dublini deklaratsiooni partnerluse kohta võitluseks HIV/AIDSi vastu Euroopas ja Kesk-Aasias, mis võeti vastu Iirimaa ELi eesistumise ajal 23.–24. veebruaril 2004 toimunud ministrite konverentsil „Barjääride purustamine – partnerlus võitluses HIV/AIDSiga Euroopas ja Kesk-Aasias”;

| — | võttes arvesse WHO Euroopa regiooni ja ÜRO HIV/AIDSi-alase ühisprogrammi (UNAIDS) 2008. aasta raportit pealkirjaga „Dublini deklaratsiooni (partnerluse kohta võitluseks HIV/AIDSi vastu Euroopas ja Kesk-Aasias) rakendamisel tehtud edusammud”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WHO Euroopa regiooni ja ÜRO HIV/AIDSi-alase ühisprogrammi (UNAIDS) 2008. aasta raportit pealkirjaga „Dublini deklaratsiooni (partnerluse kohta võitluseks HIV/AIDSi vastu Euroopas ja Kesk-Aasias) rakendamisel tehtud edusammud”;

| — | võttes arvesse Vilniuse deklaratsiooni meetmete tugevdamise kohta reageerimaks HIV/AIDSile Euroopa Liidus ja naaberriikides, mis võeti vastu Euroopa Liidu ja naaberriikide ministrite ja valitsuste esindajate poolt Leedus Vilniuses 16.–17. septembril 2004 toimunud konverentsil „Euroopa ja HIV/AIDS – uued katsumused, uued võimalused”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Vilniuse deklaratsiooni meetmete tugevdamise kohta reageerimaks HIV/AIDSile Euroopa Liidus ja naaberriikides, mis võeti vastu Euroopa Liidu ja naaberriikide ministrite ja valitsuste esindajate poolt Leedus Vilniuses 16.–17. septembril 2004 toimunud konverentsil „Euroopa ja HIV/AIDS – uued katsumused, uued võimalused”;

| — | võttes arvesse WHO 2006. aasta HIV/AIDSi programmi „Üldise juurdepääsu suunas 2010. aastaks”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WHO 2006. aasta HIV/AIDSi programmi „Üldise juurdepääsu suunas 2010. aastaks”;

| — | võttes arvesse Eurobaromeetri 2006. aasta veebruari uuringut AIDSi-alase ennetustegevuse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurobaromeetri 2006. aasta veebruari uuringut AIDSi-alase ennetustegevuse kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et EuroHIVi 2006. aasta lõpu aruande kohaselt diagnoositi ajavahemikus 1999–2006 Euroopa Liidus HIV-nakkus esimest korda 269 152 inimesel ja WHO Euroopa regioonis 806 258 inimesel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EuroHIVi 2006. aasta lõpu aruande kohaselt diagnoositi ajavahemikus 1999–2006 Euroopa Liidus HIV-nakkus esimest korda 269 152 inimesel ja WHO Euroopa regioonis 806 258 inimesel;

| B. | arvestades, et EuroHIVi 2006. aasta lõpu aruande andmeil on Euroopa Liidus 11 % uutest HIViga nakatunutest alla 25aastased noored; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EuroHIVi 2006. aasta lõpu aruande andmeil on Euroopa Liidus 11 % uutest HIViga nakatunutest alla 25aastased noored;

| C. | arvestades, et EuroHIVi ja UNAIDSi aruanded kinnitavad, et HIViga nakatumiste arv Euroopa Liidus ja samuti naaberriikides kasvab murettekitava kiirusega ning et teatavates riikides on hinnanguline HIViga nakatunud inimeste arv peaaegu kolm korda suurem kui ametlikud andmed näitavad; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EuroHIVi ja UNAIDSi aruanded kinnitavad, et HIViga nakatumiste arv Euroopa Liidus ja samuti naaberriikides kasvab murettekitava kiirusega ning et teatavates riikides on hinnanguline HIViga nakatunud inimeste arv peaaegu kolm korda suurem kui ametlikud andmed näitavad;

| D. | arvestades, et hoolimata HIVi nakatunute suuremast arvust jätkus 2006. aastal diagnoositud AIDSi juhtumite järjekindel vähenemine ning EuroHIVi 2006. aasta lõpu aruande andmeil diagnoositi ELis võrreldes 1999. aastaga 40 % võrra vähem juhtumeid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et hoolimata HIVi nakatunute suuremast arvust jätkus 2006. aastal diagnoositud AIDSi juhtumite järjekindel vähenemine ning EuroHIVi 2006. aasta lõpu aruande andmeil diagnoositi ELis võrreldes 1999. aastaga 40 % võrra vähem juhtumeid;

| E. | arvestades, et suur osa HIViga nakatumistest jääb diagnoosimata; arvestades, et paljud inimesed ei tea, kas nad on nakatunud või mitte, ning saavad seda tõenäoliselt teada alles HIV/AIDSiga seotud haiguste ilmnemisel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et suur osa HIViga nakatumistest jääb diagnoosimata; arvestades, et paljud inimesed ei tea, kas nad on nakatunud või mitte, ning saavad seda tõenäoliselt teada alles HIV/AIDSiga seotud haiguste ilmnemisel;

| F. | arvestades, et HIVi nakkavus suureneb märgatavalt, kui samaaegselt esineb ka muid sugulisel teel nakkavaid haigusi (nagu nt gonorröa, klamüüdia, herpes ja süüfilis); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et HIVi nakkavus suureneb märgatavalt, kui samaaegselt esineb ka muid sugulisel teel nakkavaid haigusi (nagu nt gonorröa, klamüüdia, herpes ja süüfilis);

| G. | arvestades, et HIV-epideemia veeni süstivate narkomaanide seas on üks selle nakkuse kiire leviku põhjusi mitmes Ida-Euroopa riigis; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et HIV-epideemia veeni süstivate narkomaanide seas on üks selle nakkuse kiire leviku põhjusi mitmes Ida-Euroopa riigis;

| H. | arvestades, et HIV/AIDS on nakkushaigus ning on oht nakatuda selliste nakatunud isikute kaudu, kellel nakkust veel ei ole avastatud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et HIV/AIDS on nakkushaigus ning on oht nakatuda selliste nakatunud isikute kaudu, kellel nakkust veel ei ole avastatud;

| I. | arvestades, et WHO Euroopa regiooni ja UNAIDSi aruandes „Dublini deklaratsiooni (partnerluse kohta võitluseks HIV/AIDSi vastu Euroopas ja Kesk-Aasias) rakendamisel tehtud edusammud” leiti, et vähesed Euroopa piirkonna 53 riigist on võtnud häbimärgistamise, diskrimineerimise ja inimõiguste suhtes niisuguse hoiaku, mis on kooskõlas nende Dublini deklaratsioonis võetud kohustustega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et WHO Euroopa regiooni ja UNAIDSi aruandes „Dublini deklaratsiooni (partnerluse kohta võitluseks HIV/AIDSi vastu Euroopas ja Kesk-Aasias) rakendamisel tehtud edusammud” leiti, et vähesed Euroopa piirkonna 53 riigist on võtnud häbimärgistamise, diskrimineerimise ja inimõiguste suhtes niisuguse hoiaku, mis on kooskõlas nende Dublini deklaratsioonis võetud kohustustega;

| J. | arvestades, et inimõiguste igakülgne kaitse on oluline HIVi vastase võitluse kõikide aspektide seisukohast; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et inimõiguste igakülgne kaitse on oluline HIVi vastase võitluse kõikide aspektide seisukohast;

| K. | arvestades, et piiriülene koostöö on epideemiaga võitlemisel hädavajalik; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et piiriülene koostöö on epideemiaga võitlemisel hädavajalik;

| L. | arvestades, et tuleb kasutusele võtta tõhusad rahvatervise meetmed, mis hõlbustaksid HIVi varajast avastamist, |
| --- | --- |

L.

arvestades, et tuleb kasutusele võtta tõhusad rahvatervise meetmed, mis hõlbustaksid HIVi varajast avastamist,

1.   kutsub nõukogu ja komisjoni üles sõnastama HIVi käsitleva strateegia, et:

| — | edendada varajast diagnoosimist ja vähendada takistusi testimisele; |
| --- | --- |

—

edendada varajast diagnoosimist ja vähendada takistusi testimisele;

| — | tagada varajane ravi ja varajasema ravi kasulikkusest teavitamine, |
| --- | --- |

—

tagada varajane ravi ja varajasema ravi kasulikkusest teavitamine,

2.   kutsub komisjoni üles tagama, et Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus teostaks täpset seiret ja järelevalvet, esitades sealhulgas täpsemaid hinnanguid diagnoosimata elanikkonna kohta (suurus, tunnusjooned jne), säilitades konfidentsiaalsuse ja isikuandmete kaitse;

3.   kutsub komisjoni üles eraldama kõnealuse strateegia rakendamise toetuseks märkimisväärseid poliitilisi ja rahalisi vahendeid ning inimressursse;

4.   kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama juurdepääsu testimisele, mis peab olema tasuta ja anonüümne;

5.   kutsub komisjoni üles kehtestama HIV/AIDSi riski vähendamise strateegiat, mis keskenduks haavatavamatele rühmadele ja teadaolevalt kõrge riskiastmega rühmadele;

6.   kutsub nõukogu üles tegema komisjonile ülesandeks valmistada ette nõukogu soovitused tõendipõhise testimise ja ravisuuniste rakendamise kohta kõikides liikmesriikides;

7.   palub nõukogul teha komisjonile ülesandeks tagada, et HIV/AIDSi vastase võitluse edukuse seire Euroopa Liidus ja selle naaberriikides võtaks tulevikus arvesse ka näitajaid, mis selgelt käsitlevad ja hindavad HIV/AIDSiga seonduvaid inimõiguste küsimusi;

8.   palub liikmesriikidel võtta vastu sätted, et oma jurisdiktsiooni piires keelustada tulemuslikult HIV/AIDSi põdevate inimeste diskrimineerimine, sealhulgas piirangud, mis mõjutavad nende vaba liikumist;

9.   kutsub liikmesriike üles tõhustama HIV/AIDSi ennetamist, testimist ja ravi käsitlevaid teabe- ja koolituskampaaniaid;

10.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ELi liikmesriikidele, ÜRO peasekretärile, UNAIDSile, Maailma Terviseorganisatsioonile ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT C 74 E, 20.3.2008, lk 348.

(2)  ELT C 303 E, 13.12.2006, lk 871.

(3)  ELT C 316 E, 20.12.2006, lk 366.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/65 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/65

---

Mesinduse olukord

P6_TA(2008)0567

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon mesindussektori olukorra kohta

(2010/C 16 E/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | arvestades, et mesindussektor kogeb kogu maailmas ja eelkõige Euroopas väga tõsiseid raskusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et mesindussektor kogeb kogu maailmas ja eelkõige Euroopas väga tõsiseid raskusi;

| B. | arvestades, et mesindusel on kasulik mõju ökosüsteemile tervikuna ning eriti oluline on mesindus põllumajanduse ökosüsteemi seisukohast; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et mesindusel on kasulik mõju ökosüsteemile tervikuna ning eriti oluline on mesindus põllumajanduse ökosüsteemi seisukohast;

| C. | arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse säilitamine on hädavajalik ning mesindus aitab sellele risttolmlemise tõttu märgatavalt kaasa; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse säilitamine on hädavajalik ning mesindus aitab sellele risttolmlemise tõttu märgatavalt kaasa;

| D. | arvestades, et mesindusega on Euroopas tegeletud tuhandeid aastaid ning mesindus on Euroopa kultuuri- ja põllumajanduspärandi oluline osa; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et mesindusega on Euroopas tegeletud tuhandeid aastaid ning mesindus on Euroopa kultuuri- ja põllumajanduspärandi oluline osa;

| E. | arvestades mesindussaaduste toitumisalast kasu ja raviomadusi; |
| --- | --- |

E.

arvestades mesindussaaduste toitumisalast kasu ja raviomadusi;

| F. | arvestades Euroopa mesindussektoris toodetava mee ja muude mesindussaaduste (nagu mesilaspiim, taruvaik, mesilasmürk ja vaha) mitmekesisust ja kõrget kvaliteeti, mis on oskusteadmiste ja klimaatiliste erinevuste tulemus; |
| --- | --- |

F.

arvestades Euroopa mesindussektoris toodetava mee ja muude mesindussaaduste (nagu mesilaspiim, taruvaik, mesilasmürk ja vaha) mitmekesisust ja kõrget kvaliteeti, mis on oskusteadmiste ja klimaatiliste erinevuste tulemus;

| G. | arvestades, et sektoris valitseb ebaaus konkurents kolmandatest riikidest pärinevate toodete tõttu, mida imporditakse ühenduse turule; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et sektoris valitseb ebaaus konkurents kolmandatest riikidest pärinevate toodete tõttu, mida imporditakse ühenduse turule;

| H. | arvestades, et mett saab importida maailma eri piirkondadest, kuid ainult piisava arvu mesilastega saab tagada tolmlemise; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mett saab importida maailma eri piirkondadest, kuid ainult piisava arvu mesilastega saab tagada tolmlemise;

| I. | arvestades mesilasperede vähenemise tõsise ohuga, kuna õietolmu ja nektari kogus on vähenenud märkimisväärselt; |
| --- | --- |

I.

arvestades mesilasperede vähenemise tõsise ohuga, kuna õietolmu ja nektari kogus on vähenenud märkimisväärselt;

| J. | arvestades, et maailmas on mesilasperede arv järsult langenud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et maailmas on mesilasperede arv järsult langenud;

| K. | arvestades, et mesilaste tervist ohustavad muu hulgas pidev varroalesta esinemine tarudes, mesilasperede kollaps ning nosema ceranae levimine; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et mesilaste tervist ohustavad muu hulgas pidev varroalesta esinemine tarudes, mesilasperede kollaps ning nosema ceranae levimine;

| L. | arvestades, et 76 % inimeste tarbeks mõeldud toiduainete tootmisest sõltub mesindussektorist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 76 % inimeste tarbeks mõeldud toiduainete tootmisest sõltub mesindussektorist;

| M. | arvestades, et 84 % Euroopas kasvatatavatest juurviljasortidest sõltuvad tolmlemisest; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 84 % Euroopas kasvatatavatest juurviljasortidest sõltuvad tolmlemisest;

| N. | arvestades, et liiga tihti eiratakse biotsiidide kasutamise juhendit ja head tava; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et liiga tihti eiratakse biotsiidide kasutamise juhendit ja head tava;

| O. | tuletades meelde, et praegu ei ole olemas ühtegi meetodit, millega hävitada teatavaid mesilaste haiguseid, mille tulemusel väheneb mesilaste vastupanuvõime ja nende tarud hävinevad, |
| --- | --- |

O.

tuletades meelde, et praegu ei ole olemas ühtegi meetodit, millega hävitada teatavaid mesilaste haiguseid, mille tulemusel väheneb mesilaste vastupanuvõime ja nende tarud hävinevad,

1.   peab väga oluliseks, et mesilaste tervisega seonduvale kriisile reageeritakse viivitamatult asjakohasel viisil ja tõhusate vahenditega;

2.   on seisukohal, et tuleks võtta meetmeid, et tegeleda kolmandatest riikidest tarnitavate mesindussaadustega kaasneva ebaausa konkurentsiga, mis on osaliselt madalamate tootmiskulude, eelkõige madalate suhkruhindade ja tööjõukulude tulemus;

3.   kutsub komisjoni üles laiendama viivitamata edasist uurimistegevust mesilaspopulatsiooni hävitavate parasiitide ja haiguste ning muude mesilaste hävinemisega seotud võimalike põhjuste (näiteks geneetilise mitmekesisuse vähenemine ja geneetiliselt muundatud põllukultuuride kasvatamine) kohta, andes selleks juurde eelarvevahendeid;

4.   on arvamusel, et väga oluline on muuta kohustuslikuks mee päritolumaa märkimine etikettidel;

5.   kutsub komisjoni ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamise raames üles kehtestama meetmeid, millega nähtaks ette ökoloogiliste taastusalade loomine (nagu mesinduse jaoks kesasse jäetud maa-alad), eelkõige suurtel aladel, kus kasvatatakse põllukultuure; nõuab, et nimetatud maa-alad asuksid põldude nendes osades, mida on raske harida ning kus võiks kasvatada selliseid taimi nagu keerispea, kurgirohi, põldsinep ja valge ristik, mis on rikkad nektariallikad mesilaste korjemaadel;

6.   kutsub nõukogu ja komisjoni üles pöörama mesilaste tervisele ning mesindussaaduste turustamise võimalustele ja mesindussektorile avalduvale majanduslikule mõjule asjakohast tähelepanu kõikidel aruteludel ja edasistes õigusaktides, mis käsitlevad geneetiliselt muundatud põllukultuuride kasvatamist Euroopa Liidus;

7.   kutsub komisjoni üles edendama ebapiisava tolmlemise vähendamiseks vajalikke meetmeid, millest oleks kasu nii mesinikele kui ka põllumajandustootjatele, kelle toodang võiks oluliselt suureneda;

8.   kutsub komisjoni üles tagama pinnavee kvaliteedi jälgimist ja kontrolli, kuna mesilased on väga tundlikud igasuguse nende keskkonnas halvemuse poole toimuva muutuse suhtes;

9.   kutsub komisjoni üles korraldama uuringuid seoste kohta mesilaste suremuse ja selliste pestitsiidide nagu tiametoksaami, imidaklopriidi, klotianidiini ja fiproniili kasutamise vahel, et võtta vajaduse korral nende toodete lubamise suhtes asjakohaseid meetmeid;

10.   kutsub komisjoni üles koordineerima kogu kõnealuse olukorraga seotud teavet, mis on praegu igas liikmesriigis kättesaadav; on arvamusel, et komisjon peaks tegema koostööd tunnustatud organisatsioonidega selleks, et vahetada teaduslikku teavet, mida neil on mõju kohta, mida pestitsiidid mesilastele avaldavad;

11.   on arvamusel, et väga oluline on kehtestada nõue imporditud mee analüüsimise kohta, et tuvastada ameerika haudmemädaniku bakterite võimalikku olemasolu;

12.   nõuab, et komisjon teeks ettepaneku finantsabi mehhanismi loomise kohta nende mesilate kasuks, mis on mesilaste suremuse tõttu raskustes;

13.   nõuab, et komisjon kaasaks veterinaarpoliitikasse mesilaste haiguste uurimise ja meetmed nendega tegelemiseks;

14.   kutsub komisjoni üles nõudma kõikidelt liikmesriikidelt, et nad asuksid viivitamata mesindussektorit toetama;

15.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/67 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/67

---

Liikmesriikides teostatava keskkonnajärelevalve miinimumnõuded

P6_TA(2008)0568

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon soovituse 2001/331/EÜ (milles sätestatakse liikmesriikides teostatava keskkonnajärelevalve miinimumnõuded) läbivaatamise kohta

(2010/C 16 E/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta soovitust 2001/331/EÜ, milles sätestatakse liikmesriikides teostatava keskkonnajärelevalve miinimumnõuded (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta soovitust 2001/331/EÜ, milles sätestatakse liikmesriikides teostatava keskkonnajärelevalve miinimumnõuded (1);

| — | võttes arvesse komisjoni 14. novembri 2007. aasta teatist soovituse 2001/331/EÜ (milles sätestatakse liikmesriikides teostatava keskkonnajärelevalve miinimumnõuded) läbivaatamise kohta (KOM(2007)0707); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. novembri 2007. aasta teatist soovituse 2001/331/EÜ (milles sätestatakse liikmesriikides teostatava keskkonnajärelevalve miinimumnõuded) läbivaatamise kohta (KOM(2007)0707);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 2001. aastal vastu soovituse 2001/331/EÜ, milles on esitatud mittesiduvad kriteeriumid keskkonnajärelevalve kavandamise, teostamise, jälgimise ja seda käsitleva aruandluse koostamise kohta, ning milles tõdeti, et liikmesriikide järelevalvesüsteemide vahel eksisteerisid suured erinevused; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 2001. aastal vastu soovituse 2001/331/EÜ, milles on esitatud mittesiduvad kriteeriumid keskkonnajärelevalve kavandamise, teostamise, jälgimise ja seda käsitleva aruandluse koostamise kohta, ning milles tõdeti, et liikmesriikide järelevalvesüsteemide vahel eksisteerisid suured erinevused;

| B. | arvestades, et soovituse eesmärk oli parandada ühenduse keskkonnaalaste õigusaktide järgimist ja aidata kaasa nende järjekindlamale rakendamisele ning jõustamisele kõikides liikmesriikides; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et soovituse eesmärk oli parandada ühenduse keskkonnaalaste õigusaktide järgimist ja aidata kaasa nende järjekindlamale rakendamisele ning jõustamisele kõikides liikmesriikides;

| C. | arvestades, et eelnimetatud teatises sätestatakse komisjoni seisukohad soovituse edasiarendamisel, mis põhinevad muu hulgas liikmesriikide esitatud aruannetel soovituse rakendamise kohta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et eelnimetatud teatises sätestatakse komisjoni seisukohad soovituse edasiarendamisel, mis põhinevad muu hulgas liikmesriikide esitatud aruannetel soovituse rakendamise kohta;

| D. | arvestades, et selles teatises märgiti, et liikmesriikide esitatud teave selle kohta, kuidas nad soovitust rakendavad, oli „puudulik või raskesti võrreldav”; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et selles teatises märgiti, et liikmesriikide esitatud teave selle kohta, kuidas nad soovitust rakendavad, oli „puudulik või raskesti võrreldav”;

| E. | arvestades, et liikmesriikide esitatud teave näitas, et „vaid vähesed on soovituse täielikult rakendanud” ning et „keskkonnajärelevalvet teostatakse ühenduses väga erineval viisil”; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et liikmesriikide esitatud teave näitas, et „vaid vähesed on soovituse täielikult rakendanud” ning et „keskkonnajärelevalvet teostatakse ühenduses väga erineval viisil”;

| F. | arvestades, et komisjoni arvates tuleneb puudulik rakendamine osaliselt eri viisidest, kuidas liikmesriigid soovituse mõisteid ja kriteeriume ning aruandlusnõudeid tõlgendavad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjoni arvates tuleneb puudulik rakendamine osaliselt eri viisidest, kuidas liikmesriigid soovituse mõisteid ja kriteeriume ning aruandlusnõudeid tõlgendavad;

| G. | arvestades, et komisjon tunnistab, et soovituse kohaldamisala on ebapiisav ning ei sisalda mitmeid olulisi tegevusi, näiteks Natura 2000, ebaseaduslike jäätmesaadetiste kontrollimine, kemikaalide registreerimine, hindamine, autoriseerimine ja piiramine (REACH), teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramine toodetes (nt direktiiv teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes), ohustatud looma- ja taimeliikidega kauplemine ning geneetiliselt muundatud organismide ja tootjavastutusel põhinevate süsteemidega seonduvad tegevused, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjon tunnistab, et soovituse kohaldamisala on ebapiisav ning ei sisalda mitmeid olulisi tegevusi, näiteks Natura 2000, ebaseaduslike jäätmesaadetiste kontrollimine, kemikaalide registreerimine, hindamine, autoriseerimine ja piiramine (REACH), teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramine toodetes (nt direktiiv teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes), ohustatud looma- ja taimeliikidega kauplemine ning geneetiliselt muundatud organismide ja tootjavastutusel põhinevate süsteemidega seonduvad tegevused,

1.   väljendab muret seoses komisjoni arvamusega, mille kohaselt ühenduse keskkonnaalaste õigusaktide täielikku rakendamist ei ole võimalik tagada, mis toob kaasa nii keskkonna jätkuva kahjustamise kui ka konkurentsimoonutused;

2.   rõhutab, et oluline on ühenduse keskkonnaalaste õigusaktide täitmise asjakohane ja ühtlane tagamine ning kõik alla selle ei vasta üldsuse ootustele ja kahjustab ühenduse mainet keskkonna tõhusa kaitsjana;

3.   on vastu komisjoni kavatsusele tegeleda probleemiga vaid mittesiduva soovituse kaudu ning õiguslikult siduvate erinõuete lisamise kaudu valdkondlikesse õigusaktidesse;

4.   nõuab tungivalt, et komisjon esitaks selle asemel enne 2009. aasta lõppu ettepaneku võtta vastu direktiiv keskkonnajärelevalve kohta, milles täpsustataks soovituses 2001/331/EÜ esitatud mõisteid ja kriteeriume ning laiendataks selle kohaldamisala;

5.   peab oluliseks keskkonnaõiguse rakendamise ja jõustamise Euroopa Liidu võrgustiku (IMPEL) tugevdamist, ning nõuab tungivalt, et komisjon teavitaks enne 2009. aasta lõppu selle teostamise võimalikest viisidest, sealhulgas ühenduse keskkonnajärelevalvejõu loomine;

6.   soovitab pöörata rohkem tähelepanu keskkonnakaitsealasele koolitusele ja teavitamisele, mille täpne sisu tuleks kindlaks määrata kohalikul, piirkondlikul või riigi tasandil vastavalt konkreetses piirkonnas esinevatele probleemidele;

7.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 118, 27.4.2001, lk 41.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/68 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/68

---

Somaalia

P6_TA(2008)0569

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon Somaalia kohta

(2010/C 16 E/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni Somaalia kohta (1) ja 19. juuni 2008. aasta resolutsiooni tsiviilisikute igapäevase tapmise kohta Somaalias (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni Somaalia kohta (1) ja 19. juuni 2008. aasta resolutsiooni tsiviilisikute igapäevase tapmise kohta Somaalias (2);

| — | võttes arvesse Amnesty Internationali 1. novembril 2008 avaldatud aruannet inimõiguste olukorra kohta maailmas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amnesty Internationali 1. novembril 2008 avaldatud aruannet inimõiguste olukorra kohta maailmas;

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri eriesindaja laste ja relvastatud konfliktide küsimuses Radhika Coomaraswamy 8. novembril 2008. aastal tehtud avaldust, milles mõistetakse hukka 13-aastase Aisha Ibrahim Duhulow' kividega surnuks loopimine; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri eriesindaja laste ja relvastatud konfliktide küsimuses Radhika Coomaraswamy 8. novembril 2008. aastal tehtud avaldust, milles mõistetakse hukka 13-aastase Aisha Ibrahim Duhulow' kividega surnuks loopimine;

| — | võttes arvesse mitmeid piirkondlikke inimõigusi käsitlevaid õigusakte ja eriti 1981. aasta Aafrika inimõiguste ja rahvaste õiguste hartat ja selle 2003. aasta protokolli naiste õiguste kohta Aafrikas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse mitmeid piirkondlikke inimõigusi käsitlevaid õigusakte ja eriti 1981. aasta Aafrika inimõiguste ja rahvaste õiguste hartat ja selle 2003. aasta protokolli naiste õiguste kohta Aafrikas;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et 27. oktoobril 2008. aastal loobiti Somaalias kividega surnuks 13-aastane tüdruk Aisha Ibrahim Duhulow; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 27. oktoobril 2008. aastal loobiti Somaalias kividega surnuks 13-aastane tüdruk Aisha Ibrahim Duhulow;

| B. | arvestades, et kividega surnuksloopimise viis täide 50-meheline rühm riigi lõunaosas asuva Kismayo sadamalinna staadionil, kus sündmust jälgis umbes 1 000 pealtvaatajat; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kividega surnuksloopimise viis täide 50-meheline rühm riigi lõunaosas asuva Kismayo sadamalinna staadionil, kus sündmust jälgis umbes 1 000 pealtvaatajat;

| C. | arvestades, et tüdrukut süüdistati abielurikkumises ja ta mõisteti süüdi Islami seaduste kohaselt, kuid tegelikult oli ta kolme mehe poolt toime pandud vägistamise ohver; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tüdrukut süüdistati abielurikkumises ja ta mõisteti süüdi Islami seaduste kohaselt, kuid tegelikult oli ta kolme mehe poolt toime pandud vägistamise ohver;

| D. | arvestades, et Kismayot kontrolliv al-Shababi miilits pidas Aisha Ibrahim Duhulow' kinni ja andis käsu ta kividega surnuks loopida, kuid ei arreteerinud ega pidanud kinni tema vägistamises süüdistatavaid mehi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Kismayot kontrolliv al-Shababi miilits pidas Aisha Ibrahim Duhulow' kinni ja andis käsu ta kividega surnuks loopida, kuid ei arreteerinud ega pidanud kinni tema vägistamises süüdistatavaid mehi;

| E. | arvestades, et kui mõned inimesed staadionil üritasid Aisha Ibrahim Duholow' elu päästa, avas miilits staadionil tule ja tulistasid surnuks sündmust kõrvalt vaadanud poisi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kui mõned inimesed staadionil üritasid Aisha Ibrahim Duholow' elu päästa, avas miilits staadionil tule ja tulistasid surnuks sündmust kõrvalt vaadanud poisi;

| F. | arvestades, et on usaldusväärseid teateid selle kohta, et Kismayo inimõiguste aktivistid on saanud tapmisähvardusi al-Shababi miilitsalt, kes süüdistab neid valeinfo levitamises juhtunu kohta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et on usaldusväärseid teateid selle kohta, et Kismayo inimõiguste aktivistid on saanud tapmisähvardusi al-Shababi miilitsalt, kes süüdistab neid valeinfo levitamises juhtunu kohta;

| G. | arvestades, et pineva olukorra tõttu Somaalias ja laialt levinud vägivalla tõttu, mida panevad toime mõned Somaalia Taasvabastamise Liidu (nn Islami kohtud) fraktsioonid, kes püüavad Somaalia seaduslikku valitsust kukutada, pannakse Somaalias iga päev toime raskeid inimõiguste rikkumisi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et pineva olukorra tõttu Somaalias ja laialt levinud vägivalla tõttu, mida panevad toime mõned Somaalia Taasvabastamise Liidu (nn Islami kohtud) fraktsioonid, kes püüavad Somaalia seaduslikku valitsust kukutada, pannakse Somaalias iga päev toime raskeid inimõiguste rikkumisi;

| H. | arvestades, et nende hiljutiste inimõiguste rikkumiste hulka kuuluvad ka kahe Itaalia roomakatoliku nunna röövimine Keenias, kes seejärel viidi Somaaliasse ja lisandunud enesetapurünnakud, milles viimaste nädalate jooksul on maa põhjaosas surma saanud vähemalt 30 inimest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et nende hiljutiste inimõiguste rikkumiste hulka kuuluvad ka kahe Itaalia roomakatoliku nunna röövimine Keenias, kes seejärel viidi Somaaliasse ja lisandunud enesetapurünnakud, milles viimaste nädalate jooksul on maa põhjaosas surma saanud vähemalt 30 inimest;

| I. | arvestades, et mõne riigis tegutseva rahvusvaheliste organisatsiooni töötajad on viimasel ajal sattunud vägivalla ohvriks ja neid on tapetud ning enamiku puhul neist kuritegudest peetakse süüdlasteks opositsiooni relvastatud rühmade, sealhulgas al – Shabab miilitsa ja Islami kohtute fraktsioonide liikmeid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et mõne riigis tegutseva rahvusvaheliste organisatsiooni töötajad on viimasel ajal sattunud vägivalla ohvriks ja neid on tapetud ning enamiku puhul neist kuritegudest peetakse süüdlasteks opositsiooni relvastatud rühmade, sealhulgas al – Shabab miilitsa ja Islami kohtute fraktsioonide liikmeid;

| J. | arvestades, et Islami mässulised on pealinnas Mogadishus korraldanud avalikke piitsutamisi, millega nad püüavad näidata, et nende jõud suureneb; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Islami mässulised on pealinnas Mogadishus korraldanud avalikke piitsutamisi, millega nad püüavad näidata, et nende jõud suureneb;

| K. | arvestades, et sellised jõhkrad asjaolud näitavad, milliseid meetodeid sellised miilitsad kasutavad, ja laiemalt, milline oht on inimõigustele, kui nad saavad oma kontrolli alla suurema osa riigist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et sellised jõhkrad asjaolud näitavad, milliseid meetodeid sellised miilitsad kasutavad, ja laiemalt, milline oht on inimõigustele, kui nad saavad oma kontrolli alla suurema osa riigist;

| L. | arvestades, et Somaalia föderaalne üleminekuvalitsus ja Somaalia Taasvabastamise Liit kirjutasid 26. oktoobril 2008. aastal Djiboutis alla vaherahu kokkuleppele ning arvestades, et valitsustevahelise arenguameti (IGAD) piirkondlikud esindajad esitasid 28.-29. oktoobril 2008. aastal Nairobis toimunud erikohtumisel. Somaalia rahuplaani; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Somaalia föderaalne üleminekuvalitsus ja Somaalia Taasvabastamise Liit kirjutasid 26. oktoobril 2008. aastal Djiboutis alla vaherahu kokkuleppele ning arvestades, et valitsustevahelise arenguameti (IGAD) piirkondlikud esindajad esitasid 28.-29. oktoobril 2008. aastal Nairobis toimunud erikohtumisel. Somaalia rahuplaani;

| M. | arvestades, et Somaalia föderaalse üleminekuvalitsuse ja selle presidendi Abdullahi Yusufi toetamine on väga oluline, |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Somaalia föderaalse üleminekuvalitsuse ja selle presidendi Abdullahi Yusufi toetamine on väga oluline,

1.   mõistab karmilt hukka Aisha Ibrahim Duhulow' kividega surnuks loopimise ja tunneb õudust, et sellise barbaarne tegu pandi toime 13-aastase vägistamisohvri suhtes;

2.   palub Somaalia valitsusel selline hukkamine hukka mõista ja võtta meetmeid, et selliseid jõhkraid hukkamisi tulevikus ära hoida;

3.   palub Somaalia valitsusel välja anda dokumente ja teha avaldusi Aisha Ibrahim Duhulow' au taastamiseks postuumselt;

4.   toetab Somaalia seadusliku valitsuse katseid saavutada kontroll Kismayo sadama üle ja nõuab Aisha Ibrahim Duhulow' vägistamises süüdistatavate kohtu ette toomist õiglase kohtuprotsessi pidamiseks;

5.   palub ELil anda igakülgset toetust püsiva demokraatliku valitsuse moodustamiseks Somaalias ja jätkama Somaalia valitsuse abistamist, et ta saavutaks kontrolli kogu riigi üle ja kehtestaks õigusriigi põhimõtted viisil, mis on kooskõlas tema inimõiguste alaste kohustustega, mis hoiaks tulevikus ära sellised hukkamised;

6.   nõuab tungivalt, et Aafrika Liidu missioon Somaalias (AMISOM) kasutaks täielikult oma volitusi, et kaitsta tsiviilisikuid, keskendudes eriti naistele ja lastele, ja nõuab missioonile volituste andmist inimõiguste rikkumise kontrollimiseks, uurimiseks ja nendest teatamiseks;

7.   kutsub Somaalia ja Keenia ametivõime üles tegema kõik võimaliku ja rakendama kõik poliitilised ja diplomaatilised algatused kahe Itaalia roomakatoliku nunna vabastamiseks;

8.   toetab igati Somaalia föderaalse üleminekuvalitsuse ja Somaalia Taasvabastamise Liidu vahel sõlmitud Djibouti kokkulepet, mille eesmärk on aastaid kestnud vaenutegevus Somaalias lõpetada ja töötada välja kestev lahendus rahu taastamiseks ja käesolevas resolutsioonis osutatud kuritarvituste lõpetamiseks;

9.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikidele, ÜRO peasekretärile, Aafrika Liidu peasekretärile, IGAD valitsustele, AMISOMile ja Somaalia valitsusele.

---

(1)  ELT C 282 E, 6.11.2008, lk 479.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0313.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/71 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/71

---

Surmanuhtlus Nigeerias

P6_TA(2008)0570

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon surmanuhtluse kohta Nigeerias

(2010/C 16 E/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone inimõiguste rikkumise kohta Nigeerias; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone inimõiguste rikkumise kohta Nigeerias;

| — | võttes arvesse Nigeeria föderaalvalitsuse kehtivat moratooriumi surmanuhtluse rakendamisele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Nigeeria föderaalvalitsuse kehtivat moratooriumi surmanuhtluse rakendamisele;

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni;

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodanike- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille Nigeeria ratifitseeris 29. oktoobril 1993; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodanike- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille Nigeeria ratifitseeris 29. oktoobril 1993;

| — | võttes arvesse 1981. aasta inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mille Nigeeria ratifitseeris 22. juunil 1983; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1981. aasta inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mille Nigeeria ratifitseeris 22. juunil 1983;

| — | võttes arvesse 1990. aasta lapse õiguste ja heaolu Aafrika hartat, mille Nigeeria ratifitseeris 23. juulil 2001; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1990. aasta lapse õiguste ja heaolu Aafrika hartat, mille Nigeeria ratifitseeris 23. juulil 2001;

| — | võttes arvesse 1984. aasta ÜRO piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastast konventsiooni, mille Nigeeria ratifitseeris 28. juulil 2001; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1984. aasta ÜRO piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastast konventsiooni, mille Nigeeria ratifitseeris 28. juulil 2001;

| — | võttes arvesse 1979. aasta naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni, mille Nigeeria ratifitseeris 13. juunil 1985, ja selle vabatahtlikku protokolli, mille Nigeeria ratifitseeris 22. novembril 2004; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1979. aasta naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni, mille Nigeeria ratifitseeris 13. juunil 1985, ja selle vabatahtlikku protokolli, mille Nigeeria ratifitseeris 22. novembril 2004;

| — | võttes arvesse 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni, mille Nigeeria ratifitseeris 19. aprillil 1991; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni, mille Nigeeria ratifitseeris 19. aprillil 1991;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Nigeeria vanglates on surma mõistetuna 720 meest ja 11 naist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Nigeeria vanglates on surma mõistetuna 720 meest ja 11 naist;

| B. | arvestades, et Nigeeria surmanuhtluse riiklik uurimisrühm ja õigusemõistmise reformiga tegelev presidendi komisjon on leidnud, et surmamõistetud vangid on peaaegu eranditult vaesed ja neil puudub kaitsja; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Nigeeria surmanuhtluse riiklik uurimisrühm ja õigusemõistmise reformiga tegelev presidendi komisjon on leidnud, et surmamõistetud vangid on peaaegu eranditult vaesed ja neil puudub kaitsja;

| C. | arvestades, et kuigi rahvusvahelise õigusega on keelatud määrata alaealistele õiguserikkujatele karistusena surmanuhtlust, oli vähemalt 40 surmamõistetud vangi oma väidetava õigusrikkumise toimepaneku ajal vanuses13 kuni 17; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kuigi rahvusvahelise õigusega on keelatud määrata alaealistele õiguserikkujatele karistusena surmanuhtlust, oli vähemalt 40 surmamõistetud vangi oma väidetava õigusrikkumise toimepaneku ajal vanuses13 kuni 17;

| D. | arvestades, et islami šariaadikohtutel on jurisdiktsioon kriminaalasjade suhtes 12 Nigeeria osariigis 36-st; arvestades, et need kohtud määravad jätkuvalt karistuseks surmanuhtlusi ning peksmisi ja amputatsioone; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et islami šariaadikohtutel on jurisdiktsioon kriminaalasjade suhtes 12 Nigeeria osariigis 36-st; arvestades, et need kohtud määravad jätkuvalt karistuseks surmanuhtlusi ning peksmisi ja amputatsioone;

| E. | arvestades, et 47 % surmamõistetud vangidest ootab apellatsioonkaebuse lahendit; neljandiku vangide apellatsioonkaebuste lahendamine on võtnud aega viis aastat, 6 % apellatsioonkaebusi esitanud vangidest on oodanud üle 20 aasta ja üks surmamõistetu on olnud vanglas 24 aastat; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 47 % surmamõistetud vangidest ootab apellatsioonkaebuse lahendit; neljandiku vangide apellatsioonkaebuste lahendamine on võtnud aega viis aastat, 6 % apellatsioonkaebusi esitanud vangidest on oodanud üle 20 aasta ja üks surmamõistetu on olnud vanglas 24 aastat;

| F. | arvestades, et Nigeeria kriminaalkohtusüsteem on räsitud korruptsioonist ja lohakusest ning kannatab märkimisväärse ressursipuudusese all; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Nigeeria kriminaalkohtusüsteem on räsitud korruptsioonist ja lohakusest ning kannatab märkimisväärse ressursipuudusese all;

| G. | arvestades, et ehkki piinamine on Nigeerias keelatud, on see siiski igapäevane nähtus ja ligi 80 % Nigeeria vanglate kinnipeetavatest väidavad, et neid on politsei kambrites pekstud, relvaga ähvardatud või piinatud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ehkki piinamine on Nigeerias keelatud, on see siiski igapäevane nähtus ja ligi 80 % Nigeeria vanglate kinnipeetavatest väidavad, et neid on politsei kambrites pekstud, relvaga ähvardatud või piinatud;

| H. | arvestades, et paljud kohtuistungit ootavad ja surma mõistetud vangid on kogenud väljapressimist politseinike poolt, kes nõuavad neilt vabastamise eest raha; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et paljud kohtuistungit ootavad ja surma mõistetud vangid on kogenud väljapressimist politseinike poolt, kes nõuavad neilt vabastamise eest raha;

| I. | arvestades, et riigi 40 000 kinnipeetavast enam kui poolte üle ei ole kohut peetud ega neid süüdi mõistetud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et riigi 40 000 kinnipeetavast enam kui poolte üle ei ole kohut peetud ega neid süüdi mõistetud;

| J. | arvestades, et vanglates esineb kroonilisi, kuid välditavaid haigusi, nagu HIV, malaaria, tuberkuloos, gripp ja kopsupõletik; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et vanglates esineb kroonilisi, kuid välditavaid haigusi, nagu HIV, malaaria, tuberkuloos, gripp ja kopsupõletik;

| K. | arvestades, et Nigeeria ametivõimud on astunud mõningaid samme oma kohtusüsteemi puudustega tegelemiseks; arvestades, et surmanuhtluse riiklik uurimisrühm (2004) ja õigusemõistmise reformiga tegelev presidendi komisjon (2007) on väljendanud kahtlust, kas surmanuhtlus aitab Nigeeria kuritegevuse määra ja ulatust piirata; arvestades siiski, et ei föderaalvalitsus ega osariikide valitsused ei ole võtnud meetmeid nende teravate probleemide lahendamiseks, millele nimetatud uurimisrühmad tähelepanu juhtisid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Nigeeria ametivõimud on astunud mõningaid samme oma kohtusüsteemi puudustega tegelemiseks; arvestades, et surmanuhtluse riiklik uurimisrühm (2004) ja õigusemõistmise reformiga tegelev presidendi komisjon (2007) on väljendanud kahtlust, kas surmanuhtlus aitab Nigeeria kuritegevuse määra ja ulatust piirata; arvestades siiski, et ei föderaalvalitsus ega osariikide valitsused ei ole võtnud meetmeid nende teravate probleemide lahendamiseks, millele nimetatud uurimisrühmad tähelepanu juhtisid;

| L. | arvestades, et Nigeeria ei ole alates 2002. aastast ametlikult teada andnud ühestki hukkamisest; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Nigeeria ei ole alates 2002. aastast ametlikult teada andnud ühestki hukkamisest;

| M. | arvestades, et alates 2007. aastast on Aafrika Liidu 53 liikmesriigist teadaolevalt hukkamisi läbi viinud ainult seitse, samas kui 13 Aafrika riiki on surmanuhtluse seadusega kaotanud ja veel 22 riiki on selle praktikas kaotanud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et alates 2007. aastast on Aafrika Liidu 53 liikmesriigist teadaolevalt hukkamisi läbi viinud ainult seitse, samas kui 13 Aafrika riiki on surmanuhtluse seadusega kaotanud ja veel 22 riiki on selle praktikas kaotanud;

| N. | arvestades, et 1977. aastal oli surmanuhtluse mis tahes kuritegude eest kaotanud vaid 16 riiki; arvestades, et praeguseks on surmanuhtluse kas seadusega või praktikas kaotanud ÜRO 192 liikmesriigist 137, |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 1977. aastal oli surmanuhtluse mis tahes kuritegude eest kaotanud vaid 16 riiki; arvestades, et praeguseks on surmanuhtluse kas seadusega või praktikas kaotanud ÜRO 192 liikmesriigist 137,

1.   kutsub Nigeeria föderaalvalitsust ja osariikide valitsusi üles surmanuhtlust kaotama;

2.   kutsub Nigeeria föderaalvalitsust ja osariikide valitsusi kuni surmanuhtluse kaotamiseni kuulutama viivitamata välja moratooriumi kõikidele hukkamistele, nagu nähakse ette ÜRO Peaassamblee 26. veebruari 2008. aasta resolutsioonis 62/149, ning muutma kohe kõik surmaotsused vanglakaristusteks;

3.   kutsub Nigeeria föderaalvalitsust ja osariikide valitsusi üles töötama välja tervikliku lähenemisviisi kuritegevusele ja selgitama, kuidas kuritegevuse olukorraga tegeletakse;

4.   nõuab tungivalt, et Nigeeria föderaalvalitsus ja osariikide valitsused tühistaksid nii föderaalsetest kui ka osariikide õigusaktidest kõik sätted, mis võimaldavad surmaotsuse mõistmist isikutele, kes olid väidetava õigusrikkumise toimepanemisel alla 18-aastased;

5.   kutsub Nigeeria föderaalvalitsust ja osariikide valitsusi üles tagama, et surmanuhtluse määramise juhtudel järgitaks rangelt rahvusvaheliselt tunnustatud ja põhiseaduslikke õiglase kohtumõistmise norme, eriti kui on tegemist vaesemate vangide ebapiisava õigusliku kaitsega, vägivallaga saadud ülestunnistuste või tõenditega, sundimise või piinamisega, ülemäära pikkade kohtuprotsesside ja apellatsiooniperioodidega ning alaealiste karistamisega;

6.   kutsub Nigeeria föderaalvalitsust üles ratifitseerima kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti 1989. aasta teise fakultatiivse protokolli ja ÜRO piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni 2002. aasta fakultatiivse protokolli;

7.   nõuab tungivalt, et Nigeeria osariikide valitsused tühistaksid kõik seaduse sätted surmanuhtluse kohta;

8.   kutsub Nigeeria föderaalvalitsust ja osariikide valitsusi üles viima ellu surmanuhtluse riikliku uurimisrühma (2004) soovitusi ja õigusemõistmise reformiga tegeleva presidendi komisjoni (2007) soovitusi, ning eeskätt kehtestama moratooriumi hukkamistele ja muutma ära kõik surmaotsused;

9.   kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles osutama Nigeeria ametivõimudele tehnilist abi surmanuhtlust võimaldavate õigusaktide läbivaatamiseks, surmanuhtluse kaotamiseks ja Nigeeria politsei uurimismenetluste parandamiseks;

10.   kutsub toetama inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjoni surmanuhtluse töörühma tegevust Aafrika harta protokolli koostamisel, et keelustada surmanuhtlus ja muuta selle taastamine võimatuks;

11.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Lääne-Aafrika riikide majandusühendusele, Nigeeria föderaalvalitsusele ja parlamendile, Aafrika Liidule ja üleaafrikalisele parlamendile.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/73 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/73

---

Al-Kurdi perekonna juhtum

P6_TA(2008)0571

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon al-Kurdi perekonna juhtumi kohta

(2010/C 16 E/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Lähis-Ida kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Lähis-Ida kohta;

| — | võttes arvesse oma 30. maist2. juunini 2008 Iisraeli ja Palestiina alasid külastanud ajutise delegatsiooni koostatud raportit ning selle järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 30. maist2. juunini 2008 Iisraeli ja Palestiina alasid külastanud ajutise delegatsiooni koostatud raportit ning selle järeldusi;

| — | võttes arvesse Genfi IV konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Genfi IV konventsiooni;

| — | võttes arvesse asjakohaseid ÜRO resolutsioone; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjakohaseid ÜRO resolutsioone;

| — | võttes arvesse ELi ja Iisraeli assotsiatsioonilepingut ning eelkõige selle artiklit 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Iisraeli assotsiatsioonilepingut ning eelkõige selle artiklit 2;

| — | võttes arvesse eesistujariigi 10. novembri 2008. aasta avaldust Euroopa Liidu nimel majade hävitamise kohta Ida-Jeruusalemmas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eesistujariigi 10. novembri 2008. aasta avaldust Euroopa Liidu nimel majade hävitamise kohta Ida-Jeruusalemmas,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et pühapäeva, 9. novembri 2008. aasta ööl tõstsid Iisraeli politsei ja relvajõud Sheikh Jarrahi linnaosas Ida-Jeruusalemmas oma kodust välja al-Kurdi perekonna, kes oli seal elanud üle 50 aasta; arvestades, et vahetult pärast seda lubasid nad asunikel siseneda nimetatud perekonna majja ning eraldasid piirkonna täielikult; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et pühapäeva, 9. novembri 2008. aasta ööl tõstsid Iisraeli politsei ja relvajõud Sheikh Jarrahi linnaosas Ida-Jeruusalemmas oma kodust välja al-Kurdi perekonna, kes oli seal elanud üle 50 aasta; arvestades, et vahetult pärast seda lubasid nad asunikel siseneda nimetatud perekonna majja ning eraldasid piirkonna täielikult;

| B. | arvestades, et kõnealune väljatõstmine toimus Iisraeli ülemkohtu 16. juuli 2008. aasta korralduse alusel, millele eelnes pikk ja vastuoluline kohtumenetlus Iisraeli kohtutes ja ametiasutustes seoses vaidlustatud omandiõigusega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kõnealune väljatõstmine toimus Iisraeli ülemkohtu 16. juuli 2008. aasta korralduse alusel, millele eelnes pikk ja vastuoluline kohtumenetlus Iisraeli kohtutes ja ametiasutustes seoses vaidlustatud omandiõigusega;

| C. | arvestades, et Palestiina pagulasi Lähis-Idas toetav ÜRO abiorganisatsioon (UNRWA) teatas, et ta jätkab perekonnale abi andmist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Palestiina pagulasi Lähis-Idas toetav ÜRO abiorganisatsioon (UNRWA) teatas, et ta jätkab perekonnale abi andmist;

| D. | arvestades, et väljatõstmine leidis aset rahvusvahelisest vastuseisust hoolimata; arvestades, et USA on tõstatanud selle teema Iisraeli ametivõimudega; arvestades, et see otsus võib sillutada teed veel 26 maja ülevõtmiseks Sheikh Jarrahi linnaosas Ida-Jeruusalemmas, mille eesmärk on 26 muu perekonna väljatõstmine; arvestades selle küsimuse poliitilisi järelmõjusid Ida-Jeruusalemma tulevasele staatusele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et väljatõstmine leidis aset rahvusvahelisest vastuseisust hoolimata; arvestades, et USA on tõstatanud selle teema Iisraeli ametivõimudega; arvestades, et see otsus võib sillutada teed veel 26 maja ülevõtmiseks Sheikh Jarrahi linnaosas Ida-Jeruusalemmas, mille eesmärk on 26 muu perekonna väljatõstmine; arvestades selle küsimuse poliitilisi järelmõjusid Ida-Jeruusalemma tulevasele staatusele;

| E. | arvestades asjakohaseid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone ning asjaolu, et rahvusvaheline üldsus ei ole tunnustanud Iisraeli suveräänsust Ida-Jeruusalemmas; |
| --- | --- |

E.

arvestades asjakohaseid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone ning asjaolu, et rahvusvaheline üldsus ei ole tunnustanud Iisraeli suveräänsust Ida-Jeruusalemmas;

| F. | arvestades, et Euroopa Parlamendi delegatsioon külastas 3. novembril 2008 Sheikh Jarrahi linnaosa ning delegatsioonil oli võimalus kohtuda al-Kurdi perekonnaga, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Parlamendi delegatsioon külastas 3. novembril 2008 Sheikh Jarrahi linnaosa ning delegatsioonil oli võimalus kohtuda al-Kurdi perekonnaga,

1.   väljendab sügavat muret seoses al-Kurdi perekonna väljatõstmisega, Palestiina peredele kuuluvate majade hiljutise hävitamisega Iisraeli ametivõimude poolt mitmetes Ida-Jeruusalemma piirkondades ning nende meetmete võimalike tõsiste tagajärgedega;

2.   juhib tähelepanu, et kõnealused operatsioonid, mis mõjutavad tõsiselt nende piirkondade elanike elu, on vastuolus rahvusvahelise õigusega, ning kutsub Iisraeli ametivõime üles need operatsioonid võimalikult kiiresti lõpetama;

3.   juhib tähelepanu, tunnustades samas Iisraeli kohtuvõimu sõltumatust Iisraeli riigi rahvusvaheliselt tunnustatud piirides, et rahvusvahelise õiguse kohaselt ei kuulu Ida-Jeruusalemm Iisraeli kohtute jurisdiktsiooni alla;

4.   palub nõukogul, komisjonil ja rahvusvahelisel üldsusel, sealhulgas Lähis-Ida nelikul, teha kõik võimalik selleks, et kaitsta Palestiina elanikke Sheikh Jarrahi linnaosas ja teistes Ida-Jeruusalemma piirkondades, ning palub Lähis-Ida nelikul võtta endale sellega seoses aktiivsem roll;

5.   kordab oma nõudmist Iisraeli ametivõimudele lõpetada koheselt igasugune asunduste laiendamine ja turvatara ehitamine väljapoole Iisraeli 1967. aasta piiri, mis on vastuolus rahvusvahelise õigusega ning kahjustab rahu saavutamist;

6.   kinnitab, et selline tegevus ainult kahjustab Iisraeli ja Palestiina vahelise rahukokkuleppe saavutamise võimalusi; nõuab tungivalt, et Iisrael hoiduks kõikidest ühepoolsetest meetmetest, mis võivad mõjutada lõpliku staatuse üle peetavate läbirääkimiste tulemust, eelkõige Jeruusalemmas;

7.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Lähis-Ida neliku eriesindajale Lähis-Idas, Iisraeli valitsusele, Knessetile, Palestiina omavalitsuse presidendile ning Palestiina seadusandlikule nõukogule.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 18. november 2008

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/76 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/76

---

Frank Vanheckelt parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise taotlus

P6_TA(2008)0537

Euroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta otsus Frank Vanhecke puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2008/2092(IMM))

(2010/C 16 E/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Frank Vanhecke puutumatuse äravõtmise taotlust, mille Belgia Kuningriigi justiitsminister Dendermonde esitas prokuröri taotlusel ja millest anti teada Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta täiskogu istungil; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Frank Vanhecke puutumatuse äravõtmise taotlust, mille Belgia Kuningriigi justiitsminister Dendermonde esitas prokuröri taotlusel ja millest anti teada Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta täiskogu istungil;

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Frank Vanhecke ära kuulanud; |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Frank Vanhecke ära kuulanud;

| — | võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artikleid 9 ja 10 ning otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artikleid 9 ja 10 ning otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2;

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu 12. mai 1964. aasta ja 10. juuli 1986. aasta otsuseid (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu 12. mai 1964. aasta ja 10. juuli 1986. aasta otsuseid (1);

| — | võttes arvesse Belgia põhiseaduse artikleid 58 ja 59; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Belgia põhiseaduse artikleid 58 ja 59;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0421/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0421/2008),

1.   otsustab Frank Vanhecke puutumatuse ära võtta;

2.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Belgia Kuningriigi pädevale asutusele.

---

(1)  Kohtuasi 101/63: Wagner vs. Fohrmann ja Krier (EKL 1964, lk 195) ning kohtuasi 149/85: Wybot vs. Edgar Faure ja teised (EKL 1986, lk 2391).

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/77 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/77

---

Massimo D'Alema'lt parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise taotlus

P6_TA(2008)0538

Euroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta otsus Massimo D'Alema puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2008/2298(IMM))

(2010/C 16 E/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Massimo D'Alema puutumatuse äravõtmise taotlust, mille Milano ringkonnakohtu juures tegutsev riigiprokurör esitas 30. mail 2008. aastal ja millest anti teada Euroopa Parlamendi 16. juuni 2008. aasta täiskogu istungil; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Massimo D'Alema puutumatuse äravõtmise taotlust, mille Milano ringkonnakohtu juures tegutsev riigiprokurör esitas 30. mail 2008. aastal ja millest anti teada Euroopa Parlamendi 16. juuni 2008. aasta täiskogu istungil;

| — | võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 10 ning otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 10 ning otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2;

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu 12. mai 1964. aasta ja 10. juuli 1986. aasta otsuseid (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu 12. mai 1964. aasta ja 10. juuli 1986. aasta otsuseid (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 6 ja artiklit 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 6 ja artiklit 7;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0422/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0422/2008),

1.   otsustab mitte lubada kasutada kõnealuste telefonikõnede pealtkuulamisel saadud teavet ja mitte ära võtta Massimo D'Alema puutumatust;

2.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Itaalia pädevatele ametiasutustele.

---

(1)  Kohtuasi 101/63: Wagner vs. Fohrmann ja Krier (EKL 1964, lk 383), ning kohtuasi 149/85: Wybot vs. Edgar Faure ja teised (EKL 1986, lk 2391).

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 18. november 2008

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/78 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/78

---

EÜ-Kasahstani vaheline partnerlus- ja koostöölepingu protokoll *

P6_TA(2008)0528

Euroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Kasahstani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga (KOM(2007)0105 – C6-0328/2008 – 2007/0039(CNS))

(2010/C 16 E/21)

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus (KOM(2007)0105); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus (KOM(2007)0105);

| — | võttes arvesse partnerlus- ja koostöölepingut Kasahstani Vabariigiga; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse partnerlus- ja koostöölepingut Kasahstani Vabariigiga;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 44 lõiget 2, artikli 47 lõike 2 viimast lauset, artiklit 55, artikli 57 lõiget 2, artiklit 71, artikli 80 lõiget 2, artikleid 93, 94, 133 ja 181a ning artikli 300 lõike 2 teist lauset; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 44 lõiget 2, artikli 47 lõike 2 viimast lauset, artiklit 55, artikli 57 lõiget 2, artiklit 71, artikli 80 lõiget 2, artikleid 93, 94, 133 ja 181a ning artikli 300 lõike 2 teist lauset;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 101; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 101;

| — | võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti artikli 6 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti artikli 6 lõiget 2;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0328/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0328/2008);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51, artikli 83 lõiget 7 ja artikli 43 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51, artikli 83 lõiget 7 ja artikli 43 lõiget 1;

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A6-0416/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A6-0416/2008),

1.   kiidab lepingu sõlmimise heaks;

2.   teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Kasahstani Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/79 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/79

---

Ühisettevõte Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks *

P6_TA(2008)0529

Euroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks (KOM(2008)0483 – C6-0305/2008 – 2008/0159(CNS))

(2010/C 16 E/22)

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0483); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0483);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 171 ja 172, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0305/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 171 ja 172, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0305/2008);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A6-0439/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A6-0439/2008),

1.   kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

2.   palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

3.   palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

4.   teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/79 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/79

---

Kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite kohustuslik märgistus (kodifitseeritud versioon) ***I

P6_TA(2008)0530

Euroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite kohustusliku märgistuse kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0318 – C6-0205/2008 – 2008/0099(COD))

(2010/C 16 E/23)

(Kaasotsustamismenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0318); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0318);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0205/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0205/2008);

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0382/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0382/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

1.   kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele;

2.   teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/80 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/80

---

Äriühinguõigus, ühe osanikuga osaühingud (kodifitseeritud versioon) ***I

P6_TA(2008)0531

Euroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv äriühinguõigusest, ühe osanikuga osaühingute kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0344 – C6-0217/2008 – 2008/0109(COD))

(2010/C 16 E/24)

(Kaasotsustamismenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0344); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0344);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 44, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0217/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 44, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0217/2008);

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0383/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0383/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

1.   kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele;

2.   teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/81 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/81

---

Põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhiistmed (kodifitseeritud versioon) ***I

P6_TA(2008)0532

Euroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhiistmete kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0351 – C6-0243/2008 – 2008/0115(COD))

(2010/C 16 E/25)

(Kaasotsustamismenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0351); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0351);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0243/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0243/2008);

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0384/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0384/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

1.   kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele;

2.   teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/82 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/82

---

Välistegevuse tagatisfond (kodifitseeritud versioon) *

P6_TA(2008)0533

Euroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0365 – C6-0273/2008 – 2008/0117(CNS))

(2010/C 16 E/26)

(Nõuandemenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0365); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0365);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 308, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0273/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 308, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0273/2008);

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0387/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0387/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

1.   kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele;

2.   teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/82 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/82

---

Tsiviil- ja kaubandusasjade kohtualluvuse ja neid käsitlevate kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise konventsioon ***

P6_TA(2008)0534

Euroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu tsiviil- ja kaubandusasjade kohtualluvuse ja neid käsitlevate kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise konventsiooni sõlmimise kohta (9196/2008 – C6-0215/2008 – 2008/0048(AVC))

(2010/C 16 E/27)

(Nõusolekumenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (9196/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (9196/2008);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 teisele lõigule koostoimes artikli 61 punktiga c (C6-0215/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 teisele lõigule koostoimes artikli 61 punktiga c (C6-0215/2008);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 75 ja artikli 83 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 75 ja artikli 83 lõiget 7;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust (A6-0428/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust (A6-0428/2008),

1.   annab nõusoleku konventsiooni sõlmimiseks;

2.   teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/83 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/83

---

Ühenduses kasutatav Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteem ***I

P6_TA(2008)0535

Euroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2223/96 (ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta) komisjoni rakendusvolituste kasutamise osas (KOM(2007)0776 – C6-0452/2007 – 2007/0272(COD))

(2010/C 16 E/28)

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0776); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0776);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 285 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0452/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 285 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0452/2007);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0376/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0376/2008),

1.   kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

2.   palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

3.   teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/84 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/84

---

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine

P6_TA(2008)0536

Euroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (KOM(2008)0609 – C6-0345/2008 – 2008/2286(ACI))

(2010/C 16 E/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0609 – C6-0345/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0609 – C6-0345/2008);

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet (IIA) Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet (IIA) Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2);

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A6-0430/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A6-0430/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on näinud asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid, et anda täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailma kaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärgede tõttu, ning aidata neil uuesti tööturule naasta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on näinud asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid, et anda täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailma kaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärgede tõttu, ning aidata neil uuesti tööturule naasta;

| B. | arvestades, et koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu rahaline abi peaks olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskoosolekul; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu rahaline abi peaks olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskoosolekul;

| C. | arvestades, et Itaalia palus abi seoses nelja tekstiilisektoris aset leidnud koondamisjuhtumiga Sardiinias, Piemontes, Lombardias ja Toscanas (3), |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Itaalia palus abi seoses nelja tekstiilisektoris aset leidnud koondamisjuhtumiga Sardiinias, Piemontes, Lombardias ja Toscanas (3),

1.   palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke pingutusi, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist vastavalt eespool nimetatud ühisdeklaratsioonile, mille vastuvõtmisega kinnitavad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon, kui oluline on tagada, et menetlus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks toimub kiiresti kooskõlas 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega;

2.   kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

3.   teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

4.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

(3)  EGF/2007/005 IT/Sardiinia, EGF/2007/006 IT/Piemonte, EGF/2007/007 IT/Lombardia ja EGF/2008/001 IT/Toscana.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS GLOBALISEERUMISEGA KOHANEMISE EUROOPA FONDI KASUTUSELEVÕTMISE KOHTA KOOSKÕLAS EELARVEDISTSIPLIINI JA USALDUSVÄÄRSET FINANTSJUHTIMIST KÄSITLEVA EUROOPA PARLAMENDI, NÕUKOGU JA KOMISJONI 17. MAI 2006. AASTA INSTITUTSIOONIDEVAHELISE KOKKULEPPE PUNKTIGA 28

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut;

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta, (2) eriti selle artikli 12 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond asutati selleks, et osutada täiendavat abi koondatud töötajatele, kes kannatavad maailma kaubanduse struktuurimuutuste tagajärgede tõttu, ja aidata neil uuesti tööturule naasta. |
| --- | --- |

(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond asutati selleks, et osutada täiendavat abi koondatud töötajatele, kes kannatavad maailma kaubanduse struktuurimuutuste tagajärgede tõttu, ja aidata neil uuesti tööturule naasta.

| (2) | 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. |
| --- | --- |

(2)

17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas.

| (3) | Itaalia on esitanud neli taotlust fondi kasutuselevõtmiseks seoses tekstiilisektoris aset leidnud koondamistega: 9. augustil 2007 Sardiinia kohta, 10. augustil 2007 Piemonte kohta, 17. augustil 2007 Lombardia kohta ja 12. veebruaril 2008 Toscana kohta. Taotlused vastavad rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. |
| --- | --- |

(3)

Itaalia on esitanud neli taotlust fondi kasutuselevõtmiseks seoses tekstiilisektoris aset leidnud koondamistega: 9. augustil 2007 Sardiinia kohta, 10. augustil 2007 Piemonte kohta, 17. augustil 2007 Lombardia kohta ja 12. veebruaril 2008 Toscana kohta. Taotlused vastavad rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10.

| (4) | Seega tuleks fond kasutusele võtta, et anda avalduse esitanutele rahalist abi, |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks fond kasutusele võtta, et anda avalduse esitanutele rahalist abi,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2008. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 35 158 075 eurot kulukohustuste ja maksekohustuste assigneeringuna.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg, ... november 2008.

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

2

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/86 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/86

---

Aktsiisimaksu üldine kord *

P6_TA(2008)0541

Euroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, mis käsitleb aktsiisimaksu üldist korda (KOM(2008)0078 – C6-0099/2008 – 2008/0051(CNS))

(2010/C 16 E/30)

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0078); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0078);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 93, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0099/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 93, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0099/2008);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A6-0417/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A6-0417/2008),

1.   kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

2.   palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

3.   palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

4.   palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

5.   teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1


  Ettepanek võtta vastu direktiiv


  Põhjendus 2 a (uus) |
| | (2a) | Et täiustada siseturu toimimist, tuleks teha pingutusi aktsiisimaksu järkjärguliseks ühtlustamiseks Euroopa Liidus, võttes arvesse niisuguseid küsimusi nagu rahvatervis, keskkonnakaitse ja eelarvelised kaalutlused. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2 a (uus)

(2a)

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4

| (4) | Aktsiisikaupu võib maksustada muude kaudsete eriotstarbeliste maksudega. Sellisel juhul ja selleks, et mitte ohustada kaudseid makse käsitlevate ühenduse eeskirjade kasulikku mõju, peaksid liikmesriigid siiski järgima kõnealuste eeskirjade teatud põhimõtteid. |
| --- | --- |

(4)

Aktsiisikaupu võib maksustada muude kaudsete eriotstarbeliste maksudega. Sellisel juhul ja selleks, et mitte ohustada kaudseid makse käsitlevate ühenduse eeskirjade kasulikku mõju, peaksid liikmesriigid siiski järgima kõnealuste eeskirjade teatud põhimõtteid.

| (4) | Aktsiisikaupu võib maksustada muude kaudsete eriotstarbeliste maksudega. Sellisel juhul ja selleks, et mitte ohustada kaudseid makse käsitlevate ühenduse eeskirjade kasulikku mõju, peaksid liikmesriigid siiski järgima kõnealuste eeskirjade teatud põhimõtteid,
  täpsemalt neid, mis on seotud asjaomase maksu maksubaasi määramise ja arvutamise ning maksu tasumise ja järelevalvega
  . |
| --- | --- |

(4)

Aktsiisikaupu võib maksustada muude kaudsete eriotstarbeliste maksudega. Sellisel juhul ja selleks, et mitte ohustada kaudseid makse käsitlevate ühenduse eeskirjade kasulikku mõju, peaksid liikmesriigid siiski järgima kõnealuste eeskirjade teatud põhimõtteid,
  täpsemalt neid, mis on seotud asjaomase maksu maksubaasi määramise ja arvutamise ning maksu tasumise ja järelevalvega
  .

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4 a (uus)

| (4a) | Käesoleva direktiivi kohaldamisel peaksid liikmesriigid võtma arvesse vajadust tagada inimeste tervise kaitse kõrge tase. |
| --- | --- |

(4a)

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9

| (9) | Kuna aktsiisimaks on teatud kaupade tarbimise pealt makstav maks, ei tohiks maksustada neid aktsiisikaupu, mis on hävinud või pöördumatult kahjustunud, sõltumata hävimise või kahjustumise asjaoludest. |
| --- | --- |

(9)

Kuna aktsiisimaks on teatud kaupade tarbimise pealt makstav maks, ei tohiks maksustada neid aktsiisikaupu, mis on hävinud või pöördumatult kahjustunud, sõltumata hävimise või kahjustumise asjaoludest.

| (9) | Kuna aktsiisimaks on teatud kaupade tarbimise pealt makstav maks, ei tohiks maksustada neid aktsiisikaupu, mis on
  vaieldamatult
  hävinud või pöördumatult kahjustunud, sõltumata hävimise või kahjustumise asjaoludest. |
| --- | --- |

(9)

Kuna aktsiisimaks on teatud kaupade tarbimise pealt makstav maks, ei tohiks maksustada neid aktsiisikaupu, mis on
  vaieldamatult
  hävinud või pöördumatult kahjustunud, sõltumata hävimise või kahjustumise asjaoludest.

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 14

| (14) | Selgelt tuleb määratleda olukorrad, kus on lubatud
  maksuvaba müük ühenduse territooriumilt lahkuvatele reisijatele. |
| --- | --- |

(14)

Selgelt tuleb määratleda olukorrad, kus on lubatud
  maksuvaba müük ühenduse territooriumilt lahkuvatele reisijatele.

| (14) | Maksuvaba müük ühenduse territooriumilt
  mööda maismaad
  lahkuvatele reisijatele
  peaks olema lubatud, kui ühenduse piiridel asuvad maksuvabad kauplused tõendavad liikmesriikidele, et nad suudavad täita kõik tingimused, et takistada mis tahes võimalikke maksupettusi, maksudest kõrvalehoidumisi või maksueeskirjade rikkumis
  i. |
| --- | --- |

(14)

Maksuvaba müük ühenduse territooriumilt
  mööda maismaad
  lahkuvatele reisijatele
  peaks olema lubatud, kui ühenduse piiridel asuvad maksuvabad kauplused tõendavad liikmesriikidele, et nad suudavad täita kõik tingimused, et takistada mis tahes võimalikke maksupettusi, maksudest kõrvalehoidumisi või maksueeskirjade rikkumis
  i.

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 14 a (uus)

| (14a) | Reisijatel, kes reisivad lennukiga või laevaga kolmandale territooriumile või kolmandatesse riikidesse ning kellel on reisidokument, milles on lõppsihtkohana märgitud kolmandal territooriumil või kolmandas riigis asuv lennujaam või sadam, peaks samuti olema võimalus saada maksuvabades kauplustes müüdava kauba puhul aktsiisivabastust. |
| --- | --- |

(14a)

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 19 a (uus)

| (19a) | Eeskirjad, mis käsitlevad aktsiisikaupade liikumist aktsiisi peatamise korra alusel, peaksid teatud tingimustel võimaldama lubada üldise tagatise esitamist aktsiisimaksu vähendatud summas või tagatise esitamata jätmist. |
| --- | --- |

(19a)

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 21 a(uus)

| (21a) | Arvutipõhise süsteemi tõhusa toimimise tagamiseks peaksid liikmesriigid kehtestama oma riigi tasandil rakendussüsteemi raames ühtse andmekogumi ja -struktuuri, et anda ettevõtjatele usaldusväärne kasutajaliides. |
| --- | --- |

(21a)

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 24

| (24) | Tuleb määratleda menetlused, mida kasutatakse arvutipõhise süsteemi puudumisel. |
| --- | --- |

(24)

Tuleb määratleda menetlused, mida kasutatakse arvutipõhise süsteemi puudumisel.

| (24) | Tuleb määratleda menetlused, mida kasutatakse arvutipõhise süsteemi puudumisel,
  kui selles ei ole süüdi aktsiisikauba liikumisega seotud ettevõtjad või kui see on tingitud nende tahtest sõltumatutest põhjustest
  . |
| --- | --- |

(24)

Tuleb määratleda menetlused, mida kasutatakse arvutipõhise süsteemi puudumisel,
  kui selles ei ole süüdi aktsiisikauba liikumisega seotud ettevõtjad või kui see on tingitud nende tahtest sõltumatutest põhjustest
  .

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 28 a (uus)

| (28a) | Toodete puhul, mille suhtes kehtib aktsiisimaks, sest need on omandanud ja neid transpordivad eraisikud, tuleks täpsustada aktsiisikauba kogus. |
| --- | --- |

(28a)

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 36

| (36) | Aktsiisi peatamise korra alusel toimuva kaupade liikumise elektroonilise kontrollsüsteemiga kohanemiseks tuleks liikmesriikidele võimaldada üleminekuperiood, mille jooksul võib vedu jätkata vastavalt direktiivis 92/12/EMÜ sätestatud formaalsustele. |
| --- | --- |

(36)

Aktsiisi peatamise korra alusel toimuva kaupade liikumise elektroonilise kontrollsüsteemiga kohanemiseks tuleks liikmesriikidele võimaldada üleminekuperiood, mille jooksul võib vedu jätkata vastavalt direktiivis 92/12/EMÜ sätestatud formaalsustele.

| (36) | Aktsiisi peatamise korra alusel toimuva kaupade liikumise elektroonilise kontrollsüsteemiga kohanemiseks tuleks liikmesriikidele võimaldada üleminekuperiood, mille jooksul võib vedu jätkata vastavalt direktiivis 92/12/EMÜ sätestatud formaalsustele.
  Üleminekuperioodi võimaldamisel tuleb arvesse võtta iga liikmesriigi reaalset suutlikkust elektrooniline süsteem tegelikult juurutada
  . |
| --- | --- |

(36)

Aktsiisi peatamise korra alusel toimuva kaupade liikumise elektroonilise kontrollsüsteemiga kohanemiseks tuleks liikmesriikidele võimaldada üleminekuperiood, mille jooksul võib vedu jätkata vastavalt direktiivis 92/12/EMÜ sätestatud formaalsustele.
  Üleminekuperioodi võimaldamisel tuleb arvesse võtta iga liikmesriigi reaalset suutlikkust elektrooniline süsteem tegelikult juurutada
  .

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – punkt 4 a (uus)

| 4 a) | „aktsiisikauba import” – aktsiisikauba ühenduse tolliterritooriumile toomine, välja arvatud juhul, kui sellisele aktsiisikaubale on pärast selle ühenduse tolliterritooriumile toomist kohaldatud tolli peatamismenetlust või -korda, samuti aktsiisikauba vabastamine mis tahes niisugusest tolli peatamismenetlusest või -korrast; |
| --- | --- |

4 a)

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – punkt 4 b (uus)

| 4 b) | „registreeritud kaubasaaja” – füüsiline või juriidiline isik, kellel on sihtliikmesriigi pädevate asutuste luba võtta kõnealuste pädevate asutuste kehtestatud tingimustel vastu aktsiisi peatamise korra alusel veetavat aktsiisikaupa, mis on lähetatud teisest liikmesriigist; |
| --- | --- |

4 b)

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – punkt 4 c (uus)

| 4 c) | „registreeritud kaubasaatja” – füüsiline või juriidiline isik, kellel on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta, määrusele (EÜ) nr 450/2008 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik)) (1) importiva liikmesriigi pädevate asutuste luba lähetada kõnealuste pädevate asutuste kehtestatud tingimustel aktsiisikaupa, mille suhtes kohaldatakse nende vabasse ringlusse lubamisel aktsiisi peatamise korda; |
| --- | --- |

4 c)

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – punkt 4 d (uus)

| 4 d) | „volitatud laopidaja” – füüsiline või juriidiline isik, kellele liikmesriigi pädevad asutused on andnud loa aktsiisikaupa oma ettevõtlustegevuse käigus toota, töödelda, hoida, vastu võtta või lähetada, kui aktsiisi maksmise nõue on aktsiisi peatamise korra alusel peatatud; |
| --- | --- |

4 d)

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – punkt 4 e (uus)

| 4 e) | „maksuladu” – koht, kus volitatud laopidaja oma ettevõtlustegevuse käigus aktsiisi peatamise korra alusel aktsiisikaupa toodab, töötleb, hoiab, võtab vastu või lähetab vastavalt teatavatele selle liikmesriigi pädevate asutuste poolt kehtestatud tingimustele, kus maksuladu asub; |
| --- | --- |

4 e)

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – punkt 4 f (uus)

| 4 f) | „impordi koht” – koht, kus kaup määruse (EÜ) nr 450/2008 kohaselt vabasse ringlusse lubamisel asub. |
| --- | --- |

4 f)

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 2 – esimene lõik – punkt c

| c) | aktsiisikauba import. |
| --- | --- |

c)

aktsiisikauba import.

| c) | aktsiisikauba import,
  sealhulgas eeskirjadevastane import, välja arvatud juhul, kui aktsiisikauba suhtes kohaldatakse kohe pärast importi aktsiisi peatamise korda
  . |
| --- | --- |

c)

aktsiisikauba import,
  sealhulgas eeskirjadevastane import, välja arvatud juhul, kui aktsiisikauba suhtes kohaldatakse kohe pärast importi aktsiisi peatamise korda
  .

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 4

| 4. | Aktsiisikauba täielikku hävimist või pöördumatut kahjustumist,
  sh kauba omadustest tulenev kahjustumine, ei käsitleta tarbimiseks ringlusse lubamisena
  . |
| --- | --- |

4.

Aktsiisikauba täielikku hävimist või pöördumatut kahjustumist,
  sh kauba omadustest tulenev kahjustumine, ei käsitleta tarbimiseks ringlusse lubamisena
  .

| 4. | Kõnealuse
  aktsiisikauba täielikku hävimist või pöördumatut kahjustumist tuleb tõendada
  selle liikmesriigi
  pädevat asutust rahuldaval viisil,
  kus aktsiisikaup on täielikult hävinud või pöördumatult kahjustunud
  . |
| --- | --- |

4.

Kõnealuse
  aktsiisikauba täielikku hävimist või pöördumatut kahjustumist tuleb tõendada
  selle liikmesriigi
  pädevat asutust rahuldaval viisil,
  kus aktsiisikaup on täielikult hävinud või pöördumatult kahjustunud
  .

Kõnealuse aktsiisikauba hävimist või kahjustumist
  tuleb tõendada pädevat asutust rahuldaval viisil.

Kui aktsiisi peatamise korra alusel liikuva aktsiisikauba puhul pole võimalik kindlaks määrata, kus täielik hävimine või pöördumatu kahjustumine toimus, loetakse see toimunuks liikmesriigis, kus see avastati.

Kaupa peetakse pöördumatult kahjustunuks esimese lõigu tähenduses, kui mis tahes isik on muutnud selle kasutuskõlbmatuks.

Liikmesriigid võivad sellise kauba tahtlikuks hävitamiseks, millele kohaldatakse aktsiisi peatamise korda, nõuda pädevate asutuste eelnevat luba.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 1

| 1. | Kui liikumisel aktsiisi peatamise korra alusel on toime pandud aktsiisi tasumisega seotud eeskirjade rikkumine, mille tagajärjel lubati aktsiisikaup tarbimiseks ringlusse ja ei ole võimalik kindlaks teha, kus ringlusse lubamine toimus, käsitletakse, et ringlusse lubamine toimus lähteliikmesriigis. |
| --- | --- |

1.

Kui liikumisel aktsiisi peatamise korra alusel on toime pandud aktsiisi tasumisega seotud eeskirjade rikkumine, mille tagajärjel lubati aktsiisikaup tarbimiseks ringlusse ja ei ole võimalik kindlaks teha, kus ringlusse lubamine toimus, käsitletakse, et ringlusse lubamine toimus lähteliikmesriigis.

| 1. | Kui liikumisel aktsiisi peatamise korra alusel on toime pandud aktsiisi tasumisega seotud eeskirjade rikkumine, mille tagajärjel lubati aktsiisikaup tarbimiseks ringlusse
  vastavalt artikli 7 lõike 2 punktile a
  ja ei ole võimalik kindlaks teha, kus ringlusse lubamine toimus, käsitletakse, et ringlusse lubamine toimus lähteliikmesriigis
  ja hetkel, mil eeskirjade rikkumine avastati
  . |
| --- | --- |

1.

Kui liikumisel aktsiisi peatamise korra alusel on toime pandud aktsiisi tasumisega seotud eeskirjade rikkumine, mille tagajärjel lubati aktsiisikaup tarbimiseks ringlusse
  vastavalt artikli 7 lõike 2 punktile a
  ja ei ole võimalik kindlaks teha, kus ringlusse lubamine toimus, käsitletakse, et ringlusse lubamine toimus lähteliikmesriigis
  ja hetkel, mil eeskirjade rikkumine avastati
  .

Kui aktsiisikaup, millele kohaldatakse aktsiisi peatamise korda, ei jõua sihtkohta, ning sellega seotud eeskirjade rikkumist, mille tagajärjel lubati aktsiisikaup tarbimiseks ringlusse vastavalt artikli 7 lõike 2 punktile a, ei ole avastatud, loetakse tarbimiseks ringlusse lubamine toimunuks selles liikmesriigis ja sel ajal, kui aktsiisikaup avastatakse.

Kui aga enne kolme aasta möödumist kuupäevast, mil liikumine algas vastavalt artikli 19 lõikele 1, tehakse kindlaks liikmesriik, kus kauba tarbimiseks ringlusse lubamine tegelikult toimus, teatab
  asjaomane liikmesriik
  sellest lähteliikmesriigi pädevatele asutustele.

Kui aga enne kolme aasta möödumist kuupäevast, mil liikumine algas vastavalt artikli 19 lõikele 1, tehakse kindlaks liikmesriik, kus kauba tarbimiseks ringlusse lubamine tegelikult toimus,
  loetakse aktsiisikaup ringlusse lubatuks selles liikmesriigis, kes
  teatab sellest lähteliikmesriigi
  või selle liikmesriigi
  pädevatele asutustele,
  kus tarbimiseks ringlusse lubamine avastati
  .

Kui aktsiisiga maksustamine toimus lähteliikmesriigis, tagastatakse aktsiis või antakse aktsiisivabastus niipea, kui on esitatud tõendid,
  et aktsiis tasuti
  teises liikmesriigis.

Kui aktsiisiga maksustamine toimus
  selles liikmesriigis, kus tarbimiseks ringlusse lubamine avastati, või
  lähteliikmesriigis, tagastatakse aktsiis või antakse aktsiisivabastus niipea, kui on esitatud tõendid
  aktsiisikauba tarbimiseks ringlusse lubamise kohta
  teises liikmesriigis.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 1 a (uus)

| 1 a. | Kui nõuetekohaseid tõendeid kasutades on võimalik ilma kahtluseta tõendada, et liikumisel aktsiisi peatamise korral on pandud toime eeskirjade rikkumine, mille tagajärjel lubati aktsiisikaup tarbimiseks ringlusse, tuleb aktsiisimaks tasuda liikmesriigis, kus eeskirjade rikkumine toime pandi. |
| --- | --- |

1 a.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 2 a (uus)

| 2 a. | Kui mõnes liikmesriigis saab tõendada eeskirjade rikkumise, mille tagajärjel lubati sihtliikmesriigi aktsiisimaksumärkidega aktsiisikaup tarbimiseks ringlusse, tuleb aktsiisimaks tasuda liikmesriigis, kus eeskirju rikuti, ainult juhul, kui sihtliikmesriik tagastab ettevõtjale aktsiisimaksu. |
| --- | --- |

2 a.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 2 b (uus)

| 2 b. | Juhul kui eeskirju rikuti sihtliikmesriigis, kus aktsiisimaksu ei koguta aktsiisimärke kasutades, tuleb aktsiisimaks viivitamata tasuda liikmesriigis, kus eeskirjade rikkumine toime pandi. |
| --- | --- |

2 b.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 3

| 3. | Eeskirjade rikkumine lõike 1 tähenduses on olukord, kus liikumine ei ole lõpetatud kooskõlas artikli 19 lõikega 2. |
| --- | --- |

3.

Eeskirjade rikkumine lõike 1 tähenduses on olukord, kus liikumine ei ole lõpetatud kooskõlas artikli 19 lõikega 2.

| 3. | Eeskirjade rikkumine lõike 1 tähenduses on
  muu kui artikli 7 lõikes 4 nimetatud
  olukord, kus liikumine
  või osa liikumisest
  ei ole lõpetatud kooskõlas artikli 19 lõikega 2. |
| --- | --- |

3.

Eeskirjade rikkumine lõike 1 tähenduses on
  muu kui artikli 7 lõikes 4 nimetatud
  olukord, kus liikumine
  või osa liikumisest
  ei ole lõpetatud kooskõlas artikli 19 lõikega 2.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 1 – punkt e a (uus)

| e a) | kättetoimetamiseks tunnustatud uurimis- ja arendusasutusele, laboratooriumile, valitsusasutusele või mõnele muule tunnustatud osapoolele kvaliteedi kontrollimiseks, turustamiseelseks uurimiseks ning võimaliku võltsingu kindlakstegemiseks tingimusel, et asjaomaseid kaupu ei ole kaubanduslikes kogustes, mille puhul: |
| --- | --- |

e a)

| i) | liikmesriigid võivad määrata, milline kogus on „kaubanduslik kogus”; ja |
| --- | --- |

i)

| ii) | liikmesriigid võivad ette näha lihtsustatud korra käesoleva lõike kohaste kaupade liikumise hõlbustamiseks. |
| --- | --- |

ii)

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 2

| 2. | Aktsiisivabastuse suhtes kohaldatakse asukohaliikmesriigi kehtestatud tingimusi ja piiranguid. Vabastuse võib anda aktsiisitagastuse kujul. |
| --- | --- |

2.

Aktsiisivabastuse suhtes kohaldatakse asukohaliikmesriigi kehtestatud tingimusi ja piiranguid. Vabastuse võib anda aktsiisitagastuse kujul.

| 2. | Aktsiisivabastuse suhtes kohaldatakse asukohaliikmesriigi kehtestatud tingimusi ja piiranguid. Vabastuse võib anda aktsiisitagastuse kujul.
  Liikmesriikide kehtestatud hüvitamistingimused ei tohi ülemäära koormata aktsiisivabastuse menetlusi
  . |
| --- | --- |

2.

Aktsiisivabastuse suhtes kohaldatakse asukohaliikmesriigi kehtestatud tingimusi ja piiranguid. Vabastuse võib anda aktsiisitagastuse kujul.
  Liikmesriikide kehtestatud hüvitamistingimused ei tohi ülemäära koormata aktsiisivabastuse menetlusi
  .

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 2 a (uus)

| 2 a. | Aktsiisimaksu, sealhulgas naftaõlide aktsiisimaks, võib tagastada või maksusummat vähendada liikmesriigi kehtestatud korras. Liikmesriik kohaldab siseriiklikku päritoluga kaubale sama korda mis teistest liikmesriikidest pärit kaubale. |
| --- | --- |

2 a.

Muudatusettepanek 63/rev

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 13 – lõige 1

| 1. | Liikmesriigid võivad aktsiisist vabastada maksuvabade kaupluste kauba, mis viiakse välja ühendusesisese lennu- või merereisiga teise liikmesriiki suunduvate reisijate pagasis. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid võivad aktsiisist vabastada maksuvabade kaupluste kauba, mis viiakse välja ühendusesisese lennu- või merereisiga teise liikmesriiki suunduvate reisijate pagasis.

| 1. | Liikmesriigid võivad aktsiisist vabastada maksuvabade kaupluste kauba, mis viiakse välja lennu- või merereisiga
  või maismaatranspordiga

  kolmandale territooriumule või kolmandasse riiki suunduvate reisijate pagasis. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid võivad aktsiisist vabastada maksuvabade kaupluste kauba, mis viiakse välja lennu- või merereisiga
  või maismaatranspordiga

  kolmandale territooriumule või kolmandasse riiki suunduvate reisijate pagasis.

Muudatusettepanek 65/rev

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 13 – lõige 4

| 4. | Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid: |
| --- | --- |

4.

Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 4. | Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid: |
| --- | --- |

4.

Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| (a) | kolmas territoorium – artikli 5 lõigetes 2 ja 3 nimetatud territooriumid; |
| --- | --- |

(a)

kolmas territoorium – artikli 5 lõigetes 2 ja 3 nimetatud territooriumid;

| (a) | kolmas territoorium – artikli 5 lõigetes 2 ja 3 nimetatud territooriumid; |
| --- | --- |

(a)

kolmas territoorium – artikli 5 lõigetes 2 ja 3 nimetatud territooriumid;

| (b) | maksuvaba kauplus – lennujaamas või sadamas asuv üksus, mis vastab pädevate ametiasutuste poolt eelkõige käesoleva artikli lõike 3 kohaselt kehtestatud tingimustele; |
| --- | --- |

(b)

maksuvaba kauplus – lennujaamas või sadamas asuv üksus, mis vastab pädevate ametiasutuste poolt eelkõige käesoleva artikli lõike 3 kohaselt kehtestatud tingimustele;

| (b) | maksuvaba kauplus – lennujaamas või sadamas
  või kolmanda riigi või kolmanda territooriumi piiril
  asuv üksus, mis vastab pädevate ametiasutuste poolt eelkõige käesoleva artikli lõike 3 kohaselt kehtestatud tingimustele; |
| --- | --- |

(b)

maksuvaba kauplus – lennujaamas või sadamas
  või kolmanda riigi või kolmanda territooriumi piiril
  asuv üksus, mis vastab pädevate ametiasutuste poolt eelkõige käesoleva artikli lõike 3 kohaselt kehtestatud tingimustele;

| (c) | kolmandale territooriumile või kolmandasse riiki reisija – reisija, kellel on õhu- või merereisi veodokument, milles on
  vahetu sihtkohana
  märgitud kolmandal territooriumil või kolmandas riigis asuv lennujaam või sadam. |
| --- | --- |

(c)

kolmandale territooriumile või kolmandasse riiki reisija – reisija, kellel on õhu- või merereisi veodokument, milles on
  vahetu sihtkohana
  märgitud kolmandal territooriumil või kolmandas riigis asuv lennujaam või sadam.

| (c) | kolmandale territooriumile või kolmandasse riiki reisija – reisija, kellel on õhu- või merereisi veodokument, milles on
  lõppsihtkohana
  märgitud kolmandal territooriumil või kolmandas riigis asuv lennujaam või sadam,
  samuti reisija, kes lahkub ühenduse territooriumilt mööda maismaad
  . |
| --- | --- |

(c)

kolmandale territooriumile või kolmandasse riiki reisija – reisija, kellel on õhu- või merereisi veodokument, milles on
  lõppsihtkohana
  märgitud kolmandal territooriumil või kolmandas riigis asuv lennujaam või sadam,
  samuti reisija, kes lahkub ühenduse territooriumilt mööda maismaad
  .

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 14 – lõige 2

| 2. | Aktsiisikauba tootmist, töötlemist ja valdamist käsitletakse aktsiisi peatamise korra alusel toimuvana ainult siis, kui kõnealune tegevus toimub ruumides, millele on antud luba vastavalt lõikele 3. |
| --- | --- |

2.

| 2. | Kui aktsiisi pole veel tasutud, toodetakse, töödeldakse ja hoitakse aktsiisikaupa maksulaos. |
| --- | --- |

2.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 14 – lõige 3

| 3. | Liikmesriigi pädevad asutused annavad „maksulaona” tegutsemiseks loa ruumidele, mida kavatsetakse kasutada aktsiisikaupade tootmiseks, töötlemiseks ja valdamiseks ning vastuvõtmiseks või lähetamiseks aktsiisi peatamise korra alusel. |
| --- | --- |

3.

välja jäetud

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 15 – lõige 1 – teine ja kolmas lõik

Loa andmisest ei või keelduda, kui põhjenduseks on üksnes asjaolu, et füüsiline või juriidiline isik asub teises liikmesriigis
  ja kavatseb maksulao tegevust juhtida loa andnud liikmesriigis asuva esindaja või filiaali kaudu
  .

Luba antakse tingimustel, mida asutused võivad kehtestada eesmärgiga ära hoida võimalikku maksudest kõrvalehoidumist või kuritarvitusi
  . Loa andmisest ei või
  aga
  keelduda, kui põhjenduseks on üksnes asjaolu, et füüsiline või juriidiline isik asub teises liikmesriigis.

Luba hõlmab artikli 14 lõikes 3 nimetatud tegevusi.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 16 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| 1. | Aktsiisikaupa võib ühenduse territooriumil vedada aktsiisi peatamise korra alusel: |
| --- | --- |

1.

Aktsiisikaupa võib ühenduse territooriumil vedada aktsiisi peatamise korra alusel:

| 1. | Aktsiisikaupa võib ühenduse territooriumil
  kahe punkti vahel
  vedada aktsiisi peatamise korra alusel,
  sealhulgas kolmanda riigi või kolmanda riigi piirkonna kaudu
  : |
| --- | --- |

1.

Aktsiisikaupa võib ühenduse territooriumil
  kahe punkti vahel
  vedada aktsiisi peatamise korra alusel,
  sealhulgas kolmanda riigi või kolmanda riigi piirkonna kaudu
  :

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 16 – lõige 1 – punkt b – alapunkt ii

| (ii) | füüsilisele või juriidilisele isikule, kellel on sihtliikmesriigi pädevate asutuste luba võtta kõnealuste pädevate asutuste kehtestatud tingimustel vastu aktsiisi peatamise korra alusel veetavat aktsiisikaupa, mis on lähetatud teisest liikmesriigist (edaspidi
  „registreeritud kaubasaaja”
  )
  ; |
| --- | --- |

(ii)

füüsilisele või juriidilisele isikule, kellel on sihtliikmesriigi pädevate asutuste luba võtta kõnealuste pädevate asutuste kehtestatud tingimustel vastu aktsiisi peatamise korra alusel veetavat aktsiisikaupa, mis on lähetatud teisest liikmesriigist (edaspidi
  „registreeritud kaubasaaja”
  )
  ;

| ii) | registreeritud kaubasaaja
  ruumidesse
  ; |
| --- | --- |

ii)

registreeritud kaubasaaja
  ruumidesse
  ;

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 16 – lõige 1 – punkt b

| (b) | impordi kohast kõikidesse punktis a nimetatud sihtkohtadesse, kui kauba lähetajaks on
  füüsiline või juriidiline isik, kellel on importiva liikmesriigi pädevate asutuste luba kauba lähetamiseks kõnealuste pädevate asutuste kehtestatud tingimustel (edaspidi
  „registreeritud kaubasaatja”
  )
  . |
| --- | --- |

(b)

impordi kohast kõikidesse punktis a nimetatud sihtkohtadesse, kui kauba lähetajaks on
  füüsiline või juriidiline isik, kellel on importiva liikmesriigi pädevate asutuste luba kauba lähetamiseks kõnealuste pädevate asutuste kehtestatud tingimustel (edaspidi
  „registreeritud kaubasaatja”
  )
  .

| b) | impordi kohast kõikidesse punktis a nimetatud sihtkohtadesse
  või kaubasaajatele
  , kui kauba lähetajaks on registreeritud kaubasaatja. |
| --- | --- |

b)

impordi kohast kõikidesse punktis a nimetatud sihtkohtadesse
  või kaubasaajatele
  , kui kauba lähetajaks on registreeritud kaubasaatja.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 17 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| 1. | Lähteliikmesriigi pädevad asutused nõuavad enda kehtestatud tingimustel tagatist, mis katab aktsiisi peatamise korra alusel liikumisest tulenevad riskid; tagatise võivad esitada üks või mitu järgmistest isikutest: |
| --- | --- |

1.

Lähteliikmesriigi pädevad asutused nõuavad enda kehtestatud tingimustel tagatist, mis katab aktsiisi peatamise korra alusel liikumisest tulenevad riskid; tagatise võivad esitada üks või mitu järgmistest isikutest:

| 1. | Lähteliikmesriigi pädevad asutused nõuavad enda kehtestatud tingimustel tagatist, mis katab aktsiisi peatamise korra alusel liikumisest tulenevad riskid; tagatise võivad esitada üks või mitu järgmistest isikutest
  või nende esindaja
  : |
| --- | --- |

1.

Lähteliikmesriigi pädevad asutused nõuavad enda kehtestatud tingimustel tagatist, mis katab aktsiisi peatamise korra alusel liikumisest tulenevad riskid; tagatise võivad esitada üks või mitu järgmistest isikutest
  või nende esindaja
  :

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 17 – lõige 2 – esimene lõik

| 2. | Tagatis kehtib kogu ühenduses. |
| --- | --- |

2.

Tagatis kehtib kogu ühenduses.

| 2. | Tagatis kehtib kogu ühenduses
  ja selle võib väljastada
  : |
| --- | --- |

2.

Tagatis kehtib kogu ühenduses
  ja selle võib väljastada
  :

| a) | asutus, kes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivile 2006/48/EÜ (krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta) (2) võib tegutseda krediidiasutusena; või |
| --- | --- |

a)

| b) | ettevõte, kes vastavalt nõukogu 18. juuni 1992. aasta direktiivile 92/49/EMÜ (otsekindlustustegevusega, välja arvatud elukindlustustegevusega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta) (3) võib tegutseda kindlustusasutusena. |
| --- | --- |

b)

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 17 a (uus)

Artikkel 17a

1.
     
  Artikli 17 lõikes 1 osutatud isiku taotlusel võivad lähteliikmesriigi pädevad asutused enda kehtestatud tingimustel lubada üldtagatise esitamist aktsiisimaksu vähendatud summas või tagatise esitamata jätmist tingimusel, et transpordiga seotud rahalised kohustused võtab transpordi eest vastutav isik.

2.
     
  Lõikes 1 osutatud luba antakse ainult isikutele:

| a) | kes on asutatud ühenduse tolliterritooriumil; |
| --- | --- |

a)

kes on asutatud ühenduse tolliterritooriumil;

| b) | kes on varem nõuetekohaselt esitanud tagatise aktsiisi peatamise korra alusel veetavale aktsiisikaubale ja |
| --- | --- |

b)

kes on varem nõuetekohaselt esitanud tagatise aktsiisi peatamise korra alusel veetavale aktsiisikaubale ja

| c) | kes korrapäraselt esitavad aktsiisi peatamise korra alusel liikuva kauba tagatisi või kes on tolliasutustele teadaolevalt võimelised täitma kõnealuste menetlustega seonduvaid kohustusi. |
| --- | --- |

c)

kes korrapäraselt esitavad aktsiisi peatamise korra alusel liikuva kauba tagatisi või kes on tolliasutustele teadaolevalt võimelised täitma kõnealuste menetlustega seonduvaid kohustusi.

3.
     
  Artikli lõigete 1 ja 2 kohaste lubade väljastamise korda käsitlevad meetmed võetakse vastu vastavalt artikli 40 lõikes 2 osutatud regulatiivmenetlusele.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 18 – lõige 2 – teine lõik – sissejuhatav osa

Registreeritud kaubasaaja, kellel on esimeses lõigus nimetatud luba, peab täitma järgmised tingimused:

Ajutiselt
  registreeritud kaubasaaja, kellel on esimeses lõigus nimetatud luba, peab täitma järgmised tingimused:

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 19 – lõige 1

| 1. | Aktsiisikauba liikumine aktsiisi peatamise korra alusel algab hetkest, mil kaup lahkub maksulaost või importimise kohast. |
| --- | --- |

1.

Aktsiisikauba liikumine aktsiisi peatamise korra alusel algab hetkest, mil kaup lahkub maksulaost või importimise kohast.

| 1. | Aktsiisikauba liikumine aktsiisi peatamise korra alusel algab hetkest, mil kaup lahkub maksulaost või importimise kohast.
  Kaup loetakse maksulaost või importimise kohast lahkunuks, kui volitatud laopidaja või registreeritud kaubasaatja saadab kohe pärast seda pädevale asutusele lisateate
  . |
| --- | --- |

1.

Aktsiisikauba liikumine aktsiisi peatamise korra alusel algab hetkest, mil kaup lahkub maksulaost või importimise kohast.
  Kaup loetakse maksulaost või importimise kohast lahkunuks, kui volitatud laopidaja või registreeritud kaubasaatja saadab kohe pärast seda pädevale asutusele lisateate
  .

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 19 – lõige 2

| 2. | Aktsiisikauba liikumine aktsiisi peatamise korra alusel lõpeb
  hetkel
  ,
  mil
  kaubasaaja on kauba vastu võtnud või artikli 16 lõike 1 punkti a alapunktis iii nimetatud juhul siis, kui kaup on lahkunud ühenduse territooriumilt. |
| --- | --- |

2.

Aktsiisikauba liikumine aktsiisi peatamise korra alusel lõpeb
  hetkel
  ,
  mil
  kaubasaaja on kauba vastu võtnud või artikli 16 lõike 1 punkti a alapunktis iii nimetatud juhul siis, kui kaup on lahkunud ühenduse territooriumilt.

| 2. | Aktsiisikauba liikumine aktsiisi peatamise korra alusel lõpeb: |
| --- | --- |

2.

Aktsiisikauba liikumine aktsiisi peatamise korra alusel lõpeb:

| — | kui kaubasaaja on kauba vastu võtnud.
  Kauba vastuvõtmise hetk kaubasaaja poolt määratakse lisateate saatmise ajaga, mille kaubasaaja saadab pädevale asutusele kohe pärast kauba saabumist
  ; |
| --- | --- |

—

kui kaubasaaja on kauba vastu võtnud.
  Kauba vastuvõtmise hetk kaubasaaja poolt määratakse lisateate saatmise ajaga, mille kaubasaaja saadab pädevale asutusele kohe pärast kauba saabumist
  ;

| — | artikli 16 lõike 1 punkti a alapunktis iii osutatud juhul siis, kui kaup on lahkunud ühenduse territooriumilt
  või kui kauba suhtes kohaldatakse tolli peatamismenetlust või -korda
  . |
| --- | --- |

—

artikli 16 lõike 1 punkti a alapunktis iii osutatud juhul siis, kui kaup on lahkunud ühenduse territooriumilt
  või kui kauba suhtes kohaldatakse tolli peatamismenetlust või -korda
  .

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 19 a (uus)

Artikkel 19 a

Eeskirjad, mis käsitlevad aktsiisikaupade liikumist aktsiisi peatamise korra alusel, peavad võimaldama lähteliikmesriigi pädevate asutuste kehtestatud tingimustel lubada üldtagatise esitamist aktsiisimaksu vähendatud summas või tagatise esitamata jätmist tingimusel, et transpordiga seotud rahalised kohustused võtab enda kanda transpordi eest vastutav isik.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 20 – lõige 1

| 1. | Aktsiisikaup liigub aktsiisi peatamise korra alusel, kui sellega on kaasas elektrooniline haldusdokument, mis esitatakse vastavalt lõigetele 2 ja 3. |
| --- | --- |

1.

Aktsiisikaup liigub aktsiisi peatamise korra alusel, kui sellega on kaasas elektrooniline haldusdokument, mis esitatakse vastavalt lõigetele 2 ja 3.

| 1. | Aktsiisikaup liigub aktsiisi peatamise korra alusel, kui sellega on kaasas elektrooniline haldusdokument, mis esitatakse vastavalt lõigetele 2 ja 3.
  Liikmesriigid ja komisjon võtavad asjakohaseid meetmeid, mis võimaldavad siseriiklikul tasandil juurutada avaliku võtmeinfrastruktuuri ja tagada süsteemide koostalitusvõime
  . |
| --- | --- |

1.

Aktsiisikaup liigub aktsiisi peatamise korra alusel, kui sellega on kaasas elektrooniline haldusdokument, mis esitatakse vastavalt lõigetele 2 ja 3.
  Liikmesriigid ja komisjon võtavad asjakohaseid meetmeid, mis võimaldavad siseriiklikul tasandil juurutada avaliku võtmeinfrastruktuuri ja tagada süsteemide koostalitusvõime
  .

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 20 – lõige 6

| 6. | Kaubasaatja teatab kaupa saatvale isikule haldusviitenumbri. |
| --- | --- |

6.

| 6. | Saadetisele lisatakse trükitud teabeleht, mis võimaldab kaupa liikumise jooksul identifitseerida. |
| --- | --- |

6.

Viitenumber peab olema aktsiisi peatamise korra alusel toimuva liikumise jooksul kogu aeg kättesaadav.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 22

Lähteliikmesriigi pädevad asutused võivad kõnealuses liikmesriigis kehtestatud tingimustel lubada arvutipõhist süsteemi kasutaval kaubasaatjal jagada aktsiisi peatamise korra alusel toimuv energiatoodete liikumine kaheks või enamaks osaks tingimusel, et aktsiisikauba üldkogus ei muutu.

Lähteliikmesriigi pädevad asutused võivad kõnealuses liikmesriigis kehtestatud tingimustel lubada arvutipõhist süsteemi kasutaval kaubasaatjal jagada aktsiisi peatamise korra alusel toimuv energiatoodete liikumine kaheks või enamaks osaks tingimusel, et:

| a) | aktsiisikauba üldkogus ei muutu;
  ning |
| --- | --- |

a)

aktsiisikauba üldkogus ei muutu;
  ning

| b) | jagamine toimub sellise liikmesriigi territooriumil, kus niisugune protseduur on lubatud. |
| --- | --- |

b)

Samuti võivad
  liikmesriigid
  ette näha, et nende
  territooriumil
  ei ole selline jagamine lubatud
  .

Liikmesriigid
  teavitavad komisjoni, kas ja millistel tingimustel nad lubavad oma
  territooriumil
  saadetisi jagada. Komisjon edastab selle teabe teistele liikmesriikidele
  .

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 23 – lõige 1 – esimene lõik

| 1. | Aktsiisikauba saabumisel mis tahes artikli 16 lõike 1 punkti a alapunktides i, ii või iv või artikli 16 lõikes 2 nimetatud sihtkohta esitab kaubasaaja
  viivitamata
  arvutipõhise süsteemi kaudu sihtliikmesriigi pädevatele asutustele kauba kättesaamise kinnituse (edaspidi „kättesaamise kinnitus”). |
| --- | --- |

1.

Aktsiisikauba saabumisel mis tahes artikli 16 lõike 1 punkti a alapunktides i, ii või iv või artikli 16 lõikes 2 nimetatud sihtkohta esitab kaubasaaja
  viivitamata
  arvutipõhise süsteemi kaudu sihtliikmesriigi pädevatele asutustele kauba kättesaamise kinnituse (edaspidi „kättesaamise kinnitus”).

| 1. | Aktsiisikauba saabumisel mis tahes artikli 16 lõike 1 punkti a alapunktides i, ii või iv või artikli 16 lõikes 2 osutatud sihtkohta esitab kaubasaaja
  hiljemalt järgmisel tööpäeval pärast kättesaamist
  arvutipõhise süsteemi kaudu sihtliikmesriigi pädevatele asutustele kauba kättesaamise kinnituse (edaspidi „kättesaamise kinnitus”). |
| --- | --- |

1.

Aktsiisikauba saabumisel mis tahes artikli 16 lõike 1 punkti a alapunktides i, ii või iv või artikli 16 lõikes 2 osutatud sihtkohta esitab kaubasaaja
  hiljemalt järgmisel tööpäeval pärast kättesaamist
  arvutipõhise süsteemi kaudu sihtliikmesriigi pädevatele asutustele kauba kättesaamise kinnituse (edaspidi „kättesaamise kinnitus”).

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 24 – lõige 3

| 3. | Lähteliikmesriigi pädevad asutused edastavad ekspordikinnituse kaubasaatjale. |
| --- | --- |

3.

Lähteliikmesriigi pädevad asutused edastavad ekspordikinnituse kaubasaatjale.

| 3. | Lähteliikmesriigi pädevad asutused edastavad ekspordikinnituse kaubasaatjale
  hiljemalt järgmisel tööpäeval pärast tunnistuse kättesaamist, millega kinnitatakse, et aktsiisikaubad on lahkunud ühenduse territooriumilt
  . |
| --- | --- |

3.

Lähteliikmesriigi pädevad asutused edastavad ekspordikinnituse kaubasaatjale
  hiljemalt järgmisel tööpäeval pärast tunnistuse kättesaamist, millega kinnitatakse, et aktsiisikaubad on lahkunud ühenduse territooriumilt
  .

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 26 – lõige 1 – teine ja kolmas lõik

Kui arvutipõhine süsteem on jälle kasutatav, esitab kaubasaatja viivitamata esialgse elektroonilise haldusdokumendi. Kõnealune dokument asendab esimese lõigu punktis a nimetatud paberkandjal dokumendi niipea, kui see on läbinud artikli 20 lõike 3 kohase menetluse, ning seejärel kohaldatakse elektroonilise haldusdokumendi suhtes kehtivat korda.

Saadetis liigub edasi vastavalt asendustoimingule, mille alla kuulub toimingu lõpetamine, isegi kui arvutipõhine süsteem on jälle kasutatav.

Kuni elektroonilise haldusdokumendi menetlemise lõppemiseni vastavalt artikli 20 lõikele 3 käsitletakse liikumist aktsiisi peatamise korra alusel liikumisena koos paberkandjal dokumendiga.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 26 – lõige 2 – esimene lõik

| 2. | Kui arvutipõhist süsteemi ei saa kasutada, võib volitatud laopidaja või registreeritud kaubasaatja edastada artikli 20 lõikes 8 või artiklis 22 nimetatud teabe muude sidevahendite kaudu. Ta teatab sellest lähteliikmesriigi pädevatele asutustele sihtkoha muutmise või liikumise jagamise ajal. |
| --- | --- |

2.

Kui arvutipõhist süsteemi ei saa kasutada, võib volitatud laopidaja või registreeritud kaubasaatja edastada artikli 20 lõikes 8 või artiklis 22 nimetatud teabe muude sidevahendite kaudu. Ta teatab sellest lähteliikmesriigi pädevatele asutustele sihtkoha muutmise või liikumise jagamise ajal.

| 2. | Kui arvutipõhist süsteemi ei saa kasutada, võib volitatud laopidaja või registreeritud kaubasaatja edastada artikli 20 lõikes 8 või artiklis 22 osutatud teabe
  liikmesriikide poolt kindlaks määratud
  muude sidevahendite kaudu. Ta teatab sellest lähteliikmesriigi pädevatele asutustele sihtkoha muutmise või liikumise jagamise ajal. |
| --- | --- |

2.

Kui arvutipõhist süsteemi ei saa kasutada, võib volitatud laopidaja või registreeritud kaubasaatja edastada artikli 20 lõikes 8 või artiklis 22 osutatud teabe
  liikmesriikide poolt kindlaks määratud
  muude sidevahendite kaudu. Ta teatab sellest lähteliikmesriigi pädevatele asutustele sihtkoha muutmise või liikumise jagamise ajal.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 28

Liikmesriigid võivad sätestada lihtsustatud menetluse aktsiisi peatamise korra alusel liikumisele, mis toimub üksnes nende territooriumitel.

Liikmesriigid võivad sätestada lihtsustatud menetluse aktsiisi peatamise korra alusel liikumisele, mis toimub üksnes nende territooriumitel,
  sealhulgas võimaluse loobuda selliste liikumiste elektroonilise järelevalve nõudest
  .

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 29 – punkt 3 a (uus)

| 3 a) | kaupade liikumine kooskõlas artikli 11 lõike 1 punktiga ea. |
| --- | --- |

3 a)

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 30 – lõige 1 – teine lõik

Füüsilise isiku poolt omandatud aktsiisikaupade puhul, mis ei ole tubakatooted, kohaldatakse esimest lõiku ka juhul, kui kaupa veetakse kõnealuse füüsilise isiku nimel.

välja jäetud

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 30 – lõige 2 a (uus)

| 2 a. | Lõike 2 punkti e kohaldamiseks võivad liikmesriigid kehtestada üksnes tõendamiseks kasutatavad suunistasemed. Nimetatud suunistasemed ei tohi olla madalamad kui: |
| --- | --- |

2 a.

| a) | tubakatooted |
| --- | --- |

a)

| — | sigaretid: 400 tükki; |
| --- | --- |

—

| — | sigarillod (sigarid maksimumkaaluga kuni 3 g): 200 tükki; |
| --- | --- |

—

| — | sigarid: 100 tükki; |
| --- | --- |

—

| — | suitsetamistubakas: 0,5 kilogrammi; |
| --- | --- |

—

| b) | alkohoolsed joogid: |
| --- | --- |

b)

| — | piiritusjoogid: 5 liitrit; |
| --- | --- |

—

| — | vahesaadused: 10 liitrit; |
| --- | --- |

—

| — | veinid: 45 liitrit (sh kuni 30 liitrit vahuveini); |
| --- | --- |

—

| — | õlu: 55 liitrit. |
| --- | --- |

—

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 30 – lõige 2 b (uus)

| 2 b. | Liikmesriigid võivad ka sätestada, et teises liikmesriigis juba tarbimiseks ringlusse lubatud mineraalõlide omandamise puhul tuleb aktsiis tasuda liikmesriigis, kus neid kasutatakse, kui nimetatud kaupa veavad füüsilised isikud või nende esindajad ebaharilikke veoliike kasutades. Ebaharilik vedu võib olla kütuste vedu muul viisil kui sõidukite kütusepaakides või nõuetekohastes varukütusekanistrites ning vedelkütuste vedu muul viisil kui professionaalsete ettevõtjate nimel kasutatavate paakautodega. |
| --- | --- |

2 b.

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 34 – lõige 4 – punkt a

| a) | registreerima ennast aktsiisikauba lähetamise liikmesriigi maksuasutuses; |
| --- | --- |

a)

registreerima ennast aktsiisikauba lähetamise liikmesriigi maksuasutuses;

| a) | registreerima ennast aktsiisikauba lähetamise liikmesriigi pädevas asutuses
  ja hankima sellelt asutuselt identifitseerimisdokumendi
  ; |
| --- | --- |

a)

registreerima ennast aktsiisikauba lähetamise liikmesriigi pädevas asutuses
  ja hankima sellelt asutuselt identifitseerimisdokumendi
  ;

Muudatusettepanekud 51 ja 52

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 37

| 1. | Ilma et see piiraks artikli 7 lõike 1 kohaldamist, võivad liikmesriigid nõuda, et aktsiisikaup oleks nende territooriumil tarbimiseks ringlusse lubamisel või artikli 31 lõike 1 esimeses lõigus või artikli 34 lõikes 1 sätestatud juhtudel nende territooriumile toomisel varustatud maksumärkide
  või
  maksustamise eesmärgil kasutatavate riiklike identifitseerimistähistega. |
| --- | --- |

1.

Ilma et see piiraks artikli 7 lõike 1 kohaldamist, võivad liikmesriigid nõuda, et aktsiisikaup oleks nende territooriumil tarbimiseks ringlusse lubamisel või artikli 31 lõike 1 esimeses lõigus või artikli 34 lõikes 1 sätestatud juhtudel nende territooriumile toomisel varustatud maksumärkide
  või
  maksustamise eesmärgil kasutatavate riiklike identifitseerimistähistega.

| 1. | Ilma et see piiraks artikli 7 lõike 1 kohaldamist, võivad liikmesriigid nõuda, et aktsiisikaup oleks nende territooriumil tarbimiseks ringlusse lubamisel või artikli 31 lõike 1 esimeses lõigus või artikli 34 lõikes 1 sätestatud juhtudel nende territooriumile toomisel varustatud maksumärkide, riiklike identifitseerimistähistega
  või muude
  maksustamise eesmärgil kasutatavate
  seeria- ja identifitseerimistähistega
  . |
| --- | --- |

1.

Ilma et see piiraks artikli 7 lõike 1 kohaldamist, võivad liikmesriigid nõuda, et aktsiisikaup oleks nende territooriumil tarbimiseks ringlusse lubamisel või artikli 31 lõike 1 esimeses lõigus või artikli 34 lõikes 1 sätestatud juhtudel nende territooriumile toomisel varustatud maksumärkide, riiklike identifitseerimistähistega
  või muude
  maksustamise eesmärgil kasutatavate
  seeria- ja identifitseerimistähistega
  .

| 2. | Iga liikmesriik, kes nõuab lõikes 1 sätestatud maksumärke
  või
  riiklikke identifitseerimistähiseid, peab need teiste liikmesriikide volitatud laopidajatele kättesaadavaks tegema. |
| --- | --- |

2.

Iga liikmesriik, kes nõuab lõikes 1 sätestatud maksumärke
  või
  riiklikke identifitseerimistähiseid, peab need teiste liikmesriikide volitatud laopidajatele kättesaadavaks tegema.

| 2. | Iga liikmesriik, kes nõuab lõikes 1 sätestatud maksumärke, riiklikke identifitseerimistähiseid
  või muid seeria- ja identifitseerimistähiseid
  , peab need teiste liikmesriikide volitatud laopidajatele kättesaadavaks tegema. |
| --- | --- |

2.

Iga liikmesriik, kes nõuab lõikes 1 sätestatud maksumärke, riiklikke identifitseerimistähiseid
  või muid seeria- ja identifitseerimistähiseid
  , peab need teiste liikmesriikide volitatud laopidajatele kättesaadavaks tegema.

| 3. | Ilma et see piiraks mis tahes sätete kohaldamist, mis liikmesriigid on kehtestanud käesoleva artikli nõuetekohase rakendamise tagamiseks ning maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja muude kuritarvituste vältimiseks, peavad nad tagama, et kõnealused märgid või tähised ei takista aktsiisikaupade vaba liikumist. |
| --- | --- |

3.

Ilma et see piiraks mis tahes sätete kohaldamist, mis liikmesriigid on kehtestanud käesoleva artikli nõuetekohase rakendamise tagamiseks ning maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja muude kuritarvituste vältimiseks, peavad nad tagama, et kõnealused märgid või tähised ei takista aktsiisikaupade vaba liikumist.

| 3. | Ilma et see piiraks mis tahes sätete kohaldamist, mis liikmesriigid on kehtestanud käesoleva artikli nõuetekohase rakendamise tagamiseks ning maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja muude kuritarvituste vältimiseks, peavad nad tagama, et kõnealused märgid või tähised ei takista aktsiisikaupade vaba liikumist. |
| --- | --- |

3.

Ilma et see piiraks mis tahes sätete kohaldamist, mis liikmesriigid on kehtestanud käesoleva artikli nõuetekohase rakendamise tagamiseks ning maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja muude kuritarvituste vältimiseks, peavad nad tagama, et kõnealused märgid või tähised ei takista aktsiisikaupade vaba liikumist.

Kui sellised märgid või tähised kinnitatakse aktsiisikaubale, peab märgid väljaandnud liikmesriik kõik kõnealuste märkide saamiseks makstud või tagatiseks jäetud summad tagasi maksma või vabastama, kui aktsiisimaks kuulus tasumisele teises liikmesriigis ja seal ka sisse nõuti.

Kui sellised märgid või tähised kinnitatakse aktsiisikaubale, peab märgid väljaandnud liikmesriik kõik kõnealuste märkide saamiseks makstud või tagatiseks jäetud summad tagasi maksma või vabastama, kui aktsiisimaks kuulus tasumisele teises liikmesriigis ja seal ka sisse nõuti.

Märgid või tähised väljaandnud liikmesriik võib siiski kõnealuste summade tagasimaksmiseks, vähendamiseks või vabastamiseks nõuda tõendit märkide või tähiste eemaldamise või hävitamise kohta.

| 4. | Lõikes 1 määratletud maksumärgid
  või
  identifitseerimistähised kehtivad liikmesriigis, kus need on välja antud. Liikmesriigid võivad kõnealuseid märke ja tähiseid siiski vastastikku tunnustada. |
| --- | --- |

4.

Lõikes 1 määratletud maksumärgid
  või
  identifitseerimistähised kehtivad liikmesriigis, kus need on välja antud. Liikmesriigid võivad kõnealuseid märke ja tähiseid siiski vastastikku tunnustada.

| 4. | Lõikes 1 määratletud maksumärgid,
  riiklikud
  identifitseerimistähised
  või muud seeria- ja identifitseerimistähised
  kehtivad liikmesriigis, kus need on välja antud. Liikmesriigid võivad kõnealuseid märke ja tähiseid siiski vastastikku tunnustada. |
| --- | --- |

4.

Lõikes 1 määratletud maksumärgid,
  riiklikud
  identifitseerimistähised
  või muud seeria- ja identifitseerimistähised
  kehtivad liikmesriigis, kus need on välja antud. Liikmesriigid võivad kõnealuseid märke ja tähiseid siiski vastastikku tunnustada.

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 39

Kuni nõukogu võtab vastu ühenduse sätted laevade ja õhusõidukite proviandi kohta, säilitavad liikmesriigid asjaomased siseriiklikud sätted.

Kuni nõukogu võtab vastu ühenduse sätted laevade ja õhusõidukite proviandi kohta, säilitavad liikmesriigid asjaomased siseriiklikud sätted.
  Nendest siseriiklikest sätetest tuleb teatada teistele liikmesriikidele, et nende ettevõtjad saaksid neid kasutada
  .

---

(1)  

  ELT L 145, 4.6.2008, lk 1.

(2)  

  ELT L 177, 30.6.2006, lk 1.

(3)  

  EÜT L 228, 11.8.1992, lk 1.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/103 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/103

---

Koolidele puuvilja jagamise kava *

P6_TA(2008)0542

Euroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta ja määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), eesmärgiga kehtestada koolidele puuvilja jagamise kava (KOM(2008)0442 – C6-0315/2008 – 2008/0146(CNS))

(2010/C 16 E/31)

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0442); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0442);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 36 ja 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0315/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 36 ja 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0315/2008);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0391/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0391/2008),

1.   kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

2.   palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

3.   palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

4.   palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

5.   teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1


  Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt


  Põhjendus 2 |
| (2) | Asutamislepingu artiklis 33 sätestatud ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid hõlmavad turgude stabiliseerimist ja varude kättesaadavust ning mõistlike tarbijahindade tagamist. Koolidele puuvilja jagamise kava raames antav ühenduse toetus
  puu- ja köögiviljade ning banaanitoodete
  jagamiseks õpilastele haridusasutustes on kooskõlas nende eesmärkidega. Peale selle peaks kava õpetama noori tarbijaid hindama puu- ja köögivilju ning
  soodustama
  seega nende tarbimist tulevikus, suurendades seeläbi põllumajanduses saadavaid tulusid, mis on samuti üks ühise põllumajanduspoliitika eesmärke. Lisaks sellele võimaldab asutamislepingu artikli 35 lõige b võtta ühise põllumajanduspoliitika raames teatavate
  toodete
  tarbimise edendamiseks ühismeetmeid, näiteks koolidele puuvilja jagamise kava. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 2

(2)

Asutamislepingu artiklis 33 sätestatud ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid hõlmavad turgude stabiliseerimist ja varude kättesaadavust ning mõistlike tarbijahindade tagamist. Koolidele puuvilja jagamise kava raames antav ühenduse toetus
  puu- ja köögiviljade ning banaanitoodete
  jagamiseks õpilastele haridusasutustes on kooskõlas nende eesmärkidega. Peale selle peaks kava õpetama noori tarbijaid hindama puu- ja köögivilju ning
  soodustama
  seega nende tarbimist tulevikus, suurendades seeläbi põllumajanduses saadavaid tulusid, mis on samuti üks ühise põllumajanduspoliitika eesmärke. Lisaks sellele võimaldab asutamislepingu artikli 35 lõige b võtta ühise põllumajanduspoliitika raames teatavate
  toodete
  tarbimise edendamiseks ühismeetmeid, näiteks koolidele puuvilja jagamise kava.

| (2) | Asutamislepingu artiklis 33 sätestatud ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid hõlmavad turgude stabiliseerimist ja varude kättesaadavust ning mõistlike tarbijahindade tagamist. Koolidele puuvilja jagamise kava raames antav ühenduse toetus
  võimalikult värskete, hooajaliste ning madala hinnaga saadavate ELi päritolu puu- ja köögiviljade ning banaanide ning nendest valmistatud toodete
  jagamiseks õpilastele haridusasutustes on kooskõlas nende eesmärkidega.
  Liikmesriikidele tuleks subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt sihtrühma määratlemisel lubada piisavat paindlikkust, et nad võiksid oma vajaduste kohaselt jagada koolides puuvilju võimalikult laiale kasutajaskonnale
  . Peale selle peaks kava õpetama noori tarbijaid hindama puu- ja köögivilju ning seega
  peaks sellel olema väga positiivne mõju rahvatervisele ja laste vaesuse vastu võitlemisel, soodustades
  nende tarbimist tulevikus,
  tekitades õpilasi, lapsevanemaid ja õpetajaid kaasates mitmekordistava mõju ning omades
  seeläbi
  märkimisväärselt positiivset mõju rahvatervisele ja
  suurendades põllumajanduses saadavaid tulusid, mis on samuti üks ühise põllumajanduspoliitika eesmärke. Lisaks sellele võimaldab asutamislepingu artikli 35 lõige b võtta ühise põllumajanduspoliitika raames teatavate toodete tarbimise edendamiseks ühismeetmeid, näiteks koolidele puuvilja jagamise kava
  ning ühendada need lisaks tervise- ja toitumisõpetuse komponentidega ning ergutada piirkondlikke tootjaid, eriti mägipiirkondades sealhulgas mägipiirkondade saaduste ja toodete tarbimist
  . |
| --- | --- |

(2)

Asutamislepingu artiklis 33 sätestatud ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid hõlmavad turgude stabiliseerimist ja varude kättesaadavust ning mõistlike tarbijahindade tagamist. Koolidele puuvilja jagamise kava raames antav ühenduse toetus
  võimalikult värskete, hooajaliste ning madala hinnaga saadavate ELi päritolu puu- ja köögiviljade ning banaanide ning nendest valmistatud toodete
  jagamiseks õpilastele haridusasutustes on kooskõlas nende eesmärkidega.
  Liikmesriikidele tuleks subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt sihtrühma määratlemisel lubada piisavat paindlikkust, et nad võiksid oma vajaduste kohaselt jagada koolides puuvilju võimalikult laiale kasutajaskonnale
  . Peale selle peaks kava õpetama noori tarbijaid hindama puu- ja köögivilju ning seega
  peaks sellel olema väga positiivne mõju rahvatervisele ja laste vaesuse vastu võitlemisel, soodustades
  nende tarbimist tulevikus,
  tekitades õpilasi, lapsevanemaid ja õpetajaid kaasates mitmekordistava mõju ning omades
  seeläbi
  märkimisväärselt positiivset mõju rahvatervisele ja
  suurendades põllumajanduses saadavaid tulusid, mis on samuti üks ühise põllumajanduspoliitika eesmärke. Lisaks sellele võimaldab asutamislepingu artikli 35 lõige b võtta ühise põllumajanduspoliitika raames teatavate toodete tarbimise edendamiseks ühismeetmeid, näiteks koolidele puuvilja jagamise kava
  ning ühendada need lisaks tervise- ja toitumisõpetuse komponentidega ning ergutada piirkondlikke tootjaid, eriti mägipiirkondades sealhulgas mägipiirkondade saaduste ja toodete tarbimist
  .

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 2 a (uus)

| (2 a) | Koolidele puuvilja jagamise kava tuleks selgelt määratleda ELi algatusena, mille eesmärk on võidelda noorte inimeste rasvumise vastu ja arendada nende maitse-eelistusi puu- ja köögiviljade osas. Selle eesmärk peaks olema ka koos haridusprogrammide abiga muuta lapsed teadlikeks aastaaegade vaheldumisest aasta jooksul. Seetõttu peaksid haridusasutused eelisjärjekorras tagama hooajaliste puuviljade jagamise, seades esikohale puuviljade mitmekesisuse, et lapsed saaksid avastada erinevaid maitseid. |
| --- | --- |

(2 a)

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 3

| 3. | Peale selle on asutamislepingu artikli 152 lõikega 1 ette nähtud, et „kogu ühenduse poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse”. Koolidele puuvilja jagamise kavast tuleneva ilmse kasu võiks integreerida ühise põllumajanduspoliitika rakendamisse. |
| --- | --- |

3.

Peale selle on asutamislepingu artikli 152 lõikega 1 ette nähtud, et „kogu ühenduse poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse”. Koolidele puuvilja jagamise kavast tuleneva ilmse kasu võiks integreerida ühise põllumajanduspoliitika rakendamisse.

| 3. | Peale selle on asutamislepingu artikli 152 lõikega 1 ette nähtud, et „kogu ühenduse poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse”. Koolidele puuvilja jagamise kavast tuleneva ilmse kasu võiks integreerida
  üldiselt ELi poliitikavaldkondadesse, kuid eelkõige
  ühise põllumajanduspoliitika rakendamisse. |
| --- | --- |

3.

Peale selle on asutamislepingu artikli 152 lõikega 1 ette nähtud, et „kogu ühenduse poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse”. Koolidele puuvilja jagamise kavast tuleneva ilmse kasu võiks integreerida
  üldiselt ELi poliitikavaldkondadesse, kuid eelkõige
  ühise põllumajanduspoliitika rakendamisse.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 3 a (uus)

| (3 a) | Euroopa mahetoiduainete ja mahepõllumajanduse tegevuskavaga tehakse ettepanek algatada mitmeaastane kogu ELi hõlmav teabe- ja reklaamikampaania, et teavitada koole mahepõllunduse eelistest ja tõsta tarbijate mahetoodete alast teadlikkust ja äratundmisvõimet, sealhulgas ELi logo tundmist. Koolidele puuvilja jagamise kava peaks kõnealuseid eesmärke toetama, eriti mahepõllumajanduslikult kasvatatud puuviljade osas, ning täiendavad meetmed peaksid hõlmama mahepõllumajandusest teavitamist. |
| --- | --- |

(3 a)

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 6

| (6) | Seega peaks ühendus
  kaasrahastama
  teatavate puu- ja köögiviljade,
  töödeldud puu- ja köögivilja
  - ning banaanisektori toodete jagamist õpilastele haridusasutustes ning aitama kanda ka teatavaid logistika, jagamise, seadmete, teavitamise, seire ja hindamisega seotud kulusid. Komisjon peaks kehtestama kava rakendamise tingimused. |
| --- | --- |

(6)

Seega peaks ühendus
  kaasrahastama
  teatavate puu- ja köögiviljade,
  töödeldud puu- ja köögivilja
  - ning banaanisektori toodete jagamist õpilastele haridusasutustes ning aitama kanda ka teatavaid logistika, jagamise, seadmete, teavitamise, seire ja hindamisega seotud kulusid. Komisjon peaks kehtestama kava rakendamise tingimused.

| (6) | Seega peaks ühendus
  rahastama
  teatavate tervislike puu- ja köögivilja- ning banaanisektori toodete jagamist õpilastele haridusasutustes ning aitama kanda ka teatavaid logistika, jagamise, seadmete, teavitamise, seire ja hindamisega seotud kulusid,
  samuti rahastama täiendavaid meetmeid, mis on vajalikud nimetatud kava tulemuslikkuse tagamiseks
  . Komisjon peaks kehtestama kava rakendamise tingimused.
  Kavas sisalduvate saaduste ja toodete puhul tuleks eritähelepanu pöörata kvaliteedi ja säästlikkuse nõuetele: kõnealused tooted peaksid vastama kõrgeimatele normidele ning olema eelistatavalt võimalusel hooajalised ja kohalikku päritolu või ELi päritolu
  . |
| --- | --- |

(6)

Seega peaks ühendus
  rahastama
  teatavate tervislike puu- ja köögivilja- ning banaanisektori toodete jagamist õpilastele haridusasutustes ning aitama kanda ka teatavaid logistika, jagamise, seadmete, teavitamise, seire ja hindamisega seotud kulusid,
  samuti rahastama täiendavaid meetmeid, mis on vajalikud nimetatud kava tulemuslikkuse tagamiseks
  . Komisjon peaks kehtestama kava rakendamise tingimused.
  Kavas sisalduvate saaduste ja toodete puhul tuleks eritähelepanu pöörata kvaliteedi ja säästlikkuse nõuetele: kõnealused tooted peaksid vastama kõrgeimatele normidele ning olema eelistatavalt võimalusel hooajalised ja kohalikku päritolu või ELi päritolu
  .

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 7

| (7) | Selleks et tagada koolidele puuvilja jagamise kava nõuetekohane rakendamine, peaksid kavast huvitatud liikmesriigid töötama eelnevalt riiklikul või piirkondlikul tasandil välja strateegia. Samuti peaksid nad ette nägema kava tõhususe suurendamiseks vajalikud täiendavad meetmed. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et tagada koolidele puuvilja jagamise kava nõuetekohane rakendamine, peaksid kavast huvitatud liikmesriigid töötama eelnevalt riiklikul või piirkondlikul tasandil välja strateegia. Samuti peaksid nad ette nägema kava tõhususe suurendamiseks vajalikud täiendavad meetmed.

| (7) | Selleks et tagada koolidele puuvilja jagamise kava nõuetekohane rakendamine, peaksid kavast huvitatud liikmesriigid töötama eelnevalt riiklikul või piirkondlikul tasandil välja strateegia,
  mis hõlmaks ka sihtrühmade harimist
  . Samuti peaksid nad ette nägema kava tõhususe suurendamiseks vajalikud
  hariduse ja logistikaga seotud
  täiendavad meetmed
  ja komisjon peaks andma suunised käesoleva määruse rakendamiseks. Liikmesriigid võivad lisada need meetmed harival viisil koolide tervise- ja toitumisõpetuse õppematerjalidesse
  . |
| --- | --- |

(7)

Selleks et tagada koolidele puuvilja jagamise kava nõuetekohane rakendamine, peaksid kavast huvitatud liikmesriigid töötama eelnevalt riiklikul või piirkondlikul tasandil välja strateegia,
  mis hõlmaks ka sihtrühmade harimist
  . Samuti peaksid nad ette nägema kava tõhususe suurendamiseks vajalikud
  hariduse ja logistikaga seotud
  täiendavad meetmed
  ja komisjon peaks andma suunised käesoleva määruse rakendamiseks. Liikmesriigid võivad lisada need meetmed harival viisil koolide tervise- ja toitumisõpetuse õppematerjalidesse
  .

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 8

| (8) | Selleks et mitte piirata sarnaste riiklike meetmete üldist mõju, tuleks
  liikmesriikidel lubada
  toodete tarnimiseks ja sellega seotud kulude katmiseks anda ka riiklikku lisatoetust ning täiendavad meetmed ja koolidele puuvilja jagamise kava ei tohiks piirata ühegi eraldiseisva, ühenduse õigust austava riikliku koolidele puuvilja jagamise kava rakendamist. Ühenduse kava tegeliku mõju tagamiseks,
  ei tohiks
  see siiski asendada olemasolevate
  riiklike
  koolidele puuvilja jagamise kavade või muude koolidele puuvilja jagamise kavade praegusi rahalisi vahendeid. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et mitte piirata sarnaste riiklike meetmete üldist mõju, tuleks
  liikmesriikidel lubada
  toodete tarnimiseks ja sellega seotud kulude katmiseks anda ka riiklikku lisatoetust ning täiendavad meetmed ja koolidele puuvilja jagamise kava ei tohiks piirata ühegi eraldiseisva, ühenduse õigust austava riikliku koolidele puuvilja jagamise kava rakendamist. Ühenduse kava tegeliku mõju tagamiseks,
  ei tohiks
  see siiski asendada olemasolevate
  riiklike
  koolidele puuvilja jagamise kavade või muude koolidele puuvilja jagamise kavade praegusi rahalisi vahendeid.

| (8) | Selleks et mitte piirata sarnaste riiklike meetmete üldist mõju, tuleks
  liikmesriike julgustada
  toodete tarnimiseks ja sellega seotud kulude katmiseks anda ka riiklikku lisatoetust ning täiendavad meetmed ja koolidele puuvilja jagamise kava ei tohiks piirata ühegi eraldiseisva, ühenduse õigust austava riikliku koolidele puuvilja jagamise kava rakendamist. Ühenduse kava tegeliku mõju tagamiseks,
  ei tohi
  see siiski asendada olemasolevate
  mitmeaastaste
  koolidele puuvilja jagamise kavade või muude koolidele puuvilja jagamise kavade praegusi
  riiklikke
  rahalisi vahendeid.
  Ühenduse rahalised vahendid peaksid olema täiendava loomuga ning olema reserveeritud uutele kavadele või olemasolevate kavade laiendamisele
  . |
| --- | --- |

(8)

Selleks et mitte piirata sarnaste riiklike meetmete üldist mõju, tuleks
  liikmesriike julgustada
  toodete tarnimiseks ja sellega seotud kulude katmiseks anda ka riiklikku lisatoetust ning täiendavad meetmed ja koolidele puuvilja jagamise kava ei tohiks piirata ühegi eraldiseisva, ühenduse õigust austava riikliku koolidele puuvilja jagamise kava rakendamist. Ühenduse kava tegeliku mõju tagamiseks,
  ei tohi
  see siiski asendada olemasolevate
  mitmeaastaste
  koolidele puuvilja jagamise kavade või muude koolidele puuvilja jagamise kavade praegusi
  riiklikke
  rahalisi vahendeid.
  Ühenduse rahalised vahendid peaksid olema täiendava loomuga ning olema reserveeritud uutele kavadele või olemasolevate kavade laiendamisele
  .

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 9

| (9) | Eelarve mõistliku haldamise tagamiseks tuleks kehtestada ühenduse toetuse kindlaksmääratud ülemmäär ja kaasrahastamise ülemmäär ning kava jaoks antav ühenduse rahaline toetus tuleks lisada meetmete loetellu, mida võib rahastada Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist, nagu on sätestatud nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) artikli 3 lõikes 1. |
| --- | --- |

(9)

Eelarve mõistliku haldamise tagamiseks tuleks kehtestada ühenduse toetuse kindlaksmääratud ülemmäär ja kaasrahastamise ülemmäär ning kava jaoks antav ühenduse rahaline toetus tuleks lisada meetmete loetellu, mida võib rahastada Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist, nagu on sätestatud nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) artikli 3 lõikes 1.

| (9) | Eelarve mõistliku haldamise tagamiseks tuleks kehtestada ühenduse toetuse kindlaksmääratud ülemmäär ja kaasrahastamise ülemmäär ning kava jaoks antav ühenduse rahaline toetus tuleks lisada meetmete loetellu, mida võib rahastada Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist, nagu on sätestatud nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) artikli 3 lõikes 1.
  Kui üks või mitu liikmesriiki ei kasuta ühenduse rahalisi vahendeid, siis võib need vahendid kanda üle teistele liikmesriikidele ja neid seal kasutada
  . |
| --- | --- |

(9)

Eelarve mõistliku haldamise tagamiseks tuleks kehtestada ühenduse toetuse kindlaksmääratud ülemmäär ja kaasrahastamise ülemmäär ning kava jaoks antav ühenduse rahaline toetus tuleks lisada meetmete loetellu, mida võib rahastada Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist, nagu on sätestatud nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) artikli 3 lõikes 1.
  Kui üks või mitu liikmesriiki ei kasuta ühenduse rahalisi vahendeid, siis võib need vahendid kanda üle teistele liikmesriikidele ja neid seal kasutada
  .

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 10

| (10) | Selleks et anda aega kava sujuva rakendamise jaoks, tuleks seda kohaldada alates 2009/2010. õppeaastast.
  Seda käsitlev aruanne tuleks esitada
  kolme aasta pärast. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et anda aega kava sujuva rakendamise jaoks, tuleks seda kohaldada alates 2009/2010. õppeaastast.
  Seda käsitlev aruanne tuleks esitada
  kolme aasta pärast.

| (10) | Selleks et anda aega kava sujuva rakendamise jaoks, tuleks seda kohaldada alates 2009/2010. õppeaastast.
  Liikmesriigid peaksid igal aastal teostama programmi rakendamise ja mõju hindamise ning komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  kolme aasta pärast aruande.
  Kuna pikaajalisi tulemusi annab üksnes pikaajaline programm, on vajalik tagada programmi järelevalve ja hindamine, et mõõta selle tulemuslikkust ja soovitada võimalikke parandusi
  . |
| --- | --- |

(10)

Selleks et anda aega kava sujuva rakendamise jaoks, tuleks seda kohaldada alates 2009/2010. õppeaastast.
  Liikmesriigid peaksid igal aastal teostama programmi rakendamise ja mõju hindamise ning komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  kolme aasta pärast aruande.
  Kuna pikaajalisi tulemusi annab üksnes pikaajaline programm, on vajalik tagada programmi järelevalve ja hindamine, et mõõta selle tulemuslikkust ja soovitada võimalikke parandusi
  .

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 11

| (11) | Et suurendada kava tõhusust, peaks ühendusel olema võimalik rahastada nõukogu 17. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 3/2008 (põllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides) raames ka koolidele puuvilja jagamise kava ja selle eesmärkide üldsusele tutvustamiseks rakendatavaid teavitamis-, seire- ja hindamismeetmeid ning sellega seotud võrgustikumeetmeid, ilma et see piiraks tema kaasrahastamise õigust, ning vajalikke täiendavaid meetmeid teadlikkuse tõstmiseks puu- ja köögiviljade tarbimise tervislikkusest. |
| --- | --- |

(11)

Et suurendada kava tõhusust, peaks ühendusel olema võimalik rahastada nõukogu 17. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 3/2008 (põllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides) raames ka koolidele puuvilja jagamise kava ja selle eesmärkide üldsusele tutvustamiseks rakendatavaid teavitamis-, seire- ja hindamismeetmeid ning sellega seotud võrgustikumeetmeid, ilma et see piiraks tema kaasrahastamise õigust, ning vajalikke täiendavaid meetmeid teadlikkuse tõstmiseks puu- ja köögiviljade tarbimise tervislikkusest.

| (11) | Et suurendada kava tõhusust, peaks ühendusel olema võimalik rahastada nõukogu 17. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 3/2008 (põllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides) raames ka koolidele puuvilja jagamise kava ja selle eesmärkide üldsusele tutvustamiseks rakendatavaid teavitamis-, seire- ja hindamismeetmeid ning sellega seotud võrgustikumeetmeid, ilma et see piiraks tema kaasrahastamise õigust, ning vajalikke täiendavaid meetmeid teadlikkuse tõstmiseks puu- ja köögiviljade tarbimise tervislikkusest.
  Komisjoni jaoks on oluline viia kõnealuse kavaga seoses läbi kogu ELi hõlmav suur teavitamiskampaania
  . |
| --- | --- |

(11)

Et suurendada kava tõhusust, peaks ühendusel olema võimalik rahastada nõukogu 17. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 3/2008 (põllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides) raames ka koolidele puuvilja jagamise kava ja selle eesmärkide üldsusele tutvustamiseks rakendatavaid teavitamis-, seire- ja hindamismeetmeid ning sellega seotud võrgustikumeetmeid, ilma et see piiraks tema kaasrahastamise õigust, ning vajalikke täiendavaid meetmeid teadlikkuse tõstmiseks puu- ja köögiviljade tarbimise tervislikkusest.
  Komisjoni jaoks on oluline viia kõnealuse kavaga seoses läbi kogu ELi hõlmav suur teavitamiskampaania
  .

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 2 – punkt 1 – alapunkt a

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Artikkel 103ga – lõige 1

| 1. | Komisjoni kindlaksmääratud tingimustel antakse alates 2009/2010. õppeaastast ühenduse toetust komisjoni poolt
  kindlaksmääratavate puu- ja köögiviljade, töödeldud
  puu- ja köögivilja- ning banaanisektori toodete jagamiseks õpilastele haridusasutustes; toetust
  võib anda
  ka teatavate logistika, jagamise, seadmete, teavitamise, seire ja hindamisega seotud kulude katmiseks. |
| --- | --- |

1.

Komisjoni kindlaksmääratud tingimustel antakse alates 2009/2010. õppeaastast ühenduse toetust komisjoni poolt
  kindlaksmääratavate puu- ja köögiviljade, töödeldud
  puu- ja köögivilja- ning banaanisektori toodete jagamiseks õpilastele haridusasutustes; toetust
  võib anda
  ka teatavate logistika, jagamise, seadmete, teavitamise, seire ja hindamisega seotud kulude katmiseks.

| 1. | Komisjoni kindlaksmääratud tingimustel antakse alates 2009/2010. õppeaastast ühenduse toetust komisjoni poolt
  välja valitud ja liikmesriikide poolt üksikasjalikumalt määratud ELi päritolu
  puu- ja köögivilja- ning banaanisektori saaduste ja toodete jagamiseks õpilastele haridusasutustes
  ja koolieelsetes asutustes
  ; toetust
  antakse
  ka teatavate logistika, jagamise, seadmete, teavitamise, seire ja hindamisega seotud kulude katmiseks,
  samuti kava tulemuslikkuse tagamiseks vajalike kaasnevate meetmete rahastamiseks
  . |
| --- | --- |

1.

Komisjoni kindlaksmääratud tingimustel antakse alates 2009/2010. õppeaastast ühenduse toetust komisjoni poolt
  välja valitud ja liikmesriikide poolt üksikasjalikumalt määratud ELi päritolu
  puu- ja köögivilja- ning banaanisektori saaduste ja toodete jagamiseks õpilastele haridusasutustes
  ja koolieelsetes asutustes
  ; toetust
  antakse
  ka teatavate logistika, jagamise, seadmete, teavitamise, seire ja hindamisega seotud kulude katmiseks,
  samuti kava tulemuslikkuse tagamiseks vajalike kaasnevate meetmete rahastamiseks
  .

Komisjon ja liikmesriigid valivad võimalikult värsked, hooajalised ning madala hinnaga saadavad puu- ja köögiviljad, lähtudes tervisekriteeriumidest, näiteks võimalikult vähesel määral sisalduvatest mittelooduslikest ja ebatervislikest lisaainetest.

Esmatähtsaks tuleks pidada kohalike toodete kasutamist, et vältida ebavajalikku transporti ja sellest tulenevat keskkonnareostust.

Mahepõllumajanduslikult toodetud ning kohalikult kasvatatud puu- ja köögiviljadele pööratakse nende kättesaadavuse korral erilist tähelepanu.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 2 – punkt 1 – alapunkt a

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Artikkel 103ga – lõige 2

| 2. | Liikmesriigid, kes soovivad kavas osaleda, peavad eelnevalt riiklikul või piirkondlikul tasandil välja töötama selle rakendamise strateegia.
  Samuti
  peaksid
  nad
  ette nägema kava tõhususe suurendamiseks vajalikud täiendavad meetmed. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid, kes soovivad kavas osaleda, peavad eelnevalt riiklikul või piirkondlikul tasandil välja töötama selle rakendamise strateegia.
  Samuti
  peaksid
  nad
  ette nägema kava tõhususe suurendamiseks vajalikud täiendavad meetmed.

| 2. | Liikmesriigid, kes soovivad kavas osaleda, peavad eelnevalt riiklikul või piirkondlikul tasandil välja töötama selle rakendamise strateegia,
  võttes arvesse mullastiku- ja kliimatingimusi, milles puu- ja köögivilju kasvatatakse. Sellega seonduvalt tagatakse asjaomaste toodete puhul ühenduse toodete eelistamine. Nimetatud liikmesriigid
  peaksid
  samuti
  ette nägema
  kava rakendamiseks vajalikud ühenduse ja riiklikud rahalised vahendid ning võtma
  kava tõhususe suurendamiseks vajalikud täiendavad meetmed,
  pidades esmatähtsaks koolieelikuid ja algklasside õpilasi, kellele jagatakse tasuta puuvilju iga päev
  . |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid, kes soovivad kavas osaleda, peavad eelnevalt riiklikul või piirkondlikul tasandil välja töötama selle rakendamise strateegia,
  võttes arvesse mullastiku- ja kliimatingimusi, milles puu- ja köögivilju kasvatatakse. Sellega seonduvalt tagatakse asjaomaste toodete puhul ühenduse toodete eelistamine. Nimetatud liikmesriigid
  peaksid
  samuti
  ette nägema
  kava rakendamiseks vajalikud ühenduse ja riiklikud rahalised vahendid ning võtma
  kava tõhususe suurendamiseks vajalikud täiendavad meetmed,
  pidades esmatähtsaks koolieelikuid ja algklasside õpilasi, kellele jagatakse tasuta puuvilju iga päev
  .

Käesoleva strateegia raames määravad liikmesriigid muu hulgas kindlaks:

| — | jagatavad tooted, võttes arvesse toodete hooajalist ja kohalikku iseloomu; |
| --- | --- |

—

| — | kavast kasu saavate koolide õpilaskonna vanuserühmad; |
| --- | --- |

—

| — | kavas osalevad haridusasutused. |
| --- | --- |

—

Vastavalt objektiivsetele kriteeriumidele eelistavad liikmesriigid kava rakendamisel kohalikult kasvatatud traditsioonilisi puu- ja köögivilju ning toetavad väiksemaid põllumajandusettevõtteid.

Kaasnevad meetmed hõlmavad tervise- ja toitumisalase nõu pakkumist, teabe andmist õpilaste vanusele vastavate puuviljade tervislike omaduste ning samuti mahepõllunduse iseärasuste kohta.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 2 – punkt 1 – alapunkt a

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Artikkel 103ga – lõige 3 – punkt a

| a) | ei ületa
  90 miljonit eurot
  õppeaasta kohta, |
| --- | --- |

a)

ei ületa
  90 miljonit eurot
  õppeaasta kohta,

| a) | ei ületa
  500 miljonit eurot
  õppeaasta kohta, |
| --- | --- |

a)

ei ületa
  500 miljonit eurot
  õppeaasta kohta,

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 2 – punkt 1 – alapunkt a

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Artikkel 103 ga – lõige 3 – punkt b

| b) | ei ületa
  50
   % lõikes 1 osutatud tarnimise ning sellega seotud
  kuludest
  ega
  75 % kõnealustest kuludest piirkondades, mis on lähenemiseesmärgi alusel abikõlblikud
  , |
| --- | --- |

b)

ei ületa
  50
   % lõikes 1 osutatud tarnimise ning sellega seotud
  kuludest
  ega
  75 % kõnealustest kuludest piirkondades, mis on lähenemiseesmärgi alusel abikõlblikud
  ,

| b) | ei ületa lõikes 1 osutatud tarnimise ning sellega seotud
  kulusid
  ega
  kaasnevate meetmete kulusid
  , |
| --- | --- |

b)

ei ületa lõikes 1 osutatud tarnimise ning sellega seotud
  kulusid
  ega
  kaasnevate meetmete kulusid
  ,

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 2 – punkt 1 – alapunkt a

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Artikkel 103 ga – lõige 3 – punkt c

| c) | hõlmab ainult lõikes 1 osutatud tarnimise ja sellega seotud kulusid, ning |
| --- | --- |

c)

hõlmab ainult lõikes 1 osutatud tarnimise ja sellega seotud kulusid, ning

| c) | hõlmab ainult lõikes 1 osutatud tarnimise ja sellega seotud kulusid
  ning kava tulemuslikkuse tagamiseks vajalike kaasnevate meetmete kulusid
  , ning |
| --- | --- |

c)

hõlmab ainult lõikes 1 osutatud tarnimise ja sellega seotud kulusid
  ning kava tulemuslikkuse tagamiseks vajalike kaasnevate meetmete kulusid
  , ning

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 2 – punkt 1 – alapunkt a

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Artikkel 103 ga – lõige 3 – punkt d

| d) | seda ei tohi kasutada olemasolevate riiklike koolidele puuvilja jagamise kavade või muude koolidele puuvilja jagamise kavade
  praeguste rahaliste vahendite
  asendamiseks. |
| --- | --- |

d)

seda ei tohi kasutada olemasolevate riiklike koolidele puuvilja jagamise kavade või muude koolidele puuvilja jagamise kavade
  praeguste rahaliste vahendite
  asendamiseks.

| d) | seda ei tohi kasutada olemasolevate riiklike koolidele puuvilja jagamise kavade või muude koolidele puuvilja jagamise kavade
  praeguse riikliku rahastamise
  asendamiseks. |
| --- | --- |

d)

seda ei tohi kasutada olemasolevate riiklike koolidele puuvilja jagamise kavade või muude koolidele puuvilja jagamise kavade
  praeguse riikliku rahastamise
  asendamiseks.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 2 – punkt 1 – alapunkt a

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Artikkel 103 ga – lõige 5

| 5. | Koolidele puuvilja jagamise ühenduse kava ei piira ühegi eraldiseisva, ühenduse õigust austava riikliku koolidele puuvilja jagamise kava rakendamist. |
| --- | --- |

5.

Koolidele puuvilja jagamise ühenduse kava ei piira ühegi eraldiseisva, ühenduse õigust austava riikliku koolidele puuvilja jagamise kava rakendamist.

| 5. | Koolidele puuvilja jagamise ühenduse kava ei piira ühegi eraldiseisva, ühenduse õigust austava riikliku koolidele puuvilja jagamise kava rakendamist.
  Katseprojekte, mida viiakse läbi eksperimendi korras vähestes haridusasutustes ja piiratud aja jooksul, ei loeta lõike 3 punkti d alusel riiklikeks kavadeks
  . |
| --- | --- |

5.

Koolidele puuvilja jagamise ühenduse kava ei piira ühegi eraldiseisva, ühenduse õigust austava riikliku koolidele puuvilja jagamise kava rakendamist.
  Katseprojekte, mida viiakse läbi eksperimendi korras vähestes haridusasutustes ja piiratud aja jooksul, ei loeta lõike 3 punkti d alusel riiklikeks kavadeks
  .

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 2 – punkt 3

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Artikkel 184 – punkt 6

| 6) | enne 31. augustit 2012 Euroopa Parlamendile ja nõukogule artikliga 103ga ettenähtud koolidele puuvilja jagamise kava rakendamise kohta, millele on vajaduse korral lisatud asjakohased ettepanekud. Aruanne peaks eelkõige kajastama
  seda
  , kuidas on kõnealune kava soodustanud liikmesriikides tõhusa koolidele puuvilja jagamise kava kasutuselevõtmist ja kuidas see on mõjutanud laste toitumisharjumusi. |
| --- | --- |

6)

enne 31. augustit 2012 Euroopa Parlamendile ja nõukogule artikliga 103ga ettenähtud koolidele puuvilja jagamise kava rakendamise kohta, millele on vajaduse korral lisatud asjakohased ettepanekud. Aruanne peaks eelkõige kajastama
  seda
  , kuidas on kõnealune kava soodustanud liikmesriikides tõhusa koolidele puuvilja jagamise kava kasutuselevõtmist ja kuidas see on mõjutanud laste toitumisharjumusi.

| 6) | enne 31. augustit 2012 Euroopa Parlamendile ja nõukogule artikliga 103ga ettenähtud koolidele puuvilja jagamise kava rakendamise kohta, millele on vajaduse korral lisatud asjakohased ettepanekud. Aruanne peaks eelkõige kajastama
  järgmist
  : |
| --- | --- |

6)

enne 31. augustit 2012 Euroopa Parlamendile ja nõukogule artikliga 103ga ettenähtud koolidele puuvilja jagamise kava rakendamise kohta, millele on vajaduse korral lisatud asjakohased ettepanekud. Aruanne peaks eelkõige kajastama
  järgmist
  :

| — | kuidas on kõnealune kava soodustanud liikmesriikides tõhusa koolidele puuvilja jagamise kava kasutuselevõtmist ja kuidas see on mõjutanud laste toitumisharjumusi; |
| --- | --- |

—

kuidas on kõnealune kava soodustanud liikmesriikides tõhusa koolidele puuvilja jagamise kava kasutuselevõtmist ja kuidas see on mõjutanud laste toitumisharjumusi;

| — | kuidas on riikliku kaasfinantseerimise valik lastevanemate panuse näol mõjutanud kavast teavitamist ja kava mõjusust; |
| --- | --- |

—

| — | riiklike kaasnevate meetmete asjakohasust ja mõju, eelkõige viisi, kuidas koolidele puuvilja jagamise kava ja sellega kaasnev teave tervisliku toitumise kohta on ühendatud riikliku õppekavaga; |
| --- | --- |

—

---

Kolmapäev, 19. november 2008

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/111 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/111

---

Rahvatervist ning töötervishoidu ja tööohutust käsitlev ühenduse statistika ***II

P6_TA(2008)0546

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus rahvatervist ning töötervishoidu ja tööohutust käsitleva ühenduse statistika kohta (9815/3/2008 – C6-0343/2008 – 2007/0020(COD))

(2010/C 16 E/32)

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (9815/3/2008 – C6-0343/2008) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (9815/3/2008 – C6-0343/2008) (1);

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2007)0046) kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2007)0046) kohta;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 67; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 67;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0425/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0425/2008),

1.   kiidab ühise seisukoha heaks;

2.   märgib, et õigusakt võetakse vastu kooskõlas ühise seisukohaga;

3.   teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga õigusaktile alla vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 254 lõikele 1;

4.   teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist õigusaktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

5.   teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 280 E, 4.11.2008, lk 1.

(2)  ELT C 282 E, 6.11.2008, lk 109.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/112 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/112

---

Teatavat liiki äriühingute avaldamis- ja tõlkekohustused ***I

P6_TA(2008)0547

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiive 68/151/EMÜ ja 89/666/EMÜ seoses teatavat liiki äriühingute avaldamis- ja tõlkekohustustega (KOM(2008)0194 – C6-0171/2008 – 2008/0083(COD))

(2010/C 16 E/33)

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0194); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0194);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 44 lõike 2 punkti g, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0171/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 44 lõike 2 punkti g, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0171/2008);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust (A6-0400/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust (A6-0400/2008),

1.   kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

2.   palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

3.   teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

P6_TC1-COD(2008)0083

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. novembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 68/151/EMÜ, 77/91/EMÜ ja 89/666/EMÜ seoses teatavat liiki äriühingute avaldamis- ja tõlkekohustustega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 44 lõike 2 punkti g,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ║

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu leidis oma kohtumisel 8.–9. märtsil 2007, et äriühingute halduskoormust tuleks 2012. aastaks vähendada 25 %, selleks et suurendada äriühingute konkurentsivõimet ühenduses. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu leidis oma kohtumisel 8.–9. märtsil 2007, et äriühingute halduskoormust tuleks 2012. aastaks vähendada 25 %, selleks et suurendada äriühingute konkurentsivõimet ühenduses.

| (2) | Äriühinguõigus on üks valdkond, kus äriühingute jaoks kehtib suur hulk teabekohustusi, millest mõned tunduvad olevat aegunud või liigsed. |
| --- | --- |

(2)

Äriühinguõigus on üks valdkond, kus äriühingute jaoks kehtib suur hulk teabekohustusi, millest mõned tunduvad olevat aegunud või liigsed.

| (3) | Kõnealused teabekohustused tuleb läbi vaadata, et vähendada äriühingutel lasuvat halduskoormust ühenduses miinimumini, mis on vajalik teiste sidusrühmade huvide kaitse tagamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealused teabekohustused tuleb läbi vaadata, et vähendada äriühingutel lasuvat halduskoormust ühenduses miinimumini, mis on vajalik teiste sidusrühmade huvide kaitse tagamiseks.

| (4) | 9. märtsi 1968. aasta esimese nõukogu direktiivi 68/151/EMÜ (tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks EMÜ asutamislepingu artikli 58 teises lõigus tähendatud äriühingutelt nõuavad, et muuta sellised tagatised ühenduse kõigis osades võrdväärseteks) (3) kohaselt peavad piiratud vastutusega äriühingud avalikustama avaldamise teel teatavad andmed, mis kantakse liikmesriikide keskregistrisse, äriregistrisse või äriühingute registrisse. Paljudes liikmesriikides tuleb asjaomane teave avaldada ametlikus väljaandes ja vahel sellele lisaks ka riiklikes või piirkondlikes ajalehtedes. |
| --- | --- |

(4)

9. märtsi 1968. aasta esimese nõukogu direktiivi 68/151/EMÜ (tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks EMÜ asutamislepingu artikli 58 teises lõigus tähendatud äriühingutelt nõuavad, et muuta sellised tagatised ühenduse kõigis osades võrdväärseteks) (3) kohaselt peavad piiratud vastutusega äriühingud avalikustama avaldamise teel teatavad andmed, mis kantakse liikmesriikide keskregistrisse, äriregistrisse või äriühingute registrisse. Paljudes liikmesriikides tuleb asjaomane teave avaldada ametlikus väljaandes ja vahel sellele lisaks ka riiklikes või piirkondlikes ajalehtedes.

| (5) | Enamikul juhtudel põhjustavad avaldamiskohustused äriühingule lisakulusid, loomata tõelist lisaväärtust, arvestades et äriregistrite andmed on kättesaadavad Internetis. Algatused,
  nagu tulevane Euroopa e-kohtu portaal
  , mille eesmärk on hõlbustada juurdepääsu äriregistritele kogu ühenduses, vähendavad veelgi vajadust avaldada asjaomane teave ametlikus väljaandes või muus trükiväljaandes. |
| --- | --- |

(5)

Enamikul juhtudel põhjustavad avaldamiskohustused äriühingule lisakulusid, loomata tõelist lisaväärtust, arvestades et äriregistrite andmed on kättesaadavad Internetis. Algatused,
  nagu tulevane Euroopa e-kohtu portaal
  , mille eesmärk on hõlbustada juurdepääsu äriregistritele kogu ühenduses, vähendavad veelgi vajadust avaldada asjaomane teave ametlikus väljaandes või muus trükiväljaandes.

| (6) | Et võimaldada teabe kulutasuvat avaldamist sellisel moel, mis tagaks kasutajatele hõlpsa juurdepääsu teabele, peaksid liikmesriigid muutma kohustuslikuks keskse elektroonilise platvormi kasutamise.
  See platvorm peaks sisaldama kas kogu avalikustatavat teavet või võimaldama juurdepääsu kõnealusele teabele, mis sisaldub liikmesriikide registrites asuvas äriühingu elektroonilises toimikus. Liikmesriigid peaksid lisaks sellele tagama, et

  kõik kõnealuse avaldamise eest äriühingutelt sissenõutavad kulud sisalduksid ühekordses tasus, mis hõlmab olemasolu korral ka tasusid, mida

  võetakse registrikannete

  tegemise eest.
  Liikmesriikides kehtivate mis tahes avaldamiskohustuste tõttu ei tohiks lisanduda eraldi tasu. See ei tohiks siiski piirata liikmesriikide vabadust edastada äriühingutele platvormi loomise ja toimimise, sealhulgas dokumentide vormindamise kulud, arvestades need kulud registreerimistasude sisse või nõudes äriühingutelt kohustuslikku perioodilist tasu
  . |
| --- | --- |

(6)

Et võimaldada teabe kulutasuvat avaldamist sellisel moel, mis tagaks kasutajatele hõlpsa juurdepääsu teabele, peaksid liikmesriigid muutma kohustuslikuks keskse elektroonilise platvormi kasutamise.
  See platvorm peaks sisaldama kas kogu avalikustatavat teavet või võimaldama juurdepääsu kõnealusele teabele, mis sisaldub liikmesriikide registrites asuvas äriühingu elektroonilises toimikus. Liikmesriigid peaksid lisaks sellele tagama, et

  kõik kõnealuse avaldamise eest äriühingutelt sissenõutavad kulud sisalduksid ühekordses tasus, mis hõlmab olemasolu korral ka tasusid, mida

  võetakse registrikannete

  tegemise eest.
  Liikmesriikides kehtivate mis tahes avaldamiskohustuste tõttu ei tohiks lisanduda eraldi tasu. See ei tohiks siiski piirata liikmesriikide vabadust edastada äriühingutele platvormi loomise ja toimimise, sealhulgas dokumentide vormindamise kulud, arvestades need kulud registreerimistasude sisse või nõudes äriühingutelt kohustuslikku perioodilist tasu
  .

| (7) | Kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega võivad liikmesriigid jätkata teabe avaldamist liikmesriigis kehtival viisil nagu seni tingimusel, et avaldamise viis on selgelt määratletud ja põhineb objektiivsetel tingimustel, mis arvestavad eelkõige õiguskindluse ja infoturbe huve ning Internetile ligipääsu võimalusi ja siseriiklikke tavasid. Liikmesriigid peaksid täiendava avaldamiskohustusega seotud kulud katma ühekordse tasu abil. |
| --- | --- |

(7)

Kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega võivad liikmesriigid jätkata teabe avaldamist liikmesriigis kehtival viisil nagu seni tingimusel, et avaldamise viis on selgelt määratletud ja põhineb objektiivsetel tingimustel, mis arvestavad eelkõige õiguskindluse ja infoturbe huve ning Internetile ligipääsu võimalusi ja siseriiklikke tavasid. Liikmesriigid peaksid täiendava avaldamiskohustusega seotud kulud katma ühekordse tasu abil.

| (8) | Pidades silmas keskse elektroonilise platvormi kasutamist, tuleks muuta teist nõukogu 13. detsembri 1976. aasta direktiivi 77/91/EMÜ tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks EMÜ asutamislepingu artikli 58 teises lõigus tähendatud äriühingutelt nõuavad seoses aktsiaseltside asutamise ning nende kapitali säilitamise ja muutmisega, et muuta sellised tagatised ühenduse kõigis osades võrdväärseteks

   (4)

  . |
| --- | --- |

(8)

Pidades silmas keskse elektroonilise platvormi kasutamist, tuleks muuta teist nõukogu 13. detsembri 1976. aasta direktiivi 77/91/EMÜ tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks EMÜ asutamislepingu artikli 58 teises lõigus tähendatud äriühingutelt nõuavad seoses aktsiaseltside asutamise ning nende kapitali säilitamise ja muutmisega, et muuta sellised tagatised ühenduse kõigis osades võrdväärseteks

   (4)

  .

| (9) | 21. detsembri 1989. aasta üheteistkümnenda nõukogu direktiivi 89/666/EMÜ (avalikustamisnõuete kohta, mis on seotud liikmesriigis filiaali asutamisega teise liikmesriigi õigusele alluva teatud liiki äriühingu poolt) (5) kohaselt tuleb avalikustada teatavad andmed äriühingu kohta. Liikmesriigil, kus filiaal asub, (edaspidi „asukoha liikmesriik”) on sellega seoses praegu võimalus nõuda teatava piiratud arvu dokumentide tõlkimist teise ühenduse ametlikku keelde. |
| --- | --- |

(9)

21. detsembri 1989. aasta üheteistkümnenda nõukogu direktiivi 89/666/EMÜ (avalikustamisnõuete kohta, mis on seotud liikmesriigis filiaali asutamisega teise liikmesriigi õigusele alluva teatud liiki äriühingu poolt) (5) kohaselt tuleb avalikustada teatavad andmed äriühingu kohta. Liikmesriigil, kus filiaal asub, (edaspidi „asukoha liikmesriik”) on sellega seoses praegu võimalus nõuda teatava piiratud arvu dokumentide tõlkimist teise ühenduse ametlikku keelde.

| (10) | See võimalus tuleks säilitada, nagu ka asukoha liikmesriigi õigus nõuda teatavatel üksikjuhtudel tõlke tõestamist, kuna kolmandate isikute huvide kaitseks võib olla vajalik tõestamisega tagada, et tõlge on piisavalt usaldusväärsne. |
| --- | --- |

(10)

See võimalus tuleks säilitada, nagu ka asukoha liikmesriigi õigus nõuda teatavatel üksikjuhtudel tõlke tõestamist, kuna kolmandate isikute huvide kaitseks võib olla vajalik tõestamisega tagada, et tõlge on piisavalt usaldusväärsne.

| (11) | Tõlget võib siiski pidada piisavalt usaldusväärseks, kui tõlke on tõestanud teises liikmesriigis ametlikult ametisse nimetatud vandetõlk või mõni muu isik, kellel on teises liikmesriigis õigus tõestada tõlkeid vastavasse keelde. Sellisel juhul ei tohiks asukoha liikmesriigil olla diskretsiooniõigust nõuda oma eeskirjade kohaselt täiendavat tõestamist. |
| --- | --- |

(11)

Tõlget võib siiski pidada piisavalt usaldusväärseks, kui tõlke on tõestanud teises liikmesriigis ametlikult ametisse nimetatud vandetõlk või mõni muu isik, kellel on teises liikmesriigis õigus tõestada tõlkeid vastavasse keelde. Sellisel juhul ei tohiks asukoha liikmesriigil olla diskretsiooniõigust nõuda oma eeskirjade kohaselt täiendavat tõestamist.

| (12) | Sama kehtib juhul, kui register, kus asub äriühingu toimik, suudab filiaali registreerimiseks vajaliku dokumendi väljastada asukoha liikmesriigi nõutud ühenduse ametlikus keeles. Ka sel juhul ei oleks täiendav tõestamine põhjendatud. |
| --- | --- |

(12)

Sama kehtib juhul, kui register, kus asub äriühingu toimik, suudab filiaali registreerimiseks vajaliku dokumendi väljastada asukoha liikmesriigi nõutud ühenduse ametlikus keeles. Ka sel juhul ei oleks täiendav tõestamine põhjendatud.

| (13) | Samuti ei tohiks liikmesriikidel olla võimalik kehtestada dokumendi keele suhtes mis tahes vorminõudeid, mis on tõestamisest rangemad. Eelkõige ületab eelnevalt juba tõestatud tõlke notariaalse kinnitamise nõue tõlke piisaval tasemel usaldusväärsuse tagamiseks vajaliku. |
| --- | --- |

(13)

Samuti ei tohiks liikmesriikidel olla võimalik kehtestada dokumendi keele suhtes mis tahes vorminõudeid, mis on tõestamisest rangemad. Eelkõige ületab eelnevalt juba tõestatud tõlke notariaalse kinnitamise nõue tõlke piisaval tasemel usaldusväärsuse tagamiseks vajaliku.

| (14) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, milleks on vähendada halduskoormust, mis seondub teatavat liiki äriühingute avaldamis- ja tõlkekohustustega ühenduses, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning nende ulatuse ja mõju tõttu on neid lihtsam saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(14)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, milleks on vähendada halduskoormust, mis seondub teatavat liiki äriühingute avaldamis- ja tõlkekohustustega ühenduses, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning nende ulatuse ja mõju tõttu on neid lihtsam saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (15) | Direktiive 68/151/EMÜ,
  77/91/EMÜ
  ja 89/666/EMÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(15)

Direktiive 68/151/EMÜ,
  77/91/EMÜ
  ja 89/666/EMÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 68/151/EMÜ muutmine

Direktiivi 68/151/EMÜ artikli 3 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Artiklis 2 nimetatud dokumendid ja andmed avalikustatakse, avaldades need keskse elektroonilise platvormi kaudu, mis võimaldab juurdepääsu avaldatud andmetele kronoloogilises järjekorras.

Liikmesriigid tagavad, et äriühingutelt ei nõuta eraldi tasu teabe avaldamise eest
  kesksel elektroonilisel platvormil
  ega liikmesriigi poolt kõnealuste dokumentide ja andmete suhtes kehtestatud mis tahes täiendava avaldamiskohustuse eest.
  Kõnealune säte ei mõjuta liikmesriikidele avatud võimalust edastada elektroonilise platvormiga seotud kulud äriühingutele
  .”

Artikkel 2

Artikkel 2

Direktiivi 77/91/EMÜ muutmine

Direktiivi 77/91/EMÜ muutmine

Direktiivi 77/91/EMÜ artikli 29 lõige 3 asendatakse järgmisega:

Direktiivi 77/91/EMÜ artikli 29 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„
  3
  .   
  Mis tahes pakkumine eesõigusega märkimiseks ja ajavahemik, mille jooksul seda õigust tuleb kasutada, avaldatakse riigi ametlikus väljaandes. Liikmesriigi seadustes ei tarvitse sellist avaldamist sätestada juhul, kui kõik äriühingu aktsiad on registreeritud. Sellisel juhul tuleb kõiki äriühingu aktsionäre kirjalikult informeerida. Eesõiguse kasutamise aeg ei tohi olla lühem kui 14 päeva alates pakkumise avaldamise kuupäevast või aktsionäridele teate väljasaatmise kuupäevast
  .”

Artikkel 3

Direktiivi 89/666/EMÜ muutmine

Direktiivi 89/666/EMÜ muutmine

Direktiivi 89/666/EMÜ artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

1.   Liikmesriik, kus filiaal on asutatud, võib sätestada, et artikli 2 lõike 2
  punktis b
  ning artiklis 3 märgitud dokumendid tuleb
  avalikustada
  mõnes muus ühenduse ametlikus keeles kui artikli 2 lõike 1 punktis c osutatud registri ametlik keel ning et selliste dokumentide tõlge tuleb tõestada.
  Kui liikmesriik nõuab tõestamist, tõestab tõlkeõigsust isik, kes on selleks pädev mis tahes liikmesriigis
  .

2.   
  Lõiget 1 kohaldatakse mutatis mutandis
  artikli 2 lõike 2 punktis c osutatud
  tõendi suhtes, välja arvatud juhul, kui tõendi on esitanud artikli 2 lõike 1 punktis c osutatud register selles ametlikus keeles, mida nõuab liikmesriik, kus filiaal on asutatud
  .

3.   Liikmesriigid ei kehtesta ▐dokumentide tõlkimise suhtes
  lisaks lõigetes 1 ja 2 osutatud nõuetele täiendavaid
  mingeid vorminõudeid ▐.”

Artikkel 4

Ülevõtmine

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 1. maid 2010.
  Liikmesriigid võivad jätkata teabe avaldamist liikmesriigis kehtival viisil nagu seni tingimusel, et avaldamise viis on täpselt määratletud ja põhineb objektiivsetel tingimustel, mis arvestavad eelkõige õiguskindluse ja infoturbe huve ning Internetile ligipääsu võimalusi ja siseriiklikke tavasid. Liikmesriigid katavad täiendava avaldamiskohustusega seotud kulud ühekordse tasu abil
  . Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning nende normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile

enne 1. maid 2010

Liikmesriigid võivad jätkata teabe avaldamist liikmesriigis kehtival viisil nagu seni tingimusel, et avaldamise viis on täpselt määratletud ja põhineb objektiivsetel tingimustel, mis arvestavad eelkõige õiguskindluse ja infoturbe huve ning Internetile ligipääsu võimalusi ja siseriiklikke tavasid. Liikmesriigid katavad täiendava avaldamiskohustusega seotud kulud ühekordse tasu abil

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 5

Jõustumine

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 6

Adressaadid

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

║,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C ...

1

(2)  Euroopa Parlamendi 19. novembri 2008. aasta seisukoht (ELTs seni avaldamata) ja nõukogu ... otsus.

2

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2008. aasta seisukoht (ELTs seni avaldamata) ja nõukogu ... otsus.

(3)  EÜT L 65, 14.3.1968, lk 8. ║.

3

(4)  

  EÜT L 26, 31.1.1977, lk 1.

4

EÜT L 26, 31.1.1977, lk 1.

(5)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 36.

5

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/116 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/116

---

Euroopa statistika ***I

P6_TA(2008)0548

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa statistika kohta (KOM(2007)0625 – C6-0346/2007 – 2007/0220(COD))

(2010/C 16 E/34)

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0625); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0625);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 285 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0346/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 285 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0346/2007);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0349/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0349/2008),

1.   kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

2.   palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

3.   teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

P6_TC1-COD(2007)0220

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. novembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (EMPs ja Šveitsis kohaldatav tekst)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr 223/2009) lõplikule kujule.)

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/117 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/117

---

Ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavad otsetoetus- ja teatavad muud toetuskavad *

P6_TA(2008)0549

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks (KOM(2008)0306 – C6-0240/2008 – 2008/0103(CNS))

(2010/C 16 E/35)

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0306); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0306);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 36 ja 37 ning artikli 299 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0240/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 36 ja 37 ning artikli 299 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0240/2008);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ja eelarvekomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ning regionaalarengu komisjoni arvamusi (A6-0402/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ja eelarvekomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ning regionaalarengu komisjoni arvamusi (A6-0402/2008),

1.   kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

2.   palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

3.   palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

4.   palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

5.   teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1


  Ettepanek võtta vastu määrus


  Põhjendus 1 a (uus) |
| | (1 a) | Halduskoormuse vähendamist põllumajandussektoris tuleks jätkata läbipaistvate, lihtsamate ja arusaadavamate õigusaktide abil. Ühine põllumajanduspoliitika saab ainult kulude alandamiseja halduskoormuse vähendamisega tagada põllumajandustootjate konkurentsivõime ülemaailmsetel turgudel. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 a (uus)

(1 a)

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 a (uus)

| (2 a) | Nõuetele vastavuse süsteemi lihtsustamiseks, täiustamiseks ja ühtlustamiseks tuleks teha pidevaid jõupingutusi. Seetõttu peaks komisjon iga kahe aasta järel esitama aruande nõuetele vastavuse süsteemi kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

(2 a)

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 b (uus)

| (2 b) | Väiksem halduskoormus, ühtlustatud kontrollid, kontrollide ühendamine, kaasa arvatud Euroopa Liidu institutsioonide siseselt, ja õigeaegsed maksed suurendaksid põllumajandustootjate üldist toetust nõuetele vastavuse süsteemile ning seega poliitika tõhusust. |
| --- | --- |

(2 b)

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 c (uus)

| (2 c) | Et kergendada põllumajandustootjate koormust, tuleks liikmesriike ja Euroopa Liidu institutsioone ergutada hoidma nii kohapealsete kontrollide kui ka järelevalveasutuste arvu nii väiksena kui võimalik, ilma et see piiraks komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 796/2004 (millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 ette nähtud nõuetele vastavuse, toetuse ümbersuunamise ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamise üksikasjalikud reeglid) (1) sätete kohaldamist. Seetõttu tuleks lubada liikmesriikidel teostada miinimumkontrolle makseasutuse tasandil. Lisaks sellele tuleks ergutada liikmesriike ja Euroopa Liidu institutsioone võtma lisameetmeid kontrolle teostavate isikute arvu piiramiseks, et tagada nende isikute nõuetekohane koolitamine ning kehtestada ajavahemikuks, mille jooksul tohib konkreetses põllumajandusettevõttes kohapealset kontrolli teostada, maksimaalselt üks päev. Komisjon peaks aitama liikmesriike valimi integreeritud moodustamise jaoks ettenähtud nõuete täitmisel. Kohapealsete kontrollide jaoks tuleks valimid moodustada sõltumata konkreetsetest minimaalsetest kontrolliprotsentidest, mis on sätestatud nõuetele vastavust reguleerivates asjaomastes õigusaktides. |
| --- | --- |

(2 c)

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 d (uus)

| (2 d) | Liikmesriigid peaksid tagama, et põllumajandustootjaid ei karistataks ühe ja sama rikkumisjuhtumi eest kaks korda (näiteks maksete vähendamine või maksete tühistamine ning samal ajal asjaomaste siseriiklike õigusaktide rikkumise tõttu trahvi määramine). |
| --- | --- |

(2 d)

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| (3) | Selleks et ühtlasi vältida põllumajandusmaa kasutamise lõpetamist ja tagada selle heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes hoidmine, kehtestati määrusega (EÜ) nr 1782/2003 ühenduse raamistik, mille alusel liikmesriigid kehtestavad standardid, võttes arvesse asjaomaste alade eriomadusi, sh mulla- ja ilmastikutingimusi, olemasolevat põllumajandustootmist (maakasutus, külvikord, tootmisviisid) ja põllumajandusstruktuure. Maa kohustusliku tootmisest kõrvalejätmise tühistamine ühtse otsemaksete kava raames võib mõningatel juhtudel avaldada kahjulikku mõju keskkonnale, eelkõige teatavatele maastikuelementidele. Seetõttu on asjakohane tõhustada olemasolevaid ühenduse sätteid,
  mis on vajadusel suunatud
  kindlaksmääratud
  maastikuelementide kaitsele
  . |
| --- | --- |

(3)

Selleks et ühtlasi vältida põllumajandusmaa kasutamise lõpetamist ja tagada selle heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes hoidmine, kehtestati määrusega (EÜ) nr 1782/2003 ühenduse raamistik, mille alusel liikmesriigid kehtestavad standardid, võttes arvesse asjaomaste alade eriomadusi, sh mulla- ja ilmastikutingimusi, olemasolevat põllumajandustootmist (maakasutus, külvikord, tootmisviisid) ja põllumajandusstruktuure. Maa kohustusliku tootmisest kõrvalejätmise tühistamine ühtse otsemaksete kava raames võib mõningatel juhtudel avaldada kahjulikku mõju keskkonnale, eelkõige teatavatele maastikuelementidele. Seetõttu on asjakohane tõhustada olemasolevaid ühenduse sätteid,
  mis on vajadusel suunatud
  kindlaksmääratud
  maastikuelementide kaitsele
  .

| (3) | Selleks et ühtlasi vältida põllumajandusmaa kasutamise lõpetamist ja tagada selle heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes hoidmine, kehtestati määrusega (EÜ) nr 1782/2003 ühenduse raamistik, mille alusel liikmesriigid kehtestavad standardid, võttes arvesse asjaomaste alade eriomadusi, sh mulla- ja ilmastikutingimusi, olemasolevat põllumajandustootmist (maakasutus, külvikord, tootmisviisid) ja põllumajandusstruktuure. Maa kohustusliku tootmisest kõrvalejätmise tühistamine ühtse otsemaksete kava raames võib mõningatel juhtudel avaldada kahjulikku mõju keskkonnale, eelkõige
  tavapärasele bioloogilisele mitmekesisusele ja
  teatavatele maastikuelementidele. Seetõttu on asjakohane tõhustada olemasolevaid ühenduse sätteid, mille eesmärk on vajadust mööda kaitsta

  bioloogilist mitmekesisust ja
  kindlaksmääratud maastikuelemente.
  Võttes küll arvesse vajadust tagada ühenduse õigusaktide kohased vee kõrgeimad kvaliteedistandardid, ei tohiks sellegipoolest kehtestada lisapiiranguid, mis võiksid takistada maaelu arengut soovitaval viisil
  . |
| --- | --- |

(3)

Selleks et ühtlasi vältida põllumajandusmaa kasutamise lõpetamist ja tagada selle heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes hoidmine, kehtestati määrusega (EÜ) nr 1782/2003 ühenduse raamistik, mille alusel liikmesriigid kehtestavad standardid, võttes arvesse asjaomaste alade eriomadusi, sh mulla- ja ilmastikutingimusi, olemasolevat põllumajandustootmist (maakasutus, külvikord, tootmisviisid) ja põllumajandusstruktuure. Maa kohustusliku tootmisest kõrvalejätmise tühistamine ühtse otsemaksete kava raames võib mõningatel juhtudel avaldada kahjulikku mõju keskkonnale, eelkõige
  tavapärasele bioloogilisele mitmekesisusele ja
  teatavatele maastikuelementidele. Seetõttu on asjakohane tõhustada olemasolevaid ühenduse sätteid, mille eesmärk on vajadust mööda kaitsta

  bioloogilist mitmekesisust ja
  kindlaksmääratud maastikuelemente.
  Võttes küll arvesse vajadust tagada ühenduse õigusaktide kohased vee kõrgeimad kvaliteedistandardid, ei tohiks sellegipoolest kehtestada lisapiiranguid, mis võiksid takistada maaelu arengut soovitaval viisil
  .

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| 4) | Põllumajandusliku tegevusega seoses
  on teatavates piirkondades muutunud
  üha problemaatilisemaks veeressursside kaitse ja majandamine. Seetõttu on asjakohane tõhustada ka ühenduse kehtivat raamistikku heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste osas, et kaitsta veekogusid reostuse ja äravoolu eest ning reguleerida veekasutust. |
| --- | --- |

4)

Põllumajandusliku tegevusega seoses
  on teatavates piirkondades muutunud
  üha problemaatilisemaks veeressursside kaitse ja majandamine. Seetõttu on asjakohane tõhustada ka ühenduse kehtivat raamistikku heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste osas, et kaitsta veekogusid reostuse ja äravoolu eest ning reguleerida veekasutust.

| (4) | Põllumajandusliku tegevusega seoses
  muutub ühenduse järjest suuremas osas
  üha problemaatilisemaks veeressursside kaitse ja majandamine. Seetõttu on asjakohane tõhustada ka ühenduse kehtivat raamistikku heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste osas, et kaitsta veekogusid reostuse ja äravoolu eest ning reguleerida veekasutust,
  sealhulgas vähendada igal aastal märkimisväärses koguses vee raiskamist, rakendades paremaid põllu- ja veemajanduse süsteeme
  . |
| --- | --- |

(4)

Põllumajandusliku tegevusega seoses
  muutub ühenduse järjest suuremas osas
  üha problemaatilisemaks veeressursside kaitse ja majandamine. Seetõttu on asjakohane tõhustada ka ühenduse kehtivat raamistikku heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste osas, et kaitsta veekogusid reostuse ja äravoolu eest ning reguleerida veekasutust,
  sealhulgas vähendada igal aastal märkimisväärses koguses vee raiskamist, rakendades paremaid põllu- ja veemajanduse süsteeme
  .

Muudatusettepanekud 190 ja 226

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| (6) | Säästva põllumajanduse soodustamiseks kavandatud vahendite ja maaelu arendamiseks kavandatud vahendite vahel parema tasakaalu saavutamiseks kehtestati määrusega (EÜ) nr 1782/2003 otsetoetuste järkjärguline kohustuslik vähendamine („toetuste ümbersuunamine”). See süsteem tuleks säilitada, nagu ka vabastus süsteemi kohaldamisest kuni
  5 000 euroste
  maksete suhtes. |
| --- | --- |

(6)

Säästva põllumajanduse soodustamiseks kavandatud vahendite ja maaelu arendamiseks kavandatud vahendite vahel parema tasakaalu saavutamiseks kehtestati määrusega (EÜ) nr 1782/2003 otsetoetuste järkjärguline kohustuslik vähendamine („toetuste ümbersuunamine”). See süsteem tuleks säilitada, nagu ka vabastus süsteemi kohaldamisest kuni
  5 000 euroste
  maksete suhtes.

| (6) | Säästva põllumajanduse soodustamiseks kavandatud vahendite ja maaelu arendamiseks kavandatud vahendite vahel parema tasakaalu saavutamiseks kehtestati määrusega (EÜ) nr 1782/2003 otsetoetuste järkjärguline kohustuslik vähendamine („toetuste ümbersuunamine”). See süsteem tuleks säilitada, nagu ka vabastus süsteemi kohaldamisest kuni
  10 000 euroste
  maksete suhtes. |
| --- | --- |

(6)

Säästva põllumajanduse soodustamiseks kavandatud vahendite ja maaelu arendamiseks kavandatud vahendite vahel parema tasakaalu saavutamiseks kehtestati määrusega (EÜ) nr 1782/2003 otsetoetuste järkjärguline kohustuslik vähendamine („toetuste ümbersuunamine”). See süsteem tuleks säilitada, nagu ka vabastus süsteemi kohaldamisest kuni
  10 000 euroste
  maksete suhtes.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| (7) | Määrusega (EÜ) nr 1782/2003 kehtestatud toetuste ümbersuunamise mehhanismi abil saavutatavaid sääste kasutatakse maaelu arengu poliitika meetmete rahastamiseks. Kõnealuse määruse vastuvõtmisest alates on põllumajandussektor seisnud silmitsi mitmete uute ja keeruliste väljakutsetega, nagu näiteks kliimamuutused, bioenergia kasvav tähtsus ning ka vajadus parema veemajanduse ja tõhusama bioloogilise mitmekesisuse kaitse järele. Euroopa Ühendust kui Kyoto protokolli osalist on kliimamuutuste küsimusi silmas pidades kutsutud üles oma poliitikaid kohandama. Veel enam, võttes arvesse veepuuduse ja põudadega seoses esinenud tõsiseid probleeme, tuleks jätkuvalt tegeleda veemajanduse küsimustega. Bioloogilise mitmekesisuse kaitsmine on suur väljakutse ja kuigi selles vallas on tehtud olulisi edusamme, nõuab Euroopa Ühenduse bioloogilise mitmekesisuse eesmärgi saavutamine 2010. aastaks lisapingutusi. Ühendus tunnistab vajadust lahendada need uued probleemid oma poliitikate raames. Põllumajanduse valdkonnas on nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaselt vastuvõetud maaelu arengu programmid asjakohane vahend kõnealuste väljakutsete lahendamiseks.
  Selleks
  et liikmesriigid saaksid
  oma
  maaelu arengu programme vastavalt
  muuta
  , ilma et neil oleks vaja vähendada praeguseid maaelu arengu meetmeid teistes valdkondades, tuleks eraldada täiendavaid vahendeid. Ajavahemikuks 2007–2013 ettenähtud finantsperspektiivid ei võimalda aga rahaliste vahendite eraldamist ühenduse maaelu arengu poliitika tugevdamiseks vajalikul määral. Neid asjaolusid arvestades on asjakohane koondada suur osa vajalikest rahalistest vahenditest, suurendades järk-järgult otsetoetuste vähendamist toetuste ümbersuunamise kaudu. |
| --- | --- |

(7)

Määrusega (EÜ) nr 1782/2003 kehtestatud toetuste ümbersuunamise mehhanismi abil saavutatavaid sääste kasutatakse maaelu arengu poliitika meetmete rahastamiseks. Kõnealuse määruse vastuvõtmisest alates on põllumajandussektor seisnud silmitsi mitmete uute ja keeruliste väljakutsetega, nagu näiteks kliimamuutused, bioenergia kasvav tähtsus ning ka vajadus parema veemajanduse ja tõhusama bioloogilise mitmekesisuse kaitse järele. Euroopa Ühendust kui Kyoto protokolli osalist on kliimamuutuste küsimusi silmas pidades kutsutud üles oma poliitikaid kohandama. Veel enam, võttes arvesse veepuuduse ja põudadega seoses esinenud tõsiseid probleeme, tuleks jätkuvalt tegeleda veemajanduse küsimustega. Bioloogilise mitmekesisuse kaitsmine on suur väljakutse ja kuigi selles vallas on tehtud olulisi edusamme, nõuab Euroopa Ühenduse bioloogilise mitmekesisuse eesmärgi saavutamine 2010. aastaks lisapingutusi. Ühendus tunnistab vajadust lahendada need uued probleemid oma poliitikate raames. Põllumajanduse valdkonnas on nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaselt vastuvõetud maaelu arengu programmid asjakohane vahend kõnealuste väljakutsete lahendamiseks.
  Selleks
  et liikmesriigid saaksid
  oma
  maaelu arengu programme vastavalt
  muuta
  , ilma et neil oleks vaja vähendada praeguseid maaelu arengu meetmeid teistes valdkondades, tuleks eraldada täiendavaid vahendeid. Ajavahemikuks 2007–2013 ettenähtud finantsperspektiivid ei võimalda aga rahaliste vahendite eraldamist ühenduse maaelu arengu poliitika tugevdamiseks vajalikul määral. Neid asjaolusid arvestades on asjakohane koondada suur osa vajalikest rahalistest vahenditest, suurendades järk-järgult otsetoetuste vähendamist toetuste ümbersuunamise kaudu.

| (7) | Määrusega (EÜ) nr 1782/2003 kehtestatud toetuste ümbersuunamise mehhanismi abil saavutatavaid sääste kasutatakse maaelu arengu poliitika meetmete rahastamiseks. Kõnealuse määruse vastuvõtmisest alates on põllumajandussektor seisnud silmitsi mitmete uute ja keeruliste väljakutsetega, nagu näiteks kliimamuutused, bioenergia kasvav tähtsus ning ka vajadus parema veemajanduse ja tõhusama bioloogilise mitmekesisuse kaitse järele. Euroopa Ühendust kui Kyoto protokolli osalist on kliimamuutuste küsimusi silmas pidades kutsutud üles oma poliitikaid kohandama. Veel enam, võttes arvesse veepuuduse ja põudade tõttu esinenud tõsiseid probleeme, tuleks jätkuvalt tegeleda veemajanduse küsimustega. Bioloogilise mitmekesisuse kaitsmine on suur väljakutse ja kuigi selles vallas on tehtud olulisi edusamme, nõuab Euroopa Ühenduse bioloogilise mitmekesisuse eesmärgi saavutamine 2010. aastaks lisapingutusi. Ühendus tunnistab vajadust lahendada need uued probleemid oma poliitikate raames. Põllumajanduse valdkonnas on nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaselt vastuvõetud maaelu arengu programmid asjakohane vahend kõnealuste väljakutsete lahendamiseks.
  Mõned liikmesriigid on juba välja töötanud maaelu arengu programmid, et lahendada kõnealuseid uusi probleeme
  . Et
  aga kõik
  liikmesriigid saaksid maaelu arengu programme
  ellu viia
  , ilma et neil oleks vaja vähendada praeguseid maaelu arengu meetmeid teistes valdkondades, tuleks eraldada lisavahendeid. Ajavahemikuks 2007–2013 ettenähtud finantsperspektiivid ei võimalda aga rahaliste vahendite eraldamist ühenduse maaelu arengu poliitika tugevdamiseks vajalikul määral. Neid asjaolusid arvestades on asjakohane koondada suur osa vajalikest rahalistest vahenditest, vähendades järk-järgult üha enam otsetoetusi toetuste ümbersuunamise kaudu. |
| --- | --- |

(7)

Määrusega (EÜ) nr 1782/2003 kehtestatud toetuste ümbersuunamise mehhanismi abil saavutatavaid sääste kasutatakse maaelu arengu poliitika meetmete rahastamiseks. Kõnealuse määruse vastuvõtmisest alates on põllumajandussektor seisnud silmitsi mitmete uute ja keeruliste väljakutsetega, nagu näiteks kliimamuutused, bioenergia kasvav tähtsus ning ka vajadus parema veemajanduse ja tõhusama bioloogilise mitmekesisuse kaitse järele. Euroopa Ühendust kui Kyoto protokolli osalist on kliimamuutuste küsimusi silmas pidades kutsutud üles oma poliitikaid kohandama. Veel enam, võttes arvesse veepuuduse ja põudade tõttu esinenud tõsiseid probleeme, tuleks jätkuvalt tegeleda veemajanduse küsimustega. Bioloogilise mitmekesisuse kaitsmine on suur väljakutse ja kuigi selles vallas on tehtud olulisi edusamme, nõuab Euroopa Ühenduse bioloogilise mitmekesisuse eesmärgi saavutamine 2010. aastaks lisapingutusi. Ühendus tunnistab vajadust lahendada need uued probleemid oma poliitikate raames. Põllumajanduse valdkonnas on nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaselt vastuvõetud maaelu arengu programmid asjakohane vahend kõnealuste väljakutsete lahendamiseks.
  Mõned liikmesriigid on juba välja töötanud maaelu arengu programmid, et lahendada kõnealuseid uusi probleeme
  . Et
  aga kõik
  liikmesriigid saaksid maaelu arengu programme
  ellu viia
  , ilma et neil oleks vaja vähendada praeguseid maaelu arengu meetmeid teistes valdkondades, tuleks eraldada lisavahendeid. Ajavahemikuks 2007–2013 ettenähtud finantsperspektiivid ei võimalda aga rahaliste vahendite eraldamist ühenduse maaelu arengu poliitika tugevdamiseks vajalikul määral. Neid asjaolusid arvestades on asjakohane koondada suur osa vajalikest rahalistest vahenditest, vähendades järk-järgult üha enam otsetoetusi toetuste ümbersuunamise kaudu.

Muudatusettepanekud 11, 197 ja 210

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| (8) | Põllumajandustootjate vahelist otsese sissetulekutoetuse jaotamist iseloomustab asjaolu, et suur osa toetustest läheb üsna vähestele suurtele toetusesaajatele. On
  selge
  , et suuremad toetusesaajad ei vaja samal tasemel kogutoetust selleks, et sissetulekutoetus täidaks tõhusalt oma eesmärki. Lisaks võimaldab suuremate toetusesaajate kohanemisvõime neil madalama kogutoetuse tasemega lihtsamalt tegutseda. Seega näib õiglane arvata, et suurt toetust saavad põllumajandustootjad võiksid anda erilise panuse uute väljakutsete lahendamisele suunatud maaelu arengu meetmete rahastamisse. Seetõttu on otstarbekas kehtestada kõrgeimate maksete vähendamist suurendav mehhanism, millest saadavat tulu tuleks kasutada ka maaelu arenguga seonduvate uute väljakutsetega toimetulekuks. Kõnealuse mehhanismi proportsionaalsuse tagamiseks peaksid täiendavad vähendused suurenema järk-järgult vastavalt asjaomaste maksete suurusele. |
| --- | --- |

(8)

Põllumajandustootjate vahelist otsese sissetulekutoetuse jaotamist iseloomustab asjaolu, et suur osa toetustest läheb üsna vähestele suurtele toetusesaajatele. On
  selge
  , et suuremad toetusesaajad ei vaja samal tasemel kogutoetust selleks, et sissetulekutoetus täidaks tõhusalt oma eesmärki. Lisaks võimaldab suuremate toetusesaajate kohanemisvõime neil madalama kogutoetuse tasemega lihtsamalt tegutseda. Seega näib õiglane arvata, et suurt toetust saavad põllumajandustootjad võiksid anda erilise panuse uute väljakutsete lahendamisele suunatud maaelu arengu meetmete rahastamisse. Seetõttu on otstarbekas kehtestada kõrgeimate maksete vähendamist suurendav mehhanism, millest saadavat tulu tuleks kasutada ka maaelu arenguga seonduvate uute väljakutsetega toimetulekuks. Kõnealuse mehhanismi proportsionaalsuse tagamiseks peaksid täiendavad vähendused suurenema järk-järgult vastavalt asjaomaste maksete suurusele.

| (8) | Põllumajandustootjate vahelist otsese sissetulekutoetuse jaotamist iseloomustab asjaolu, et suur osa toetustest läheb üsna vähestele suurtele toetusesaajatele. On
  võimalik
  , et suuremad toetusesaajad ei vaja
  oma ettevõtte struktuurist olenemata
  samal tasemel kogutoetust selleks, et sissetulekutoetus täidaks tõhusalt oma eesmärki. Lisaks võimaldab suuremate toetusesaajate kohanemisvõime neil paremini toime tulla väiksema kogutoetusega. Seega näib õiglane arvata, et suurt toetust saavad põllumajandustootjad,
  kelle puhul tuleks arvesse võtta nende põllumajandusettevõtte palgafondi
  , võiksid
  muu hulgas
  anda erilise panuse uute väljakutsete lahendamisele suunatud maaelu arengu meetmete rahastamisse. Seetõttu on otstarbekas kehtestada kõrgeimate maksete suuremal määral vähendamise mehhanism, millest saadavat tulu tuleks kasutada ka maaelu arenguga seonduvate uute probleemide lahendamiseks. Kõnealuse mehhanismi proportsionaalsuse tagamiseks peaks täiendav vähendamine kasvama järk-järgult vastavalt asjaomaste maksete suurusele.
  Siiski tuleks vältida olukorda, kus suurteks toetusesaajateks peetakse ühendusi, kuhu kuulub suur hulk põllumajandustootjaid oma vastavate põllumajandusettevõtetega, nagu see on põllumajandusühistute puhul, ning mis vastavad artiklis 2 sätestatud „põllumajandustootja” määratlusele, kuna see tooks kaasa vastava maksete vähendamise. Selleks tuleb täpsustada, millised ühendused vastavad kõnealustele tingimustele, et vabastada neid võimalikust järkjärgulisest vähendamisest
  . |
| --- | --- |

(8)

Põllumajandustootjate vahelist otsese sissetulekutoetuse jaotamist iseloomustab asjaolu, et suur osa toetustest läheb üsna vähestele suurtele toetusesaajatele. On
  võimalik
  , et suuremad toetusesaajad ei vaja
  oma ettevõtte struktuurist olenemata
  samal tasemel kogutoetust selleks, et sissetulekutoetus täidaks tõhusalt oma eesmärki. Lisaks võimaldab suuremate toetusesaajate kohanemisvõime neil paremini toime tulla väiksema kogutoetusega. Seega näib õiglane arvata, et suurt toetust saavad põllumajandustootjad,
  kelle puhul tuleks arvesse võtta nende põllumajandusettevõtte palgafondi
  , võiksid
  muu hulgas
  anda erilise panuse uute väljakutsete lahendamisele suunatud maaelu arengu meetmete rahastamisse. Seetõttu on otstarbekas kehtestada kõrgeimate maksete suuremal määral vähendamise mehhanism, millest saadavat tulu tuleks kasutada ka maaelu arenguga seonduvate uute probleemide lahendamiseks. Kõnealuse mehhanismi proportsionaalsuse tagamiseks peaks täiendav vähendamine kasvama järk-järgult vastavalt asjaomaste maksete suurusele.
  Siiski tuleks vältida olukorda, kus suurteks toetusesaajateks peetakse ühendusi, kuhu kuulub suur hulk põllumajandustootjaid oma vastavate põllumajandusettevõtetega, nagu see on põllumajandusühistute puhul, ning mis vastavad artiklis 2 sätestatud „põllumajandustootja” määratlusele, kuna see tooks kaasa vastava maksete vähendamise. Selleks tuleb täpsustada, millised ühendused vastavad kõnealustele tingimustele, et vabastada neid võimalikust järkjärgulisest vähendamisest
  .

Lisaks ei tohiks põllumajandussektori edasise killustumise vältimiseks pidada otsetoetusi käsitlevaid tootjate ühistuid ümbersuunamise mehhanismi kohaldamisel suurteks toetusesaajateks.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8 a (uus)

| (8 a) | Lisaks sellele tuleks liikmesriikidel lubada anda eritoetust, et nad saaksid adekvaatselt tegelda uute ülesannetega, mis võivad tuleneda ühise põllumajanduspoliitika olukorra kontrolli mõjust. |
| --- | --- |

(8 a)

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| (16) | Selleks et aidata põllumajandustootjatel vastata kaasaegse ja kvaliteetse põllumajanduse standarditele, on vajalik, et liikmesriigid kasutaksid põllumajandustootjate nõustamiseks terviklikku süsteemi. Põllumajandusettevõtete nõustamise süsteem peaks aitama
  tõsta põllumajandustootjate
  teadlikkust materjalivoogudest ja keskkonna, toidu ohutuse ning loomade tervishoiu ja heaoluga seotud põllumajanduslikest tootmisprotsessidest, ilma et see kuidagi mõjutaks tootjate kohustust ja vastutust neid standardeid täita. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et aidata põllumajandustootjatel vastata kaasaegse ja kvaliteetse põllumajanduse standarditele, on vajalik, et liikmesriigid kasutaksid põllumajandustootjate nõustamiseks terviklikku süsteemi. Põllumajandusettevõtete nõustamise süsteem peaks aitama
  tõsta põllumajandustootjate
  teadlikkust materjalivoogudest ja keskkonna, toidu ohutuse ning loomade tervishoiu ja heaoluga seotud põllumajanduslikest tootmisprotsessidest, ilma et see kuidagi mõjutaks tootjate kohustust ja vastutust neid standardeid täita.

| (16) | Selleks et aidata põllumajandustootjatel vastata kaasaegse ja kvaliteetse põllumajanduse standarditele, on vajalik, et liikmesriigid kasutaksid
  kõikide
  põllumajandustootjate nõustamiseks igakülgset süsteemi. Põllumajandusettevõtete nõustamise süsteem peaks aitama
  põllumajandustootjatel tõhusamalt ja tulusamalt toota ning tõstma nende
  teadlikkust materjalivoogudest ja keskkonna, toidu ohutuse ning loomade tervishoiu ja heaoluga seotud põllumajanduslikest tootmisprotsessidest, ilma et see kuidagi mõjutaks tootjate kohustust ja vastutust neid standardeid täita. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et aidata põllumajandustootjatel vastata kaasaegse ja kvaliteetse põllumajanduse standarditele, on vajalik, et liikmesriigid kasutaksid
  kõikide
  põllumajandustootjate nõustamiseks igakülgset süsteemi. Põllumajandusettevõtete nõustamise süsteem peaks aitama
  põllumajandustootjatel tõhusamalt ja tulusamalt toota ning tõstma nende
  teadlikkust materjalivoogudest ja keskkonna, toidu ohutuse ning loomade tervishoiu ja heaoluga seotud põllumajanduslikest tootmisprotsessidest, ilma et see kuidagi mõjutaks tootjate kohustust ja vastutust neid standardeid täita.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19

| (19) | Väikeste summade haldamine on liikmesriikide pädevate asutuste jaoks koormav ülesanne.
  Ülemäärase halduskoormuse vältimiseks on liikmesriikidel asjakohane hoiduda otsetoetuste maksmisest juhul, kui makse oleks madalam kui ühenduse keskmine toetus ühe hektari kohta või kui toetust taotleva põllumajandusettevõtte toetuskõlblik pindala on alla ühe hektari. Liikmesriikide suhtes, kelle põllumajandusettevõtete struktuur erineb märkimisväärselt ühenduse keskmisest, tuleks ette näha erisätted. Liikmesriikidele tuleks anda õigus otsustada, millist neist kahest kriteeriumist rakendada, võttes arvesse oma riigi põllumajandusstruktuuri omapära. Kuna nn maata põllumajandustootjatele anti eritoetusõigused, ei oleks hektaritel põhineva ülemmäära kohaldamine tõhus. Kõnealuste põllumajandustootjate toetus peaks seega olema minimaalne ja põhinema keskmisel toetussummal
  . |
| --- | --- |

(19)

Väikeste summade haldamine on liikmesriikide pädevate asutuste jaoks koormav ülesanne.
  Ülemäärase halduskoormuse vältimiseks on liikmesriikidel asjakohane hoiduda otsetoetuste maksmisest juhul, kui makse oleks madalam kui ühenduse keskmine toetus ühe hektari kohta või kui toetust taotleva põllumajandusettevõtte toetuskõlblik pindala on alla ühe hektari. Liikmesriikide suhtes, kelle põllumajandusettevõtete struktuur erineb märkimisväärselt ühenduse keskmisest, tuleks ette näha erisätted. Liikmesriikidele tuleks anda õigus otsustada, millist neist kahest kriteeriumist rakendada, võttes arvesse oma riigi põllumajandusstruktuuri omapära. Kuna nn maata põllumajandustootjatele anti eritoetusõigused, ei oleks hektaritel põhineva ülemmäära kohaldamine tõhus. Kõnealuste põllumajandustootjate toetus peaks seega olema minimaalne ja põhinema keskmisel toetussummal
  .

| (19) | Väikeste summade haldamine on liikmesriikide pädevate asutuste jaoks koormav ülesanne.
  Liikmesriigid võivad otsustada mitte anda otsetoetusi, mis on kehtestatavast miinimummäärast väiksemad
  . |
| --- | --- |

(19)

Väikeste summade haldamine on liikmesriikide pädevate asutuste jaoks koormav ülesanne.
  Liikmesriigid võivad otsustada mitte anda otsetoetusi, mis on kehtestatavast miinimummäärast väiksemad
  .

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21

| (21) | Ühenduse toetuskavadega ettenähtud toetusi peaksid riigi pädevad ametiasutused maksma toetusesaajale ettenähtud ajavahemike jooksul tervikuna, kui käesoleva määrusega ettenähtud vähendustest ei tulene teisiti. Selleks et muuta otsemaksete haldamine paindlikumaks, tuleks liikmesriikidel lubada otsetoetusi maksta aastas kahes osas. |
| --- | --- |

(21)

Ühenduse toetuskavadega ettenähtud toetusi peaksid riigi pädevad ametiasutused maksma toetusesaajale ettenähtud ajavahemike jooksul tervikuna, kui käesoleva määrusega ettenähtud vähendustest ei tulene teisiti. Selleks et muuta otsemaksete haldamine paindlikumaks, tuleks liikmesriikidel lubada otsetoetusi maksta aastas kahes osas.

| (21) | Ühenduse toetuskavadega ettenähtud toetusi peaksid riigi pädevad ametiasutused maksma toetusesaajale ettenähtud ajavahemike jooksul tervikuna, kui käesoleva määrusega ettenähtud vähendustest ei tulene teisiti. Selleks et muuta otsemaksete haldamine paindlikumaks, tuleks liikmesriikidel lubada otsetoetusi maksta aastas kahes osas,
  nähes ühelt poolt maksete hilinemise korral ette võimaluse lisada turu intressimäärale vastava intressi ning teiselt poolt andes liikmesriikidele teatava vabaduse kehtestada sektori vajadustest lähtuvalt maksekuupäevad
  . |
| --- | --- |

(21)

Ühenduse toetuskavadega ettenähtud toetusi peaksid riigi pädevad ametiasutused maksma toetusesaajale ettenähtud ajavahemike jooksul tervikuna, kui käesoleva määrusega ettenähtud vähendustest ei tulene teisiti. Selleks et muuta otsemaksete haldamine paindlikumaks, tuleks liikmesriikidel lubada otsetoetusi maksta aastas kahes osas,
  nähes ühelt poolt maksete hilinemise korral ette võimaluse lisada turu intressimäärale vastava intressi ning teiselt poolt andes liikmesriikidele teatava vabaduse kehtestada sektori vajadustest lähtuvalt maksekuupäevad
  .

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23

| (23) | Ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks tuleks ühiseid toetuskavu vajaduse korral lühikese aja jooksul kohandada vastavalt arengusuundumustele. Toetusesaajad ei saa seepärast olla kindlad selles, et toetuse andmise tingimused püsivad muutumatuna ning peaksid olema valmis kavade võimalikuks läbivaatamiseks majanduse arenguid või eelarveseisundit silmas pidades. |
| --- | --- |

(23)

välja jäetud

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23 a (uus)

| (23 a) | Ühise põllumajanduspoliitika esimene sammas tuleks tulevikus säilitada selleks, et tagada põllumajandustootjate võtmeroll paljude maapiirkondade majandusmootorina, maastiku säilitajana ja Euroopa Liidus sätestatud kõrgete toiduohutusnõuete tagajana. |
| --- | --- |

(23 a)

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24

| (24) | Määrusega (EÜ) nr 1782/2003 kehtestati ühtne otsemaksete kava, millega erinevad olemasolevad toetusmehhanismid koondati ühtseks tootmisega sidumata otsetoetuste kavaks. Ühtse otsemaksete kava kohaldamisega saadud kogemused näitavad, et selle teatavaid aspekte saab nii põllumajandustootjate kui ka ametiasutuste huvides lihtsustada. Võttes arvesse, et ühtset otsemaksete kava on vahepeal hakatud rakendama kõikides liikmesriikides, kes seda pidid tegema, on mitmed kava esialgse rakendamisega seotud sätted aegunud ja neid tuleks seega kohandada. Sellega seoses on teatavatel juhtudel tuvastatud toetusõiguste märkimisväärne alakasutamine. Sellise olukorra vältimiseks
  ja arvestades, et põllumajandustootjad on juba kursis ühtse otsemaksete kava toimimisega
  , tuleks kasutamata toetusõiguste riiklikku reservi tagasikandmiseks
  esialgselt kehtestatud ajavahemikku vähendada kahe aastani
  . |
| --- | --- |

(24)

Määrusega (EÜ) nr 1782/2003 kehtestati ühtne otsemaksete kava, millega erinevad olemasolevad toetusmehhanismid koondati ühtseks tootmisega sidumata otsetoetuste kavaks. Ühtse otsemaksete kava kohaldamisega saadud kogemused näitavad, et selle teatavaid aspekte saab nii põllumajandustootjate kui ka ametiasutuste huvides lihtsustada. Võttes arvesse, et ühtset otsemaksete kava on vahepeal hakatud rakendama kõikides liikmesriikides, kes seda pidid tegema, on mitmed kava esialgse rakendamisega seotud sätted aegunud ja neid tuleks seega kohandada. Sellega seoses on teatavatel juhtudel tuvastatud toetusõiguste märkimisväärne alakasutamine. Sellise olukorra vältimiseks
  ja arvestades, et põllumajandustootjad on juba kursis ühtse otsemaksete kava toimimisega
  , tuleks kasutamata toetusõiguste riiklikku reservi tagasikandmiseks
  esialgselt kehtestatud ajavahemikku vähendada kahe aastani
  .

| (24) | Määrusega (EÜ) nr 1782/2003 kehtestati ühtne otsemaksete kava, millega erinevad olemasolevad toetusmehhanismid koondati ühtseks tootmisega sidumata otsetoetuste kavaks. Ühtse otsemaksete kava kohaldamisega saadud kogemused näitavad, et selle teatavaid aspekte saab nii põllumajandustootjate kui ka ametiasutuste huvides lihtsustada. Võttes arvesse, et ühtset otsemaksete kava on vahepeal hakatud rakendama kõikides liikmesriikides, kes seda pidid tegema, on mitmed kava esialgse rakendamisega seotud sätted aegunud ja neid tuleks seega kohandada. Sellega seoses on teatavatel juhtudel tuvastatud toetusõiguste märkimisväärne alakasutamine. Sellise olukorra vältimiseks tuleks kasutamata toetusõiguste riiklikku reservi tagasikandmiseks
  ette nähtud ajavahemikuks kehtestada kolm aastat
  . |
| --- | --- |

(24)

Määrusega (EÜ) nr 1782/2003 kehtestati ühtne otsemaksete kava, millega erinevad olemasolevad toetusmehhanismid koondati ühtseks tootmisega sidumata otsetoetuste kavaks. Ühtse otsemaksete kava kohaldamisega saadud kogemused näitavad, et selle teatavaid aspekte saab nii põllumajandustootjate kui ka ametiasutuste huvides lihtsustada. Võttes arvesse, et ühtset otsemaksete kava on vahepeal hakatud rakendama kõikides liikmesriikides, kes seda pidid tegema, on mitmed kava esialgse rakendamisega seotud sätted aegunud ja neid tuleks seega kohandada. Sellega seoses on teatavatel juhtudel tuvastatud toetusõiguste märkimisväärne alakasutamine. Sellise olukorra vältimiseks tuleks kasutamata toetusõiguste riiklikku reservi tagasikandmiseks
  ette nähtud ajavahemikuks kehtestada kolm aastat
  .

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 27

| (27) | Haritava maa kohustuslik tootmisest kõrvalejätmine kehtestati tarnekontrolli mehhanismina. Põllukultuuride sektori turuarengud ja tootmisest lahti seotud toetuste kehtestamine ei põhjenda enam kõnealuse vahendi säilitamise vajadust ja seetõttu tuleks see kaotada. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 53 ja artikli 63 lõike 2 kohaselt kehtestatud maa tootmisest kõrvalejätmise toetusõigused
  aktiveeritakse hektarite suhtes
  seega
  samadel tingimustel kui kõik muud toetusõigused
  . |
| --- | --- |

(27)

Haritava maa kohustuslik tootmisest kõrvalejätmine kehtestati tarnekontrolli mehhanismina. Põllukultuuride sektori turuarengud ja tootmisest lahti seotud toetuste kehtestamine ei põhjenda enam kõnealuse vahendi säilitamise vajadust ja seetõttu tuleks see kaotada. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 53 ja artikli 63 lõike 2 kohaselt kehtestatud maa tootmisest kõrvalejätmise toetusõigused
  aktiveeritakse hektarite suhtes
  seega
  samadel tingimustel kui kõik muud toetusõigused
  .

| (27) | Haritava maa kohustuslik tootmisest kõrvalejätmine kehtestati tarnekontrolli mehhanismina. Põllukultuuride sektori turuarengud ja tootmisest lahti seotud toetuste kehtestamine ei põhjenda enam kõnealuse instrumendi säilitamise vajadust ja seetõttu tuleks see kaotada. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 53 ja artikli 63 lõike 2 kohaselt kehtestatud maa tootmisest kõrvalejätmise toetusõigused
  muutuvad
  seega
  tavalisteks toetusõigusteks
  . |
| --- | --- |

(27)

Haritava maa kohustuslik tootmisest kõrvalejätmine kehtestati tarnekontrolli mehhanismina. Põllukultuuride sektori turuarengud ja tootmisest lahti seotud toetuste kehtestamine ei põhjenda enam kõnealuse instrumendi säilitamise vajadust ja seetõttu tuleks see kaotada. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 53 ja artikli 63 lõike 2 kohaselt kehtestatud maa tootmisest kõrvalejätmise toetusõigused
  muutuvad
  seega
  tavalisteks toetusõigusteks
  .

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 28

| (28) | Pärast eelnevalt tootmisega seotud turutoetuse integreerimist ühtsesse otsemaksete kavva hakkas ajaloolise mudeli rakendamise valinud liikmesriikides toetusõiguste väärtus põhinema varasemal individuaalsel toetustasemel. Mida rohkem aastaid möödub ühtse otsemaksete kava kehtestamisest ja võttes arvesse järgnevat täiendavate sektorite kavaga liitumist, seda keerulisem on põhjendada üksnes varasemal toetusel põhinevate individuaalsete toetustasemete märkimisväärsete erinevuste õiguspärasust. Seepärast peaks ajaloolise mudeli rakendamise valinud liikmesriikidel olema teatavatel tingimustel lubatud eraldatud toetusõigused läbi vaadata, et ühtlustada nende ühikuväärtust, järgides samas ühenduse õiguse üldpõhimõtteid ja ühise põllumajanduspoliitika eesmärke. Sellega seoses võivad liikmesriigid ühtsemaid väärtusi kehtestades võtta arvesse geograafiliste piirkondade eripära. Toetusõiguste tasakaalustamine peaks leidma aset piisava üleminekuperioodiga ja vähenduste piiratud ulatusega, et põllumajandustootjad saaksid muutuva toetustasemega paremini kohaneda. |
| --- | --- |

(28)

Pärast eelnevalt tootmisega seotud turutoetuse integreerimist ühtsesse otsemaksete kavva hakkas ajaloolise mudeli rakendamise valinud liikmesriikides toetusõiguste väärtus põhinema varasemal individuaalsel toetustasemel. Mida rohkem aastaid möödub ühtse otsemaksete kava kehtestamisest ja võttes arvesse järgnevat täiendavate sektorite kavaga liitumist, seda keerulisem on põhjendada üksnes varasemal toetusel põhinevate individuaalsete toetustasemete märkimisväärsete erinevuste õiguspärasust. Seepärast peaks ajaloolise mudeli rakendamise valinud liikmesriikidel olema teatavatel tingimustel lubatud eraldatud toetusõigused läbi vaadata, et ühtlustada nende ühikuväärtust, järgides samas ühenduse õiguse üldpõhimõtteid ja ühise põllumajanduspoliitika eesmärke. Sellega seoses võivad liikmesriigid ühtsemaid väärtusi kehtestades võtta arvesse geograafiliste piirkondade eripära. Toetusõiguste tasakaalustamine peaks leidma aset piisava üleminekuperioodiga ja vähenduste piiratud ulatusega, et põllumajandustootjad saaksid muutuva toetustasemega paremini kohaneda.

| (28) | Pärast eelnevalt tootmisega seotud turutoetuse integreerimist ühtsesse otsemaksete kavva hakkas ajaloolise mudeli rakendamise valinud liikmesriikides toetusõiguste väärtus põhinema varasemal individuaalsel toetustasemel. Mida rohkem aastaid möödub ühtse otsemaksete kava kehtestamisest, ja võttes arvesse järk-järgult uute sektorite liitumist kavaga, seda keerulisem on põhjendada üksnes varasemal toetusel põhinevate individuaalsete toetustasemete märkimisväärsete erinevuste õiguspärasust. Seepärast peaks ajaloolise mudeli rakendamise valinud liikmesriikidel olema teatavatel tingimustel lubatud eraldatud toetusõigused läbi vaadata, et ühtlustada nende ühikuväärtust, järgides samas ühenduse õiguse üldpõhimõtteid ja ühise põllumajanduspoliitika eesmärke. Ühtlustades kõnealuseid väärtusi, võivad liikmesriigid siinkohal võtta arvesse geograafiliste piirkondade eripära. Toetusõiguste kohandamine peaks leidma aset piisava üleminekuperioodiga,
  iga liikmesriigi valitud tempos

  ning toetuste vähendamist tuleks piirata, et põllumajandustootjad saaksid muutuva toetustasemega paremini kohaneda. |
| --- | --- |

(28)

Pärast eelnevalt tootmisega seotud turutoetuse integreerimist ühtsesse otsemaksete kavva hakkas ajaloolise mudeli rakendamise valinud liikmesriikides toetusõiguste väärtus põhinema varasemal individuaalsel toetustasemel. Mida rohkem aastaid möödub ühtse otsemaksete kava kehtestamisest, ja võttes arvesse järk-järgult uute sektorite liitumist kavaga, seda keerulisem on põhjendada üksnes varasemal toetusel põhinevate individuaalsete toetustasemete märkimisväärsete erinevuste õiguspärasust. Seepärast peaks ajaloolise mudeli rakendamise valinud liikmesriikidel olema teatavatel tingimustel lubatud eraldatud toetusõigused läbi vaadata, et ühtlustada nende ühikuväärtust, järgides samas ühenduse õiguse üldpõhimõtteid ja ühise põllumajanduspoliitika eesmärke. Ühtlustades kõnealuseid väärtusi, võivad liikmesriigid siinkohal võtta arvesse geograafiliste piirkondade eripära. Toetusõiguste kohandamine peaks leidma aset piisava üleminekuperioodiga,
  iga liikmesriigi valitud tempos

  ning toetuste vähendamist tuleks piirata, et põllumajandustootjad saaksid muutuva toetustasemega paremini kohaneda.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 29 a (uus)

| (29 a) | Nõuetele vastavuse süsteem ja ühine põllumajanduspoliitika nõuavad tõenäoliselt täiendavat kohandamist tulevikus, kuna praegu tundub, et toetustasemed ei ole alati tasakaalus asjaomaste põllumajandustootjate tehtavate jõupingutustega nõuete täitmiseks, sest toetused sõltuvad endiselt suures ulatuses varasemate aastate kulutustest. Loomade heaolu käsitlevad õigusaktid koormavad ilmselgelt eelkõige karjakasvatajaid, mis ei kajastu nende toetuste tasemes. Kui imporditud tooted peaksid siiski vastama samadele loomade heaolu nõuetele, puuduks vajadus hüvitada põllumajandustootjatele nendepoolset ühenduse õigusaktide täitmist kõnealuses valdkonnas. Seega peaks komisjon püüdlema mittekaubanduslike küsimuste impordikriteeriumidena tunnustamise poole WTO läbirääkimiste raames. |
| --- | --- |

(29 a)

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 30

| (30) | Määrus (EÜ) nr 1782/2003 võimaldas tootmisest lahti seotud ühtset otsemaksete kava kehtestades jätta liikmesriikidel teatavad maksed kõnealusest kavast välja. Samas sätestati kõnealuse määruse artikli 64 lõikes 3 kõnealuse määruse III jaotise 5. peatüki 2. ja 3. jaoga ettenähtud võimaluste läbivaatamine, pidades silmas turu- ja struktuuriarenguid. Asjakohaste kogemuste analüüs näitab, et tootmisest lahtisidumine
  muudab
  tootjate valikud paindlikumaks, võimaldades neil tootmisotsuseid langetada tasuvuse ja turu reaktsiooni alusel.
  Eelkõige kehtib see põllukultuuride, humala- ja seemnesektori puhul ning teataval määral ka veiselihasektori puhul
  . Seetõttu tuleks
  kõnealuste sektorite tootmisega osaliselt seotud maksed integreerida ühtsesse otsemaksete kavva. Selleks, et veiselihasektori põllumajandustootjad saaksid järk-järgult kohaneda uue toetuskorraga, tuleks ette näha isasloomade eritoetuse ja tapatoetuse lisamise järkjärguline kohaldamine
  . Kuna tootmisega osaliselt seotud maksed kehtestati puu- ja köögiviljasektoris alles hiljuti ja üksnes üleminekumeetmena, ei ole selliste kavade läbivaatamine vajalik. |
| --- | --- |

(30)

Määrus (EÜ) nr 1782/2003 võimaldas tootmisest lahti seotud ühtset otsemaksete kava kehtestades jätta liikmesriikidel teatavad maksed kõnealusest kavast välja. Samas sätestati kõnealuse määruse artikli 64 lõikes 3 kõnealuse määruse III jaotise 5. peatüki 2. ja 3. jaoga ettenähtud võimaluste läbivaatamine, pidades silmas turu- ja struktuuriarenguid. Asjakohaste kogemuste analüüs näitab, et tootmisest lahtisidumine
  muudab
  tootjate valikud paindlikumaks, võimaldades neil tootmisotsuseid langetada tasuvuse ja turu reaktsiooni alusel.
  Eelkõige kehtib see põllukultuuride, humala- ja seemnesektori puhul ning teataval määral ka veiselihasektori puhul
  . Seetõttu tuleks
  kõnealuste sektorite tootmisega osaliselt seotud maksed integreerida ühtsesse otsemaksete kavva. Selleks, et veiselihasektori põllumajandustootjad saaksid järk-järgult kohaneda uue toetuskorraga, tuleks ette näha isasloomade eritoetuse ja tapatoetuse lisamise järkjärguline kohaldamine
  . Kuna tootmisega osaliselt seotud maksed kehtestati puu- ja köögiviljasektoris alles hiljuti ja üksnes üleminekumeetmena, ei ole selliste kavade läbivaatamine vajalik.

| (30) | Määrus (EÜ) nr 1782/2003 võimaldas tootmisest lahti seotud ühtset otsemaksete kava kehtestades jätta liikmesriikidel teatavad maksed kõnealusest kavast välja. Samas sätestati kõnealuse määruse artikli 64 lõikes 3 kõnealuse määruse III jaotise 5. peatüki 2. ja 3. jaoga ettenähtud võimaluste läbivaatamine, pidades silmas turu- ja struktuuriarenguid. Asjakohaste kogemuste analüüs näitab, et tootmisest lahtisidumine
  võib muuta
  tootjate valikud paindlikumaks, võimaldades neil tootmisotsuseid langetada tasuvuse ja turu reaktsiooni alusel. Seetõttu tuleks
  lubada liikmesriikidel, kes sedasi otsustavad, minna abi lahtisidumisega edasi
  . Kuna tootmisega osaliselt seotud maksed kehtestati puu- ja köögiviljasektoris alles hiljuti ja üksnes üleminekumeetmena, ei ole selliste kavade läbivaatamine vajalik. |
| --- | --- |

(30)

Määrus (EÜ) nr 1782/2003 võimaldas tootmisest lahti seotud ühtset otsemaksete kava kehtestades jätta liikmesriikidel teatavad maksed kõnealusest kavast välja. Samas sätestati kõnealuse määruse artikli 64 lõikes 3 kõnealuse määruse III jaotise 5. peatüki 2. ja 3. jaoga ettenähtud võimaluste läbivaatamine, pidades silmas turu- ja struktuuriarenguid. Asjakohaste kogemuste analüüs näitab, et tootmisest lahtisidumine
  võib muuta
  tootjate valikud paindlikumaks, võimaldades neil tootmisotsuseid langetada tasuvuse ja turu reaktsiooni alusel. Seetõttu tuleks
  lubada liikmesriikidel, kes sedasi otsustavad, minna abi lahtisidumisega edasi
  . Kuna tootmisega osaliselt seotud maksed kehtestati puu- ja köögiviljasektoris alles hiljuti ja üksnes üleminekumeetmena, ei ole selliste kavade läbivaatamine vajalik.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 31 a (uus)

| (31 a) | Vajalik on võtta erimeetmeid, et toetada ELi lambakasvatussektorit, mis on tugevas languses. Euroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsioonis lamba- ja kitsekasvatussektori tuleviku kohta Euroopas (2) tehtud soovitusi tuleks rakendada. |
| --- | --- |

(31 a)

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 32

| (32) | Liikmesriikidel tuleks lubada kasutada selgelt määratletud juhtudel kuni 10 % ülemmääradest eritoetuse andmiseks. Selline toetus peaks liikmesriikidel võimaldama käsitleda keskkonnaprobleeme ning edendada põllumajandustoodete kvaliteeti ja turustamist. Eritoetust peaks võimaldama ka piimakvootide järkjärgulise kaotamise ja eriti tundlike valdkondade toetuste tootmisest lahtisidumise tagajärgede leevendamiseks.
  Arvestades tõhusa riskijuhtimise kasvavat olulisust, tuleks liikmesriikidele anda võimalus rahaliselt toetada põllumajandustootjate saagi kindlustusmakseid ja rahastada teatavate majanduslike kahjude hüvitamist looma- või taimehaiguste korral
  . Ühenduse rahvusvaheliste kohustuste täitmist silmas pidades peaksid tootmisega seotud toetusmeetmeteks kasutatavad vahendid olema piiratud asjakohase tasemega.
  Tuleks kehtestada vastavad tingimused saagi kindlustamise ning looma- või taimehaigustega seotud hüvitise rahalise toetamise kohta
  . |
| --- | --- |

(32)

Liikmesriikidel tuleks lubada kasutada selgelt määratletud juhtudel kuni 10 % ülemmääradest eritoetuse andmiseks. Selline toetus peaks liikmesriikidel võimaldama käsitleda keskkonnaprobleeme ning edendada põllumajandustoodete kvaliteeti ja turustamist. Eritoetust peaks võimaldama ka piimakvootide järkjärgulise kaotamise ja eriti tundlike valdkondade toetuste tootmisest lahtisidumise tagajärgede leevendamiseks.
  Arvestades tõhusa riskijuhtimise kasvavat olulisust, tuleks liikmesriikidele anda võimalus rahaliselt toetada põllumajandustootjate saagi kindlustusmakseid ja rahastada teatavate majanduslike kahjude hüvitamist looma- või taimehaiguste korral
  . Ühenduse rahvusvaheliste kohustuste täitmist silmas pidades peaksid tootmisega seotud toetusmeetmeteks kasutatavad vahendid olema piiratud asjakohase tasemega.
  Tuleks kehtestada vastavad tingimused saagi kindlustamise ning looma- või taimehaigustega seotud hüvitise rahalise toetamise kohta
  .

| (32) | Liikmesriikidel tuleks lubada kasutada selgelt määratletud juhtudel kuni 10 % ülemmääradest eritoetuse andmiseks. Selline toetus peaks liikmesriikidel võimaldama käsitleda keskkonnaprobleeme ning edendada põllumajandustoodete kvaliteeti ja turustamist. Eritoetust peaks võimaldama ka piimakvootide järkjärgulise kaotamise ja eriti tundlike valdkondade toetuste tootmisest lahtisidumise tagajärgede leevendamiseks. Ühenduse rahvusvaheliste kohustuste täitmist silmas pidades peaksid tootmisega seotud toetusmeetmeteks kasutatavad vahendid olema piiratud asjakohase tasemega. |
| --- | --- |

(32)

Liikmesriikidel tuleks lubada kasutada selgelt määratletud juhtudel kuni 10 % ülemmääradest eritoetuse andmiseks. Selline toetus peaks liikmesriikidel võimaldama käsitleda keskkonnaprobleeme ning edendada põllumajandustoodete kvaliteeti ja turustamist. Eritoetust peaks võimaldama ka piimakvootide järkjärgulise kaotamise ja eriti tundlike valdkondade toetuste tootmisest lahtisidumise tagajärgede leevendamiseks. Ühenduse rahvusvaheliste kohustuste täitmist silmas pidades peaksid tootmisega seotud toetusmeetmeteks kasutatavad vahendid olema piiratud asjakohase tasemega.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 32 a (uus)

| (32 a) | Arvestades tõhusa riskijuhtimise kasvavat olulisust, tuleks liikmesriikidel lubada kasutada veel kuni 5 % oma ülemmääradest, et anda toetust põllumajandustootjatele või tootjaorganisatsioonidele või -rühmadele kindlustusmaksete ja investeerimisfondidega seotud kulusid rahaliselt toetades. |
| --- | --- |

(32 a)

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 36

| (36) | Otsetoetuste tootmisest lahtisidumine ja ühtse otsemaksete kava kehtestamine olid ühise põllumajanduspoliitika reformiprotsessi olulised osad. Kuid 2003. aastal oli mitmel põhjusel vaja eritoetus säilitada mitmete põllukultuuride puhul. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 rakendamisel saadud kogemused koos turuolukorra arenguga osutavad sellele, et kavad, mis 2003. aastal hoiti ühtsest otsemaksete kavast eraldi, saab sellega nüüd integreerida, et soodustada rohkem turule orienteeritud ja säästvat põllumajandust. Iseäranis kehib see oliiviõlisektori puhul, kus kohaldati üksnes väga piiratut tootmisega sidumist. Samuti kehtib see kõva nisu,
  valgurikaste kultuuride
  , riisi, kartulitärklise ja pähklite toetuste puhul, kus allesjäänud tootmisega seotud toetuste tõhususe langus toetab tootmisest lahtisidumise valikut.
  Lina puhul on samuti asjakohane kaotada töötlemistoetus ja integreerida asjaomased summad ühtsesse otsemaksete kavva
  . Riisi,
  kuivsööda
  , kartulitärklise ja lina puhul tuleks ette näha üleminekuperiood, et tagada nende võimalikult sujuv üleminek tootmisest lahtiseotud toetusele. Pähklite osas tuleks liikmesriikidel lubada jätkata toetuse riikliku osa maksmist tootmisega seotud viisil, et pehmendada tootmisest lahtisidumise mõju. |
| --- | --- |

(36)

Otsetoetuste tootmisest lahtisidumine ja ühtse otsemaksete kava kehtestamine olid ühise põllumajanduspoliitika reformiprotsessi olulised osad. Kuid 2003. aastal oli mitmel põhjusel vaja eritoetus säilitada mitmete põllukultuuride puhul. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 rakendamisel saadud kogemused koos turuolukorra arenguga osutavad sellele, et kavad, mis 2003. aastal hoiti ühtsest otsemaksete kavast eraldi, saab sellega nüüd integreerida, et soodustada rohkem turule orienteeritud ja säästvat põllumajandust. Iseäranis kehib see oliiviõlisektori puhul, kus kohaldati üksnes väga piiratut tootmisega sidumist. Samuti kehtib see kõva nisu,
  valgurikaste kultuuride
  , riisi, kartulitärklise ja pähklite toetuste puhul, kus allesjäänud tootmisega seotud toetuste tõhususe langus toetab tootmisest lahtisidumise valikut.
  Lina puhul on samuti asjakohane kaotada töötlemistoetus ja integreerida asjaomased summad ühtsesse otsemaksete kavva
  . Riisi,
  kuivsööda
  , kartulitärklise ja lina puhul tuleks ette näha üleminekuperiood, et tagada nende võimalikult sujuv üleminek tootmisest lahtiseotud toetusele. Pähklite osas tuleks liikmesriikidel lubada jätkata toetuse riikliku osa maksmist tootmisega seotud viisil, et pehmendada tootmisest lahtisidumise mõju.

| (36) | Otsetoetuste tootmisest lahtisidumine ja ühtse otsemaksete kava kehtestamine olid ühise põllumajanduspoliitika reformiprotsessi olulised osad. Kuid 2003. aastal oli mitmel põhjusel vaja eritoetus säilitada mitme põllukultuuri puhul. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 rakendamisel saadud kogemused koos turuolukorra arenguga osutavad sellele, et kavad, mis 2003. aastal jäid ühtsest otsemaksete kavast välja,
  saaks liikmesriigi soovi korral

  sellele nüüd lisada, et soodustada enam turule orienteeritud ja säästvat põllumajandust. Iseäranis kehtib see oliiviõlisektori kohta, kus kohaldati üksnes väga piiratut tootmisega sidumist. Samuti kehtib see kõva nisu, riisi, kartulitärklise ja pähklite toetuste kohta, kus allesjäänud tootmisega seotud toetuste tõhususe langus toetab tootmisest lahtisidumise valikut. Riisi, kartulitärklise ja lina jaoks tuleks ette näha üleminekuperiood, et tagada nende puhul võimalikult sujuv üleminek tootmisest lahtiseotud toetusele. Pähklite puhul tuleks liikmesriikidel lubada jätkata toetuse riikliku osa maksmist tootmisega seotud viisil, et mahendada tootmisest lahtisidumise mõju. |
| --- | --- |

(36)

Otsetoetuste tootmisest lahtisidumine ja ühtse otsemaksete kava kehtestamine olid ühise põllumajanduspoliitika reformiprotsessi olulised osad. Kuid 2003. aastal oli mitmel põhjusel vaja eritoetus säilitada mitme põllukultuuri puhul. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 rakendamisel saadud kogemused koos turuolukorra arenguga osutavad sellele, et kavad, mis 2003. aastal jäid ühtsest otsemaksete kavast välja,
  saaks liikmesriigi soovi korral

  sellele nüüd lisada, et soodustada enam turule orienteeritud ja säästvat põllumajandust. Iseäranis kehtib see oliiviõlisektori kohta, kus kohaldati üksnes väga piiratut tootmisega sidumist. Samuti kehtib see kõva nisu, riisi, kartulitärklise ja pähklite toetuste kohta, kus allesjäänud tootmisega seotud toetuste tõhususe langus toetab tootmisest lahtisidumise valikut. Riisi, kartulitärklise ja lina jaoks tuleks ette näha üleminekuperiood, et tagada nende puhul võimalikult sujuv üleminek tootmisest lahtiseotud toetusele. Pähklite puhul tuleks liikmesriikidel lubada jätkata toetuse riikliku osa maksmist tootmisega seotud viisil, et mahendada tootmisest lahtisidumise mõju.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 37

| (37) | Uute kavade ühtsesse otsemaksete kavva integreerimise tulemusel tuleks ette näha kõnealuse kava kohase individuaalse sissetulekutoetuse uue taseme arvutamine. Pähklite, kartulitärklise, lina
  ja kuivsööda
  puhul peaks suurenenud toetuse andmise aluseks olema põllumajandustootjate viimaste aastate toetused. Kuid senini ühtsest otsemaksete kavast osaliselt välja jäetud toetuste hõlmamise osas tuleks liikmesriikidele anda võimalus kasutada esialgseid võrdlusperioode. |
| --- | --- |

(37)

Uute kavade ühtsesse otsemaksete kavva integreerimise tulemusel tuleks ette näha kõnealuse kava kohase individuaalse sissetulekutoetuse uue taseme arvutamine. Pähklite, kartulitärklise, lina
  ja kuivsööda
  puhul peaks suurenenud toetuse andmise aluseks olema põllumajandustootjate viimaste aastate toetused. Kuid senini ühtsest otsemaksete kavast osaliselt välja jäetud toetuste hõlmamise osas tuleks liikmesriikidele anda võimalus kasutada esialgseid võrdlusperioode.

| (37) | Uute kavade ühtsesse otsemaksete kavva integreerimise tulemusel tuleks ette näha kõnealuse kava kohase individuaalse sissetulekutoetuse uue taseme arvutamine. Pähklite, kartulitärklise
  ja
  lina puhul peaks suurenenud toetuse andmise aluseks olema põllumajandustootjate viimaste aastate toetused
  või nende viimaste aastate tootmiskvoodid
  . Kuid seni ühtsest otsemaksete kavast osaliselt välja jäetud toetuste hõlmamise osas tuleks liikmesriikidele anda võimalus kasutada esialgseid võrdlusperioode. |
| --- | --- |

(37)

Uute kavade ühtsesse otsemaksete kavva integreerimise tulemusel tuleks ette näha kõnealuse kava kohase individuaalse sissetulekutoetuse uue taseme arvutamine. Pähklite, kartulitärklise
  ja
  lina puhul peaks suurenenud toetuse andmise aluseks olema põllumajandustootjate viimaste aastate toetused
  või nende viimaste aastate tootmiskvoodid
  . Kuid seni ühtsest otsemaksete kavast osaliselt välja jäetud toetuste hõlmamise osas tuleks liikmesriikidele anda võimalus kasutada esialgseid võrdlusperioode.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 38

| (38) | Määrusega (EÜ) nr 1782/2003 kehtestati energiakultuuride eritoetus, et toetada sektori arengut. Bioenergia sektori hiljutistest arengutest tingituna ja eelkõige seetõttu, et rahvusvahelistel turgudel on suur nõudlus selliste toodete järele ning et 2020. aastaks on kehtestatud siduvad eesmärgid seoses bioenergia osakaalu saavutamisega kütuste kogukulus, ei ole enam piisavat põhjust energiakultuuridele eritoetuse andmiseks. |
| --- | --- |

(38)

Määrusega (EÜ) nr 1782/2003 kehtestati energiakultuuride eritoetus, et toetada sektori arengut. Bioenergia sektori hiljutistest arengutest tingituna ja eelkõige seetõttu, et rahvusvahelistel turgudel on suur nõudlus selliste toodete järele ning et 2020. aastaks on kehtestatud siduvad eesmärgid seoses bioenergia osakaalu saavutamisega kütuste kogukulus, ei ole enam piisavat põhjust energiakultuuridele eritoetuse andmiseks.

| (38) | Määrusega (EÜ) nr 1782/2003 kehtestati energiakultuuride eritoetus, et toetada sektori arengut. Bioenergia sektori hiljutistest arengutest tingituna ja eelkõige seetõttu, et rahvusvahelistel turgudel on suur nõudlus selliste toodete järele ning et 2020. aastaks on kehtestatud siduvad eesmärgid seoses bioenergia osakaalu saavutamisega kütuste kogukulus, ei ole enam piisavat põhjust energiakultuuridele
  toodangust sõltuva
  eritoetuse andmiseks.
  Järelikult tuleks ka asjaomased summad tulevikus lisada ühtsesse otsemaksete kavva
  . |
| --- | --- |

(38)

Määrusega (EÜ) nr 1782/2003 kehtestati energiakultuuride eritoetus, et toetada sektori arengut. Bioenergia sektori hiljutistest arengutest tingituna ja eelkõige seetõttu, et rahvusvahelistel turgudel on suur nõudlus selliste toodete järele ning et 2020. aastaks on kehtestatud siduvad eesmärgid seoses bioenergia osakaalu saavutamisega kütuste kogukulus, ei ole enam piisavat põhjust energiakultuuridele
  toodangust sõltuva
  eritoetuse andmiseks.
  Järelikult tuleks ka asjaomased summad tulevikus lisada ühtsesse otsemaksete kavva
  .

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt d

| d) | riisi, tärklisekartuleid,
  puuvilla
  , suhkrut, puu- ja köögivilja, lamba- ja kitseliha ning veise- ja vasikaliha tootvate põllumajandustootjate toetuskavad; |
| --- | --- |

d)

riisi, tärklisekartuleid,
  puuvilla
  , suhkrut, puu- ja köögivilja, lamba- ja kitseliha ning veise- ja vasikaliha tootvate põllumajandustootjate toetuskavad;

| d) | riisi,
  valgurikkaid kultuure
  , tärklisekartuleid, suhkrut, puu- ja köögivilja,
  tubakat
  , lamba- ja kitseliha ning veise- ja vasikaliha tootvate põllumajandustootjate toetuskavad; |
| --- | --- |

d)

riisi,
  valgurikkaid kultuure
  , tärklisekartuleid, suhkrut, puu- ja köögivilja,
  tubakat
  , lamba- ja kitseliha ning veise- ja vasikaliha tootvate põllumajandustootjate toetuskavad;

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt a

| a) | „põllumajandustootja” – füüsiline või juriidiline isik või selliste isikute rühm, olenemata sellest, missugune õiguslik seisund sellele rühmale ja rühma liikmetele on riikliku õigusega antud, kelle põllumajandusettevõte asub ühenduse territooriumil, nagu on osutatud asutamiselepingu artiklis 299, ning kes tegeleb põllumajandusliku tegevusega; |
| --- | --- |

a)

„põllumajandustootja” – füüsiline või juriidiline isik või selliste isikute rühm, olenemata sellest, missugune õiguslik seisund sellele rühmale ja rühma liikmetele on riikliku õigusega antud, kelle põllumajandusettevõte asub ühenduse territooriumil, nagu on osutatud asutamiselepingu artiklis 299, ning kes tegeleb põllumajandusliku tegevusega;

| a) | „põllumajandustootja” – füüsiline või juriidiline isik või selliste isikute rühm, olenemata sellest, milline on siseriikliku õiguse järgi sellise rühma ja selle liikmete õiguslik seisund, kelle põllumajandusettevõte asub ühenduse territooriumil, nagu on osutatud asutamiselepingu artiklis 299, ning kes tegeleb põllumajandusliku tegevusega,
  mis on ta põhiline sissetulekuallikas
  ; |
| --- | --- |

a)

„põllumajandustootja” – füüsiline või juriidiline isik või selliste isikute rühm, olenemata sellest, milline on siseriikliku õiguse järgi sellise rühma ja selle liikmete õiguslik seisund, kelle põllumajandusettevõte asub ühenduse territooriumil, nagu on osutatud asutamiselepingu artiklis 299, ning kes tegeleb põllumajandusliku tegevusega,
  mis on ta põhiline sissetulekuallikas
  ;

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt a a (uus)

| a a) | „toetusõigusi omav põllumajandustootja” – põllumajandustootja, kellele on toetusõigused eraldatud või lõplikult üle antud; |
| --- | --- |

a a)

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt f a (uus)

| f a) | „piirkond” – asjaomase liikmesriigi valikul kas kogu liikmesriik, selle piirkond või liikmesriigi geograafiline piirkond, mida iseloomustavad teatavad iseärasused ja/või struktuuriliselt ebasoodsad olud; |
| --- | --- |

f a)

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1

| 1. | Otsetoetuseid saav põllumajandustootja täidab II lisas loetletud kohustuslikke majandamisnõudeid ning artikli 6 kohaselt kehtestatud häid põllumajandus- ja keskkonnatingimusi. |
| --- | --- |

1.

Otsetoetuseid saav põllumajandustootja täidab II lisas loetletud kohustuslikke majandamisnõudeid ning artikli 6 kohaselt kehtestatud häid põllumajandus- ja keskkonnatingimusi.

| 1. | Otsetoetuseid saav põllumajandustootja täidab II lisas loetletud kohustuslikke majandamisnõudeid ning artikli 6 kohaselt kehtestatud häid põllumajandus- ja keskkonnatingimusi,
  välja arvatud juhul, kui sellise kohustuse täitmine on võimatu või ebaproportsionaalne
  . |
| --- | --- |

1.

Otsetoetuseid saav põllumajandustootja täidab II lisas loetletud kohustuslikke majandamisnõudeid ning artikli 6 kohaselt kehtestatud häid põllumajandus- ja keskkonnatingimusi,
  välja arvatud juhul, kui sellise kohustuse täitmine on võimatu või ebaproportsionaalne
  .

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 a (uus)

| 1 a. | Otsetoetust saav põllumajandustootja täidab tööohutusnõudeid ja asjaomase liikmesriigi poolt ette nähtud lepingutingimusi. |
| --- | --- |

1 a.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt a a (uus)

| a a) | tööohutus, |
| --- | --- |

a a)

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1

| 1. | Liikmesriigid tagavad, et kogu põllumajandusmaa ning eelkõige maa, mida enam ei kasutata tootmise eesmärgil, oleks heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes. Liikmesriigid määratlevad riiklikul või piirkondlikul tasandil heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste miinimumnõuded III lisas sätestatud
  raamistiku alusel
  ,
  võttes arvesse
  asjaomaste alade eriomadusi, sh mulla- ja ilmastikutingimusi, olemasolevat põllumajandustootmist, maakasutust, külvikorda, tootmisviise ja põllumajandusstruktuure. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid tagavad, et kogu põllumajandusmaa ning eelkõige maa, mida enam ei kasutata tootmise eesmärgil, oleks heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes. Liikmesriigid määratlevad riiklikul või piirkondlikul tasandil heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste miinimumnõuded III lisas sätestatud
  raamistiku alusel
  ,
  võttes arvesse
  asjaomaste alade eriomadusi, sh mulla- ja ilmastikutingimusi, olemasolevat põllumajandustootmist, maakasutust, külvikorda, tootmisviise ja põllumajandusstruktuure.

| 1. | Liikmesriigid tagavad, et kogu põllumajandusmaa ning eelkõige maa, mida enam ei kasutata tootmiseks, hoitakse heas põllumajanduslikus ja ökoloogilises seisukorras. Liikmesriigid määratlevad riigi või piirkonna tasandil hea põllumajandusliku ja ökoloogilise seisukorra miinimumnõuded,
  võttes arvesse
  III lisas sätestatud
  küsimusi, komisjoni suuniseid ja/või muid nende põllumajandusliku tootmise eripärast tulenevaid norme ning
  asjaomaste alade eriomadusi, sh mulla- ja ilmastikutingimusi,
  ökosüsteeme
  , olemasolevat põllumajanduslikku tootmist, maakasutust, külvikorda, tootmisviise ja põllumajandusstruktuure.
  Kõnealuseid miinimumnõudeid kohandatakse vastavalt kohalikele oludele nii, et nende (teadusliku uurimistöö ja praktilise kogemuse varal kindlaks tehtud) mõju oleks põllumajanduse ja keskkonna seisukohast kõige tõhusam
  . |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid tagavad, et kogu põllumajandusmaa ning eelkõige maa, mida enam ei kasutata tootmiseks, hoitakse heas põllumajanduslikus ja ökoloogilises seisukorras. Liikmesriigid määratlevad riigi või piirkonna tasandil hea põllumajandusliku ja ökoloogilise seisukorra miinimumnõuded,
  võttes arvesse
  III lisas sätestatud
  küsimusi, komisjoni suuniseid ja/või muid nende põllumajandusliku tootmise eripärast tulenevaid norme ning
  asjaomaste alade eriomadusi, sh mulla- ja ilmastikutingimusi,
  ökosüsteeme
  , olemasolevat põllumajanduslikku tootmist, maakasutust, külvikorda, tootmisviise ja põllumajandusstruktuure.
  Kõnealuseid miinimumnõudeid kohandatakse vastavalt kohalikele oludele nii, et nende (teadusliku uurimistöö ja praktilise kogemuse varal kindlaks tehtud) mõju oleks põllumajanduse ja keskkonna seisukohast kõige tõhusam
  .

III lisa teine veerg sisaldab vabatahtlikke norme ja liikmesriigid otsustavad ise, kas nad rakendavad neid või mitte. Ühtlasi peavad võetavad meetmed põhinema kehtivatel ühenduse õigusaktidel lisakohustusi kehtestamata.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 a (uus)

Artikkel 6 a

Boonuspunktid

Iga liikmesriik võib vabalt kehtestada „boonustingimuse”, mille alusel jagatakse põllumajandustootjatele „boonuspunkte” bioloogilist mitmekesisust toetava tegevuse eest, mis ületab nende kohustusi heade põllumajandusliku ja ökoloogilise seisukorra tagamisel. Tegevuse, mille eest boonuspunkte võib jagada, määrab kindlaks iga liikmesriik ise. Boonuspunkte võib kasutada karistuspunktide korvamiseks, mis on saadud artiklis 6 nimetatud hea põllumajandusliku ja ökoloogilise seisukorra eiramise tõttu. Kõnealuse korvamise korra määravad liikmesriigid.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 b (uus)

Artikkel 6 b

Toiduainetega kindlustatus

Liikmesriigid pööravad maa tasakaalustatud ja säästva majandamise raames esmajärjekorras tähelepanu üleriigilisele ja piirkondlikule toiduainetega kindlustatusele. Kui kavatsetakse suurendada põllumajanduse toorainete energiatootmiseks kasutamist, koostavad liikmesriigid toiduainetega kindlustatuse analüüsi, et välistada igasugune varustuskindluse vähenemise oht.

Muudatusettepanekud 186, 229 ja 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 1

| 1. | Kõiki asjaomasel kalendriaastal põllumajandustootjale makstavaid otsetoetuste summasid, mis ületavad
  5 000 eurot
  , vähendatakse kuni 2012. aastani igal aastal
  järgmise protsendimäära võrra
  : |
| --- | --- |

1.

Kõiki asjaomasel kalendriaastal põllumajandustootjale makstavaid otsetoetuste summasid, mis ületavad
  5 000 eurot
  , vähendatakse kuni 2012. aastani igal aastal
  järgmise protsendimäära võrra
  :

| 1. | Kõiki asjaomasel kalendriaastal põllumajandustootjale makstavaid otsetoetuste summasid, mis ületavad
  10 000 eurot
  , vähendatakse kuni 2012. aastani igal aastal
  järgmisel viisil
  : |
| --- | --- |

1.

Kõiki asjaomasel kalendriaastal põllumajandustootjale makstavaid otsetoetuste summasid, mis ületavad
  10 000 eurot
  , vähendatakse kuni 2012. aastani igal aastal
  järgmisel viisil
  :

| a) | 2009:
  7
   %, |
| --- | --- |

a)

2009:
  7
   %,

| a) | 2009:
  6
   %, |
| --- | --- |

a)

2009:
  6
   %,

| b) | 2010:
  9
   %, |
| --- | --- |

b)

2010:
  9
   %,

| b) | 2010:
  6
   %, |
| --- | --- |

b)

2010:
  6
   %,

| c) | 2011:
  11
   %, |
| --- | --- |

c)

2011:
  11
   %,

| c) | 2011:
  7
   %, |
| --- | --- |

c)

2011:
  7
   %,

| d) | 2012:
  13
   %. |
| --- | --- |

d)

2012:
  13
   %.

| d) | 2012:
  7
   %. |
| --- | --- |

d)

2012:
  7
   %.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 1 – esimene a lõik (uus)

Liikmesriigid tagavad, et mis tahes kohustusliku ümbersuunamise suurendamisele vastaks võrdväärne vabatahtliku ümbersuunamise vähendamine.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2

| 2. | Lõikes 1 osutatud vähendusi suurendatakse järgmiselt: |
| --- | --- |

2.

Lõikes 1 osutatud vähendusi suurendatakse järgmiselt:

| 2. | Lõike 1 kohaselt vähendatud summasid suurendatakse järgmiselt: |
| --- | --- |

2.

Lõike 1 kohaselt vähendatud summasid suurendatakse järgmiselt:

| a) | 100 000 ja 199 999 euro vahele jäävaid summasid
  kolme protsendipunkti
  võrra, |
| --- | --- |

a)

100 000 ja 199 999 euro vahele jäävaid summasid
  kolme protsendipunkti
  võrra,

| a) | 100 000 ja 199 999 euro vahele jäävad summad
  ühe protsendipunkti
  võrra, |
| --- | --- |

a)

100 000 ja 199 999 euro vahele jäävad summad
  ühe protsendipunkti
  võrra,

| b) | 200 000 ja 299 999 euro vahele jäävaid summasid
  kuue protsendipunkti
  võrra, |
| --- | --- |

b)

200 000 ja 299 999 euro vahele jäävaid summasid
  kuue protsendipunkti
  võrra,

| b) | 200 000 ja 299 999 euro vahele jäävad summasd
  kahe protsendipunkti
  võrra, |
| --- | --- |

b)

200 000 ja 299 999 euro vahele jäävad summasd
  kahe protsendipunkti
  võrra,

| c) | 300 000 eurost algavaid summasid
  üheksa protsendipunkti
  võrra. |
| --- | --- |

c)

300 000 eurost algavaid summasid
  üheksa protsendipunkti
  võrra.

| c) | 300 000 eurost algavad summad
  kolme protsendipunkti
  võrra. |
| --- | --- |

c)

300 000 eurost algavad summad
  kolme protsendipunkti
  võrra.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2 a (uus)

| 2 a. | Lõike 1 sätteid kohaldatakse ainult nende toetuste puhul, mis on ühtse otsemaksete kavaga täielikult integreeritud. |
| --- | --- |

2 a.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 3

| 3. | Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata otsetoetuste suhtes, mida antakse põllumajandustootjatele Prantsusmaa ülemeredepartemangudes, Assooridel ja Madeiral, Kanaari saartel
  ja
  Egeuse mere saartel. |
| --- | --- |

3.

Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata otsetoetuste suhtes, mida antakse põllumajandustootjatele Prantsusmaa ülemeredepartemangudes, Assooridel ja Madeiral, Kanaari saartel
  ja
  Egeuse mere saartel.

| 3. | Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata otsetoetuste suhtes, mida antakse põllumajandustootjatele Prantsusmaa ülemeredepartemangudes, Assooridel ja Madeiral, Kanaari saartel, Egeuse
  ning Joonia
  mere saartel. |
| --- | --- |

3.

Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata otsetoetuste suhtes, mida antakse põllumajandustootjatele Prantsusmaa ülemeredepartemangudes, Assooridel ja Madeiral, Kanaari saartel, Egeuse
  ning Joonia
  mere saartel.

Muudatusettepanek 211

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 3 a (uus)

| 3 a. | Lõiget 2 ei kohaldata ühistutele ja teistele juriidilistele isikutele, kes koosnevad mitmest otsetoetust saavast põllumajandustootjast ning kes käsitlevad toetusi liikmete vahel jaotamiseks. Käesolevat erandit ei kohaldata suurtele toetusesaajatele, kes saavad 100 000 või rohkem eurot ja kes on selliste juriidiliste isikute liikmed. |
| --- | --- |

3 a.

Muudatusettepanek 240

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 3 b (uus)

| 3 b. | Lõiget 2 võidakse otsustada mitte kohaldada, kui ühtset toetust saavatest põllumajandustootjatest koosnev ühendus ainult võtab toetusi vastu või vahendab neid, et jaotada need täiel määral liikmete vahel. |
| --- | --- |

3 b.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1

| 1. | Ilma et see piiraks artikli 11 kohaldamist, ei tohi otsetoetuste netosummad, mida võib liikmesriigis iga kalendriaasta kohta pärast käesoleva määruse artiklite 7 ja 10 ning määruse (EÜ) nr 378/2007 artikli 1 kohaldamist anda, ületada käesoleva määruse IV lisas sätestatud ülemmäärasid. Vajadusel võivad liikmesriigid
  otsetoetuste suhtes kohaldada

  lineaarset

  vähendamist
  , et pidada kinni IV lisas sätestatud ülemmääradest. |
| --- | --- |

1.

Ilma et see piiraks artikli 11 kohaldamist, ei tohi otsetoetuste netosummad, mida võib liikmesriigis iga kalendriaasta kohta pärast käesoleva määruse artiklite 7 ja 10 ning määruse (EÜ) nr 378/2007 artikli 1 kohaldamist anda, ületada käesoleva määruse IV lisas sätestatud ülemmäärasid. Vajadusel võivad liikmesriigid
  otsetoetuste suhtes kohaldada

  lineaarset

  vähendamist
  , et pidada kinni IV lisas sätestatud ülemmääradest.

| 1. | Ilma et see piiraks artikli 11 kohaldamist, ei tohi otsetoetuste netosummad, mida võib liikmesriigis iga kalendriaasta kohta pärast käesoleva määruse artiklite 7 ja 10 ning määruse (EÜ) nr 378/2007 artikli 1 kohaldamist anda, ületada käesoleva määruse IV lisas sätestatud ülemmäärasid. Vajadusel
  vähendavad
  liikmesriigid lineaarselt

  neid otsetoetuste summasid, mille suhtes kohaldatakse ümbersuunamisest sõltuvat vähendamisi
  , et pidada kinni IV lisas sätestatud ülemmääradest. |
| --- | --- |

1.

Ilma et see piiraks artikli 11 kohaldamist, ei tohi otsetoetuste netosummad, mida võib liikmesriigis iga kalendriaasta kohta pärast käesoleva määruse artiklite 7 ja 10 ning määruse (EÜ) nr 378/2007 artikli 1 kohaldamist anda, ületada käesoleva määruse IV lisas sätestatud ülemmäärasid. Vajadusel
  vähendavad
  liikmesriigid lineaarselt

  neid otsetoetuste summasid, mille suhtes kohaldatakse ümbersuunamisest sõltuvat vähendamisi
  , et pidada kinni IV lisas sätestatud ülemmääradest.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2

| 2. | Komisjon vaatab IV lisas sätestatud ülemmäärad läbi artikli 128 lõikes 2 sätestatud korras, et võtta arvesse järgmist: |
| --- | --- |

2.

Komisjon vaatab IV lisas sätestatud ülemmäärad läbi artikli 128 lõikes 2 sätestatud korras, et võtta arvesse järgmist:

| 2. | Komisjon vaatab
  igal aastal
  IV lisas sätestatud ülemmäärad läbi artikli 128 lõikes 2 sätestatud korras, et võtta arvesse järgmist: |
| --- | --- |

2.

Komisjon vaatab
  igal aastal
  IV lisas sätestatud ülemmäärad läbi artikli 128 lõikes 2 sätestatud korras, et võtta arvesse järgmist:

| a) | muudatusi otsetoetuste raames antavates maksimumsummades, |
| --- | --- |

a)

muudatusi otsetoetuste raames antavates maksimumsummades,

| a) | muudatusi otsetoetuste raames antavates maksimumsummades, |
| --- | --- |

a)

muudatusi otsetoetuste raames antavates maksimumsummades,

| b) | muudatusi määruses (EÜ) nr 378/2007 osutatud vabatahtlikus ümbersuunamises, |
| --- | --- |

b)

| c) | põllumajandusettevõtete struktuurimuudatusi. |
| --- | --- |

c)

põllumajandusettevõtete struktuurimuudatusi.

| c) | põllumajandusettevõtete struktuurimuudatusi |
| --- | --- |

c)

põllumajandusettevõtete struktuurimuudatusi

ning teavitab sellest Euroopa Parlamenti.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 1

| 1. | Vanades liikmesriikides artiklis 7 ettenähtud vähendamiste kohaldamisest tulenevaid summasid võib vastavalt järgmistes lõigetes sätestatud tingimustele kasutada ühenduse
  täiendava
  toetusena Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavatele maaelu arengukavade raames võetavatele meetmetele, mis on täpsustatud määruses (EÜ) nr 1698/2005. |
| --- | --- |

1.

Vanades liikmesriikides artiklis 7 ettenähtud vähendamiste kohaldamisest tulenevaid summasid võib vastavalt järgmistes lõigetes sätestatud tingimustele kasutada ühenduse
  täiendava
  toetusena Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavatele maaelu arengukavade raames võetavatele meetmetele, mis on täpsustatud määruses (EÜ) nr 1698/2005.

| 1. | Vanades liikmesriikides artiklis 7 ettenähtud vähendamiste kohaldamisest tulenevaid summasid võib vastavalt järgmistes lõigetes sätestatud tingimustele kasutada ühenduse toetusena Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavatele maaelu arengukavade raames võetavatele meetmetele, mis on täpsustatud määruses (EÜ) nr 1698/2005. |
| --- | --- |

1.

Vanades liikmesriikides artiklis 7 ettenähtud vähendamiste kohaldamisest tulenevaid summasid võib vastavalt järgmistes lõigetes sätestatud tingimustele kasutada ühenduse toetusena Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavatele maaelu arengukavade raames võetavatele meetmetele, mis on täpsustatud määruses (EÜ) nr 1698/2005.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 1

| 1. | Artiklit 7 kohaldatakse asjaomasel kalendriaastal uute liikmesriikide põllumajandustootjate suhtes üksnes siis, kui asjaomasele liikmesriigile artikli 110 kohaselt asjaomasel kalendriaastal antavate otsetoetuste tase ei ole väiksem vanade liikmesriikide tasemest, võttes arvesse artikli 7 lõike 1 alusel kohaldatavaid vähendusi. |
| --- | --- |

1.

| 1. | Toetuste ümbersuunamine ei ole uutele liikmesriikidele kohustuslik enne, kui nad hakkavad saama täies ulatuses otsetoetusi. |
| --- | --- |

1.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 4

| 4. | Artikli 7 lõigete 1 ja 2 kohaldamisest tulenevad summad jaotatakse artikli 128 lõikes 2 osutatud korras uutele liikmesriikidele, kus vastavad summad on tekkinud.
  Neid kasutatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 69 lõikele 5a
  . |
| --- | --- |

4.

Artikli 7 lõigete 1 ja 2 kohaldamisest tulenevad summad jaotatakse artikli 128 lõikes 2 osutatud korras uutele liikmesriikidele, kus vastavad summad on tekkinud.
  Neid kasutatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 69 lõikele 5a
  .

| 4. | Artikli 7 lõigete 1 ja 2 kohaldamisest tulenevad summad jaotatakse artikli 128 lõikes 2 osutatud korras uutele liikmesriikidele, kus vastavad summad on tekkinud. |
| --- | --- |

4.

Artikli 7 lõigete 1 ja 2 kohaldamisest tulenevad summad jaotatakse artikli 128 lõikes 2 osutatud korras uutele liikmesriikidele, kus vastavad summad on tekkinud.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – pealkiri

Põllumajandusettevõtete nõustamise süsteem

Põllumajandusettevõtete nõustamise
  ja põllumajandusuuringute
  süsteem

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 2

| 2. | Nõuandetegevus hõlmab vähemalt 1. peatükis osutatud kohustuslikke majandamisnõudeid ning häid põllumajandus- ja keskkonnatingimusi. |
| --- | --- |

2.

Nõuandetegevus hõlmab vähemalt 1. peatükis osutatud kohustuslikke majandamisnõudeid ning häid põllumajandus- ja keskkonnatingimusi.

| 2. | Nõustamis- ja uurimistegevus
  hõlmab vähemalt 1. peatükis osutatud kohustuslikke majandamisnõudeid ning häid põllumajandus- ja keskkonnatingimusi,
  samuti majanduslikult tasuvate, ökoloogiliselt jätkusuutlike ning loodusvarasid ja tootmiskulusid (energia, põhitootmisvahendid jne) enam säästvate tootmisviiside levitamist
  . |
| --- | --- |

2.

Nõustamis- ja uurimistegevus
  hõlmab vähemalt 1. peatükis osutatud kohustuslikke majandamisnõudeid ning häid põllumajandus- ja keskkonnatingimusi,
  samuti majanduslikult tasuvate, ökoloogiliselt jätkusuutlike ning loodusvarasid ja tootmiskulusid (energia, põhitootmisvahendid jne) enam säästvate tootmisviiside levitamist
  .

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 2

| 2. | Liikmesriigid
  annavad eelisseisundi põllumajandustootjatele, kes saavad rohkem kui 15 000 eurot otsetoetusi aastas
  . |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid
  annavad eelisseisundi põllumajandustootjatele, kes saavad rohkem kui 15 000 eurot otsetoetusi aastas
  .

| 2. | Liikmesriigid
  tagavad, et kõik põllumajandustootjad saavad soovi korral kõnealuses nõustamissüsteemis osaleda
  . |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid
  tagavad, et kõik põllumajandustootjad saavad soovi korral kõnealuses nõustamissüsteemis osaleda
  .

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 1 – teine lõik

See andmebaas peab eelkõige võimaldama liikmesriigi pädeval asutusel otse ja viivitamata kätte saada andmed iga kalendri- ja/või turustusaasta kohta alates 2000. aastast.

See andmebaas peab eelkõige võimaldama liikmesriigi pädeval asutusel otse ja viivitamata kätte saada andmed iga kalendri- ja/või turustusaasta kohta alates 2000. aastast
  või uute liikmesriikide puhul alates esimesest aastast pärast nende ELiga ühinemist
  .

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 1

| 1. | Liikmesriigid viivad läbi toetusetaotluste halduskontrolle, et kontrollida toetuste saamise õigust. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid viivad läbi toetusetaotluste halduskontrolle, et kontrollida toetuste saamise õigust.

| 1. | Liikmesriigid kontrollivad toetusetaotlusi halduskorras, et veenduda toetuste saamise õiguses.
  Halduskontroll ei tohi olla põllumajandustootjate jaoks liiga koormav, eelkõige maksumuse ja bürokraatia seisukohalt
  . |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid kontrollivad toetusetaotlusi halduskorras, et veenduda toetuste saamise õiguses.
  Halduskontroll ei tohi olla põllumajandustootjate jaoks liiga koormav, eelkõige maksumuse ja bürokraatia seisukohalt
  .

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 1

| 1. | Liikmesriigid kontrollivad kohapeal, kas põllumajandustootja täidab 1. peatükis osutatud kohutusi. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid kontrollivad kohapeal, kas põllumajandustootja täidab 1. peatükis osutatud kohutusi.

| 1. | Liikmesriigid kontrollivad kohapeal, kas põllumajandustootja täidab 1. peatükis osutatud kohustusi.
  Ühe põllumajandusettevõtte kontrollimine kestab kõige rohkem ühe päeva ega tohi olla põllumajandustootjale liiga koormav
  . |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid kontrollivad kohapeal, kas põllumajandustootja täidab 1. peatükis osutatud kohustusi.
  Ühe põllumajandusettevõtte kontrollimine kestab kõige rohkem ühe päeva ega tohi olla põllumajandustootjale liiga koormav
  .

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 2 – esimene lõik

| 2. | Liikmesriigid võivad kasutada olemasolevaid haldus- ja kontrollisüsteeme, et tagada 1. peatükis osutatud kohustuslike majandamisnõuete ning heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste täitmine. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid võivad kasutada olemasolevaid haldus- ja kontrollisüsteeme, et tagada 1. peatükis osutatud kohustuslike majandamisnõuete ning heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste täitmine.

| 2. | Liikmesriigid võivad kasutada olemasolevaid haldus- ja kontrollisüsteeme, et tagada 1. peatükis osutatud kohustuslike majandamisnõuete ning heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste täitmine.
  Sellegipoolest püüavad liikmesriigid piirata kontrollorganite arvu ja konkreetses põllumajandusettevõttes kohapealset kontrolli teostavate isikute arvu
  . |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid võivad kasutada olemasolevaid haldus- ja kontrollisüsteeme, et tagada 1. peatükis osutatud kohustuslike majandamisnõuete ning heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste täitmine.
  Sellegipoolest püüavad liikmesriigid piirata kontrollorganite arvu ja konkreetses põllumajandusettevõttes kohapealset kontrolli teostavate isikute arvu
  .

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 2 a (uus)

| 2 a. | Liikmesriigid võivad kasutada eraasutuste haldus- ja kontrollisüsteeme, kui need on riigiasutuste poolt ametlikult akrediteeritud. |
| --- | --- |

2 a.

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 2 b (uus)

| 2 b. | Liikmesriigid püüavad kontrollimist kavandada nii, et põllumajandusettevõtteid, mida hooajalistel põhjustel on kõige parem kontrollida aasta teatud ajavahemiku jooksul, tõepoolest sel ajal kontrollitaks. Kui aga kontrolli teostav asutus ei saanud kohapealse kontrollimise käigus hooajalistel põhjustel teatava kohustusliku majandamisnõude või selle osa või heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste täitmist kontrollida, loetakse nimetatud nõuded ja tingimused täidetuks. |
| --- | --- |

2 b.

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 1 – teine lõik

Esimest lõiku kohaldatakse ka juhul, kui kõnealune rikkumine on selle isiku tegemise või tegematajätmise otsene tagajärg, kellele põllumajandusmaa üle anti või kes selle üle andis.

Esimest lõiku kohaldatakse ka juhul, kui kõnealune rikkumine on selle isiku teo või tegevusetuse otsene tagajärg, kellele põllumajandusmaa üle anti või kes selle üle andis,
  välja arvatud juhul, kui rikkumise eest vastutav isik on esitanud toetusetaotluse ka asjaomase aasta kohta. Sel juhul kohaldatakse esimeses lõigus nimetatud sanktsiooni rikkumise eest vastutavale isikule makstavate otsetoetuste summade suhtes
  .

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 1 – kolmas lõik

Käesolevas lõikes tähendab „üleandmine” mis tahes liiki tehingut, mille tulemusel põllumajandusmaa lakkab olemast üleandja käsutuses.

Käesolevas lõikes tähendab „üleandmine” mis tahes liiki tehingut, mille tulemusel põllumajandusmaa lakkab olemast üleandja käsutuses,
  välja arvatud sellised tehingud, mida asjaomane põllumajandustootja ei saa vältida
  .

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 3 – teine lõik

Kui liikmesriik otsustab kasutada esimeses lõigus sätestatud võimalust,
  võtab
  pädev asutus
  järgmisel aastal nõutavaid meetmeid selle tagamiseks, et põllumajandustootja lõpetaks asjaomase
  tuvastatud rikkumise.
  Põllumajandustootjat teavitatakse tuvastatud rikkumistest ja parandusmeetmetest
  .

Kui liikmesriik otsustab kasutada esimeses lõigus sätestatud võimalust,
  teavitab
  pädev asutus
  põllumajandustootjat
  tuvastatud
  rikkumisest ja viimane teavitab omakorda meetmetest, mida on võetud
  rikkumise
  heastamiseks. Põllumajandustootja võetud meetmete kontrollimise eesmärgil võtab pädev asutus neid põllumajandusettevõtteid arvesse järgneva aasta kohapealsete kontrollide jaoks riskianalüüse tehes
  .

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 a (uus)

Artikkel 26 a

Läbivaatamine

Komisjon esitab hiljemalt 31. detsembriks 2007 ja seejärel iga kahe aasta järel nõuetele vastavuse süsteemi kohaldamise kohta aruande, millele vajadusel lisatakse asjakohased ettepanekud eelkõige selleks et:

| — | muuta III lisas esitatud kohustuslike majandamisnõuete loetelu; |
| --- | --- |

—

| — | lihtsustada õigusakte, vähendada reguleerimist ja täiustada õigusakte kohustuslike majandamisnõuete loendi alusel, pöörates erilist tähelepanu nitraate käsitlevatele õigusaktidele; |
| --- | --- |

—

| — | lihtsustada, täiustada ja ühtlustada kehtivaid kohapealse kontrolli süsteeme, võttes arvesse võimalusi, mida pakuvad näitajate väljatöötamine, kitsaskohtadel põhinevad kontrollid, erasektori sertifitseerimiskavade alusel juba teostatud kontrollid, kohustuslikke majandamisnõudeid rakendavate riigisiseste õigusaktide alusel juba teostatud kontrollid ning info- ja sidetehnoloogia. |
| --- | --- |

—

Aruanded sisaldavad ka nõuetele vastavuse süsteemi kohase aruande esitamisele eelneva aasta kontrolli kogukulude hinnangut.

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 1

| 1. | Liikmesriigid
  ei anna põllumajandustootjatele
  otsetoetusi
  juhul
  : |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid
  ei anna põllumajandustootjatele
  otsetoetusi
  juhul
  :

| 1. | Liikmesriigid
  võivad otsustada mitte anda kehtestatavast miinimummäärast väiksemaid
  otsetoetusi. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid
  võivad otsustada mitte anda kehtestatavast miinimummäärast väiksemaid
  otsetoetusi.

| a) | kui asjaomasel kalendriaastal taotletav või makstav otsetoetuste kogusumma ei ületa 250 eurot või |
| --- | --- |

a)

| b) | kui põllumajandusettevõtte toetuskõlblik pindala, mille osas otsetoetusi taotletakse või makstakse, on alla ühe hektari. Küpros võib aga minimaalseks toetuskõlblikuks pindalaks kehtestada 0,3 hektarit ja Malta 0,1 hektarit. |
| --- | --- |

b)

Artikli 45 lõikes 1 osutatud eriõigustega põllumajandustootjate suhtes kohaldatakse siiski punktis a osutatud tingimust.

Esimese lõigu kohaldamisel säästetud summad jäävad selle liikmesriigi riiklikku reservi, kus need tekkisid.

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 2

| 2. | Liikmesriigid võivad objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil otsustada mitte anda otsetoetusi sellistele äriühingutele asutamislepingu artikli 48 teise lõigu tähenduses, kelle peamine eesmärk ei hõlma
  põllumajanduslikku tegevust
  . |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid võivad objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil otsustada mitte anda otsetoetusi sellistele äriühingutele asutamislepingu artikli 48 teise lõigu tähenduses, kelle peamine eesmärk ei hõlma
  põllumajanduslikku tegevust
  .

| 2. | Liikmesriigid võivad objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil otsustada mitte anda otsetoetusi sellistele äriühingutele asutamislepingu artikli 48 teise lõigu tähenduses, kelle peamine eesmärk ei ole

  põllumajandustoodete tootmine ega kasvatamine, sealhulgas saagikoristus, lüpsmine, põllumajandusloomade aretamine ja pidamine
  . |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid võivad objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil otsustada mitte anda otsetoetusi sellistele äriühingutele asutamislepingu artikli 48 teise lõigu tähenduses, kelle peamine eesmärk ei ole

  põllumajandustoodete tootmine ega kasvatamine, sealhulgas saagikoristus, lüpsmine, põllumajandusloomade aretamine ja pidamine
  .

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 2

| 2. | Makseid tehakse kuni kaks korda aastas 1. detsembrist kuni järgmise kalendriaasta 30. juunini. |
| --- | --- |

2.

Makseid tehakse kuni kaks korda aastas 1. detsembrist kuni järgmise kalendriaasta 30. juunini.

| 2. | Makseid tehakse kuni kaks korda aastas 1. detsembrist kuni järgmise kalendriaasta 30. juunini,
  kusjuures maksed hõlmavad turu intressimääraga intressi, mis tuleb tasuda järgmise kalendriaasta 30. juuni seisuga tasumata summalt
  . |
| --- | --- |

2.

Makseid tehakse kuni kaks korda aastas 1. detsembrist kuni järgmise kalendriaasta 30. juunini,
  kusjuures maksed hõlmavad turu intressimääraga intressi, mis tuleb tasuda järgmise kalendriaasta 30. juuni seisuga tasumata summalt
  .

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 2 a (uus)

| 2 a. | Kui makse hilineb pädeva asutusega toimuva vaidluse tõttu, mis laheneb põllmajandustootja kasuks, makstakse põllumajandustootjale turu intressimäärale vastav intress. |
| --- | --- |

2 a.

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 3

| 3. | I lisas loetletud toetuskavade alusel ei tehta
  makseid
  enne, kui artikli 22 kohaselt liikmesriikide poolt teostatavad toetuskõlblikkuse kontrollid on lõpule viidud. |
| --- | --- |

3.

I lisas loetletud toetuskavade alusel ei tehta
  makseid
  enne, kui artikli 22 kohaselt liikmesriikide poolt teostatavad toetuskõlblikkuse kontrollid on lõpule viidud.

| 3. | I lisas loetletud toetuskavade alusel ei tehta
  ühegi taotluse alusel makset
  enne, kui artikli 22 kohaselt liikmesriikide poolt teostatavad toetuskõlblikkuse kontrollid on
  asjaomase taotluse osas
  lõpule viidud. |
| --- | --- |

3.

I lisas loetletud toetuskavade alusel ei tehta
  ühegi taotluse alusel makset
  enne, kui artikli 22 kohaselt liikmesriikide poolt teostatavad toetuskõlblikkuse kontrollid on
  asjaomase taotluse osas
  lõpule viidud.

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 3 – esimene a lõik (uus)

Kui maksed tehakse siiski ettemaksena või kahes osas, määratakse esimese osamakse summa kindlaks maksekuupäeval olemasolevate haldus- ja kohapealsete kontrollide tulemuste põhjal ja sellises ulatuses, et makse lõplik summa ei ole väiksem kui esimene osamakse.

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 33

Artikkel 33

Läbivaatamine

välja jäetud

I lisas loetletud toetuskavasid kohaldatakse, ilma et see piiraks majanduse arengute ja eelarveseisundi põhjal mis tahes ajahetkel tehtavat võimalikku läbivaatamist.

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 2

| 2. | Käesoleva jaotise kohaldamisel tähendab toetusõigusi omav põllumajandustootja põllumajandustootjat, kellele on eraldatud või jäädavalt üle antud toetusõigused. |
| --- | --- |

2.

välja jäetud

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 2 a (uus)

| 2 a. | Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 53 ja artikli 63 lõike 2 alusel kehtestatud maa tootmisest kõrvalejätmise toetusõigused muutuvad õigusteks käesoleva määruse tähenduses. |
| --- | --- |

2 a.

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 – esimene lõik

Kui ei ole sätestatud teisiti, toetusõigusi hektari kohta ei muudeta.

| 1. | Kui ei ole sätestatud teisiti, toetusõigusi hektari kohta ei muudeta. |
| --- | --- |

1.

Kui ei ole sätestatud teisiti, toetusõigusi hektari kohta ei muudeta.

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 – teine lõik

Käesoleva määruse artikli 128 lõikes 2 osutatud korras kehtestab komisjon üksikasjalikud eeskirjad toetusõiguste, eelkõige toetusõiguste osade muutmise kohta.

| 2. | Kui võrdlusperioodi jooksul otsetoetust saanud põllumajandustootja õiguslik seisund või nimetus muutub kõnealuse ajavahemiku jooksul või hiljemalt selle aasta 31. detsembril, mis eelneb ühtse otsemaksete kava kohaldamise aastale, on sellel tootjal juurdepääs ühtsele otsemaksete kavale samadel tingimustel kui ettevõtet algselt juhtinud põllumajandustootjal. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ühinemise korral, mis on toimunud võrdlusperioodi jooksul või hiljemalt selle aasta 31. detsembril, mis eelneb ühtse otsemaksete kava kohaldamise aastale, on uut põllumajandusettevõtet juhtival põllumajandustootjal juurdepääs ühtsele otsemaksete kavale samadel tingimustel kui esialgseid ettevõtteid juhtinud põllumajandustootjal. |
| --- | --- |

3.

Jagunemise korral, mis on toimunud võrdlusperioodi jooksul või hiljemalt selle aasta 31. detsembril, mis eelneb ühtse otsemaksete kava kohaldamise aastale, on põllumajandusettevõtteid juhtivatel põllumajandustootjatel proportsionaalselt juurdepääs ühtsele otsemaksete kavale samadel tingimustel kui algset ettevõtet juhtinud põllumajandustootjal.

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 1 – esimene a lõik (uus)

Kui eelarveaasta lõpus ilmneb liikmesriigis, et tegelikult on antud toetusõigusi VIII lisaga ettenähtud riiklikust ülemmäärast vähem, suunatakse vahe riiklikku reservi.

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 2

| 2. | Liikmesriigid võivad riiklikku reservi kasutada
  eelkõige
  selleks, et anda objektiivsete kriteeriumide alusel toetusõiguseid
  põllumajanduslikku tegevust alustavatele
  põllumajandustootjatele ja sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid võivad riiklikku reservi kasutada
  eelkõige
  selleks, et anda objektiivsete kriteeriumide alusel toetusõiguseid
  põllumajanduslikku tegevust alustavatele
  põllumajandustootjatele ja sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine.

| 2. | Liikmesriigid võivad riiklikku reservi kasutada selleks, et anda objektiivsete kriteeriumide alusel toetusõiguseid
  põllumajandusega tegelevatele
  põllumajandustootjatele, tagades samas põllumajandustootjate võrdse kohtlemise ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimise.
  Liikmesriigid võivad eelkõige eelistada uusi ettevõtjaid, alla 35-aastaseid põllumajandustootjaid, pereettevõtteid või muid eesõigustega põllumajandustootjaid
  . |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid võivad riiklikku reservi kasutada selleks, et anda objektiivsete kriteeriumide alusel toetusõiguseid
  põllumajandusega tegelevatele
  põllumajandustootjatele, tagades samas põllumajandustootjate võrdse kohtlemise ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimise.
  Liikmesriigid võivad eelkõige eelistada uusi ettevõtjaid, alla 35-aastaseid põllumajandustootjaid, pereettevõtteid või muid eesõigustega põllumajandustootjaid
  .

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 3

| 3. | Liikmesriigid,
  kes ei kohalda artikli 68 lõike 1 punkti c
  , võivad kasutada riiklikku reservi selleks, et kehtestada vastavalt objektiivsetele kriteeriumidele ja sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine, toetusõigused nende piirkondade põllumajandustootjatele, kus kohaldatakse ühel või teisel kujul toimuva riikliku sekkumisega seotud ümberkorraldus- ja/või arenguprogramme, et vältida maa kasutamisest loobumist ja/või et heastada põllumajandustootjatele kõnealuste piirkondade teatavat ebasoodsust. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriigid,
  kes ei kohalda artikli 68 lõike 1 punkti c
  , võivad kasutada riiklikku reservi selleks, et kehtestada vastavalt objektiivsetele kriteeriumidele ja sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine, toetusõigused nende piirkondade põllumajandustootjatele, kus kohaldatakse ühel või teisel kujul toimuva riikliku sekkumisega seotud ümberkorraldus- ja/või arenguprogramme, et vältida maa kasutamisest loobumist ja/või et heastada põllumajandustootjatele kõnealuste piirkondade teatavat ebasoodsust.

| 3. | Liikmesriigid võivad
  alates käesoleva määruse jõustumisest 2009. aastal
  kasutada riiklikku reservi selleks, et kehtestada vastavalt objektiivsetele kriteeriumidele ja sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine, toetusõigused
  ja toetusmeetmed
  nende piirkondade põllumajandustootjatele, kus kohaldatakse ühel või teisel kujul toimuva riikliku sekkumisega seotud ümberkorraldus- ja/või arenguprogramme
  kõige ebasoodsamatesse piirkondadesse koondunud raskustesse sattunud sektoritele, nagu lamba- ja kitsekasvatussektor
  , et vältida maa kasutamisest
  ja tootmisest
  loobumist ja/või et heastada põllumajandustootjatele kõnealuste piirkondade teatavat ebasoodsust. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriigid võivad
  alates käesoleva määruse jõustumisest 2009. aastal
  kasutada riiklikku reservi selleks, et kehtestada vastavalt objektiivsetele kriteeriumidele ja sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine, toetusõigused
  ja toetusmeetmed
  nende piirkondade põllumajandustootjatele, kus kohaldatakse ühel või teisel kujul toimuva riikliku sekkumisega seotud ümberkorraldus- ja/või arenguprogramme
  kõige ebasoodsamatesse piirkondadesse koondunud raskustesse sattunud sektoritele, nagu lamba- ja kitsekasvatussektor
  , et vältida maa kasutamisest
  ja tootmisest
  loobumist ja/või et heastada põllumajandustootjatele kõnealuste piirkondade teatavat ebasoodsust.

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 3 a (uus)

| 3 a. | Liikmesriigid võivad kasutada riiklikku reservi toetusõiguste andmiseks põllumajandustootjatele, kes on sõlminud liikmesriikide poolt reguleeritavaid erilepinguid. |
| --- | --- |

3 a.

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 43

Toetusõigused, mida ei aktiveerita
  kahe aasta
  jooksul, lähevad riiklikku reservi, välja arvatud artikli 36 lõikes 1 määratletud vääramatu jõu ja erandlike asjaolude korral.

Toetusõigused, mida ei aktiveerita
  kolme aasta
  jooksul, lähevad riiklikku reservi, välja arvatud artikli 36 lõikes 1 määratletud vääramatu jõu ja erandlike asjaolude korral.
  Neid vahendeid kasutatakse eeskätt selleks, et lihtsustada noorte juurdepääsu põllumajandustegevusele, tagamaks põlvkondade vahetuse
  .

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 44 – lõige 2

| 2. | Toetusõigusi võib üle anda müügi teel või mis tahes muu lõpliku üleandmisena kas koos maaga või ilma. Seevastu rentimist või samalaadseid tehinguid lubatakse üksnes siis, kui üleantavate toetusõigustega kaasneb samaväärse toetuskõlblike hektarite arvu üleandmine. |
| --- | --- |

2.

välja jäetud

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 44 – lõige 3 – esimene a lõik (uus)

Sellistel juhtudel võivad liikmesriigid otsustada ka seda, et rentimist või samalaadseid tehinguid lubatakse üksnes siis, kui üleantavate toetusõigustega kaasneb samaväärse toetuskõlblike hektarite arvu üleandmine.

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 45 – lõige 2 – esimene lõik

| 2. | Erandina artikli 35 lõikest 1 lubab liikmesriik eritoetusõigustega põllumajandustootjal teha erandi nõudest aktiveerida samaväärse toetuskõlblike hektarite arvu toetusõigused, tingimusel et ta säilitab vähemalt 50 % kalendriaastatel 2000, 2001 ja 2002 teostatud põllumajanduslikust tegevusest väljendatuna loomühikutena. |
| --- | --- |

2.

Erandina artikli 35 lõikest 1 lubab liikmesriik eritoetusõigustega põllumajandustootjal teha erandi nõudest aktiveerida samaväärse toetuskõlblike hektarite arvu toetusõigused, tingimusel et ta säilitab vähemalt 50 % kalendriaastatel 2000, 2001 ja 2002 teostatud põllumajanduslikust tegevusest väljendatuna loomühikutena.

| 2. | Erandina artikli 35 lõikest 1 lubab liikmesriik eritoetusõigustega põllumajandustootjal teha erandi nõudest aktiveerida samaväärse toetuskõlblike hektarite arvu toetusõigused, tingimusel et ta säilitab vähemalt 50 % kalendriaastatel 2000, 2001 ja 2002 (
  Rumeenia ja Bulgaaria puhul 2006, 2007 ja 2008
  ) teostatud põllumajanduslikust tegevusest väljendatuna loomühikutena. |
| --- | --- |

2.

Erandina artikli 35 lõikest 1 lubab liikmesriik eritoetusõigustega põllumajandustootjal teha erandi nõudest aktiveerida samaväärse toetuskõlblike hektarite arvu toetusõigused, tingimusel et ta säilitab vähemalt 50 % kalendriaastatel 2000, 2001 ja 2002 (
  Rumeenia ja Bulgaaria puhul 2006, 2007 ja 2008
  ) teostatud põllumajanduslikust tegevusest väljendatuna loomühikutena.

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 45 – lõige 2 – teine a lõik (uus)

Esimeses lõigus sätestatud tingimust võib kohaldada ka liikmesriikide suhtes, kes ei ole veel ühtset otsemaksete kava kasutusele võtnud, kuid kavatsevad seda teha.

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 45 – lõige 3

| 3. | Eritoetusõiguste üleandmisel
  ei saa
  ülevõtja lõikega 2 ettenähtud erandit
  kasutada, välja arvatud
  tegeliku või eeldatava pärandi korral. |
| --- | --- |

3.

Eritoetusõiguste üleandmisel
  ei saa
  ülevõtja lõikega 2 ettenähtud erandit
  kasutada, välja arvatud
  tegeliku või eeldatava pärandi korral.

| 3. | Eritoetusõiguste üleandmisel
  võib
  ülevõtja
  kasutada
  lõikega 2 ettenähtud erandit,
  kui kõik erandi alla kuuluvad toetusõigused on üle antud, ning ka
  tegeliku või eeldatava pärandi korral
  või kui tal pole õiguste aktiveerimiseks vajalikku maa-ala
  . |
| --- | --- |

3.

Eritoetusõiguste üleandmisel
  võib
  ülevõtja
  kasutada
  lõikega 2 ettenähtud erandit,
  kui kõik erandi alla kuuluvad toetusõigused on üle antud, ning ka
  tegeliku või eeldatava pärandi korral
  või kui tal pole õiguste aktiveerimiseks vajalikku maa-ala
  .

Muudatusettepanekud 85, 86, 87 ja 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 46

Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad liikmesriigid vastavalt ühenduse õiguse põhialustele
  hiljemalt 1. augustiks 2009
  otsustada alates 2010. aastast liikuda määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotise 1.–4. peatüki alusel kehtestatud toetusõiguste väärtuse ühtlustamise suunas. Sel eesmärgil võidakse toetusõiguseid muuta järk-järgult vastavalt
  vähemalt kolmele varem kindlaksmääratud iga-aastasele etapile ning
  objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele.

| 1. | Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad liikmesriigid vastavalt ühenduse õiguse põhialustele otsustada alates 2010. aastast liikuda määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotise 1.–4. peatüki alusel kehtestatud toetusõiguste väärtuse ühtlustamise suunas. Sel eesmärgil võidakse toetusõiguseid muuta järk-järgult vastavalt objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

1.

Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad liikmesriigid vastavalt ühenduse õiguse põhialustele otsustada alates 2010. aastast liikuda määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotise 1.–4. peatüki alusel kehtestatud toetusõiguste väärtuse ühtlustamise suunas. Sel eesmärgil võidakse toetusõiguseid muuta järk-järgult vastavalt objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele.

Toetusõiguste väärtust ei tohi
  iga-aastastes etappides
  vähendada üle 50 % erinevusest toetusõiguse algväärtuse ja
  viimase iga-aastase etapi rakendamisel kohaldatava
  väärtuse vahel.

Toetusõiguste väärtust ei tohi vähendada üle 50 % erinevusest toetusõiguse algväärtuse ja
  lõpliku
  väärtuse vahel.

Liikmesriigid võivad otsustada
  eelnevaid lõike
  kohaldada asjakohasel geograafilisel tasandil, mis määratletakse selliste objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel nagu nende institutsiooniline või haldusstruktuur
  ja/või
  piirkondlik põllumajanduspotentsiaal.

| 2. | Liikmesriigid võivad otsustada kohaldada
  toetusõiguste läbivaatamist
  asjakohasel geograafilisel tasandil, mis määratletakse selliste objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel nagu nende institutsiooniline või haldusstruktuur, piirkondlik põllumajanduspotentsiaal
  ja/või asjaomase geograafilise piirkonna struktuuriliselt ebasoodsad olud
  . |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid võivad otsustada kohaldada
  toetusõiguste läbivaatamist
  asjakohasel geograafilisel tasandil, mis määratletakse selliste objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel nagu nende institutsiooniline või haldusstruktuur, piirkondlik põllumajanduspotentsiaal
  ja/või asjaomase geograafilise piirkonna struktuuriliselt ebasoodsad olud
  .

Üldkasutatavatel aladel või aladel, kus kehtivad muud kollektiivse maakasutuse lepingud, võib toetusõiguste väärtuse põllumajandusettevõtte pindala alusel ümber hinnata, tingimusel et järgitakse maksimaalse keskkonnakoormuse parameetreid.

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 47 – lõige 1

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotise 1.–4. peatüki kohaselt ühtse otsemaksete kava kehtestatud liikmesriik võib hiljemalt 1. augustiks
  2009
  teha otsuse kohaldada ühtset otsemaksete kava alates
  2010
  . aastast piirkondlikul tasandil käesolevas jaos sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

1.

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotise 1.–4. peatüki kohaselt ühtse otsemaksete kava kehtestatud liikmesriik võib hiljemalt 1. augustiks
  2009
  teha otsuse kohaldada ühtset otsemaksete kava alates
  2010
  . aastast piirkondlikul tasandil käesolevas jaos sätestatud tingimustel.

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotise 1.–4. peatüki kohaselt ühtse otsemaksete kava kehtestanud liikmesriik võib hiljemalt
  iga aasta
  1. augustiks teha otsuse kohaldada ühtset otsemaksete kava alates
  järgnevast
  aastast piirkondlikul tasandil käesolevas jaos sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

1.

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotise 1.–4. peatüki kohaselt ühtse otsemaksete kava kehtestanud liikmesriik võib hiljemalt
  iga aasta
  1. augustiks teha otsuse kohaldada ühtset otsemaksete kava alates
  järgnevast
  aastast piirkondlikul tasandil käesolevas jaos sätestatud tingimustel.

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 47 – lõige 2 – esimene lõik

| 2. | Liikmesriigid määratlevad piirkonnad selliste objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel nagu nende institutsiooniline või haldusstruktuur
  ja/või
  piirkondlik põllumajanduspotentsiaal. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid määratlevad piirkonnad selliste objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel nagu nende institutsiooniline või haldusstruktuur
  ja/või
  piirkondlik põllumajanduspotentsiaal.

| 2. | Liikmesriigid määratlevad piirkonnad selliste objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel nagu nende institutsiooniline või haldusstruktuur, piirkondlik põllumajanduspotentsiaal
  ja/või konkreetse geograafilise piirkonna struktuuriliselt ebasoodsad olud
  . |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid määratlevad piirkonnad selliste objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel nagu nende institutsiooniline või haldusstruktuur, piirkondlik põllumajanduspotentsiaal
  ja/või konkreetse geograafilise piirkonna struktuuriliselt ebasoodsad olud
  .

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48 – lõige 1

| 1. | Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad liikmesriigid otsustada jaotada kuni 50 % artikli 47 alusel kehtestatud piirkondlikust ülemmäärast kõikide põllumajandustootjate vahel, kelle põllumajandusettevõtted asuvad asjaomases piirkonnas, sealhulgas need, kellel ei ole toetusõigusi. |
| --- | --- |

1.

Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad liikmesriigid otsustada jaotada kuni 50 % artikli 47 alusel kehtestatud piirkondlikust ülemmäärast kõikide põllumajandustootjate vahel, kelle põllumajandusettevõtted asuvad asjaomases piirkonnas, sealhulgas need, kellel ei ole toetusõigusi.

| 1. | Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad liikmesriigid otsustada jaotada kuni 50 % artikli 47 alusel kehtestatud piirkondlikust ülemmäärast kõikide põllumajandustootjate vahel, kelle põllumajandusettevõtted asuvad asjaomases piirkonnas, isegi kui neil ei ole toetusõigusi.
  Kasutatavad alad on alad, millest põllumajandustootja teavitas 15. mail 2008
  . |
| --- | --- |

1.

Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad liikmesriigid otsustada jaotada kuni 50 % artikli 47 alusel kehtestatud piirkondlikust ülemmäärast kõikide põllumajandustootjate vahel, kelle põllumajandusettevõtted asuvad asjaomases piirkonnas, isegi kui neil ei ole toetusõigusi.
  Kasutatavad alad on alad, millest põllumajandustootja teavitas 15. mail 2008
  .

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48 – lõige 2 – esimene a lõik (uus)

Samas võivad liikmesriigid kehtestada muid selgelt määratletud kriteeriume, nagu tootja kvaliteet või põllumajanduses ja/või maapiirkondades valitsev tööhõive, et tagada territoriaalne ühtekuuluvus, maaelu mitmekesisus ja dünaamilisus ning traditsiooniliste maaga mitteseotud tootmisviiside säilitamine.

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõige 1

| 1. | Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad käesoleva määruse artiklit 48 kohaldavad liikmesriigid vastavalt ühenduse õiguse põhialustele hiljemalt 1. augustiks 2009 otsustada alates 2011. aastast liikuda käesoleva jao või määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotise 5. peatüki 1. jao alusel kehtestatud toetusõiguste väärtuse ühtlustamise suunas. Sel eesmärgil võivad nad toetusõiguseid muuta järk-järgult vastavalt
  vähemalt kahele varem kindlaksmääratud iga-aastasele etapile ning
  objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

1.

Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad käesoleva määruse artiklit 48 kohaldavad liikmesriigid vastavalt ühenduse õiguse põhialustele hiljemalt 1. augustiks 2009 otsustada alates 2011. aastast liikuda käesoleva jao või määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotise 5. peatüki 1. jao alusel kehtestatud toetusõiguste väärtuse ühtlustamise suunas. Sel eesmärgil võivad nad toetusõiguseid muuta järk-järgult vastavalt
  vähemalt kahele varem kindlaksmääratud iga-aastasele etapile ning
  objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele.

| 1. | Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad käesoleva määruse artiklit 48 kohaldavad liikmesriigid vastavalt ühenduse õiguse põhialustele hiljemalt 1 augustiks 2009 otsustada alates 2011. aastast liikuda käesoleva jao või määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotise 5. peatüki 1. jao alusel kehtestatud toetusõiguste väärtuse ühtlustamise suunas. Sel eesmärgil võidakse toetusõiguseid muuta järk-järgult vastavalt objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

1.

Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad käesoleva määruse artiklit 48 kohaldavad liikmesriigid vastavalt ühenduse õiguse põhialustele hiljemalt 1 augustiks 2009 otsustada alates 2011. aastast liikuda käesoleva jao või määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotise 5. peatüki 1. jao alusel kehtestatud toetusõiguste väärtuse ühtlustamise suunas. Sel eesmärgil võidakse toetusõiguseid muuta järk-järgult vastavalt objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele.

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõige 2 – esimene lõik

| 2. | Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotise 5. peatüki 1. jao kohaselt ühtse otsemaksete kava kehtestanud liikmesriigid vastavalt ühenduse õiguse põhialustele hiljemalt 1. augustiks 2009 teha otsuse liikuda 2010. aastast kõnealuse jao alusel kehtestatud toetusõiguste väärtuse ühtlustamise suunas, muutes kõnealuseid toetusõiguseid järk-järgult vastavalt
  vähemalt kolmele varem kindlaksmääratud iga-aastasele etapile ning
  objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

2.

Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotise 5. peatüki 1. jao kohaselt ühtse otsemaksete kava kehtestanud liikmesriigid vastavalt ühenduse õiguse põhialustele hiljemalt 1. augustiks 2009 teha otsuse liikuda 2010. aastast kõnealuse jao alusel kehtestatud toetusõiguste väärtuse ühtlustamise suunas, muutes kõnealuseid toetusõiguseid järk-järgult vastavalt
  vähemalt kolmele varem kindlaksmääratud iga-aastasele etapile ning
  objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele.

| 2. | Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotise 5. peatüki 1. jao kohaselt ühtse otsemaksete kava kehtestanud liikmesriigid vastavalt ühenduse õiguse põhialustele hiljemalt 1. augustiks 2009 teha otsuse liikuda 2010. aastast kõnealuse jao alusel kehtestatud toetusõiguste väärtuse ühtlustamise suunas, muutes kõnealuseid toetusõiguseid järk-järgult vastavalt objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

2.

Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotise 5. peatüki 1. jao kohaselt ühtse otsemaksete kava kehtestanud liikmesriigid vastavalt ühenduse õiguse põhialustele hiljemalt 1. augustiks 2009 teha otsuse liikuda 2010. aastast kõnealuse jao alusel kehtestatud toetusõiguste väärtuse ühtlustamise suunas, muutes kõnealuseid toetusõiguseid järk-järgult vastavalt objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele.

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõige 3

| 3. | Toetusõiguste väärtust ei tohi
  lõigetes 1 ja 2 osutatud iga-aastastes etappides
  vähendada üle 50 % erinevusest toetusõiguse algväärtuse ja
  viimase iga-aastase etapi rakendamisel kohaldatava
  väärtuse vahel. |
| --- | --- |

3.

Toetusõiguste väärtust ei tohi
  lõigetes 1 ja 2 osutatud iga-aastastes etappides
  vähendada üle 50 % erinevusest toetusõiguse algväärtuse ja
  viimase iga-aastase etapi rakendamisel kohaldatava
  väärtuse vahel.

| 3. | Toetusõiguste väärtust ei tohi
  lõigete 1
  ja 2
  kohaselt
  vähendada üle 50 % erinevusest toetusõiguse algväärtuse ja
  lõpliku
  väärtuse vahel. |
| --- | --- |

3.

Toetusõiguste väärtust ei tohi
  lõigete 1
  ja 2
  kohaselt
  vähendada üle 50 % erinevusest toetusõiguse algväärtuse ja
  lõpliku
  väärtuse vahel.

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõige 4

| 4. | Liikmesriigid võivad otsustada
  lõikeid 1, 2 ja 3
  kohaldada asjakohasel geograafilisel tasandil, mis määratletakse selliste objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel nagu nende institutsiooniline
  ja/või
  haldusstruktuur või piirkondlik põllumajanduspotentsiaal. |
| --- | --- |

4.

Liikmesriigid võivad otsustada
  lõikeid 1, 2 ja 3
  kohaldada asjakohasel geograafilisel tasandil, mis määratletakse selliste objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel nagu nende institutsiooniline
  ja/või
  haldusstruktuur või piirkondlik põllumajanduspotentsiaal.

| 4. | Liikmesriigid võivad otsustada kohaldada
  toetusõiguste läbivaatamist
  asjakohasel geograafilisel tasandil, mis määratletakse selliste objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel nagu nende institutsiooniline või haldusstruktuur, piirkondlik põllumajanduspotentsiaal
  ja/või konkreetse geograafilise piirkonna struktuuriliselt ebasoodsad olud
  . |
| --- | --- |

4.

Liikmesriigid võivad otsustada kohaldada
  toetusõiguste läbivaatamist
  asjakohasel geograafilisel tasandil, mis määratletakse selliste objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel nagu nende institutsiooniline või haldusstruktuur, piirkondlik põllumajanduspotentsiaal
  ja/või konkreetse geograafilise piirkonna struktuuriliselt ebasoodsad olud
  .

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 53 – lõige 1 – esimene lõik

| 1. | Ühtsest otsemaksete kavast määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 67 ja 68 sätestatud tingimustel lamba- ja kitsetoetused ning veisetoetused välja jätnud liikmesriigid
  võivad 1. augustiks 2009 otsustada jätkata ühtse
  otsemaksete kava
  kohaldamist 2010. aastast
  käesolevas jaos sätestatud tingimustel ja kooskõlas määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 64 lõike 1 alusel tehtud otsusega.
  Liikmesriigid võivad aga otsustada alandada võrreldes määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 64 lõike 1 alusel kehtestatud määraga riikliku ülemmäära seda osa, mida käesoleva määruse artikli 55 lõike 1 kohaselt tuleb kasutada põllumajandustootjate lisatoetusteks
  . |
| --- | --- |

1.

Ühtsest otsemaksete kavast määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 67 ja 68 sätestatud tingimustel lamba- ja kitsetoetused ning veisetoetused välja jätnud liikmesriigid
  võivad 1. augustiks 2009 otsustada jätkata ühtse
  otsemaksete kava
  kohaldamist 2010. aastast
  käesolevas jaos sätestatud tingimustel ja kooskõlas määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 64 lõike 1 alusel tehtud otsusega.
  Liikmesriigid võivad aga otsustada alandada võrreldes määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 64 lõike 1 alusel kehtestatud määraga riikliku ülemmäära seda osa, mida käesoleva määruse artikli 55 lõike 1 kohaselt tuleb kasutada põllumajandustootjate lisatoetusteks
  .

| 1. | Ühtsest otsemaksete kavast määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 67 ja 68 sätestatud tingimustel lamba- ja kitsetoetused ning veisetoetused välja jätnud liikmesriigid
  kohaldavad 2010. aastast ühtset
  otsemaksete kava käesolevas jaos sätestatud tingimustel ja kooskõlas määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 64 lõike 1 alusel tehtud otsusega. |
| --- | --- |

1.

Ühtsest otsemaksete kavast määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 67 ja 68 sätestatud tingimustel lamba- ja kitsetoetused ning veisetoetused välja jätnud liikmesriigid
  kohaldavad 2010. aastast ühtset
  otsemaksete kava käesolevas jaos sätestatud tingimustel ja kooskõlas määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 64 lõike 1 alusel tehtud otsusega.

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 53 – lõige 2 – esimene lõik

| 2. | Vastavalt iga liikmesriigi valikule määrab komisjon artikli 128 lõikes 2 osutatud korras kindlaks ülemmäära vastavalt artiklites
  54–56
  osutatud iga otsetoetuse jaoks. |
| --- | --- |

2.

Vastavalt iga liikmesriigi valikule määrab komisjon artikli 128 lõikes 2 osutatud korras kindlaks ülemmäära vastavalt artiklites
  54–56
  osutatud iga otsetoetuse jaoks.

| 2. | Vastavalt iga liikmesriigi valikule määrab komisjon artikli 128 lõikes 2 osutatud korras kindlaks ülemmäära vastavalt artiklites
  54 ja 55
  osutatud iga otsetoetuse jaoks. |
| --- | --- |

2.

Vastavalt iga liikmesriigi valikule määrab komisjon artikli 128 lõikes 2 osutatud korras kindlaks ülemmäära vastavalt artiklites
  54 ja 55
  osutatud iga otsetoetuse jaoks.

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 53 – lõige 2 – teine lõik

Iga otsetoetuse jaoks on see ülemmäär võrdne osaga artiklis 41 osutatud riiklikust ülemmäärast, mis on korrutatud vähendusprotsentidega, mida liikmesriigid kohaldavad artiklite
  54–56
  kohaselt.

Iga otsetoetuse jaoks on see ülemmäär võrdne osaga artiklis 41 osutatud riiklikust ülemmäärast, mis on korrutatud vähendusprotsentidega, mida liikmesriigid kohaldavad artiklite
  54 ja 55
  kohaselt.

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 – lõige 1 – esimene lõik

| 1. | Liikmesriigid, kes kooskõlas määruse (EÜ) nr 1782/2003
  artikli 68 lõike 2 punkti a alapunktiga i
  säilitasid kogu või osa käesoleva määruse artiklis 41 osutatud riiklike ülemmäärade sellest osast, mis vastab määruse (EÜ) nr 1782/2003 VI lisas osutatud ammlehmatoetusele, maksavad põllumajandustootjatele igal aastal lisatoetust. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid, kes kooskõlas määruse (EÜ) nr 1782/2003
  artikli 68 lõike 2 punkti a alapunktiga i
  säilitasid kogu või osa käesoleva määruse artiklis 41 osutatud riiklike ülemmäärade sellest osast, mis vastab määruse (EÜ) nr 1782/2003 VI lisas osutatud ammlehmatoetusele, maksavad põllumajandustootjatele igal aastal lisatoetust.

| 1. | Liikmesriigid, kes kooskõlas määruse (EÜ) nr 1782/2003
  artikliga 68
  säilitasid kogu või osa käesoleva määruse artiklis 41 osutatud riiklike ülemmäärade sellest osast, mis vastab määruse (EÜ) nr 1782/2003 VI lisas osutatud ammlehmatoetusele
  või eritoetusele
  , maksavad põllumajandustootjatele igal aastal lisatoetust. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid, kes kooskõlas määruse (EÜ) nr 1782/2003
  artikliga 68
  säilitasid kogu või osa käesoleva määruse artiklis 41 osutatud riiklike ülemmäärade sellest osast, mis vastab määruse (EÜ) nr 1782/2003 VI lisas osutatud ammlehmatoetusele
  või eritoetusele
  , maksavad põllumajandustootjatele igal aastal lisatoetust.

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 56 – lõige 3 a (uus)

| 3 a. | Liikmesriigi igasugune käesoleva määruse artiklite 53–56 raames tehtav otsus tuleb vastu võtta kooskõlastatult piirkondlikke asutusi esindavate institutsioonidega ning selle aluseks peab olema nimetatud otsuse mõjude hindamine piirkonna tasandil. |
| --- | --- |

3 a.

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 59 – lõige 3

| 3. | Ühtse otsemaksete kava kohaldamise esimesel aastal võivad uued liikmesriigid kasutada riiklikku reservi toetusõiguste jaotamiseks vastavalt objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele ning sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine, spetsiifiliste sektorite põllumajandustootjatele, kes on ühtsele otsemaksete kavale üleminekuga seoses eriolukorras. |
| --- | --- |

3.

Ühtse otsemaksete kava kohaldamise esimesel aastal võivad uued liikmesriigid kasutada riiklikku reservi toetusõiguste jaotamiseks vastavalt objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele ning sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine, spetsiifiliste sektorite põllumajandustootjatele, kes on ühtsele otsemaksete kavale üleminekuga seoses eriolukorras.

| 3. | Ühtse otsemaksete kava kohaldamise esimesel aastal võivad uued liikmesriigid kasutada riiklikku reservi toetusõiguste jaotamiseks vastavalt objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele ning sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine, spetsiifiliste sektorite põllumajandustootjatele, kes on ühtsele otsemaksete kavale üleminekuga seoses eriolukorras.
  Liikmesriigid võivad eelkõige eelistada uusi ettevõtjaid, noori põllumajandustootjaid, pereettevõtteid või muid eesõigustega põllumajandustootjaid
  . |
| --- | --- |

3.

Ühtse otsemaksete kava kohaldamise esimesel aastal võivad uued liikmesriigid kasutada riiklikku reservi toetusõiguste jaotamiseks vastavalt objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele ning sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine, spetsiifiliste sektorite põllumajandustootjatele, kes on ühtsele otsemaksete kavale üleminekuga seoses eriolukorras.
  Liikmesriigid võivad eelkõige eelistada uusi ettevõtjaid, noori põllumajandustootjaid, pereettevõtteid või muid eesõigustega põllumajandustootjaid
  .

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 59 – lõige 5

| 5. | Uued liikmesriigid võivad riiklikku reservi kasutada selleks, et jaotada vastavalt objektiivsetele kriteeriumidele ja sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine, toetusõigusi nende piirkondade põllumajandustootjatele, kus kohaldatakse ühel või teisel kujul toimuva riikliku sekkumisega seotud ümberkorraldus- ja/või arenguprogramme, et vältida maa kasutamisest loobumist ja/või et heastada põllumajandustootjatele kõnealuste piirkondade teatavat ebasoodsust. |
| --- | --- |

5.

Uued liikmesriigid võivad riiklikku reservi kasutada selleks, et jaotada vastavalt objektiivsetele kriteeriumidele ja sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine, toetusõigusi nende piirkondade põllumajandustootjatele, kus kohaldatakse ühel või teisel kujul toimuva riikliku sekkumisega seotud ümberkorraldus- ja/või arenguprogramme, et vältida maa kasutamisest loobumist ja/või et heastada põllumajandustootjatele kõnealuste piirkondade teatavat ebasoodsust.

| 5. | Uued liikmesriigid võivad riiklikku reservi kasutada selleks, et jaotada vastavalt objektiivsetele kriteeriumidele ja sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine, toetusõigusi nende piirkondade põllumajandustootjatele, kus kohaldatakse ühel või teisel kujul toimuva riikliku sekkumisega seotud ümberkorraldus- ja/või arenguprogramme, et vältida maa kasutamisest loobumist ja/või et heastada põllumajandustootjatele kõnealuste piirkondade teatavat ebasoodsust.
  Liikmesriigid võivad eelkõige eelistada uusi ettevõtjaid, noori põllumajandustootjaid, pereettevõtteid või muid eesõigustega põllumajandustootjaid
  . |
| --- | --- |

5.

Uued liikmesriigid võivad riiklikku reservi kasutada selleks, et jaotada vastavalt objektiivsetele kriteeriumidele ja sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine, toetusõigusi nende piirkondade põllumajandustootjatele, kus kohaldatakse ühel või teisel kujul toimuva riikliku sekkumisega seotud ümberkorraldus- ja/või arenguprogramme, et vältida maa kasutamisest loobumist ja/või et heastada põllumajandustootjatele kõnealuste piirkondade teatavat ebasoodsust.
  Liikmesriigid võivad eelkõige eelistada uusi ettevõtjaid, noori põllumajandustootjaid, pereettevõtteid või muid eesõigustega põllumajandustootjaid
  .

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 63 – lõige 3

| 3. | Põllumajandustootja võib oma toetusõigused üle anda ilma maata üksnes siis, kui ta on artiklis 35 määratletud tähenduses aktiveerinud vähemalt
  80
   % oma toetusõigustest vähemalt ühe kalendriaasta jooksul või kui ta on loovutanud vabatahtlikult riiklikku reservi kõik toetusõigused, mida ta ei ole ühtse otsemaksete kava esimesel kohaldamisaastal kasutanud, välja arvatud artikli 36 lõikes 1 osutatud vääramatu jõu korral ja erandlikel asjaoludel. |
| --- | --- |

3.

Põllumajandustootja võib oma toetusõigused üle anda ilma maata üksnes siis, kui ta on artiklis 35 määratletud tähenduses aktiveerinud vähemalt
  80
   % oma toetusõigustest vähemalt ühe kalendriaasta jooksul või kui ta on loovutanud vabatahtlikult riiklikku reservi kõik toetusõigused, mida ta ei ole ühtse otsemaksete kava esimesel kohaldamisaastal kasutanud, välja arvatud artikli 36 lõikes 1 osutatud vääramatu jõu korral ja erandlikel asjaoludel.

| 3. | Põllumajandustootja võib oma toetusõigused üle anda ilma maata üksnes siis, kui ta on artikli 35 tähenduses aktiveerinud vähemalt
  70
   % oma toetusõigustest vähemalt ühe kalendriaasta jooksul või kui ta on loovutanud vabatahtlikult riiklikku reservi kõik toetusõigused, mida ta ei ole ühtse otsemaksete kava esimesel kohaldamisaastal kasutanud, välja arvatud artikli 36 lõikes 1 osutatud vääramatu jõu korral ja erandlikel asjaoludel. |
| --- | --- |

3.

Põllumajandustootja võib oma toetusõigused üle anda ilma maata üksnes siis, kui ta on artikli 35 tähenduses aktiveerinud vähemalt
  70
   % oma toetusõigustest vähemalt ühe kalendriaasta jooksul või kui ta on loovutanud vabatahtlikult riiklikku reservi kõik toetusõigused, mida ta ei ole ühtse otsemaksete kava esimesel kohaldamisaastal kasutanud, välja arvatud artikli 36 lõikes 1 osutatud vääramatu jõu korral ja erandlikel asjaoludel.

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 64 – esimene – a lõik (uus)

Alates 2010. aastast võivad liikmesriigid, kes seda soovivad, tootmisest lahti siduda riisi, valgurikaste kultuuride, kuivsööda ja pähklite tootjatele antavad eritoetused.

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 64

Liikmesriigid
  integreerivad
  alates 2010. aastast X lisa punktides I, II ja III osutatud tootmisega seotud toetuskavade raames antavad toetused ühtsesse otsemaksete kavasse käesolevas peatükis sätestatud eeskirjade kohaselt.

Liikmesriigid
  võivad integreerida
  alates 2010. aastast X lisa punktides I, II ja III osutatud tootmisega seotud toetuskavade raames antavad toetused ühtsesse otsemaksete kavasse käesoleva peatüki sätete kohaselt.

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 65 – lõige 1

| 1. | Liikmesriigid jaotavad XI lisas osutatud summad, mis olid eraldatud X lisa punktis I osutatud toetuskavadega seotud tootmisega seotud toetusele, asjaomaste sektorite põllumajandustootjatele vastavalt objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele ning võttes arvesse eelkõige toetust, mille kõnealused põllumajandustootjad on saanud otseselt või kaudselt asjaomaste toetuskavade raames ühel või enamal aastal ajavahemikul
  2005–2008
  . |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid jaotavad XI lisas osutatud summad, mis olid eraldatud X lisa punktis I osutatud toetuskavadega seotud tootmisega seotud toetusele, asjaomaste sektorite põllumajandustootjatele vastavalt objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele ning võttes arvesse eelkõige toetust, mille kõnealused põllumajandustootjad on saanud otseselt või kaudselt asjaomaste toetuskavade raames ühel või enamal aastal ajavahemikul
  2005–2008
  .

| 1. | Liikmesriigid jaotavad XI lisas osutatud summad, mis olid eraldatud X lisa punktis I osutatud toetuskavade alusel tootmisega seotud toetusele,
  peamiselt
  asjaomaste sektorite põllumajandustootjatele vastavalt objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele ning võttes arvesse eelkõige toetust, mille kõnealused põllumajandustootjad on saanud otseselt või kaudselt asjaomaste toetuskavade
  või tootmiskvootide
  raames ühel või enamal aastal ajavahemikul
  2005–2011
  . |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid jaotavad XI lisas osutatud summad, mis olid eraldatud X lisa punktis I osutatud toetuskavade alusel tootmisega seotud toetusele,
  peamiselt
  asjaomaste sektorite põllumajandustootjatele vastavalt objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele ning võttes arvesse eelkõige toetust, mille kõnealused põllumajandustootjad on saanud otseselt või kaudselt asjaomaste toetuskavade
  või tootmiskvootide
  raames ühel või enamal aastal ajavahemikul
  2005–2011
  .

Muudatusettepanek 109

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 65 – lõige 1 a (uus)

| 1 a. | Põhjendatud juhtudel võivad liikmesriigid objektiivsete kriteeriumide põhjal jaotada lõikes 1 osutatud summad osaliselt või täielikult kõigi nende põllumajandustootjate vahel, kelle põllumajandusettevõtted asuvad asjaomases piirkonnas. |
| --- | --- |

1 a.

Muudatusettepanek 110

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 65 – lõige 2 – esimene lõik

| 2. | Liikmesriigid
  suurendavad
  asjaomaste põllumajandustootjate toetusõiguste väärtust lõike 1 kohaldamisest tulenevate summade alusel. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid
  suurendavad
  asjaomaste põllumajandustootjate toetusõiguste väärtust lõike 1 kohaldamisest tulenevate summade alusel.

| 2. | Liikmesriigid
  võivad suurendada
  asjaomaste põllumajandustootjate toetusõiguste väärtust lõike 1 kohaldamisest tulenevate summade alusel. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid
  võivad suurendada
  asjaomaste põllumajandustootjate toetusõiguste väärtust lõike 1 kohaldamisest tulenevate summade alusel.

Muudatusettepanek 111

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 66 – esimene lõik

Liikmesriigid jaotavad summad, mis olid eraldatud X lisa punktis II osutatud toetuskavadega seotud tootmisega seotud toetusele, asjaomaste sektorite põllumajandustootjatele vastavalt toetusele, mis kõnealustele põllumajandustootjatele anti asjaomaste toetuskavade raames ajavahemikul 2000–2002. Liikmesriigid valivad aga objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel hiljutisema võrdlusperioodi.

Liikmesriigid jaotavad summad, mis olid eraldatud X lisa punktis II osutatud toetuskavade alusel tootmisega seotud toetusele,
  peamiselt
  asjaomaste sektorite põllumajandustootjate vahel vastavalt toetusele, mis kõnealustele põllumajandustootjatele anti asjaomaste toetuskavade raames ajavahemikul 2000–2002. Liikmesriigid võivad aga valida objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel hilisema võrdlusperioodi.

Muudatusettepanek 112

Ettepanek võtta vastu määrus

5. peatükk – pealkiri

ERITOETUS

ERITOETUSED

Muudatusettepanek 113

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 68 – pealkiri

Üldeeskirjad

Lisatoetused

Muudatusettepanek 114

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 68 – lõige – 1 (uus)

| – 1. | Liikmesriigid võivad hiljemalt 1. jaanuariks 2010 ja seejärel 1. oktoobrist 2011 kuni hiljemalt 1. jaanuarini 2012 otsustada alates 2010. ja/või 2012. aastast kasutada kuni 15 % oma artiklis 41 osutatud riiklikest ülemmääradest põllumajandustootjate toetamiseks. |
| --- | --- |

– 1.

Muudatusettepanek 115

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 68 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| 1. | Liikmesriigid võivad
  hiljemalt 1. augustiks 2009
  otsustada
  alates 2010. aastast
  kasutada kuni 10 % oma artiklis 41 osutatud riiklikest ülemääradest põllumajandustootjate toetamiseks: |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid võivad
  hiljemalt 1. augustiks 2009
  otsustada
  alates 2010. aastast
  kasutada kuni 10 % oma artiklis 41 osutatud riiklikest ülemääradest põllumajandustootjate toetamiseks:

| 1. | Liikmesriigid võivad
  lõike -1 kohaselt
  otsustada kasutada kuni 10 % oma artiklis 41 osutatud riiklikest ülemmääradest põllumajandustootjate
  või tootjaorganisatsioonide või -rühmade ühtseks
  toetamiseks
  säästvate tootmisviiside edendamise eesmärgil
  : |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid võivad
  lõike -1 kohaselt
  otsustada kasutada kuni 10 % oma artiklis 41 osutatud riiklikest ülemmääradest põllumajandustootjate
  või tootjaorganisatsioonide või -rühmade ühtseks
  toetamiseks
  säästvate tootmisviiside edendamise eesmärgil
  :

Muudatusettepanek 116

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 68 – lõige 1 – punkt a – alapunkt i

| i) | teatavate põllumajanduslike tootmisviisidega, mis on keskkonna kaitsmiseks või parandamiseks olulised; |
| --- | --- |

i)

teatavate põllumajanduslike tootmisviisidega, mis on keskkonna kaitsmiseks või parandamiseks olulised;

| i) | teatavate põllumajanduslike tootmisviisidega, mis on keskkonna,
  kliima, bioloogilise mitmekesisuse ja vee kvaliteedi
  kaitsmiseks või parandamiseks olulised,
  eeskätt mahepõllundus ja maheloomakasvatus
  ; |
| --- | --- |

i)

teatavate põllumajanduslike tootmisviisidega, mis on keskkonna,
  kliima, bioloogilise mitmekesisuse ja vee kvaliteedi
  kaitsmiseks või parandamiseks olulised,
  eeskätt mahepõllundus ja maheloomakasvatus
  ;

Muudatusettepanek 117

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 68 – lõige 1 – punkt a – alapunkt iii

| iii) | põllumajandustoodete turustamise parandamisega; |
| --- | --- |

iii)

põllumajandustoodete turustamise parandamisega;

| iii) | põllumajandustoodete turustamise,
  eelkõige piirkondliku turustamise, ja konkurentsivõime
  parandamisega; |
| --- | --- |

iii)

põllumajandustoodete turustamise,
  eelkõige piirkondliku turustamise, ja konkurentsivõime
  parandamisega;

Muudatusettepanek 118

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 68 – lõige 1 – punkt b

| b) | et aidata toime tulla ebasoodsate asjaoludega, mis mõjutavad piima-,
  veiseliha-, lamba- ja kitseliha- ning
  riisisektori põllumajandustootjaid majanduslikult haavatavates või keskkonnatundlikes piirkondades; |
| --- | --- |

b)

et aidata toime tulla ebasoodsate asjaoludega, mis mõjutavad piima-,
  veiseliha-, lamba- ja kitseliha- ning
  riisisektori põllumajandustootjaid majanduslikult haavatavates või keskkonnatundlikes piirkondades;

| b) | et aidata toime tulla ebasoodsate asjaoludega, mis mõjutavad piima-
  ja
  riisisektori põllumajandustootjaid majanduslikult haavatavates või keskkonnatundlikes piirkondades
  ning veise-, lamba- ja kitseliha tootjaid
  ; |
| --- | --- |

b)

et aidata toime tulla ebasoodsate asjaoludega, mis mõjutavad piima-
  ja
  riisisektori põllumajandustootjaid majanduslikult haavatavates või keskkonnatundlikes piirkondades
  ning veise-, lamba- ja kitseliha tootjaid
  ;

Muudatusettepanek 119

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 68 – lõige 1 – punkt c

| c) | piirkondades, kus kohaldatakse ümberkorraldus- ja/või arenguprogramme, et vältida maa kasutamisest loobumist ja/või et aidata põllumajandustootjatel toime tulla kõnealuste piirkondade ebasoodsate asjaoludega; |
| --- | --- |

c)

piirkondades, kus kohaldatakse ümberkorraldus- ja/või arenguprogramme, et vältida maa kasutamisest loobumist ja/või et aidata põllumajandustootjatel toime tulla kõnealuste piirkondade ebasoodsate asjaoludega;

| c) | piirkondades, kus kohaldatakse ümberkorraldus- ja/või arenguprogramme, et vältida maa kasutamisest loobumist ja/või et aidata põllumajandustootjatel toime tulla kõnealuste piirkondade ebasoodsate asjaoludega;
  eelistada võib eelkõige uusi ettevõtjaid, noori põllumajandustootjaid, pereettevõtteid või muid eesõigustega põllumajandustootjaid, näiteks tootjaorganisatsiooni või põllumajandusühistusse kuuluvaid tootjaid
  ; |
| --- | --- |

c)

piirkondades, kus kohaldatakse ümberkorraldus- ja/või arenguprogramme, et vältida maa kasutamisest loobumist ja/või et aidata põllumajandustootjatel toime tulla kõnealuste piirkondade ebasoodsate asjaoludega;
  eelistada võib eelkõige uusi ettevõtjaid, noori põllumajandustootjaid, pereettevõtteid või muid eesõigustega põllumajandustootjaid, näiteks tootjaorganisatsiooni või põllumajandusühistusse kuuluvaid tootjaid
  ;

Muudatusettepanekud 120 ja 191

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 68 – lõige 1 – punkt d

| d) | saagi kindlustusmaksete toetamise vormis kooskõlas artiklis 69 sätestatud tingimustega; |
| --- | --- |

d)

välja jäetud

Muudatusettepanekud 121 ja 191

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 68 – lõige 1 – punkt e

| e) | investeerimisfondidega taime- ja loomahaiguste korral kooskõlas artiklis 70 sätestatud tingimustega. |
| --- | --- |

e)

välja jäetud

Muudatusettepanek 122

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 68 – lõige 1 a (uus)

| 1 a. | Liikmesriigid võivad lõike -1 kohaselt otsustada alates järgmisest kalendriaastast kasutada kuni 5 % oma artiklis 41 osutatud riiklikest ülemmääradest põllumajandustootjate või tootjaorganisatsioonide või -rühmade ühtseks toetamiseks: |
| --- | --- |

1 a.

| a) | kindlustusmaksete toetamise vormis kooskõlas artiklis 69 sätestatud tingimustega või |
| --- | --- |

a)

| b) | maksetega investeerimisfondidesse kooskõlas artiklis 70 sätestatud tingimustega. |
| --- | --- |

b)

Muudatusettepanek 123

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 68 – lõige 3

| 3. | Lõike 1 punktis b osutatud meetmeid võib toetada üksnes: |
| --- | --- |

3.

Lõike 1 punktis b osutatud meetmeid võib toetada üksnes:

| 3. | Lõike 1 punktis b osutatud meetmeid võib toetada üksnes määral, mis on vajalik, et stimuleerida praeguse
  tööhõive ja
  tootmistaseme säilitamist. |
| --- | --- |

3.

Lõike 1 punktis b osutatud meetmeid võib toetada üksnes määral, mis on vajalik, et stimuleerida praeguse
  tööhõive ja
  tootmistaseme säilitamist.

| a) | ühtse otsemaksete kava täieliku rakendamise korral asjaomases sektoris kooskõlas artiklitega 54, 55 ja 71; |
| --- | --- |

a)

| b) | määral, mis on vajalik praeguse tootmistaseme säilitamise innustamiseks. |
| --- | --- |

b)

määral, mis on vajalik praeguse tootmistaseme säilitamise innustamiseks.

Muudatusettepanek 124

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 68 – lõige 4

| 4. | Lõike 1 punktides a, b
  ja e
  osutatud meetmete raames antav toetus piirdub
  2,5 %-ga artiklis 41 osutatud riiklikest ülemmääradest
  . Liikmesriigid võivad meetmete osas kehtestada allpiirangud. |
| --- | --- |

4.

Lõike 1 punktides a, b
  ja e
  osutatud meetmete raames antav toetus piirdub
  2,5 %-ga artiklis 41 osutatud riiklikest ülemmääradest
  . Liikmesriigid võivad meetmete osas kehtestada allpiirangud.

| 4. | Lõike 1 punktides a
  ja
  b osutatud meetmete raames antav toetus piirdub
  protsendimääraga vastavalt nõukogu 22. detsembri 1994. aasta otsusele 94/800/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel sõlmitavaid tema pädevusse kuuluvaid küsimusi puudutavaid kokkuleppeid, mis saavutati mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus (1986–1994) (3)

  . Liikmesriigid võivad meetmete osas kehtestada allpiirangud. |
| --- | --- |

4.

Lõike 1 punktides a
  ja
  b osutatud meetmete raames antav toetus piirdub
  protsendimääraga vastavalt nõukogu 22. detsembri 1994. aasta otsusele 94/800/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel sõlmitavaid tema pädevusse kuuluvaid küsimusi puudutavaid kokkuleppeid, mis saavutati mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus (1986–1994) (3)

  . Liikmesriigid võivad meetmete osas kehtestada allpiirangud.

Muudatusettepanek 125

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 68 – lõige 5 – punkt a

| a) | lõike 1
  punktides
  a ja
  d
  , makstakse iga-aastase lisatoetusena; |
| --- | --- |

a)

lõike 1
  punktides
  a ja
  d
  , makstakse iga-aastase lisatoetusena;

| a) | lõike 1
  punktis a
  ja
  lõike 1 a punktis a
  , makstakse iga-aastase lisatoetusena; |
| --- | --- |

a)

lõike 1
  punktis a
  ja
  lõike 1 a punktis a
  , makstakse iga-aastase lisatoetusena;

Muudatusettepanek 126

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 68 – lõige 5 – punkt d

| d) | lõike 1 punktis e
  , makstakse artiklis 70 täpsustatud hüvitistena. |
| --- | --- |

d)

lõike 1 punktis e
  , makstakse artiklis 70 täpsustatud hüvitistena.

| d) | lõike 1 a punktis b
  , makstakse artiklis 70 täpsustatud hüvitistena. |
| --- | --- |

d)

lõike 1 a punktis b
  , makstakse artiklis 70 täpsustatud hüvitistena.

Muudatusettepanek 127

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 68 – lõige 6

| 6. | Lõike 5 punktis c osutatud suurendatud ühikuväärtusega toetusõiguste ja täiendavate toetusõiguste üleandmine on lubatud üksnes siis, kui üleantavate toetusõigustega kaasneb samaväärse hektarite arvu üleandmine. |
| --- | --- |

6.

välja jäetud

Muudatusettepanek 128

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 68 – lõige 7

| 7. | Lõikes 1 osutatud meetmetele antav toetus peab olema kooskõlas
  ühenduse teiste meetmete ja poliitikatega. |
| --- | --- |

7.

Lõikes 1 osutatud meetmetele antav toetus peab olema kooskõlas
  ühenduse teiste meetmete ja poliitikatega.

| 7. | Komisjon määratleb artikli 128 lõikes 2 osutatud korras käesolevas jaos viidatud toetuse andmise tingimused, et tagada eelkõige kooskõla
  ühenduse teiste meetmete ja poliitikatega
  ning vältida toetuse kumuleerumist
  . |
| --- | --- |

7.

Komisjon määratleb artikli 128 lõikes 2 osutatud korras käesolevas jaos viidatud toetuse andmise tingimused, et tagada eelkõige kooskõla
  ühenduse teiste meetmete ja poliitikatega
  ning vältida toetuse kumuleerumist
  .

Muudatusettepanek 129

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 68 – lõige 7 a (uus)

| 7 a. | Liikmesriigid teavitavad igal aastal komisjoni kavandatavatest meetmetest ning avalikustavad assigneeringute ümberjaotamiseks kasutatud meetodid ja kriteeriumid, toetuse saajate nimed ja neile eraldatud summad. |
| --- | --- |

7 a.

Muudatusettepanek 130

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 68 – lõige 8 – punkt a

| a) | lõike 1 punktides a, b, c
  ja d
  , kohaldades põllumajandustootjatele jaotatud ja/või riiklikust reservist pärinevate toetusõiguste suhtes lineaarset vähendamist, |
| --- | --- |

a)

lõike 1 punktides a, b, c
  ja d
  , kohaldades põllumajandustootjatele jaotatud ja/või riiklikust reservist pärinevate toetusõiguste suhtes lineaarset vähendamist,

| a) | lõike 1 punktides a, b
  ja
  c
  ning lõike 1 a punktis a
  , kohaldades põllumajandustootjatele jaotatud ja/või riiklikust reservist pärinevate toetusõiguste suhtes lineaarset vähendamist, |
| --- | --- |

a)

lõike 1 punktides a, b
  ja
  c
  ning lõike 1 a punktis a
  , kohaldades põllumajandustootjatele jaotatud ja/või riiklikust reservist pärinevate toetusõiguste suhtes lineaarset vähendamist,

Muudatusettepanek 131

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 68 – lõige 8 – punkt b

| b) | lõike 1 punktis e
  , kohaldades vajadusel ühe või mitme asjaomase toetuse saaja ühe või enama makse suhtes lineaarset vähendamist kooskõlas käesoleva jaotisega
  ning lõigetes 1 ja 3 sätestatud piirides
  . |
| --- | --- |

b)

lõike 1 punktis e
  , kohaldades vajadusel ühe või mitme asjaomase toetuse saaja ühe või enama makse suhtes lineaarset vähendamist kooskõlas käesoleva jaotisega
  ning lõigetes 1 ja 3 sätestatud piirides
  .

| b) | lõike 1 a punktis b
  , kohaldades vajaduse korral ühe või mitme asjaomase toetuse saaja ühe või enama makse suhtes lineaarset vähendamist kooskõlas käesoleva jaotisega. |
| --- | --- |

b)

lõike 1 a punktis b
  , kohaldades vajaduse korral ühe või mitme asjaomase toetuse saaja ühe või enama makse suhtes lineaarset vähendamist kooskõlas käesoleva jaotisega.

Muudatusettepanek 132

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 68 – lõige 9

| 9. | Komisjon määratleb artikli 128 lõikes 2 osutatud korras käesolevas jaos osutatud toetuse andmise tingimused, et tagada eelkõige kooskõla ühenduse teiste meetmete ja poliitikatega ning vältida toetuse kumuleerumist. |
| --- | --- |

9.

välja jäetud

Muudatusettepanek 133

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 69 – pealkiri

Saagi kindlustamine

Kindlustused

Muudatusettepanek 134

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 69 – lõige 1 – esimene lõik

| 1. | Liikmesriigid võivad rahaliselt toetada
  saagi
  kindlustusmakseid ebasoodsatest ilmastikutingimustest
  tulenevate kahjude vastu
  . |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid võivad rahaliselt toetada
  saagi
  kindlustusmakseid ebasoodsatest ilmastikutingimustest
  tulenevate kahjude vastu
  .

| 1. | Liikmesriigid võivad rahaliselt toetada kindlustusmakseid
  tingimusel, et teadaolevate riskide vastu on rakendatud asjakohaseid ettevaatusabinõusid, millega korvatakse
  : |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid võivad rahaliselt toetada kindlustusmakseid
  tingimusel, et teadaolevate riskide vastu on rakendatud asjakohaseid ettevaatusabinõusid, millega korvatakse
  :

| a) | loodusõnnetuse laadsetest
  ebasoodsatest ilmastikutingimustest
  põhjustatud kahjusid
  ; |
| --- | --- |

a)

loodusõnnetuse laadsetest
  ebasoodsatest ilmastikutingimustest
  põhjustatud kahjusid
  ;

| b) | muid ilmastikutingimustest põhjustatud kahjusid; |
| --- | --- |

b)

| c) | looma- või taimehaigustest või kahjurite levikust põhjustatud majanduskahjusid. |
| --- | --- |

c)

Iga liikmesriik või piirkond viib läbi konkreetsed uuringud võrdlevate statistiliste või aktuaarsete andmete saamiseks.

Muudatusettepanek 135

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 69 – lõige 1 – teine a lõik (uus)

Käesolevas artiklis tähendab mõiste „majanduslik kahju” lisakulu, mis on põllumajandustootjale tekkinud seoses tema poolt võetavate erandlike meetmetega, et vähendada asjaomase turu varustamist või märkimisväärset toodangu kadu. Majandusliku kahjuna ei käsitata kulusid, mille puhul saab hüvitist anda muude ühenduse õigusaktide alusel või mis tulenevad muude tervishoiu, veterinaar- ja fütosanitaarmeetmete kohaldamisest.

Muudatusettepanek 136

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 69 – lõiked 2 ja 3

| 2. | Põllumajandustootjale makstava
  rahalise toetuse määr on 60 %
  makstavast
  kindlustusmaksest. Liikmesriigid võivad otsustada suurendada
  rahalist
  toetust 70 %-ni, võttes arvesse ilmastikutingimusi või asjaomase sektori olukorda. |
| --- | --- |

2.

Põllumajandustootjale makstava
  rahalise toetuse määr on 60 %
  makstavast
  kindlustusmaksest. Liikmesriigid võivad otsustada suurendada
  rahalist
  toetust 70 %-ni, võttes arvesse ilmastikutingimusi või asjaomase sektori olukorda.

| 2. | Rahalise toetuse määr on 60 % kindlustusmaksest,
  mis makstakse individuaalselt või – vajaduse korral – kollektiivselt, juhul kui kindlustusleping on sõlmitud tootjaorganisatsiooni poolt
  . Liikmesriigid võivad otsustada suurendada toetust 70 %-ni, võttes arvesse ilmastikutingimusi või asjaomase sektori olukorda. |
| --- | --- |

2.

Rahalise toetuse määr on 60 % kindlustusmaksest,
  mis makstakse individuaalselt või – vajaduse korral – kollektiivselt, juhul kui kindlustusleping on sõlmitud tootjaorganisatsiooni poolt
  . Liikmesriigid võivad otsustada suurendada toetust 70 %-ni, võttes arvesse ilmastikutingimusi või asjaomase sektori olukorda.

Liikmesriigid võivad asjakohaseid ülemmäärasid kohaldades piirata kindlustusmakse summat, mille osas võib anda rahalist toetust.

Liikmesriigid võivad asjakohaseid ülemmäärasid kohaldades piirata kindlustusmakse summat, mille osas võib anda rahalist toetust.

| 3. | Saagi kindlustuskaitse on võimalik üksnes siis, kui asjaomase liikmesriigi pädev riigiasutus on ilmastikunähtuse tunnistanud ametlikult ebasoodsaks ilmastikutingimuseks. |
| --- | --- |

3.

Muudatusettepanek 137

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 69 – lõige 5

| 5. | Lõplik toetus makstakse otse asjaomasele põllumajandustootjale. |
| --- | --- |

5.

Lõplik toetus makstakse otse asjaomasele põllumajandustootjale.

| 5. | Rahaline toetus makstakse otse asjaomasele põllumajandustootjale
  või vajaduse korral lepingu sõlminud tootjaorganisatsioonile selle liikmete arvu alusel
  . |
| --- | --- |

5.

Rahaline toetus makstakse otse asjaomasele põllumajandustootjale
  või vajaduse korral lepingu sõlminud tootjaorganisatsioonile selle liikmete arvu alusel
  .

Muudatusettepanek 138

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 69 – lõige 6 – esimene lõik

| 6. | Ühendus kaasrahastab liikmesriikide rahalise toetusega seonduvaid kulusid
  artikli 68 lõikes 1
  osutatud vahenditest
  40
   % ulatuses käesoleva artikli lõike 2 kohaselt sätestatud toetuskõlblikest kindlustusmaksetest. |
| --- | --- |

6.

Ühendus kaasrahastab liikmesriikide rahalise toetusega seonduvaid kulusid
  artikli 68 lõikes 1
  osutatud vahenditest
  40
   % ulatuses käesoleva artikli lõike 2 kohaselt sätestatud toetuskõlblikest kindlustusmaksetest.

| 6. | Ühendus kaasrahastab liikmesriikide rahalise toetusega seonduvaid kulusid
  artikli 68 lõikes 1 a
  osutatud vahenditest
  50
   % ulatuses käesoleva artikli lõike 2 kohaselt sätestatud toetuskõlblikest kindlustusmaksetest. |
| --- | --- |

6.

Ühendus kaasrahastab liikmesriikide rahalise toetusega seonduvaid kulusid
  artikli 68 lõikes 1 a
  osutatud vahenditest
  50
   % ulatuses käesoleva artikli lõike 2 kohaselt sätestatud toetuskõlblikest kindlustusmaksetest.

Uute liikmesriikide puhul suurendatakse siiski esimeses lõigus osutatud määra 70 %ni.

Muudatusettepanek 139

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 70 – pealkiri

Investeerimisfondid
  taime- ja loomahaiguste korral

Investeerimisfondid

Muudatusettepanek 140

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 70 – lõige 1

| 1. | Liikmesriigid võivad näha ette, et põllumajandustootjatele makstakse rahalist hüvitist taime- või loomahaiguse põhjustatud majanduslike kahjude eest, toetades rahaliselt investeerimisfonde. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid võivad näha ette, et põllumajandustootjatele makstakse rahalist hüvitist taime- või loomahaiguse põhjustatud majanduslike kahjude eest, toetades rahaliselt investeerimisfonde.

| 1. | Liikmesriigid võivad näha ette, et põllumajandustootjatele makstakse rahalist hüvitist
  loodusõnnetuste, ebasoodsate ilmastikutingimuste
  , taime- või loomahaiguse põhjustatud majanduslike kahjude eest, toetades rahaliselt investeerimisfonde,
  kui on rakendatud asjakohaseid ettevaatusabinõusid. Selliseid fonde võivad juhatada tootjaorganisatsioonid ja/või tootmisharudevahelised organisatsioonid vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklites 122 ja 123 sätestatud tingimustele
  . |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid võivad näha ette, et põllumajandustootjatele makstakse rahalist hüvitist
  loodusõnnetuste, ebasoodsate ilmastikutingimuste
  , taime- või loomahaiguse põhjustatud majanduslike kahjude eest, toetades rahaliselt investeerimisfonde,
  kui on rakendatud asjakohaseid ettevaatusabinõusid. Selliseid fonde võivad juhatada tootjaorganisatsioonid ja/või tootmisharudevahelised organisatsioonid vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklites 122 ja 123 sätestatud tingimustele
  .

Selline fond võib täiendada riiklikke põllumajandustootjate kindlustuskavasid.

Muudatusettepanek 141 ja 205

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 70 – lõige 2 – punkt a

| a) | „investeerimisfond” riikliku õiguse kohaselt liikmesriigi akrediteeritud süsteemi sellesse kuuluvate põllumajandustootjate kindlustamiseks, mille kaudu makstakse hüvitisi põllumajandustootjatele, keda mõjutavad taime- või loomahaiguse puhangu põhjustatud majanduslikud kahjud; |
| --- | --- |

a)

„investeerimisfond” riikliku õiguse kohaselt liikmesriigi akrediteeritud süsteemi sellesse kuuluvate põllumajandustootjate kindlustamiseks, mille kaudu makstakse hüvitisi põllumajandustootjatele, keda mõjutavad taime- või loomahaiguse puhangu põhjustatud majanduslikud kahjud;

| a) | „investeerimisfond” riikliku
  ja Euroopa Liidu
  õiguse kohaselt liikmesriigi akrediteeritud süsteemi sellesse kuuluvate põllumajandustootjate kindlustamiseks, mille kaudu makstakse hüvitisi põllumajandustootjatele, keda mõjutavad
  karantiinini viiva loodusõnnetuse, ebasoodsate ilmastikutingimuste või
  taime- või loomahaiguse puhangu põhjustatud majanduslikud kahjud,
  või sellesse kuuluvate põllumajandustootjate kindlustamiseks, makstes hüvitisi põllumajandustootjatele, keda mõjutavad karantiinini viiva looma- või taimehaiguse puhangu põhjustatud otsesed kahjud
  ; |
| --- | --- |

a)

„investeerimisfond” riikliku
  ja Euroopa Liidu
  õiguse kohaselt liikmesriigi akrediteeritud süsteemi sellesse kuuluvate põllumajandustootjate kindlustamiseks, mille kaudu makstakse hüvitisi põllumajandustootjatele, keda mõjutavad
  karantiinini viiva loodusõnnetuse, ebasoodsate ilmastikutingimuste või
  taime- või loomahaiguse puhangu põhjustatud majanduslikud kahjud,
  või sellesse kuuluvate põllumajandustootjate kindlustamiseks, makstes hüvitisi põllumajandustootjatele, keda mõjutavad karantiinini viiva looma- või taimehaiguse puhangu põhjustatud otsesed kahjud
  ;

Muudatusettepanek 142

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 70 – lõige 2 – punkt b

| b) | „majanduslik kahju” lisakulu, mis on põllumajandustootjale tekkinud seoses tema poolt võetavate erandlike meetmetega, et vähendada asjaomase turu varustamist või märkimisväärset toodangu kadu. Majandusliku kahjuna ei käsitata kulusid, mille osas saab hüvitist anda muude ühenduse sätete alusel või mis tulenevad muude tervishoiu, veterinaar- ja fütosanitaarmeetmete kohaldamisest. |
| --- | --- |

b)

„majanduslik kahju” lisakulu, mis on põllumajandustootjale tekkinud seoses tema poolt võetavate erandlike meetmetega, et vähendada asjaomase turu varustamist või märkimisväärset toodangu kadu. Majandusliku kahjuna ei käsitata kulusid, mille osas saab hüvitist anda muude ühenduse sätete alusel või mis tulenevad muude tervishoiu, veterinaar- ja fütosanitaarmeetmete kohaldamisest.

| b) | „majanduslik kahju” lisakulu, mis on põllumajandustootjale tekkinud seoses tema poolt võetavate erandlike meetmetega, et vähendada asjaomase turu varustamist,
  erakorralise vaktsineerimisega seotud kulu
  või märkimisväärset toodangu kadu. Majandusliku kahjuna ei käsitata kulusid, mille osas saab hüvitist anda muude ühenduse sätete alusel või mis tulenevad muude tervishoiu, veterinaar- ja fütosanitaarmeetmete kohaldamisest; |
| --- | --- |

b)

„majanduslik kahju” lisakulu, mis on põllumajandustootjale tekkinud seoses tema poolt võetavate erandlike meetmetega, et vähendada asjaomase turu varustamist,
  erakorralise vaktsineerimisega seotud kulu
  või märkimisväärset toodangu kadu. Majandusliku kahjuna ei käsitata kulusid, mille osas saab hüvitist anda muude ühenduse sätete alusel või mis tulenevad muude tervishoiu, veterinaar- ja fütosanitaarmeetmete kohaldamisest;

Muudatusettepanek 143

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 70 – lõige 2 – punkt b a (uus)

| b a) | „ebasoodne ilmastikutingimus” sellist loodusõnnetusega võrreldavat ilmastikutingimust nagu külm, rahe, jää, vihm, metsatulekahju või põud, mis hävitavad rohkem kui 30 % asjaomase põllumajandustootja keskmisest aastatoodangust kolme eelneva aasta jooksul või eelneva viieaastase perioodi kolme aasta keskmisest, välja arvatud kõige kõrgem ja kõige madalam näitaja; |
| --- | --- |

b a)

Muudatusettepanek 144

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 70 – lõige 2 – punkt b b (uus)

| b b) | „asjakohane ettevaatusabinõu” meedet, tänu millele loomade ja taimede tervislik seisund on võimalikult hea. |
| --- | --- |

b b)

Muudatusettepanekud 206 ja 145

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 70 – lõige 3 – esimene lõik

| 3. | Investeerimisfondid maksavad rahalist hüvitist otse sellesse kuuluvatele põllumajandustootjatele, kes kannavad majanduslikku kahju. |
| --- | --- |

3.

Investeerimisfondid maksavad rahalist hüvitist otse sellesse kuuluvatele põllumajandustootjatele, kes kannavad majanduslikku kahju.

| 3. | Investeerimisfondid maksavad rahalist hüvitist otse sellesse kuuluvatele põllumajandustootjatele, kes kannavad majanduslikku
  või otsest
  kahju,
  tingimusel et nad on rakendanud asjakohaseid ettevaatusabinõusid
  . |
| --- | --- |

3.

Investeerimisfondid maksavad rahalist hüvitist otse sellesse kuuluvatele põllumajandustootjatele, kes kannavad majanduslikku
  või otsest
  kahju,
  tingimusel et nad on rakendanud asjakohaseid ettevaatusabinõusid
  .

Muudatusettepanek 146

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 70 – lõige 6 – esimene lõik

| 6. | Ühendus kaasrahastab rahalise toetusega seonduvaid kulusid
  artikli 68 lõikes 1
  osutatud vahenditest
  40
   % ulatuses lõike 4 kohaselt toetuskõlblikest summadest. |
| --- | --- |

6.

Ühendus kaasrahastab rahalise toetusega seonduvaid kulusid
  artikli 68 lõikes 1
  osutatud vahenditest
  40
   % ulatuses lõike 4 kohaselt toetuskõlblikest summadest.

| 6. | Ühendus kaasrahastab rahalise toetusega seonduvaid kulusid
  artikli 68 lõikes 1 a
  osutatud vahenditest
  50
   % ulatuses lõike 4 kohaselt toetuskõlblikest summadest. |
| --- | --- |

6.

Ühendus kaasrahastab rahalise toetusega seonduvaid kulusid
  artikli 68 lõikes 1 a
  osutatud vahenditest
  50
   % ulatuses lõike 4 kohaselt toetuskõlblikest summadest.

Uute liikmesriikide puhul suurendatakse siiski esimeses lõigus osutatud määra 70 %ni.

Muudatusettepanek 147

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 70 a (uus)

Artikkel 70 a

Piimatootjate eritoetused

| 1. | Kui määruse (EÜ) nr 1290/2005 kohase varajase hoiatamise süsteemi kuluprognoos näitab, et finantsraamistiku rubriiki 2 jääb eelarveaastal vähemalt 600 miljoni euro suurune varu, eraldatakse see summa, miinus varu, piimatootjate eritoetusteks. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule koos eelarveaasta esialgse eelarveprojektiga prognoosi piimatootjate eritoetuste kohta. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Piimatootjate eritoetusi võib kasutada järgmisteks meetmeteks: |
| --- | --- |

3.

| a) | artikli 68 lõike 1 punkti b kohane eritoetus; |
| --- | --- |

a)

| b) | määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 20 ja artikli 36 punkti a kohased meetmed tingimusel, et need on mõeldud otseselt põllumajandustootjate toetuseks. |
| --- | --- |

b)

| 4. | Liikmesriigid teavitavad komisjoni lõikes 2 osutatud esialgse eelarveprojekti põhjal hiljemalt vastava aasta 15. oktoobriks, milliseid lõike 3 kohaseid meetmeid võetakse. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Piimatootjate eritoetuse vahendid jaotatakse liikmesriikide vahel vastavalt nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1788/2003, millega kehtestatakse tasu piima- ja piimatootesektoris, (4) I lisas olevatele riikide piimakvootidele. |
| --- | --- |

5.

Muudatusettepanek 148

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71

Aastatel 2009, 2010 ja 2011 makstakse
  CN-koodi 1006 10 alla kuuluva riisi tootjatele toetust käesolevas jaos sätestatud tingimustel.

CN-koodi 1006 10 alla kuuluva riisi tootjatele
  makstakse
  toetust käesolevas jaos sätestatud tingimustel.

Muudatusettepanek 149

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 72 – lõige 2 – tabel

| eurot/ha |
| --- |
| | 2009 | 2010 ja 2011 |
| Bulgaaria | 345,255 | 172,627 |
| Kreeka | 561,00 | 280,5 |
| Hispaania | 476,25 | 238,125 |
| Prantsusmaa | 411,75 | 205,875 |
| Itaalia | 453,00 | 226,5 |
| Ungari | 232,50 | 116,25 |
| Portugal | 453,75 | 226,875 |
| Rumeenia | 126,075 | 63,037 |

eurot/ha

2009

2010 ja 2011

Bulgaaria

345,255

172,627

Kreeka

561,00

280,5

Hispaania

476,25

238,125

Prantsusmaa

411,75

205,875

Itaalia

453,00

226,5

Ungari

232,50

116,25

Portugal

453,75

226,875

Rumeenia

126,075

63,037

| eurot/ha |
| --- |
| | 2009–2013 |
| Bulgaaria | 345,255 |
| Kreeka | 561,00 |
| Hispaania | 476,25 |
| Prantsusmaa | 411,75 |
| Itaalia | 453,00 |
| Ungari | 232,50 |
| Portugal | 453,75 |
| Rumeenia | 126,075 |

eurot/ha

2009–2013

Bulgaaria

345,255

Kreeka

561,00

Hispaania

476,25

Prantsusmaa

411,75

Itaalia

453,00

Ungari

232,50

Portugal

453,75

Rumeenia

126,075

Muudatusettepanek 150

Ettepanek võtta vastu määrus

1. a jagu (uus)

1. A JAGU

VALGURIKASTE KULTUURIDE TOETUS

Artikkel 74 a

Kohaldamisala

Põllumajandustootjatele, kes kasvatavad valgurikkaid kultuure vastavalt käesolevas jaos kehtestatud tingimustele, antakse toetust.

Valgurikkad taimed on:

| a) | CN-koodi 0713 10 alla kuuluvad herned, |
| --- | --- |

a)

| b) | CN-koodi 0713 50 alla kuuluvad põldoad, |
| --- | --- |

b)

| c) | CN-koodi ex 0805 29 50 alla kuuluvad maguslupiinid. |
| --- | --- |

c)

Artikkel 74 b

Toetussumma ja toetuskõlblikkus

Toetus on 55,57 eurot pärast piimküpsusastme saavutamist koristatud valgurikaste kultuuride hektari kohta.

Põllukultuurid, mida kasvatatakse tervenisti täiskülvatud aladel ja mida haritakse kohalike standardite kohaselt, kuid mis ei ole saavutanud piimküpsusastet erandlike ilmastikutingimuste tõttu, mida asjaomane liikmesriik on tunnustanud, vastavad siiski toetuse saamise tingimustele, kui kõnealuseid alasid ei ole enne kõnealust kasvuetappi kasutatud muudel eesmärkidel.

Artikkel 74 c

Pindala

| 1. | Tagatud maksimumpindalaks, mille jaoks võib maksta toetust, kehtestatakse 1 400 000 hektarit. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kui pindala, mille jaoks toetust taotletakse, ületab tagatud maksimumpindala, vähendatakse artikli 128 lõikes 2 osutatud korras kõnealusel aastal proportsionaalselt põllumajandustootja kohta pindala, mille eest toetust taotletakse. |
| --- | --- |

2.

Muudatusettepanek 151

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 75 – punkt a

| a) | 66,32 eurot 2009/2010.
  ja
  2010/2011. turustusaastal; |
| --- | --- |

a)

66,32 eurot 2009/2010.
  ja
  2010/2011. turustusaastal;

| — | 66,32 eurot 2009/2010., 2010/2011.,
  2011/2012. ja 2012/2013
  . turustusaastal. |
| --- | --- |

—

66,32 eurot 2009/2010., 2010/2011.,
  2011/2012. ja 2012/2013
  . turustusaastal.

Muudatusettepanek 152

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 75 – punkt b

| b) | 33,16 eurot 2011/2012. ja 2012/2013. turustusaastal. |
| --- | --- |

b)

välja jäetud

Muudatusettepanek 153

Ettepanek võtta vastu määrus

3. jagu – artiklid 77–81

3. jagu välja jäetud

Muudatusettepanek 154

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 82 – lõige 2

| 2. | Toetust antakse
  maksimaalselt viie järjestikuse aasta jooksul alates sellest turustusaastast, mil saavutati lõikes 1 osutatud 50 % künnis, kuid hiljemalt
  2013/2014.
  turustusaastal
  . |
| --- | --- |

2.

Toetust antakse
  maksimaalselt viie järjestikuse aasta jooksul alates sellest turustusaastast, mil saavutati lõikes 1 osutatud 50 % künnis, kuid hiljemalt
  2013/2014.
  turustusaastal
  .

| 2. | Toetust antakse
  kuni
  2013/2014.
  turustusaastani
  . |
| --- | --- |

2.

Toetust antakse
  kuni
  2013/2014.
  turustusaastani
  .

Muudatusettepanekud 187, 198 ja 209

Ettepanek võtta vastu määrus

6. a jagu (uus)

6. a jagu

TUBAKATOETUS

Artikkel 87 a

Kohaldamisala

Toetust võidakse anda CN-koodi 2401 alla kuuluvat toortubakat tootvatele põllumajandustootjatele käesolevas peatükis sätestatud tingimustel saagiaastateks 2010, 2011 ja 2012.

Artikkel 87 b

Toetuskõlblikkus

Toetust antakse põllumajandustootjatele, kes said tubakatoetust kooskõlas nõukogu 30. juuni 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 2075/92 (toortubakaturu ühise korralduse kohta) (5) kalendriaastatel 2000, 2001 ja 2002, ning põllumajandustootjatele, kes omandasid tubakatootmiskvoote ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2005. Toetuse maksmise suhtes kehtivad järgmised tingimused:

| a) | tubakas peab olema pärit komisjoni 22. detsembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2848/98, milles sätestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2075/92 kohaldamiseks üksikasjalikud eeskirjad seoses toortubakasektori lisatasukavade, tootmiskvootide ja tootjarühmadele antava eriabiga (6), II lisas osutatud tootmisalalt; |
| --- | --- |

a)

| b) | määrusega (EÜ) nr 2848/98 kehtestatud kvaliteedinõuded on täidetud; |
| --- | --- |

b)

| c) | põllumajandustootja peab tarnima lehttubaka esmatöötleja ettevõttesse külvieelse lepingu alusel; |
| --- | --- |

c)

| d) | seda tehes tuleb kinni pidada põllumajandustootjate võrdsest kohtlemisest ja/või objektiivsetest kriteeriumitest nagu tubakatootjate paiknemine Eesmärk 1 piirkonnas või teatava kvaliteediga sortide tootmine. |
| --- | --- |

d)

Artikli 111 kohase ühtse pindalatoetuse kava kohaldamisaja lõpus ning kui kohaldatakse artiklit 87 a, eraldatakse vastavalt esimesele lõigule tubaka tootmiskvoodid hiljemalt ühtse otsemaksete kava kohaldamise esimese aasta lõpuks.

Artikkel 87 c

Summad

Toetuse maksimumsummad, sealhulgas artiklis 87 d nimetatud ühenduse tubakaalase uurimistöö ja teabelevi fondi kantavad summad, on järgmised:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2010–2012 |
| Saksamaa | 21 287 |
| Hispaania | 70 599 |
| Prantsusmaa | 48 217 |
| Itaalia (välja arvatud Apuulia) | 189 366 |
| Portugal | 8 468 |

(miljonites eurodes)

2010–2012

Saksamaa

21 287

Hispaania

70 599

Prantsusmaa

48 217

Itaalia (välja arvatud Apuulia)

189 366

Portugal

8 468

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2009–2012 |
| Ungari | p.m. |
| Bulgaaria | p.m. |
| Rumeenia | p.m. |
| Poola | p.m. |

(miljonites eurodes)

2009–2012

Ungari

p.m.

Bulgaaria

p.m.

Rumeenia

p.m.

Poola

p.m.

Artikkel 87 d

Ülekandmine ühenduse tubakaalase uurimistöö ja teabelevi fondi

Muudatusettepanek 155

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 90 – lõige 4

| 4. | Ute kohta antava toetuse suurus on 21 eurot. Lambapiima või lambapiimal põhinevaid tooteid turustavatele põllumajandustootjatele antava toetuse suurus on siiski
  6,8 eurot
  ute kohta. |
| --- | --- |

4.

Ute kohta antava toetuse suurus on 21 eurot. Lambapiima või lambapiimal põhinevaid tooteid turustavatele põllumajandustootjatele antava toetuse suurus on siiski
  6,8 eurot
  ute kohta.

| 4. | Ute kohta antava toetuse suurus on 21 eurot. Lambapiima või lambapiimal põhinevaid tooteid turustavatele põllumajandustootjatele antava toetuse suurus on siiski
  16,8 eurot
  ute kohta. |
| --- | --- |

4.

Ute kohta antava toetuse suurus on 21 eurot. Lambapiima või lambapiimal põhinevaid tooteid turustavatele põllumajandustootjatele antava toetuse suurus on siiski
  16,8 eurot
  ute kohta.

Muudatusettepanek 156

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 90 – lõige 5

| 5. | Kitse kohta antava toetuse suurus on
  6,8 eurot
  . |
| --- | --- |

5.

Kitse kohta antava toetuse suurus on
  6,8 eurot
  .

| 5. | Kitse kohta antava toetuse suurus on
  16,8 eurot
  . |
| --- | --- |

5.

Kitse kohta antava toetuse suurus on
  16,8 eurot
  .

Muudatusettepanek 157

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 98 – punkt a

| a) | „piirkond” – asjaomase liikmesriigi valikul kas liikmesriik või piirkond liikmesriigis, |
| --- | --- |

a)

välja jäetud

Muudatusettepanek 158

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 112 a (uus)

Artikkel 112 a

Riiklik reserv

| 1. | Ühtset otsemaksete kava kohaldavad liikmesriigid loovad riikliku reservi, mis sisaldab VIII a lisas kehtestatud ülemmäärade ning asjaomase aasta jooksul tegelikult teostatud otsemaksete koguväärtuse vahet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Liikmesriigid võivad kasutada nimetatud riiklikku reservi, et teha makseid, mille eesmärk on rakendada artiklis 68 sätestatud meetmeid vastavalt objektiivsetele kriteeriumitele ja selliselt, et tagada põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning vältida mis tahes turupõhimõtete rikkumist ja konkurentsi moonutamist. |
| --- | --- |

2.

Muudatusettepanek 160

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 113 – lõige 4 – teine lõik – punkt b a (uus)

| b a) | II lisa punktis C osutatud nõudeid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013. |
| --- | --- |

b a)

Muudatusettepanek 161

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 123

Artikkel 123

välja jäetud

Finantsülekanne restruktureerimiseks tubakapiirkondades

EAFRDist rahastatavate maaelu arengukavade meetmetele on tubaka tootmispiirkondades alates 2011. eelarveaastast ühenduse täiendava toetusena ette nähtud 484 miljonit eurot neile liikmesriikidele, kus tubakatootjad said toetust kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2075/92 aastatel 2000, 2001 ja 2002.

Muudatusettepanek 162

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 129 – punkt t

| t) | puuvilla puhul järgmised üksikasjalikud eeskirjad: |
| --- | --- |

t)

välja jäetud

| i) | artikli 80 lõikes 3 sätestatud toetussumma vähendamise arvutamine; |
| --- | --- |

i)

| ii) | heakskiidetud tootmisharudevahelised organisatsioonid, eelkõige nende rahastamis- ning kontrolli- ja sanktsioneerimissüsteem. |
| --- | --- |

ii)

Muudatusettepanek 163

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 132 – punkt 1 – alapunkt b

Määrus (EÜ) nr 378/2007

Artikkel 1 – lõige 5

| 5. | Põllumajandustootja suhtes kohaldatavad ümbersuunamise määrad, millest on lahutatud viis protsendipunkti ja mis tulenevad nõukogu määruse (EÜ) nr XXX/2008 [käesolev määrus] artikli 7 kohaldamisest, lahutatakse vabatahtliku ümbersuunamise määradest, mida kasutatakse liikmesriikides käesoleva artikli lõike 4 kohaldamisel. Mõlemad protsendipunktid lahutatakse ja lõplik vabatahtliku ümbersuunamise määr on null või sellest suurem. |
| --- | --- |

5.

Põllumajandustootja suhtes kohaldatavad ümbersuunamise määrad, millest on lahutatud viis protsendipunkti ja mis tulenevad nõukogu määruse (EÜ) nr XXX/2008 [käesolev määrus] artikli 7 kohaldamisest, lahutatakse vabatahtliku ümbersuunamise määradest, mida kasutatakse liikmesriikides käesoleva artikli lõike 4 kohaldamisel. Mõlemad protsendipunktid lahutatakse ja lõplik vabatahtliku ümbersuunamise määr on null või sellest suurem.

| 5. | Põllumajandustootja suhtes kohaldatavad ümbersuunamise määrad, millest on lahutatud viis protsendipunkti ja mis tulenevad nõukogu määruse (EÜ) nr XXX/2008 [käesolev määrus] artikli 7 kohaldamisest, lahutatakse vabatahtliku ümbersuunamise määradest, mida kasutatakse liikmesriikides käesoleva artikli lõike 4 kohaldamisel. Mõlemad protsendipunktid lahutatakse ja lõplik vabatahtliku ümbersuunamise määr on null või sellest suurem.
  Määrade kohandamine ei tohiks siiski põhjustada EAFARDist maaelu arengukavadele juba eraldatud rahastamise üldist vähendamist, nagu seda väljendab kavasid heakskiitva komisjoni ametlik otsus
  . |
| --- | --- |

5.

Põllumajandustootja suhtes kohaldatavad ümbersuunamise määrad, millest on lahutatud viis protsendipunkti ja mis tulenevad nõukogu määruse (EÜ) nr XXX/2008 [käesolev määrus] artikli 7 kohaldamisest, lahutatakse vabatahtliku ümbersuunamise määradest, mida kasutatakse liikmesriikides käesoleva artikli lõike 4 kohaldamisel. Mõlemad protsendipunktid lahutatakse ja lõplik vabatahtliku ümbersuunamise määr on null või sellest suurem.
  Määrade kohandamine ei tohiks siiski põhjustada EAFARDist maaelu arengukavadele juba eraldatud rahastamise üldist vähendamist, nagu seda väljendab kavasid heakskiitva komisjoni ametlik otsus
  .

Muudatusettepanek 164

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 133 a (uus)

Artikkel 133 a

Õigusaktide rakendamisest tulenevate kulude analüüs

Komisjon hindab põllumajandustootjate tegelikke kulusid, mis tulenevad ühenduse õigusaktide rakendamisest keskkonna, loomade heaolu ja toidu ohutuse valdkonnas, kui nimetatud õigusaktid on rangemad importtoodetele kohaldatavatest eeskirjadest. Nimetatud õigusaktides käsitletakse muu hulgas II lisa määrusi ja direktiive, millega tugevdatakse nõuetele vastavuse süsteemi, ning III lisas sätestatud häid põllumajandus- ja keskkonnatingimusi, mis kuuluvad samuti nimetatud süsteemi.

Komisjoni analüüsis hinnatakse eespool nimetatud õigusaktidega vastavusse viimisest tekkivaid kulusid kõikides liikmesriikides. Nimetatud kulud võivad erineda liikmesriigiti, isegi piirkonniti nii oma klimaatiliste, geoloogiliste, majanduslike ja sotsiaalsete erinevuste kui ka tootmise eripära tõttu.

Muudatusettepanek 165

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – kolmas rida – teine veerg

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 2. peatükk

Käesoleva määruse IV jaotise 1. peatüki 1. a jagu

Muudatusettepanek 166

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – A osa – alapunkt 4

| 4. | Nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1) | | Artiklid 4 ja 5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1)

Artiklid 4 ja 5

| 4. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/118/EÜ, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse ja seisundi halvenemise eest (ELT L 372, 27.12.2006, lk 19) | | Artikkel 6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/118/EÜ, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse ja seisundi halvenemise eest (ELT L 372, 27.12.2006, lk 19)

Artikkel 6

Muudatusettepanek 167

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – punkt A a (uus)

| A a | Tööohutus | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 8 a | Nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1) | | Artikkel 6 |
| 8 b | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiiv 2000/54/EÜ töötajate kaitse kohta bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl seitsmes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 262, 17.10.2000, lk 21) | | Artiklid 3, 6, 8 ja 9 |
| 8 c | Nõukogu 22. juuni 1994. aasta direktiiv 94/33/EÜ noorte kaitse kohta tööl (EÜT L 216, 20.8.1994, lk 12) | | |
| 8 d | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (ELT L 158, 30.4.2004, lk 50) | | Artikkel 3, artiklid 4 kuni 12 |

A a

Tööohutus

8 a

Nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1)

Artikkel 6

8 b

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiiv 2000/54/EÜ töötajate kaitse kohta bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl seitsmes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 262, 17.10.2000, lk 21)

Artiklid 3, 6, 8 ja 9

8 c

Nõukogu 22. juuni 1994. aasta direktiiv 94/33/EÜ noorte kaitse kohta tööl (EÜT L 216, 20.8.1994, lk 12)

8 d

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (ELT L 158, 30.4.2004, lk 50)

Artikkel 3, artiklid 4 kuni 12

Muudatusettepanek 168

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – teine veerg – pealkiri

Standardid

Näiteid sobivate nõuete kohta

Muudatusettepanek 194

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

III lisa – neljas rida – teine veerg – teine a taane (uus)

| — | Elupaikade loomine ja/või säilitamine, kui see on asjakohane |
| --- | --- |

—

Muudatusettepanek 169

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – neljas rida – teine veerg – kolmas taane

| — | Maastikule iseloomulike vormide säilitamine,
  sealhulgas hekid, tiigid, kraavid ja puude read, kogumid või üksikud puud ning põlluservad, kui see on asjakohane
  ; |
| --- | --- |

—

Maastikule iseloomulike vormide säilitamine,
  sealhulgas hekid, tiigid, kraavid ja puude read, kogumid või üksikud puud ning põlluservad, kui see on asjakohane
  ;

| — | Maastikule iseloomulike vormide säilitamine; |
| --- | --- |

—

Maastikule iseloomulike vormide säilitamine;

Muudatusettepanek 171

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – viies rida – teine veerg – esimene taane

| — | Vooluveekogude äärde puhverribade rajamine; |
| --- | --- |

—

Vooluveekogude äärde puhverribade rajamine;

| — | Vooluveekogude äärde puhverribade rajamine
  kooskõlas asjaomaste ühiste õigusaktidega pinnavee kaitse valdkonnas
  ; |
| --- | --- |

—

Vooluveekogude äärde puhverribade rajamine
  kooskõlas asjaomaste ühiste õigusaktidega pinnavee kaitse valdkonnas
  ;

Muudatusettepanek 172

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa

| miljonites eurodes |
| --- |
| Kalendriaasta | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Belgia | 583,2 | 570,9 | 563,1 | 553,9 |
| Tšehhi Vabariik | | | | 773,0 |
| Taani | 985,9 | 965,3 | 954,6 | 937,8 |
| Saksamaa | 5 467,4 | 5 339,2 | 5 269,3 | 5 178,0 |
| Eesti | | | | 88,9 |
| Iirimaa | 1 283,1 | 1 264,0 | 1 247,1 | 1 230,0 |
| Kreeka | 2 567,3 | 2 365,5 | 2 348,9 | 2 324,1 |
| Hispaania | 5 171,3 | 5 043,4 | 5 019,1 | 4 953,5 |
| Prantsusmaa | 8 218,5 | 8 021,2 | 7 930,7 | 7 796,2 |
| Itaalia | 4 323,6 | 4 103,7 | 4 073,2 | 4 023,3 |
| Küpros | | | | 48,2 |
| Läti | | | | 130,5 |
| Leedu | | | | 337,9 |
| Luksemburg | 35,2 | 34,5 | 34,0 | 33,4 |
| Ungari | | | | 1 150,9 |
| Malta | | | | 4,6 |
| Madalmaad | 841,5 | 827,0 | 829,4 | 815,9 |
| Austria | 727,7 | 718,2 | 712,1 | 704,9 |
| Poola | | | | 2 730,5 |
| Portugal | 635,8 | 623,0 | 622,6 | 622,6 |
| Sloveenia | | | | 129,4 |
| Slovakkia | | | | 335,9 |
| Soome | 550,0 | 541,2 | 536,0 | 529,8 |
| Rootsi | 731,7 | 719,9 | 710,6 | 699,8 |
| Ühendkuningriik | 3 373,0 | 3 340,4 | 3 335,8 | 3 334,9 |

miljonites eurodes

Kalendriaasta

2009

2010

2011

2012

Belgia

583,2

570,9

563,1

553,9

Tšehhi Vabariik

773,0

Taani

985,9

965,3

954,6

937,8

Saksamaa

5 467,4

5 339,2

5 269,3

5 178,0

Eesti

88,9

Iirimaa

1 283,1

1 264,0

1 247,1

1 230,0

Kreeka

2 567,3

2 365,5

2 348,9

2 324,1

Hispaania

5 171,3

5 043,4

5 019,1

4 953,5

Prantsusmaa

8 218,5

8 021,2

7 930,7

7 796,2

Itaalia

4 323,6

4 103,7

4 073,2

4 023,3

Küpros

48,2

Läti

130,5

Leedu

337,9

Luksemburg

35,2

34,5

34,0

33,4

Ungari

1 150,9

Malta

4,6

Madalmaad

841,5

827,0

829,4

815,9

Austria

727,7

718,2

712,1

704,9

Poola

2 730,5

Portugal

635,8

623,0

622,6

622,6

Sloveenia

129,4

Slovakkia

335,9

Soome

550,0

541,2

536,0

529,8

Rootsi

731,7

719,9

710,6

699,8

Ühendkuningriik

3 373,0

3 340,4

3 335,8

3 334,9

| miljonites eurodes |
| --- |
| Kalendriaasta | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Belgia | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Tšehhi Vabariik | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Taani | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Saksamaa | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Eesti | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Iirimaa | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Kreeka | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Hispaania | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Prantsusmaa | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Itaalia | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Küpros | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Läti | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Leedu | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Luksemburg | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Ungari | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Malta | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Madalmaad | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Austria | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Poola | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Portugal | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Sloveenia | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Slovakkia | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Soome | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Rootsi | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Ühendkuningriik | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

miljonites eurodes

Kalendriaasta

2009

2010

2011

2012

Belgia

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Tšehhi Vabariik

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Taani

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Saksamaa

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Eesti

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Iirimaa

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Kreeka

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Hispaania

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Prantsusmaa

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Itaalia

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Küpros

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Läti

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Leedu

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Luksemburg

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Ungari

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Malta

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Madalmaad

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Austria

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Poola

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Portugal

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Sloveenia

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Slovakkia

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Soome

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Rootsi

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Ühendkuningriik

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Muudatusettepanek 173

Ettepanek võtta vastu määrus

VIII lisa – tabelid 1 ja 2

KOMISJONI ETTEPANEK

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Tabel 1 |
| Liikmesriik | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 ja järgnevad aastad |
| Belgia | 614 179 | 611 901 | 613 281 | 613 281 | 614 661 | 614 661 | 614 661 | 614 661 |
| Taani | 1 030 478 | 1 031 321 | 1 043 421 | 1 043 421 | 1 048 999 | 1 048 999 | 1 048 999 | 1 048 999 |
| Saksamaa | 5 770 254 | 5 781 666 | 5 826 537 | 5 826 537 | 5 848 330 | 5 848 330 | 5 848 330 | 5 848 330 |
| Iirimaa | 1 342 268 | 1 340 737 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 |
| Kreeka | 2 367 713 | 2 209 591 | 2 210 829 | 2 216 533 | 2 216 533 | 2 216 533 | 2 216 533 | 2 216 533 |
| Hispaania | 4 838 512 | 5 070 413 | 5 114 250 | 5 139 246 | 5 139 316 | 5 139 316 | 5 139 316 | 5 139 316 |
| Prantsusmaa | 8 404 502 | 8 444 468 | 8 500 503 | 8 504 425 | 8 518 804 | 8 518 804 | 8 518 804 | 8 518 804 |
| Itaalia | 4 143 175 | 4 277 633 | 4 320 238 | 4 369 974 | 4 369 974 | 4 369 974 | 4 369 974 | 4 369 974 |
| Luksemburg | 37 051 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 |
| Madalmaad | 853 090 | 853 169 | 886 966 | 886 966 | 904 272 | 904 272 | 904 272 | 904 272 |
| Austria | 745 561 | 747 298 | 750 019 | 750 019 | 751 616 | 751 616 | 751 616 | 751 616 |
| Portugal | 589 723 | 600 296 | 600 370 | 605 967 | 605 972 | 605 972 | 605 972 | 605 972 |
| Soome | 566 801 | 565 823 | 568 799 | 568 799 | 570 583 | 570 583 | 570 583 | 570 583 |
| Rootsi | 763 082 | 765 229 | 768 853 | 768 853 | 770 916 | 770 916 | 770 916 | 770 916 |
| Ühendkuningriik | 3 985 834 | 3 986 361 | 3 987 844 | 3 987 844 | 3 987 849 | 3 987 849 | 3 987 849 | 3 987 849 |

(tuhandetes eurodes)

Tabel 1

Liikmesriik

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 ja järgnevad aastad

Belgia

614 179

611 901

613 281

613 281

614 661

614 661

614 661

614 661

Taani

1 030 478

1 031 321

1 043 421

1 043 421

1 048 999

1 048 999

1 048 999

1 048 999

Saksamaa

5 770 254

5 781 666

5 826 537

5 826 537

5 848 330

5 848 330

5 848 330

5 848 330

Iirimaa

1 342 268

1 340 737

1 340 869

1 340 869

1 340 869

1 340 869

1 340 869

1 340 869

Kreeka

2 367 713

2 209 591

2 210 829

2 216 533

2 216 533

2 216 533

2 216 533

2 216 533

Hispaania

4 838 512

5 070 413

5 114 250

5 139 246

5 139 316

5 139 316

5 139 316

5 139 316

Prantsusmaa

8 404 502

8 444 468

8 500 503

8 504 425

8 518 804

8 518 804

8 518 804

8 518 804

Itaalia

4 143 175

4 277 633

4 320 238

4 369 974

4 369 974

4 369 974

4 369 974

4 369 974

Luksemburg

37 051

37 084

37 084

37 084

37 084

37 084

37 084

37 084

Madalmaad

853 090

853 169

886 966

886 966

904 272

904 272

904 272

904 272

Austria

745 561

747 298

750 019

750 019

751 616

751 616

751 616

751 616

Portugal

589 723

600 296

600 370

605 967

605 972

605 972

605 972

605 972

Soome

566 801

565 823

568 799

568 799

570 583

570 583

570 583

570 583

Rootsi

763 082

765 229

768 853

768 853

770 916

770 916

770 916

770 916

Ühendkuningriik

3 985 834

3 986 361

3 987 844

3 987 844

3 987 849

3 987 849

3 987 849

3 987 849

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Tabel 2 (7) |
| Liikmesriik | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 ja järgnevad aastad |
| Bulgaaria | 287 399 | 328 997 | 409 587 | 490 705 | 571 467 | 652 228 | 732 986 | 813 746 |
| Tšehhi Vabariik | 559 622 | 647 080 | 735 801 | 821 779 | 909 164 | 909 164 | 909 164 | 909 164 |
| Eesti | 60 500 | 70 769 | 80 910 | 91 034 | 101 171 | 101 171 | 101 171 | 101 171 |
| Küpros | 31 670 | 38 845 | 43 730 | 48 615 | 53 499 | 53 499 | 53 499 | 53 499 |
| Läti | 90 016 | 104 025 | 118 258 | 132 193 | 146 355 | 146 355 | 146 355 | 146 355 |
| Leedu | 230 560 | 268 746 | 305 964 | 342 881 | 380 064 | 380 064 | 380 064 | 380 064 |
| Ungari | 807 366 | 935 912 | 1 064 312 | 1 191 526 | 1 318 542 | 1 318 542 | 1 318 542 | 1 318 542 |
| Malta | 3 434 | 3 851 | 4 268 | 4 685 | 5 102 | 5 102 | 5 102 | 5 102 |
| Poola | 1 877 107 | 2 164 285 | 2 456 894 | 2 742 771 | 3 033 549 | 3 033 549 | 3 033 549 | 3 033 549 |
| Rumeenia | 623 399 | 713 207 | 891 072 | 1 068 953 | 1 246 821 | 1 424 684 | 1 602 550 | 1 780 414 |
| Sloveenia | 87 942 | 102 047 | 116 077 | 130 107 | 144 236 | 144 236 | 144 236 | 144 236 |
| Slovakkia | 240 014 | 277 779 | 314 692 | 351 377 | 388 191 | 388 191 | 388 191 | 388 191 |

(tuhandetes eurodes)

Tabel 2 (7)

Liikmesriik

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 ja järgnevad aastad

Bulgaaria

287 399

328 997

409 587

490 705

571 467

652 228

732 986

813 746

Tšehhi Vabariik

559 622

647 080

735 801

821 779

909 164

909 164

909 164

909 164

Eesti

60 500

70 769

80 910

91 034

101 171

101 171

101 171

101 171

Küpros

31 670

38 845

43 730

48 615

53 499

53 499

53 499

53 499

Läti

90 016

104 025

118 258

132 193

146 355

146 355

146 355

146 355

Leedu

230 560

268 746

305 964

342 881

380 064

380 064

380 064

380 064

Ungari

807 366

935 912

1 064 312

1 191 526

1 318 542

1 318 542

1 318 542

1 318 542

Malta

3 434

3 851

4 268

4 685

5 102

5 102

5 102

5 102

Poola

1 877 107

2 164 285

2 456 894

2 742 771

3 033 549

3 033 549

3 033 549

3 033 549

Rumeenia

623 399

713 207

891 072

1 068 953

1 246 821

1 424 684

1 602 550

1 780 414

Sloveenia

87 942

102 047

116 077

130 107

144 236

144 236

144 236

144 236

Slovakkia

240 014

277 779

314 692

351 377

388 191

388 191

388 191

388 191

MUUDATUSETTEPANEK

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Tabel 1 |
| Liikmesriik | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 ja järgnevad aastad |
| Belgia | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Taani | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Saksamaa | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Iirimaa | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Kreeka | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Hispaania | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Prantsusmaa | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Itaalia | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Luksemburg | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Madalmaad | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Austria | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Portugal | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Soome | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Rootsi | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Ühendkuningriik | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

(tuhandetes eurodes)

Tabel 1

Liikmesriik

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 ja järgnevad aastad

Belgia

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Taani

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Saksamaa

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Iirimaa

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Kreeka

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Hispaania

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Prantsusmaa

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Itaalia

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Luksemburg

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Madalmaad

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Austria

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Portugal

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Soome

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Rootsi

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Ühendkuningriik

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Tabel 2 |
| Liikmesriik | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 ja järgnevad aastad |
| Bulgaaria | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Tšehhi Vabariik | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Eesti | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Küpros | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Läti | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Leedu | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Ungari | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Malta | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Poola | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Rumeenia | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Sloveenia | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |
| Slovakkia | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

(tuhandetes eurodes)

Tabel 2

Liikmesriik

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 ja järgnevad aastad

Bulgaaria

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Tšehhi Vabariik

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Eesti

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Küpros

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Läti

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Leedu

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Ungari

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Malta

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Poola

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Rumeenia

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Sloveenia

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Slovakkia

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Muudatusettepanek 174

Ettepanek võtta vastu määrus

X lisa – I osa – teine taane

| — | alates 2010. aastast määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 2. peatükiga ettenähtud valgurikaste taimede toetus; |
| --- | --- |

—

välja jäetud

Muudatusettepanek 175

Ettepanek võtta vastu määrus

X lisa – I osa – kolmas taane

| — | alates
  2010. aastast
  määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise III peatüki ja käesoleva määruse IV jaotise 1. peatüki 1. jaoga ettenähtud riisi eritoetus kooskõlas käesoleva määruse artikli 72 lõikega 2 ettenähtud ajakavaga; |
| --- | --- |

—

alates
  2010. aastast
  määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise III peatüki ja käesoleva määruse IV jaotise 1. peatüki 1. jaoga ettenähtud riisi eritoetus kooskõlas käesoleva määruse artikli 72 lõikega 2 ettenähtud ajakavaga;

| — | alates
  2013. aastast
  määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise III peatüki ja käesoleva määruse IV jaotise 1. peatüki 1. jaoga ettenähtud riisi eritoetus kooskõlas käesoleva määruse artikli 72 lõikega 2 ettenähtud ajakavaga; |
| --- | --- |

—

alates
  2013. aastast
  määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise III peatüki ja käesoleva määruse IV jaotise 1. peatüki 1. jaoga ettenähtud riisi eritoetus kooskõlas käesoleva määruse artikli 72 lõikega 2 ettenähtud ajakavaga;

Muudatusettepanek 176

Ettepanek võtta vastu määrus

X lisa – I osa – viies taane

| — | alates 2011. aastast määruse (EÜ) nr 1234/2007 II osa I jaotise IV peatüki I jao I alajaoga ettenähtud kuivsööda töötlemistoetus; |
| --- | --- |

—

välja jäetud

Muudatusettepanek 177

Ettepanek võtta vastu määrus

X lisa – I osa – kuues taane

| — | alates
  2011. aastast
  määruse (EÜ) nr 1234/2007 II osa I jaotise IV peatüki I jao II alajaoga ettenähtud kiu tootmiseks kasvatatava lina töötlemistoetus kooskõlas kõnealuse alajaoga ettenähtud ajakavaga; |
| --- | --- |

—

alates
  2011. aastast
  määruse (EÜ) nr 1234/2007 II osa I jaotise IV peatüki I jao II alajaoga ettenähtud kiu tootmiseks kasvatatava lina töötlemistoetus kooskõlas kõnealuse alajaoga ettenähtud ajakavaga;

| — | alates
  2013. aastast
  määruse (EÜ) nr 1234/2007 II osa I jaotise IV peatüki I jao II alajaoga ettenähtud kiu tootmiseks kasvatatava lina töötlemistoetus kooskõlas kõnealuse alajaoga ettenähtud ajakavaga; |
| --- | --- |

—

alates
  2013. aastast
  määruse (EÜ) nr 1234/2007 II osa I jaotise IV peatüki I jao II alajaoga ettenähtud kiu tootmiseks kasvatatava lina töötlemistoetus kooskõlas kõnealuse alajaoga ettenähtud ajakavaga;

Muudatusettepanek 178

Ettepanek võtta vastu määrus

X lisa – I osa – seitsmes taane

| — | alates
  2011. aastast
  määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga [95a] ettenähtud kartulitärklise toetus ja kõnealuse artikliga ettenähtud tärklisekartuli toetus kooskõlas käesoleva määruse artikliga 75 ettenähtud ajakavaga. |
| --- | --- |

—

alates
  2011. aastast
  määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga [95a] ettenähtud kartulitärklise toetus ja kõnealuse artikliga ettenähtud tärklisekartuli toetus kooskõlas käesoleva määruse artikliga 75 ettenähtud ajakavaga.

| — | alates
  2013. aastast
  määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga [95a] ettenähtud kartulitärklise toetus ja kõnealuse artikliga ettenähtud tärklisekartuli toetus kooskõlas käesoleva määruse artikliga 75 ettenähtud ajakavaga. |
| --- | --- |

—

alates
  2013. aastast
  määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga [95a] ettenähtud kartulitärklise toetus ja kõnealuse artikliga ettenähtud tärklisekartuli toetus kooskõlas käesoleva määruse artikliga 75 ettenähtud ajakavaga.

Muudatusettepanek 179

Ettepanek võtta vastu määrus

X lisa – I a osa (uus)

I a.

Alates 2010. aastast, kui liikmesriik ei ole teinud vastavalt käesoleva määruse artiklile 64 otsust järgmiste toetuste kohta:

| — | määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 2. peatükiga ettenähtud valgurikaste taimede toetus; |
| --- | --- |

—

| — | määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 3. peatüki ja käesoleva määruse IV jaotise 1. peatüki 1. jaoga ettenähtud riisi eritoetus kooskõlas käesoleva määruse artikli 72 lõikega 2 ettenähtud ajakavaga; |
| --- | --- |

—

| — | määruse (EÜ) nr 1234/2007 II osa I jaotise IV peatüki I jao I alajaoga ettenähtud kuivsööda töötlemistoetus. |
| --- | --- |

—

Muudatusettepanek 180

Ettepanek võtta vastu määrus

XI lisa – tabel „Kuivsööt”

Tabel „Kuivsööt”

tervikuna välja jäetud

Muudatusettepanek 181

Ettepanek võtta vastu määrus

XI lisa – tabel „Valgurikkad kultuurid”

Tabel „Valgurikkad kultuurid”

tervikuna välja jäetud

Muudatusettepanek 182

Ettepanek võtta vastu määrus

XI lisa – tabel „Riis”

Veerg 2010

välja jäetud

Veerg 2011

Veerg 2012

Muudatusettepanek 183

Ettepanek võtta vastu määrus

XI lisa – tabel „Pikakiuline lina”

Veerg 2011

välja jäetud

Veerg 2012

Muudatusettepanek 184

Ettepanek võtta vastu määrus

XI lisa – tabel „Kartulitärklise töötlemistoetus”

Veerg 2011

välja jäetud

Veerg 2012

Muudatusettepanek 185

Ettepanek võtta vastu määrus

XI lisa – tabel „Kartulitärklise toetus kasvatajatele”

Veerg 2011

välja jäetud

Veerg 2012

---

(1)  

  ELT L 141, 30.4.2004, lk 18.

(2)  
  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0310.

(3)  

  EÜT L 336, 23.12.1994, lk 1.

(4)  

  ELT L 270, 21.10.2003, lk 123.

(5)  

  EÜT L 215, 30.7.1992, lk 70.

(6)  

  EÜT L 358, 31.12.1998, lk 17.

(7)  Ülemmäärade arvutamisel võetakse arvesse artikliga 110 ettenähtud juurdekasvukava.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/173 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/173

---

Ühise põllumajanduspoliitika muudatused *

P6_TA(2008)0550

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus ühise põllumajanduspoliitika muudatuste kohta, muutes määrusi (EÜ) nr 320/2006, (EÜ) nr 1234/2007, (EÜ) nr 3/2008 ja (EÜ) nr [...]/2008 (KOM(2008)0306 – C6-0241/2008 – 2008/0104(CNS))

(2010/C 16 E/36)

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0306); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0306);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 36 ja 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0241/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 36 ja 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0241/2008);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0401/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0401/2008),

1.   kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

2.   palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

3.   palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

4.   palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

5.   teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1


  Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt


  Põhjendus 3 |
| (3) | Teraviljade puhul tuleks süsteemi muuta, et tagada sektori konkurentsivõime ja turule orienteeritus, kasutades sekkumist turvaabinõuna turuhäirete korral ja aidates põllumajandustootjatel reageerida turutingimustele. Nõukogu järeldustes maisi sekkumissüsteemi reformi kohta esitati kogu teravilja sekkumissüsteemi ülevaade „tervisekontrolli” kontekstis, võttes aluseks analüüsi, milles osutati odraga seotud täiendava sekkumise ohule, kui hinnad on madalad. Praegune teraviljaga seotud väljavaade on siiski märkimisväärselt muutunud ja seda iseloomustab soodus maailmaturuhind, mis tuleneb suurenevast nõudlusest maailmas ja maailma teraviljavarude vähesusest. Sellega seoses on olukorras, kus muude söödateraviljade puhul määratakse sekkumistasemeks null samaks ajavahemikuks kui maisi reform, võimalik sekkumine, mis ei mõjuta negatiivselt teraviljaturgu tervikuna. Teraviljasektori väljavaade kehtib ka kõva nisu puhul, mis tähendab, et sekkumisostu võib kaotada, kuna see ei ole enam asjakohane, sest turuhinnad on sekkumishinnast alati märkimisväärselt kõrgemad. Kuna teraviljaga seotud sekkumine on
  pigem
  turvaabinõu
  kui hinnakujundust mõjutav element
  ,
  ei ole saagikoristusaegade erinevused turustuskampaaniaid edukalt alustavates liikmesriikides enam asjakohased, sest süsteemiga ei sätestata enam hindasid, mis kajastaksid sekkumistasemeid ja igakuist juurdekasvu. Lihtsustamise huvides tuleks teraviljaga seotud sekkumise kuupäevad kogu ühenduses ühtlustada
  . |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 3

(3)

Teraviljade puhul tuleks süsteemi muuta, et tagada sektori konkurentsivõime ja turule orienteeritus, kasutades sekkumist turvaabinõuna turuhäirete korral ja aidates põllumajandustootjatel reageerida turutingimustele. Nõukogu järeldustes maisi sekkumissüsteemi reformi kohta esitati kogu teravilja sekkumissüsteemi ülevaade „tervisekontrolli” kontekstis, võttes aluseks analüüsi, milles osutati odraga seotud täiendava sekkumise ohule, kui hinnad on madalad. Praegune teraviljaga seotud väljavaade on siiski märkimisväärselt muutunud ja seda iseloomustab soodus maailmaturuhind, mis tuleneb suurenevast nõudlusest maailmas ja maailma teraviljavarude vähesusest. Sellega seoses on olukorras, kus muude söödateraviljade puhul määratakse sekkumistasemeks null samaks ajavahemikuks kui maisi reform, võimalik sekkumine, mis ei mõjuta negatiivselt teraviljaturgu tervikuna. Teraviljasektori väljavaade kehtib ka kõva nisu puhul, mis tähendab, et sekkumisostu võib kaotada, kuna see ei ole enam asjakohane, sest turuhinnad on sekkumishinnast alati märkimisväärselt kõrgemad. Kuna teraviljaga seotud sekkumine on
  pigem
  turvaabinõu
  kui hinnakujundust mõjutav element
  ,
  ei ole saagikoristusaegade erinevused turustuskampaaniaid edukalt alustavates liikmesriikides enam asjakohased, sest süsteemiga ei sätestata enam hindasid, mis kajastaksid sekkumistasemeid ja igakuist juurdekasvu. Lihtsustamise huvides tuleks teraviljaga seotud sekkumise kuupäevad kogu ühenduses ühtlustada
  .

| (3) | Teraviljade puhul tuleks süsteemi muuta, et tagada sektori konkurentsivõime ja turule orienteeritus, kasutades sekkumist turvaabinõuna turuhäirete korral ja aidates põllumajandustootjatel reageerida turutingimustele. Nõukogu järeldustes maisi sekkumissüsteemi reformi kohta esitati kogu teravilja sekkumissüsteemi ülevaade „tervisekontrolli” kontekstis, võttes aluseks analüüsi, milles osutati odraga seotud täiendava sekkumise ohule, kui hinnad on madalad. Praegune teraviljaga seotud väljavaade on siiski märkimisväärselt muutunud ja seda iseloomustab soodus maailmaturuhind, mis tuleneb suurenevast nõudlusest maailmas ja maailma teraviljavarude vähesusest. Sellega seoses on olukorras, kus muude söödateraviljade puhul määratakse sekkumistasemeks null samaks ajavahemikuks kui maisi reform, võimalik sekkumine, mis ei mõjuta negatiivselt teraviljaturgu tervikuna. Teraviljasektori väljavaade kehtib ka kõva nisu puhul, mis tähendab, et sekkumisostu võib kaotada, kuna see ei ole enam asjakohane, sest turuhinnad on sekkumishinnast alati märkimisväärselt kõrgemad. Kuna teraviljaga seotud sekkumine on turvaabinõu,
  tuleks sekkumist alustada alles turustusaasta viimasel kolmel kuul
  . |
| --- | --- |

(3)

Teraviljade puhul tuleks süsteemi muuta, et tagada sektori konkurentsivõime ja turule orienteeritus, kasutades sekkumist turvaabinõuna turuhäirete korral ja aidates põllumajandustootjatel reageerida turutingimustele. Nõukogu järeldustes maisi sekkumissüsteemi reformi kohta esitati kogu teravilja sekkumissüsteemi ülevaade „tervisekontrolli” kontekstis, võttes aluseks analüüsi, milles osutati odraga seotud täiendava sekkumise ohule, kui hinnad on madalad. Praegune teraviljaga seotud väljavaade on siiski märkimisväärselt muutunud ja seda iseloomustab soodus maailmaturuhind, mis tuleneb suurenevast nõudlusest maailmas ja maailma teraviljavarude vähesusest. Sellega seoses on olukorras, kus muude söödateraviljade puhul määratakse sekkumistasemeks null samaks ajavahemikuks kui maisi reform, võimalik sekkumine, mis ei mõjuta negatiivselt teraviljaturgu tervikuna. Teraviljasektori väljavaade kehtib ka kõva nisu puhul, mis tähendab, et sekkumisostu võib kaotada, kuna see ei ole enam asjakohane, sest turuhinnad on sekkumishinnast alati märkimisväärselt kõrgemad. Kuna teraviljaga seotud sekkumine on turvaabinõu,
  tuleks sekkumist alustada alles turustusaasta viimasel kolmel kuul
  .

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 4

| (4) | Alates 2003. aasta reformist on riisisektori konkurentsivõime kasvanud, tootmine on stabiilne, kättesaadavus on vähenenud, pidades silmas suurenenud nõudlust nii ühenduses kui ka maailmaturul, ja eeldatav hind on oluliselt kõrgem kui sekkumishind.
  Seepärast ei ole vaja enam näha ette riisi sekkumiskokkuostu ja see tuleks kaotada
  . |
| --- | --- |

(4)

Alates 2003. aasta reformist on riisisektori konkurentsivõime kasvanud, tootmine on stabiilne, kättesaadavus on vähenenud, pidades silmas suurenenud nõudlust nii ühenduses kui ka maailmaturul, ja eeldatav hind on oluliselt kõrgem kui sekkumishind.
  Seepärast ei ole vaja enam näha ette riisi sekkumiskokkuostu ja see tuleks kaotada
  .

| (4) | Alates 2003. aasta reformist on riisisektori konkurentsivõime kasvanud, tootmine on stabiilne, varude suurus on vähenenud, pidades silmas suurenenud nõudlust nii ühenduses kui ka maailmaturul, ja eeldatav hind on oluliselt kõrgem kui sekkumishind.
  Sekkumine tuleks aga turvaabinõuna siiski säilitada
  . |
| --- | --- |

(4)

Alates 2003. aasta reformist on riisisektori konkurentsivõime kasvanud, tootmine on stabiilne, varude suurus on vähenenud, pidades silmas suurenenud nõudlust nii ühenduses kui ka maailmaturul, ja eeldatav hind on oluliselt kõrgem kui sekkumishind.
  Sekkumine tuleks aga turvaabinõuna siiski säilitada
  .

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 6

| (6) | Nende toodete
  sekkumiskokkuostu võib ohutult kaotada 2009. aastal, kuna praegune turuolukord ja -perspektiivid näitavad, et sekkumist ei saaks nende puhul 2009. aastal kohaldada. |
| --- | --- |

(6)

Nende toodete
  sekkumiskokkuostu võib ohutult kaotada 2009. aastal, kuna praegune turuolukord ja -perspektiivid näitavad, et sekkumist ei saaks nende puhul 2009. aastal kohaldada.

| (6) | Riisi ja sealiha
  sekkumiskokkuostu võib ohutult kaotada 2009. aastal, kuna praegune turuolukord ja -perspektiivid näitavad, et sekkumist ei saaks nende puhul igal juhul 2009. aastal kohaldada. |
| --- | --- |

(6)

Riisi ja sealiha
  sekkumiskokkuostu võib ohutult kaotada 2009. aastal, kuna praegune turuolukord ja -perspektiivid näitavad, et sekkumist ei saaks nende puhul igal juhul 2009. aastal kohaldada.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 8 a (uus)

| (8 a) | Alates 2009. aastast ei peaks piimatootjate investeeringutoetus olema enam piiratud tõendatud kvootide kogusega, et tootjad saaksid investeerida rohkem turunõuetele orienteeritult. |
| --- | --- |

(8 a)

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 10

| (10) | Või puhul kasutatakse eraladustusabi harva. Vaatamata sellele toimub või tootmine alati hooajaliselt, kuna piimatootmine ühenduses on samuti hooajaline. Seepärast võib esineda ajutist survet võiturule, mida saab leevendada hooajalise ladustamisega. Komisjon peaks siiski tegema otsuse põhjaliku turuanalüüsi alusel, mitte kohustuse alusel avada süsteem igal aastal, ja seega peaks süsteem muutuma vabatahtlikuks. |
| --- | --- |

(10)

Või puhul kasutatakse eraladustusabi harva. Vaatamata sellele toimub või tootmine alati hooajaliselt, kuna piimatootmine ühenduses on samuti hooajaline. Seepärast võib esineda ajutist survet võiturule, mida saab leevendada hooajalise ladustamisega. Komisjon peaks siiski tegema otsuse põhjaliku turuanalüüsi alusel, mitte kohustuse alusel avada süsteem igal aastal, ja seega peaks süsteem muutuma vabatahtlikuks.

välja jäetud

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 12

| (12) | Pagaritoodete ja jäätise valmistamiseks ning otsetarbimiseks kasutatava või müügitoetust on vähendatud kooskõlas või sekkumishinna alandamisega alates 2004. aastast ning see on olnud seetõttu null, enne kui pakkumismenetlused soodsa turuolukorra tõttu peatati.
  Müügitoetuse kavasid ei ole enam turu toetamiseks sekkumishinna tasandil vaja ja need tuleks seetõttu tühistada
  . |
| --- | --- |

(12)

Pagaritoodete ja jäätise valmistamiseks ning otsetarbimiseks kasutatava või müügitoetust on vähendatud kooskõlas või sekkumishinna alandamisega alates 2004. aastast ning see on olnud seetõttu null, enne kui pakkumismenetlused soodsa turuolukorra tõttu peatati.
  Müügitoetuse kavasid ei ole enam turu toetamiseks sekkumishinna tasandil vaja ja need tuleks seetõttu tühistada
  .

| (12) | Pagaritoodete ja jäätise valmistamiseks ning otsetarbimiseks kasutatava või müügitoetust on vähendatud kooskõlas või sekkumishinna alandamisega alates 2004. aastast ning see on olnud seetõttu null, enne kui pakkumismenetlused soodsa turuolukorra tõttu peatati. |
| --- | --- |

(12)

Pagaritoodete ja jäätise valmistamiseks ning otsetarbimiseks kasutatava või müügitoetust on vähendatud kooskõlas või sekkumishinna alandamisega alates 2004. aastast ning see on olnud seetõttu null, enne kui pakkumismenetlused soodsa turuolukorra tõttu peatati.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 13

| (13) | Sarnaselt ühise põllumajanduspoliitika 2003. aasta reformiga, mille eesmärk oli parandada ühenduse põllumajanduse konkurentsivõimet ning edendada rohkem turule orienteeritud ja säästvat põllumajandust, on vaja jätkata üleminekut tootmise toetamiselt tootjate toetamisele, kaotades sellise olemasoleva abi andmise, mis on sätestatud nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus))
  kuivsööda
  , kanepi ja kartulitärklise suhtes, ja integreerides nende toodetega seotud toetuse iga põllumajandusettevõtte jaoks tootmisest lahti seotud sissetulekutoetuse süsteemi. Sarnaselt ühise põllumajanduspoliitika 2003. aasta reformiga ei muuda toetuse tootmisest lahti sidumine põllumajandustootjatele tegelikult makstavaid toetussummasid, vaid suurendab märkimisväärselt sissetulekutoetuse tõhusust. |
| --- | --- |

(13)

Sarnaselt ühise põllumajanduspoliitika 2003. aasta reformiga, mille eesmärk oli parandada ühenduse põllumajanduse konkurentsivõimet ning edendada rohkem turule orienteeritud ja säästvat põllumajandust, on vaja jätkata üleminekut tootmise toetamiselt tootjate toetamisele, kaotades sellise olemasoleva abi andmise, mis on sätestatud nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus))
  kuivsööda
  , kanepi ja kartulitärklise suhtes, ja integreerides nende toodetega seotud toetuse iga põllumajandusettevõtte jaoks tootmisest lahti seotud sissetulekutoetuse süsteemi. Sarnaselt ühise põllumajanduspoliitika 2003. aasta reformiga ei muuda toetuse tootmisest lahti sidumine põllumajandustootjatele tegelikult makstavaid toetussummasid, vaid suurendab märkimisväärselt sissetulekutoetuse tõhusust.

| (13) | Sarnaselt ühise põllumajanduspoliitika 2003. aasta reformiga, mille eesmärk oli parandada ühenduse põllumajanduse konkurentsivõimet ning edendada rohkem turule orienteeritud ja säästvat põllumajandust, on vaja jätkata üleminekut tootmise toetamiselt tootjate toetamisele, kaotades sellise olemasoleva abi andmise, mis on sätestatud nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)) lina, kanepi ja kartulitärklise suhtes, ja integreerides nende toodetega seotud toetuse iga põllumajandusettevõtte jaoks tootmisest lahti seotud sissetulekutoetuse süsteemi. Sarnaselt ühise põllumajanduspoliitika 2003. aasta reformiga ei muuda toetuse tootmisest lahti sidumine põllumajandustootjatele tegelikult makstavaid toetussummasid, vaid suurendab märkimisväärselt sissetulekutoetuse tõhusust. |
| --- | --- |

(13)

Sarnaselt ühise põllumajanduspoliitika 2003. aasta reformiga, mille eesmärk oli parandada ühenduse põllumajanduse konkurentsivõimet ning edendada rohkem turule orienteeritud ja säästvat põllumajandust, on vaja jätkata üleminekut tootmise toetamiselt tootjate toetamisele, kaotades sellise olemasoleva abi andmise, mis on sätestatud nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)) lina, kanepi ja kartulitärklise suhtes, ja integreerides nende toodetega seotud toetuse iga põllumajandusettevõtte jaoks tootmisest lahti seotud sissetulekutoetuse süsteemi. Sarnaselt ühise põllumajanduspoliitika 2003. aasta reformiga ei muuda toetuse tootmisest lahti sidumine põllumajandustootjatele tegelikult makstavaid toetussummasid, vaid suurendab märkimisväärselt sissetulekutoetuse tõhusust.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 14

| (14) | Nõukogu otsustas 2000. aastal kaotada järk-järgult lühikese linakiu ja kanepikiu toetuse. See otsus jõustub alates 2009/2010. turustusaastast määrusega (EÜ) nr 247/2008 ühise turukorralduse ühtsesse määrusesse tehtud muudatustega, nagu näiteks tavapärastel tootmisaladel kasvatatava lina töötlejatele antava täiendava töötlemistoetuse järkjärguline kaotamine. Pika linakiu toetus tuleks tootmisest lahti siduda. Kuid selleks, et tööstus saaks kohaneda, peaks

  pool
  ühtsele otsemaksete kavale
  üleminekust
  toimuma
  2011. aastal ja ülejäänud osa
  2013. aastal. |
| --- | --- |

(14)

Nõukogu otsustas 2000. aastal kaotada järk-järgult lühikese linakiu ja kanepikiu toetuse. See otsus jõustub alates 2009/2010. turustusaastast määrusega (EÜ) nr 247/2008 ühise turukorralduse ühtsesse määrusesse tehtud muudatustega, nagu näiteks tavapärastel tootmisaladel kasvatatava lina töötlejatele antava täiendava töötlemistoetuse järkjärguline kaotamine. Pika linakiu toetus tuleks tootmisest lahti siduda. Kuid selleks, et tööstus saaks kohaneda, peaks

  pool
  ühtsele otsemaksete kavale
  üleminekust
  toimuma
  2011. aastal ja ülejäänud osa
  2013. aastal.

| (14) | Nõukogu otsustas 2000. aastal kaotada järk-järgult lühikese linakiu ja kanepikiu toetuse. See otsus jõustub alates 2009/2010. turustusaastast määrusega (EÜ) nr 247/2008 ühise turukorralduse ühtsesse määrusesse tehtud muudatustega, nagu näiteks tavapärastel tootmisaladel kasvatatava lina töötlejatele antava täiendava töötlemistoetuse järkjärguline kaotamine. Pika linakiu toetus tuleks tootmisest lahti siduda. Siiski peaks selleks, et tööstus saaks kohaneda, ühtsele otsemaksete kavale
  üleminek
  toimuma
  hiljemalt
  2013. aastal. |
| --- | --- |

(14)

Nõukogu otsustas 2000. aastal kaotada järk-järgult lühikese linakiu ja kanepikiu toetuse. See otsus jõustub alates 2009/2010. turustusaastast määrusega (EÜ) nr 247/2008 ühise turukorralduse ühtsesse määrusesse tehtud muudatustega, nagu näiteks tavapärastel tootmisaladel kasvatatava lina töötlejatele antava täiendava töötlemistoetuse järkjärguline kaotamine. Pika linakiu toetus tuleks tootmisest lahti siduda. Siiski peaks selleks, et tööstus saaks kohaneda, ühtsele otsemaksete kavale
  üleminek
  toimuma
  hiljemalt
  2013. aastal.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 15

| (15) | Kuivsöödaga seotud korda reformiti 2003. aastal, kui osa toetusest anti tootjatele ja seoti tootmisest lahti. Pidades silmas „tervisekontrolli” üldist suunda turule orienteerituse suurendamisele ja söödaturgude praegust väljavaadet, tuleks üleminek täielikule tootmisest lahtisidumisele terves sektoris lõpetada, sidudes ülejäänud toetuse tootmisest lahti. |
| --- | --- |

(15)

Kuivsöödaga seotud korda reformiti 2003. aastal, kui osa toetusest anti tootjatele ja seoti tootmisest lahti. Pidades silmas „tervisekontrolli” üldist suunda turule orienteerituse suurendamisele ja söödaturgude praegust väljavaadet, tuleks üleminek täielikule tootmisest lahtisidumisele terves sektoris lõpetada, sidudes ülejäänud toetuse tootmisest lahti.

| (15) | Kuivsöödaga seotud korda reformiti 2003. aastal, kui osa toetusest anti tootjatele ja seoti tootmisest lahti. Pidades silmas „tervisekontrolli” üldist suunda turule orienteerituse suurendamisele ja söödaturgude praeguseid väljavaateid, tuleks üleminek täielikule tootmisest lahtisidumisele terves sektoris lõpetada
  hiljemalt 2013. aastaks
  , sidudes ülejäänud toetuse tootmisest lahti. |
| --- | --- |

(15)

Kuivsöödaga seotud korda reformiti 2003. aastal, kui osa toetusest anti tootjatele ja seoti tootmisest lahti. Pidades silmas „tervisekontrolli” üldist suunda turule orienteerituse suurendamisele ja söödaturgude praeguseid väljavaateid, tuleks üleminek täielikule tootmisest lahtisidumisele terves sektoris lõpetada
  hiljemalt 2013. aastaks
  , sidudes ülejäänud toetuse tootmisest lahti.

Töötlejatele antava toetuse maksmise lõpetamise mõjusid peaks olema võimalik leevendada asjakohaste kohandustega hinnas, mida makstakse tooraine tootjatele, kes saavad toetuse tootmisest lahtisidumise tulemusel suuremaid otsetoetuste õigusi. Töötlejatele antava toetuse lõpetamine on samuti põhjendatud, arvestades turuolukorda ja valgurikaste kultuuridega seotud väljavaateid tervikuna. Võttes arvesse asjaolu, et sektorit on pärast 2003. aasta reformi juba ümber korraldatud, ja konkreetset negatiivset keskkonnamõju, mida kuivsööda tootmine hiljutiste andmete põhjal tekitab, tuleks toetus toomisest lahti siduda, kuid sektori kohanemiseks oleks vaja ette näha lühike kaheaastane üleminekuperiood.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17

| (17) | Kodumaise ja rahvusvahelise teravilja- ja tärkliseturu arengu tõttu ei ole tärklise tootmistoetus enam seoses selle esialgsete eesmärkidega asjakohane ja seepärast tuleks see kaotada. Turuolukord ja -perspektiivid on sellised, et toetuse suurus on juba mõnda aega null, ja see olukord arvatavasti jätkub, nii et toetuse võib kiiresti kaotada ilma negatiivsete mõjudeta sektorile. |
| --- | --- |

(17)

välja jäetud

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 18

| (18) | Loomahaigustega seotud erandlikke turutoetusmeetmeid käsitlevate sätetega tuleb tegeleda riskijuhtimisega seotud horisontaalsätte raames ja seega tuleks see määrusest (EÜ) nr 1234/2007 välja jätta. |
| --- | --- |

(18)

välja jäetud

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 19

| (19) | Tootjaorganisatsioonidel võib olla oluline roll pakkumise rühmitamisel sektorites, kus tootjate ja kokkuostjate hulk ei ole tasakaalus. Liikmesriigid peaksid seepärast suutma tunnustada tootjaorganisatsioone kõikides sektorites. |
| --- | --- |

(19)

Tootjaorganisatsioonidel võib olla oluline roll pakkumise rühmitamisel sektorites, kus tootjate ja kokkuostjate hulk ei ole tasakaalus. Liikmesriigid peaksid seepärast suutma tunnustada tootjaorganisatsioone kõikides sektorites.

| (19) | Saagikindlustus ja investeerimisfondid võivad kaasa aidata korrektiivsele riskijuhtimisele, kuid see võib osutuda majanduslikus ja sotsiaalses plaanis väga kulukaks. Seetõttu tuleks paralleelselt edendada ennetava riskijuhtimise vahendeid
  . Tootjaorganisatsioonidel
  ja tootmisharude vahelistel organisatsioonidel
  võib olla
  kõnealuses ennetavas riskijuhtimises
  oluline roll,
  eriti
  pakkumise rühmitamisel sektorites, kus tootjate ja kokkuostjate hulk ei ole tasakaalus
  või turgusid puudutavate teadmiste parandamisel
  . Liikmesriigid peaksid seepärast suutma tunnustada tootjaorganisatsioone
  ja kutseorganisatsioone
  kõikides sektorites. |
| --- | --- |

(19)

Saagikindlustus ja investeerimisfondid võivad kaasa aidata korrektiivsele riskijuhtimisele, kuid see võib osutuda majanduslikus ja sotsiaalses plaanis väga kulukaks. Seetõttu tuleks paralleelselt edendada ennetava riskijuhtimise vahendeid
  . Tootjaorganisatsioonidel
  ja tootmisharude vahelistel organisatsioonidel
  võib olla
  kõnealuses ennetavas riskijuhtimises
  oluline roll,
  eriti
  pakkumise rühmitamisel sektorites, kus tootjate ja kokkuostjate hulk ei ole tasakaalus
  või turgusid puudutavate teadmiste parandamisel
  . Liikmesriigid peaksid seepärast suutma tunnustada tootjaorganisatsioone
  ja kutseorganisatsioone
  kõikides sektorites.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt – 1 (uus)

Määrus (EÜ) nr 247/2006

Artikkel 4 – lõige 3

| (– 1) | Määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 4 lõige 3 asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

(– 1)

| 3. | Erandina lõike 2 punktist a võib Assooridelt ühenduse teistesse piirkondadesse järgmistel aastatel tarnida järgmised maksimumkogused suhkrut (CN-kood 1701): |
| --- | --- |

3.

| — | 2008
  : 3 000 tonni; |
| --- | --- |

—

2008
  : 3 000 tonni;

| — | 2009
  : 2 285 tonni; |
| --- | --- |

—

2009
  : 2 285 tonni;

| — | 2010
  : 1 570 tonni; |
| --- | --- |

—

2010
  : 1 570 tonni;

| — | 2011
  : 855 tonni. |
| --- | --- |

—

2011
  : 855 tonni.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt – 1 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 247/2006

Artikkel 5 – lõige 1

| (– 1 a) | Määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

(– 1 a)

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 10 lõikes 1 osutatud ajavahemiku jooksul kohaldatakse kõnealuse määruse artiklis 13 osutatud C-suhkru suhtes, mis on eksporditud vastavalt komisjoni 14. septembri 1981. aasta määruse (EMÜ) nr 2670/81 (milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad kvooti ületava suhkrutoodangu kohta) asjaomastele sätetele ja mis on sisse toodud tarbimiseks Madeiral ja Kanaari saartel CN-koodi 1701 alla kuuluva valge suhkruna ning mis on sisse toodud rafineerimiseks ja tarbimiseks Assooridel CN-koodi 1701 12 10

  ja/või CN-koodi 1701 11 10

  alla kuuluva toorsuhkruna, käesolevas määruses esitatud tingimuste kohaselt imporditollimaksudest vabastamise

  korda

  käesoleva määruse artiklis 2 osutatud prognoositava tarnebilansi piires. |
| --- | --- |

1.

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 10 lõikes 1 osutatud ajavahemiku jooksul kohaldatakse kõnealuse määruse artiklis 13 osutatud C-suhkru suhtes, mis on eksporditud vastavalt komisjoni 14. septembri 1981. aasta määruse (EMÜ) nr 2670/81 (milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad kvooti ületava suhkrutoodangu kohta) asjaomastele sätetele ja mis on sisse toodud tarbimiseks Madeiral ja Kanaari saartel CN-koodi 1701 alla kuuluva valge suhkruna ning mis on sisse toodud rafineerimiseks ja tarbimiseks Assooridel CN-koodi 1701 12 10

  ja/või CN-koodi 1701 11 10

  alla kuuluva toorsuhkruna, käesolevas määruses esitatud tingimuste kohaselt imporditollimaksudest vabastamise

  korda

  käesoleva määruse artiklis 2 osutatud prognoositava tarnebilansi piires.

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 1

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Artikkel 8 – lõige 1 – punkt b

| (1) | Artikli 8 lõike 1 punkt b jäetakse välja. |
| --- | --- |

(1)

välja jäetud

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 2

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Artikkel 10

| (2) | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt: |
| --- | --- |

(2)

välja jäetud

| a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt: |
| --- | --- |

a)

| i) | punkt a asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

i)

| „
  a) | pehme nisu, oder, mais ja terasorgo
  ;” |
| --- | --- |

„
  a)

pehme nisu, oder, mais ja terasorgo
  ;”

| ii) | punkt b jäetakse välja; |
| --- | --- |

ii)

| b) | lõige 2 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 3

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Artikkel 11 – punkt a

| a) | teraviljade puhul
  1. novembrist
  31. maini; |
| --- | --- |

a)

teraviljade puhul
  1. novembrist
  31. maini;

| a) | teraviljade puhul
  1. märtsist
  31. maini; |
| --- | --- |

a)

teraviljade puhul
  1. märtsist
  31. maini;

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 3

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Artikkel 11 – punkt d a (uus)

| d a) | sealiha puhul iga turustusaasta jooksul. |
| --- | --- |

d a)

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 3

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Artikkel 12 – lõige 1 – punkt b a (uus)

| b a) | komisjoni poolt ilma artikli 195 lõikes 1 osutatud komitee abita sealiha puhul, kui searümpade keskmine turuhind, nagu see on kehtestatud igas liikmesriigis ühenduse tüüpilistel turgudel kindlaksmääratud hindu arvestades ja kaalutud koefitsientide abil, mis kajastavad iga liikmesriigi suhtelist sigade arvu, on vaatlusperioodil väiksem ja tõenäoliselt ka jääb väiksemaks kui 103 % võrdlushinnast. |
| --- | --- |

b a)

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 3

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Artikkel 12 – lõige 2

| 2. | Pehme nisu puhul võib komisjon riikliku sekkumise peatada
  ilma artikli 195 lõikes 1 osutatud komitee abita
  , kui Roueni tarnitud vähemalt 11 %-lise valgusisaldusega nisu hind on kõrgem kui võrdlushind. |
| --- | --- |

2.

Pehme nisu puhul võib komisjon riikliku sekkumise peatada
  ilma artikli 195 lõikes 1 osutatud komitee abita
  , kui Roueni tarnitud vähemalt 11 %-lise valgusisaldusega nisu hind on kõrgem kui võrdlushind.

| 2. | Pehme nisu puhul võib komisjon riikliku sekkumise peatada, kui Roueni tarnitud vähemalt 11 %-lise valgusisaldusega nisu hind on kõrgem kui võrdlushind. |
| --- | --- |

2.

Pehme nisu puhul võib komisjon riikliku sekkumise peatada, kui Roueni tarnitud vähemalt 11 %-lise valgusisaldusega nisu hind on kõrgem kui võrdlushind.

Komisjon taasalustab sekkumist
  ilma artikli 195 lõikes 1 osutatud komitee abita
  , kui käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud tingimused enam ei kehti.

Komisjon taasalustab sekkumist, kui käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud tingimused enam ei kehti.

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 4

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

III alajagu – artikkel 18

| 4) | II osa I jaotise I peatüki II jao III alajagu asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

4)

välja jäetud

III alajagu

Sekkumishinnad

Artikkel 18

Sekkumishinnad

| 1. | Komisjon määrab pakkumismenetluste teel kindlaks sekkumishinnad ja sekkumise raames vastuvõetavad kogused artikli 10 punktides a, d, e ja f osutatud toodete jaoks. Eriolukordades võib pakkumismenetlusi piirata liikmesriigiga või liikmesriigi piirkonnaga või määrata sekkumishinnad ja sekkumise raames vastuvõetavad kogused kindlaks liikmesriigi või liikmesriigi piirkonna kohta registreeritud keskmiste turuhindade alusel. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vastavalt lõikele 1 kindlaks määratud sekkumishind ei tohi olla: |
| --- | --- |

2.

| a) | teravilja puhul kõrgem kui vastav sekkumishind; |
| --- | --- |

a)

| b) | veiseliha puhul kõrgem kui liikmesriigis või liikmesriigi piirkonnas registreeritud keskmine turuhind, mida on suurendatud summa võrra, mille komisjon määrab kindlaks objektiivsete kriteeriumide alusel; |
| --- | --- |

b)

| c) | või puhul kõrgem kui 90 % võrdlushinnast; |
| --- | --- |

c)

| d) | lõssipulbri puhul kõrgem kui võrdlushind. |
| --- | --- |

d)

| 3. | Suhkru sekkumishind on 80 % pakkumise esitamise turustusaastale järgnevaks turustusaastaks kindlaksmääratud võrdlushinnast. Kui aga makseasutusele pakutava suhkru kvaliteet erineb IV lisa B punktis määratletud standardkvaliteedist, tõstetakse või alandatakse sekkumishinda vastavalt. |
| --- | --- |

3.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 4 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Artikkel 26 – lõige 2 – punkt a – alapunkt ii a (uus)

| 4 a) | Artikli 26 teise lõigu punkti a lisatakse järgmine alapunkt: |
| --- | --- |

4 a)

| ii a) | määruse (EÜ) nr 247/2006 artiklis 5 sätestatud tarnimise erikorra raames. |
| --- | --- |

ii a)

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 5

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

II osa – I jaotis – I peatükk – III jagu – I alajagu

| (5) | II osa I jaotise I peatüki III jao I alajagu jäetakse välja. |
| --- | --- |

(5)

välja jäetud

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 6

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Artikkel 31

| (6) | Artiklit 31 muudetakse järgmiselt: |
| --- | --- |

(6)

välja jäetud

| a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt: |
| --- | --- |

a)

| i) | punkti c järele lisatakse järgmised alapunktid: |
| --- | --- |

i)

| ca) | ühenduse tunnustatud ettevõttes koorest või piimast valmistatud mage või, mille piimarasvasisaldus on vähemalt 82 % massist, rasvata kuivekstrakti sisaldus kõige enam 2 % massist ja veesisaldus kõige enam 16 % massist; |
| --- | --- |

ca)

| cb) | ühenduse tunnustatud ettevõttes koorest või piimast valmistatud soolavõi, mille piimarasvasisaldus on vähemalt 80 % massist, rasvata piimakuivaine sisaldus kõige rohkem 2 % massist, veesisaldus kõige rohkem 16 % massist ja soolasisaldus kõige rohkem 2 % massist; |
| --- | --- |

cb)

| ii) | punkt e jäetakse välja; |
| --- | --- |

ii)

| b) | lõike 2 teine lõik jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 7

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Artikkel 34a

| (7) | Lisatakse artikkel 34 a: |
| --- | --- |

(7)

välja jäetud

Artikkel 34 a

Või jaoks toetuse andmise tingimused

| 1. | Komisjon võib otsustada anda või eraladustamise toetust eelkõige juhul, kui toodete hinnasuundumused ja varud osutavad turu tõsisele tasakaalutusele, mida saaks hooajalise ladustamisega vältida või vähendada. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Toetuse suuruse määrab kindlaks komisjon, võttes arvesse ladustamiskulusid ja või arvatavaid hinnasuundumusi. |
| --- | --- |

2.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 8

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Artikkel 36

| (8) | Artikkel 36 jäetakse välja. |
| --- | --- |

(8)

välja jäetud

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 11

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Artikkel 44

| (11) | Artikkel 44 jäetakse välja. |
| --- | --- |

(11)

välja jäetud

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 12 – alapunkt a

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Artikkel 46 – lõige 1

| a) | lõige 1 asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

a)

välja jäetud

| 1. | Komisjon rahastab artiklis 45 osutatud erandlikke toetusmeetmeid osaliselt, hüvitades kuni 50 % liikmesriigi kantud kuludest. |
| --- | --- |

1.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 14 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Artikkel 66 – lõige 5 a (uus)

| 14 a) | Artiklisse 66 lisatakse järgmine lõige: |
| --- | --- |

14 a)

| 5 a. | Liikmesriigid võivad taotleda ajutist kvoodi suurendamist, mis põhineb piimakvootide alakasutamisel teistes liikmesriikides, tingimusel et suudetakse tõestada, et nende piimaturule ei saa põhireeglite kohaselt tõenäoliselt osaks nn pehmet maandumist. Selleks arvutab komisjon igal aastal, kui palju piimakvoote kasutamata jääb. Komisjon hindab liikmesriikide võimalikke kvootide täiendava suurendamise taotlusi ning esitab ettepaneku tootmiskvootide ajutise eraldamise kohta iga turustusaasta alguses. Need ajutised kvoodid on antud turustusaastal alati madalamad kui kvootide alakasutamise tase antud turustusaastale eelnenud turustusaastal. Komisjoni võib abistada artikli 195 lõikes 1 osutatud komitee. |
| --- | --- |

5 a.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 14 b (uus)

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Artikkel 78 – lõige 3 a (uus)

| 14 b) | Artiklisse 78 lisatakse järgmine lõige 3 a: |
| --- | --- |

14 b)

| 3 a. | Liidule makstavast lisamaksust tulenev kogutulu ja põllumajanduseelarves kokkuhoitud assigneeringud tuleks suunata piimafondi, et võimaldada kõrvalmeetmete võtmist piimasektoris. |
| --- | --- |

3 a.

Kõnealusest süsteemist ei ole lubatud rahastada määruse (EÜ) nr [...]/2008 [uus otsetoetusi käsitlev määrus] artikli 68 [üldeeskirjad] alusel rahastatavaid meetmeid.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 17

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

II osa – I jaotis – IV peatükk – I jagu – I alajagu

| (17) | II osa I jaotise IV peatüki I jao I alajagu jäetakse välja. |
| --- | --- |

(17)

välja jäetud

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 18 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Artikkel 91 – lõige 1 – teine lõik

| 18 a) | Artikli 91 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

18 a)

Turustusaastatel 2009/2010 kuni 2012/2013

  antakse samadel tingimustel toetust ka kiu tootmiseks kasvatatava lühikese lina ja kanepivarte töötlemise puhul.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 19

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Artikkel 92 – lõige 1

| 1. | Artikliga 91 ettenähtud töötlemistoetuse suuruseks määratakse
  pika linakiu puhul
  : |
| --- | --- |

1.

Artikliga 91 ettenähtud töötlemistoetuse suuruseks määratakse
  pika linakiu puhul
  :

| 1. | Artikliga 91 ettenähtud töötlemistoetuse suuruseks määratakse: |
| --- | --- |

1.

Artikliga 91 ettenähtud töötlemistoetuse suuruseks määratakse:

| a) | 200 eurot
  2009/2010.
  ja 2010/2011. turustusaastaks
  ;
  ning |
| --- | --- |

a)

200 eurot
  2009/2010.
  ja 2010/2011. turustusaastaks
  ;
  ning

| a) | pika linakiu puhul: 160 eurot tonni kohta

  turustusaastateks
  2009/2010
  kuni 2012/2013
  ; |
| --- | --- |

a)

pika linakiu puhul: 160 eurot tonni kohta

  turustusaastateks
  2009/2010
  kuni 2012/2013
  ;

| b) | 100 eurot 2011/2012. ja
  2012/2013.
  turustusaastaks
  ;. |
| --- | --- |

b)

100 eurot 2011/2012. ja
  2012/2013.
  turustusaastaks
  ;.

| b) | lühikese linakiu ja kanepikiu puhul, mis ei sisalda rohkem kui 7,5 % lisandeid ega lina- või kanepiluid: 90 eurot tonni kohta

  turustusaastateks 2009/2010 kuni
  2012/2013. |
| --- | --- |

b)

lühikese linakiu ja kanepikiu puhul, mis ei sisalda rohkem kui 7,5 % lisandeid ega lina- või kanepiluid: 90 eurot tonni kohta

  turustusaastateks 2009/2010 kuni
  2012/2013.

Traditsioonilistele turustusvõimalustele osutades võivad liikmesriigid otsustada anda toetust:

| a) | lühikese linakiu puhul, mille lisandite ja linaluude sisaldus on 7,5 %–15 %; |
| --- | --- |

a)

| b) | kanepikiu puhul, mille lisandite ja kanepiluude sisaldus on 7,5–25 %. |
| --- | --- |

b)

Teises lõigus esitatud juhtudel annab liikmesriik toetust seoses kogusega, mis 7,5 % lisandite ja linaluude sisalduse puhul ei ületa toodetud kogust.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 20 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Artikkel 94 – lõige 1a

| 20 a) | Artikli 94 lõige 1a asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

20 a)

| 1a. | Toetuskõlbliku lühikese linakiu ja kanepikiu puhul kehtestatakse

  turustusaastateks 2009/2010 kuni 2012/2013

  garanteeritud maksimumkoguseks 147 265 tonni

  iga

  turustusaasta kohta. See kogus jagatakse asjaomaste liikmesriikide vahel garanteeritud riiklike kogustena vastavalt XI lisa punktile A. II. |
| --- | --- |

1a.

Toetuskõlbliku lühikese linakiu ja kanepikiu puhul kehtestatakse

  turustusaastateks 2009/2010 kuni 2012/2013

  garanteeritud maksimumkoguseks 147 265 tonni

  iga

  turustusaasta kohta. See kogus jagatakse asjaomaste liikmesriikide vahel garanteeritud riiklike kogustena vastavalt XI lisa punktile A. II.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 20 b (uus)

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Artikkel 94a

| 20 b) | Artikkel 94a asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

20 b)

Artikkel 94a

Lisatoetus

2009/2010. kuni 2012/2013
  . turustusaasta jooksul antakse lisatoetust heakskiidetud esmatöötlejale XI lisa punktis A. III. kirjeldatud I ja II tsooni kuuluvate piirkondade puhul, kus kasvatatakse lina ja mille varte toodangu suhtes:

| a) | kehtib artikli 91 lõikes 1 nimetatud ostu-müügileping või kohustus ning |
| --- | --- |

a)

| b) | antakse pikaks kiuks töötlemise toetust. |
| --- | --- |

b)

Täiendava toetuse suurus I tsoonis on 120 eurot hektari kohta ja II tsoonis 50 eurot hektari kohta.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 21

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Artikkel 95a – lõige 1

| 1. | Kartulitärklist tootvatele ettevõtjatele makstakse turustusaastatel 2009/2010
  ja 2010/2011
  lisatasu 22,25 eurot artikli 84a lõikes 2 osutatud kvoodi piires toodetud tärklise tonni kohta, tingimusel et nad on maksnud kartulitootjatele kartulitärklise kvoodi piires tootmiseks vajaliku kartulikoguse eest miinimumhinna. |
| --- | --- |

1.

Kartulitärklist tootvatele ettevõtjatele makstakse turustusaastatel 2009/2010
  ja 2010/2011
  lisatasu 22,25 eurot artikli 84a lõikes 2 osutatud kvoodi piires toodetud tärklise tonni kohta, tingimusel et nad on maksnud kartulitootjatele kartulitärklise kvoodi piires tootmiseks vajaliku kartulikoguse eest miinimumhinna.

| 1. | Kartulitärklist tootvatele ettevõtjatele makstakse turustusaastatel 2009/2010
  kuni 2012/2013
  lisatasu 22,25 eurot artikli 84a lõikes 2 osutatud kvoodi piires toodetud tärklise tonni kohta, tingimusel et nad on maksnud kartulitootjatele kartulitärklise kvoodi piires tootmiseks vajaliku kartulikoguse eest miinimumhinna. |
| --- | --- |

1.

Kartulitärklist tootvatele ettevõtjatele makstakse turustusaastatel 2009/2010
  kuni 2012/2013
  lisatasu 22,25 eurot artikli 84a lõikes 2 osutatud kvoodi piires toodetud tärklise tonni kohta, tingimusel et nad on maksnud kartulitootjatele kartulitärklise kvoodi piires tootmiseks vajaliku kartulikoguse eest miinimumhinna.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 22

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Artikkel 96

| (22) | Artikkel 96 jäetakse välja. |
| --- | --- |

(22)

välja jäetud

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 29 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Artikkel 122 – esimene b lõik (uus)

| 29 a) | Artiklisse 122 lisatakse järgmine lõik: |
| --- | --- |

29 a)

Liikmesriigid võivad samuti tunnustada tootjaorganisatsioonina taotlejate rühma nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) (1) artikli 5 lõike 1 tähenduses. Sel juhul kohaldatakse käesoleva artikli esimese lõigu punkti c alapunkti i sätteid.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 30

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Artikkel 124 – lõige 1 – esimene a lõik (uus)

Tootmisharude vahelised organisatsioonid võivad muu hulgas tegeleda ennetava riskijuhtimise ning uurimis- ja arendustegevuse edendamise, toodetest ja tootmisharudest teavitamise ja nende edendamise, turuanalüüsi ja turgu puudutava teabe ning lepingute sõlmimisega seotud meetmetega.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 30 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Artikkel 162 – lõige 1 – punkt a – alapunkt i

| 30 a) | Artikli 162 lõike 1 punkti a alapunkt i jäetakse välja

   (2). |
| --- | --- |

30 a)

Artikli 162 lõike 1 punkti a alapunkt i jäetakse välja

   (2).

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 30 b (uus)

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Artikkel 162 – lõige 1 – punkt a – alapunkt ii

| 30 b) | Artikli 162 lõike 1 punkti a alapunkt ii jäetakse välja

   (2). |
| --- | --- |

30 b)

Artikli 162 lõike 1 punkti a alapunkt ii jäetakse välja

   (2).

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 31 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Artikkel 182 – lõige 3

| 31 a) | Artikli 182 lõige 3 asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

31 a)

| 3. | Liikmesriigid, kes vähendavad määruse (EÜ) nr 318/2006 III lisas 20. veebruaril 2006 kindlaksmääratud suhkrukvoote rohkem kui 50 %, võivad anda ajutist riigiabi

  kuni turustusaastani 2013/2014
  . |
| --- | --- |

3.

Liikmesriigid, kes vähendavad määruse (EÜ) nr 318/2006 III lisas 20. veebruaril 2006 kindlaksmääratud suhkrukvoote rohkem kui 50 %, võivad anda ajutist riigiabi

  kuni turustusaastani 2013/2014
  .

Komisjon otsustab selle meetme raames antava riigiabi summa asjaomase liikmesriigi taotluse alusel.

Itaalia puhul ei ületa suhkrupeedikasvatajatele ja suhkrupeedi transpordile antav esimeses lõigus osutatud ajutine abi 11 eurot suhkrupeedi tonni kohta turustusaastal.

Soome võib anda suhkrupeedikasvatajatele abi kuni 350 eurot hektari kohta turustusaastal.

Asjaomased liikmesriigid teatavad komisjonile 30 päeva jooksul

  pärast

  iga turustusaasta lõppu sel turustusaastal tegelikult antud riigiabi summa.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – punkt 32

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

Artikkel 184 – punkt 5

| 5) | Euroopa Parlamendile ja nõukogule enne
  30. juunit 2011
  aruande
  piimakvoodisüsteemi sujuva järkjärgulise kaotamise tingimuste
  kohta,
  sealhulgas eelkõige võimalikud edasised kvootide suurendamised või lisamaksude võimalikud vähendamised
  . |
| --- | --- |

5)

Euroopa Parlamendile ja nõukogule enne
  30. juunit 2011
  aruande
  piimakvoodisüsteemi sujuva järkjärgulise kaotamise tingimuste
  kohta,
  sealhulgas eelkõige võimalikud edasised kvootide suurendamised või lisamaksude võimalikud vähendamised
  .

| 5) | Euroopa Parlamendile ja nõukogule enne
  31. detsembrit 2010
  aruande
  piimaturu olukorra
  kohta.
  Aruandes analüüsitakse ka liikmesriikide haldussüsteemide tõhusust seoses kvoodisüsteemi liberaliseerimisega. Aruandele lisatakse vajaduse korral asjakohased ettepanekud
  . |
| --- | --- |

5)

Euroopa Parlamendile ja nõukogule enne
  31. detsembrit 2010
  aruande
  piimaturu olukorra
  kohta.
  Aruandes analüüsitakse ka liikmesriikide haldussüsteemide tõhusust seoses kvoodisüsteemi liberaliseerimisega. Aruandele lisatakse vajaduse korral asjakohased ettepanekud
  .

---

(1)  

  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

(2)  
  Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikleid ja lisasid tuleb vastavalt muuta.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/189 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/189

---

Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist antavad maaelu arengu toetused *

P6_TA(2008)0551

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (KOM(2008)0306 – C6-0242/2008 – 2008/0105(CNS))

(2010/C 16 E/37)

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0306); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0306);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 36 ja 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0242/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 36 ja 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0242/2008);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning regionaalarengukomisjoni arvamust (A6-0390/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning regionaalarengukomisjoni arvamust (A6-0390/2008),

1.   kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

2.   palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

3.   palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

4.   palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

5.   teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1


  Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt


  Põhjendus 1 |
| (1) | Ühise põllumajanduspoliitika 2003. aasta reformi rakendamise hindamisel toodi Euroopa põllumajanduse uute oluliste ülesannetena välja kliimamuutused, taastuvenergia, veemajandus
  ja
  bioloogiline mitmekesisus. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 1

(1)

Ühise põllumajanduspoliitika 2003. aasta reformi rakendamise hindamisel toodi Euroopa põllumajanduse uute oluliste ülesannetena välja kliimamuutused, taastuvenergia, veemajandus
  ja
  bioloogiline mitmekesisus.

| (1) | Ühise põllumajanduspoliitika 2003. aasta reformi rakendamise hindamisel toodi Euroopa põllumajanduse uute oluliste ülesannetena välja kliimamuutused, taastuvenergia, veemajandus, bioloogiline mitmekesisus
  ja piimakvootide kaotamine
  . |
| --- | --- |

(1)

Ühise põllumajanduspoliitika 2003. aasta reformi rakendamise hindamisel toodi Euroopa põllumajanduse uute oluliste ülesannetena välja kliimamuutused, taastuvenergia, veemajandus, bioloogiline mitmekesisus
  ja piimakvootide kaotamine
  .

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 5

| (5) | On
  oluline, et nende prioriteetidega seotud tegevusi tugevdatakse jätkuvalt maaelu arengu programmide abil, mis on heaks kiidetud kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1698/2005. |
| --- | --- |

(5)

On
  oluline, et nende prioriteetidega seotud tegevusi tugevdatakse jätkuvalt maaelu arengu programmide abil, mis on heaks kiidetud kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1698/2005.

| (5) | Kui liikmesriikide olemasolevates maaelu arengu programmides ei ole II lisas osutatud piisavaid ning asjakohaseid meetmeid, on
  oluline, et nende prioriteetidega seotud tegevusi tugevdatakse jätkuvalt maaelu arengu programmide abil, mis on heaks kiidetud kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1698/2005. |
| --- | --- |

(5)

Kui liikmesriikide olemasolevates maaelu arengu programmides ei ole II lisas osutatud piisavaid ning asjakohaseid meetmeid, on
  oluline, et nende prioriteetidega seotud tegevusi tugevdatakse jätkuvalt maaelu arengu programmide abil, mis on heaks kiidetud kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1698/2005.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 5 a (uus)

| (5 a) | Eurobaromeetri 2007. aasta arvamusuuringust „ELi kodanike suhtumine loomade heaolusse” selgub, et suur osa (72 %) ELi kodanikest leiab, et põllumajandustootjatele tuleks hüvitada loomade heaolu käsitlevatest rangematest nõuetest tulenevad suurenenud kulud. Lisaks sellele nähakse Euroopa Ühenduse asutamislepingule Amsterdami lepinguga lisatud protokollis loomade kaitse ja heaolu kohta ette, et ühendus ja liikmesriigid peavad põllumajanduspoliitika väljatöötamisel ja rakendamisel võtma täielikult arvesse loomade heaolu käsitlevaid nõudeid. |
| --- | --- |

(5 a)

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 6

| (6) | Võttes arvesse nende ühenduse prioriteetide olulisust, tuleks
  liikmesriikidele ette näha kohustus sätestada maaelu arengu programmides
  uute ülesannetega seotud
  tegevused
  . |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse nende ühenduse prioriteetide olulisust, tuleks
  liikmesriikidele ette näha kohustus sätestada maaelu arengu programmides
  uute ülesannetega seotud
  tegevused
  .

| (6) | Võttes arvesse nende ühenduse prioriteetide olulisust, tuleks
  liikmesriikidel maaelu arengu programmides ette näha senisest suurem osa
  uute ülesannetega seotud
  tegevustest, kuid seda ainult juhul, kui liikmesriigid ei ole ühenduse neid prioriteete seni piisavalt tähtsustanud
  . |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse nende ühenduse prioriteetide olulisust, tuleks
  liikmesriikidel maaelu arengu programmides ette näha senisest suurem osa
  uute ülesannetega seotud
  tegevustest, kuid seda ainult juhul, kui liikmesriigid ei ole ühenduse neid prioriteete seni piisavalt tähtsustanud
  .

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 7

| (7) | Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 10 on sätestatud, et pidades silmas eeskätt ühenduse prioriteetide olulist muutumist, võidakse nõukogu otsusega 2006/144/EÜ vastu võetud maaelu arenguga seotud ühenduse strateegiasuunised (programmiperiood 2007–2013) uuesti läbi vaadata. Seepärast tuleks
  sätestada liikmesriikidele üldine kohustus vaadata
  pärast ühenduse strateegiasuuniste läbivaatamist läbi ka
  riiklikud strateegiakavad
  , et korraldada programmide sisu muutmine. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 10 on sätestatud, et pidades silmas eeskätt ühenduse prioriteetide olulist muutumist, võidakse nõukogu otsusega 2006/144/EÜ vastu võetud maaelu arenguga seotud ühenduse strateegiasuunised (programmiperiood 2007–2013) uuesti läbi vaadata. Seepärast tuleks
  sätestada liikmesriikidele üldine kohustus vaadata
  pärast ühenduse strateegiasuuniste läbivaatamist läbi ka
  riiklikud strateegiakavad
  , et korraldada programmide sisu muutmine.

| (7) | Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 10 on sätestatud, et pidades silmas eeskätt ühenduse prioriteetide olulist muutumist, võidakse nõukogu otsusega 2006/144/EÜ vastu võetud maaelu arenguga seotud ühenduse strateegiasuunised (programmiperiood 2007–2013) uuesti läbi vaadata. Seepärast tuleks
  julgustada liikmesriike
  ,
  kes ei ole veel kehtestanud asjakohaseid meetmeid
  , pärast ühenduse strateegiasuuniste läbivaatamist
  vaatama
  läbi ka
  riiklikke strateegiakavasid
  , et korraldada programmide sisu muutmist. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 10 on sätestatud, et pidades silmas eeskätt ühenduse prioriteetide olulist muutumist, võidakse nõukogu otsusega 2006/144/EÜ vastu võetud maaelu arenguga seotud ühenduse strateegiasuunised (programmiperiood 2007–2013) uuesti läbi vaadata. Seepärast tuleks
  julgustada liikmesriike
  ,
  kes ei ole veel kehtestanud asjakohaseid meetmeid
  , pärast ühenduse strateegiasuuniste läbivaatamist
  vaatama
  läbi ka
  riiklikke strateegiakavasid
  , et korraldada programmide sisu muutmist.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 9

| (9) | Uusi kohustusi silmas pidades tuleks kohandada maaelu arengu programmide sisuga seotud nõudeid. Tuleks esitada tegevuste liikide mittetäielik loetelu, et aidata liikmesriikidel kindlaks teha asjakohased tegevused, mis on seotud uute ülesannetega maaelu arengu õigusraamistiku kontekstis. |
| --- | --- |

(9)

Uusi kohustusi silmas pidades tuleks kohandada maaelu arengu programmide sisuga seotud nõudeid. Tuleks esitada tegevuste liikide mittetäielik loetelu, et aidata liikmesriikidel kindlaks teha asjakohased tegevused, mis on seotud uute ülesannetega maaelu arengu õigusraamistiku kontekstis.

| (9) | Uusi kohustusi silmas pidades tuleks
  vajaduse korral
  kohandada maaelu arengu programmide sisuga seotud nõudeid. Tuleks esitada tegevuste liikide mittetäielik loetelu,
  mida võib hiljem vastavalt liikmesriikide vajadustele täiendada
  , et aidata liikmesriikidel kindlaks teha asjakohased tegevused, mis on seotud uute ülesannetega maaelu arengu õigusliku raamistiku kontekstis. |
| --- | --- |

(9)

Uusi kohustusi silmas pidades tuleks
  vajaduse korral
  kohandada maaelu arengu programmide sisuga seotud nõudeid. Tuleks esitada tegevuste liikide mittetäielik loetelu,
  mida võib hiljem vastavalt liikmesriikide vajadustele täiendada
  , et aidata liikmesriikidel kindlaks teha asjakohased tegevused, mis on seotud uute ülesannetega maaelu arengu õigusliku raamistiku kontekstis.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 9 a (uus)

| (9 a) | Samuti on asjakohane kohandada määrust (EÜ) nr 1698/2005 ebasoodsate looduslike tingimustega mägipiirkondadele ja teistele ebasoodsate tingimustega piirkondadele makstavate toetuste puhul. Praegune kord, mis põhineb nõukogu 17. mai 1999. aasta määrusel (EÜ) nr 1257/1999 (Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendamiseks) (1) ja mida peaks kohaldatama uuel toetusperioodil kuni 2009. aastani, peaks säilima kuni praeguse toetusperioodi lõpuni. |
| --- | --- |

(9 a)

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 10

| (10) | Selleks et näha toetusesaajate jaoks ette uute prioriteetidega seotud tegevuste alustamiseks täiendavad stiimulid, tuleks neile anda võimalus kehtestada
  kõrgemad toetussummad ja -määrad
  . |
| --- | --- |

(10)

Selleks et näha toetusesaajate jaoks ette uute prioriteetidega seotud tegevuste alustamiseks täiendavad stiimulid, tuleks neile anda võimalus kehtestada
  kõrgemad toetussummad ja -määrad
  .

| (10) | Selleks, et näha toetusesaajate jaoks ette uute prioriteetidega seotud tegevuste alustamiseks täiendavad stiimulid, tuleks neile anda võimalus kehtestada
  nendele tegevustele toetus ilma täiendava riikliku kaasrahastamiseta. Liikmesriigid peaksid kohaldama sama võimalust ka rakendusuuringute tulemusel loodud uuenduslike lahenduste edasiandmisele
  . |
| --- | --- |

(10)

Selleks, et näha toetusesaajate jaoks ette uute prioriteetidega seotud tegevuste alustamiseks täiendavad stiimulid, tuleks neile anda võimalus kehtestada
  nendele tegevustele toetus ilma täiendava riikliku kaasrahastamiseta. Liikmesriigid peaksid kohaldama sama võimalust ka rakendusuuringute tulemusel loodud uuenduslike lahenduste edasiandmisele
  .

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 11

| (11) | Kooskõlas nõukogu XX/XX/2008. aasta määruse (EÜ) nr XXXX/XXXX [millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks] artikli 9 lõikega 4 ja artikli 10 lõikega 4 tuleb maaelu arengu toetuseks kasutada rahalisi vahendeid, mis on saadud täiendava toetuste ümbersuunamise abil. On asjakohane tagada, et kõnealuste rahaliste vahenditega võrdne summa tuleks kasutada uute ülesannetega seotud tegevuste toetamiseks. |
| --- | --- |

(11)

Kooskõlas nõukogu XX/XX/2008. aasta määruse (EÜ) nr XXXX/XXXX [millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks] artikli 9 lõikega 4 ja artikli 10 lõikega 4 tuleb maaelu arengu toetuseks kasutada rahalisi vahendeid, mis on saadud täiendava toetuste ümbersuunamise abil. On asjakohane tagada, et kõnealuste rahaliste vahenditega võrdne summa tuleks kasutada uute ülesannetega seotud tegevuste toetamiseks.

| (11) | Kooskõlas nõukogu XX/XX/2008. aasta määruse (EÜ) nr XXXX/XXXX [millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks] artikli 9 lõikega 4 ja artikli 10 lõikega 4 tuleb maaelu arengu toetuseks kasutada rahalisi vahendeid, mis on saadud täiendava toetuste ümbersuunamise abil,
  kui seda ei ole juba ette nähtud liikmesriikides, kes kohaldavad vabatahtlikku ümbersuunamist vastavalt määrusele (EÜ) nr 378/2007

   (2). On asjakohane tagada, et kõnealuste rahaliste vahenditega võrdset summat tuleks kasutada
  nii praeguste kui ka
  uute ülesannetega seotud tegevuste toetamiseks
  vastavalt iga liikmesriigi otsustele. Samas ei tohiks takistada põllumajanduslikku tootmist, kus selle osa maaelu arengus on ülioluline
  . |
| --- | --- |

(11)

Kooskõlas nõukogu XX/XX/2008. aasta määruse (EÜ) nr XXXX/XXXX [millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks] artikli 9 lõikega 4 ja artikli 10 lõikega 4 tuleb maaelu arengu toetuseks kasutada rahalisi vahendeid, mis on saadud täiendava toetuste ümbersuunamise abil,
  kui seda ei ole juba ette nähtud liikmesriikides, kes kohaldavad vabatahtlikku ümbersuunamist vastavalt määrusele (EÜ) nr 378/2007

   (2). On asjakohane tagada, et kõnealuste rahaliste vahenditega võrdset summat tuleks kasutada
  nii praeguste kui ka
  uute ülesannetega seotud tegevuste toetamiseks
  vastavalt iga liikmesriigi otsustele. Samas ei tohiks takistada põllumajanduslikku tootmist, kus selle osa maaelu arengus on ülioluline
  .

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 11 a (uus)

| (11 a) | Need tegevused peaksid olema kooskõlas muudest ühenduse vahenditest ja eelkõige struktuurifondidest (Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond ja Ühtekuuluvusfond) rahastatavate tegevustega. |
| --- | --- |

(11 a)

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 12

| (12) | Võttes arvesse
  kõnealuste rahaliste vahenditega
  võrdsete summade täiendavat, konkreetset
  ja siduvat
  kasutamist, ei
  tohiks
  mõjutada maaelu arengu toetamisega seotud eesmärkide vahelist tasakaalu. |
| --- | --- |

(12)

Võttes arvesse
  kõnealuste rahaliste vahenditega
  võrdsete summade täiendavat, konkreetset
  ja siduvat
  kasutamist, ei
  tohiks
  mõjutada maaelu arengu toetamisega seotud eesmärkide vahelist tasakaalu.

| (12) | Võttes arvesse võrdsete summade täiendavat
  ja
  konkreetset kasutamist, ei
  või
  mõjutada maaelu arengu toetamisega seotud eesmärkide vahelist tasakaalu;
  seetõttu peaks ka rahaliste vahendite kasutamisel uute prioriteetide tarbeks kehtima prioriteetide vaheline tasakaal, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 17
  . |
| --- | --- |

(12)

Võttes arvesse võrdsete summade täiendavat
  ja
  konkreetset kasutamist, ei
  või
  mõjutada maaelu arengu toetamisega seotud eesmärkide vahelist tasakaalu;
  seetõttu peaks ka rahaliste vahendite kasutamisel uute prioriteetide tarbeks kehtima prioriteetide vaheline tasakaal, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 17
  .

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 12 a (uus)

| (12 a) | Maaelu arengu programmide piisava rahastamise kindlustamiseks tuleks suurendada paindlikkust, et samas liikmesriigis oleks selleks võimalik kasutada ka struktuurifondidest (rubriik 1b) kasutamata jäänud vahendeid. |
| --- | --- |

(12 a)

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt – 1 (uus)

Määrus (EÜ) nr 1698/2005

Artikkel 5 – lõige 7

| (–1) | Artikli 5 lõige 7 asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

(–1)

| 7. | Liikmesriigid tagavad, et Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavad tegevused on kooskõlas asutamislepingu ja selle alusel vastu võetud õigusaktidega.
  Seetõttu on kõik EAFRD-st rahastatavad tegevused suunatud otse põllumajandustootjatele
  . |
| --- | --- |

7.

Liikmesriigid tagavad, et Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavad tegevused on kooskõlas asutamislepingu ja selle alusel vastu võetud õigusaktidega.
  Seetõttu on kõik EAFRD-st rahastatavad tegevused suunatud otse põllumajandustootjatele
  .

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 2

Määrus (EÜ) nr 1698/2005

Artikkel 12a – lõige 1

| 1. | Liikmesriigid vaatavad
  pärast artiklis 10 osutatud ühenduse strateegiasuuniste läbivaatamist artikli 12 lõikes 1 osutatud menetluse kohaselt läbi ka oma riikliku strateegiakava. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid vaatavad
  pärast artiklis 10 osutatud ühenduse strateegiasuuniste läbivaatamist artikli 12 lõikes 1 osutatud menetluse kohaselt läbi ka oma riikliku strateegiakava.

| 1. | Igal liikmesriigil palutakse piirkondlike ja kohalike haldusasutustega konsulteerides
  pärast artiklis 10 osutatud ühenduse strateegiasuuniste läbivaatamist
  vaadata
  artikli 12 lõikes 1 osutatud menetluse kohaselt läbi ka oma riiklik strateegiakava. |
| --- | --- |

1.

Igal liikmesriigil palutakse piirkondlike ja kohalike haldusasutustega konsulteerides
  pärast artiklis 10 osutatud ühenduse strateegiasuuniste läbivaatamist
  vaadata
  artikli 12 lõikes 1 osutatud menetluse kohaselt läbi ka oma riiklik strateegiakava.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 3

Määrus (EÜ) nr 1698/2005

Artikkel 16 a – lõige 1 – esimene lõik – sissejuhatav osa

| 1. | Alates 1. jaanuarist 2010
  sätestavad
  liikmesriigid oma maaelu arengu
  programmides
  vastavalt oma erivajadustele tegevuste liigid, millel on järgmised ühenduse strateegiasuunistes kirjeldatud ja riiklikus strateegiakavas täpsustatud prioriteedid: |
| --- | --- |

1.

Alates 1. jaanuarist 2010
  sätestavad
  liikmesriigid oma maaelu arengu
  programmides
  vastavalt oma erivajadustele tegevuste liigid, millel on järgmised ühenduse strateegiasuunistes kirjeldatud ja riiklikus strateegiakavas täpsustatud prioriteedid:

| 1. | Alates 1. jaanuarist 2010
  esitavad
  liikmesriigid,
  kelle puhul seda juba ette nähtud ei ole
  , oma maaelu arengu
  programmides
  vastavalt oma erivajadustele tegevuste liigid, millel on järgmised ühenduse strateegiasuunistes kirjeldatud ja riiklikus strateegiakavas täpsustatud prioriteedid: |
| --- | --- |

1.

Alates 1. jaanuarist 2010
  esitavad
  liikmesriigid,
  kelle puhul seda juba ette nähtud ei ole
  , oma maaelu arengu
  programmides
  vastavalt oma erivajadustele tegevuste liigid, millel on järgmised ühenduse strateegiasuunistes kirjeldatud ja riiklikus strateegiakavas täpsustatud prioriteedid:

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 3

Määrus (EÜ) nr 1698/2005

Artikkel 16 a – lõige 1 – esimene lõik – punkt d

| d) | bioloogiline mitmekesisus. |
| --- | --- |

d)

| d) | bioloogilise mitmekesisuse säilitamine ja säästev kasutamine. |
| --- | --- |

d)

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 3

Määrus (EÜ) nr 1698/2005

Artikkel 16a – lõige 1 – esimene a lõik (uus)

Kõik tegevused suunatakse otse põllumajandustootjatele.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 3

Määrus (EÜ) nr 1698/2005

Artikkel 16 a – lõige 1 – teine lõik

Liikmesriigid võivad oma valiku
  teha
  käesoleva määruse II lisas esitatud tegevuste mittetäieliku loetelu alusel ja/või mis tahes muude tegevuste alusel tingimusel, et need tegevused on seotud esimeses lõigus osutatud prioriteetidega ja need on ette nähtud II lisas täpsustatud võimalike mõjude saavutamiseks.

Liikmesriigid võivad
  piirkondlike ja kohalike haldusasutustega konsulteerides teha
  oma valiku käesoleva määruse II lisas esitatud tegevuste näitliku loetelu alusel ja/või mis tahes muude,
  sealhulgas siseveekogude kalanduse valdkonda kuuluvate
  tegevuste alusel tingimusel, et need tegevused on seotud esimeses lõigus osutatud prioriteetidega ja need on ette nähtud II lisas täpsustatud võimalike mõjude saavutamiseks.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 3

Määrus (EÜ) nr 1698/2005

Artikkel 16 a – lõige 1 – teine a lõik (uus)

Liikmesriigid tagavad muudest ühenduse vahenditest, eelkõige struktuurifondidest, rahastavate sarnaste tegevuste koostoime ja töötavad vajaduse korral välja tervikliku lähenemisviisi strateegiatele, meetmetele ja rahastamisele.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 3 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1698/2005

Artikkel 16 b (uus)

| 3 a) | Lisatakse järgmine artikkel 16 b: |
| --- | --- |

3 a)

Artikkel 16 b

Uuenduslikud lahendused ja rakendusuuringute tulemusel loodud oskusteabe edasiandmine

| 1. | Alates 1. jaanuarist 2010 sätestavad liikmesriigid oma maaelu arengu programmides vastavalt oma erivajadustele tegevuste liigid rakendusuuringute tulemusel loodud uuenduslike lahenduste edasiandmise jaoks maamajandusele. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Alates 1. jaanuarist 2010 võib lõikes 1 osutatud tegevuste puhul suurendada I lisas kindlaks määratud toetuse määra 10 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

2.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 4 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1698/2005

Artikkel 30

| 4 a) | Artikkel 30 asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

4 a)

Artikkel 30

Põllumajanduse ja metsanduse arengu ja kohanemisega seotud infrastruktuur

Artikli 20 punkti b alapunktis v sätestatud toetus võib eeskätt hõlmata põllumajandus- ja metsamaale juurdepääsu, maakorralduse ja -parandusega, energiaga varustamise,
  info- ja sidetehnoloogiale juurdepääsu ning

  veeressursside majandamisega seotud tegevusi.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 4 b (uus)

Määrus (EÜ) nr 1698/2005

Artikkel 36 – punkt a – sissejuhatav osa

| 4 b) | Artikli 36 punkti a sissejuhatav osa asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

4 b)

| (a) | põllumajandusmaa,
  sealhulgas siseveekogude kalanduse

  säästvale kasutusele suunatud meetmed järgmise kaudu: |
| --- | --- |

(a)

põllumajandusmaa,
  sealhulgas siseveekogude kalanduse

  säästvale kasutusele suunatud meetmed järgmise kaudu:

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 4 c (uus)

Määrus (EÜ) nr 1698/2005

Artikkel 39 – lõige 5 a (uus)

| (4 c) | Artiklisse 39 lisatakse lõige 5 a: |
| --- | --- |

(4 c)

| 5 a. | Toetusi võib anda kultuuriajalooliselt väärtuslike põllukultuuride ja põllumajandusloomade säilitamiseks vajalike tegevuste jaoks, mis ei sisaldu lõigete 1–4 sätete kohaldamisalas. |
| --- | --- |

5 a.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 7

Määrus (EÜ) nr 1698/2005

Artikkel 69 – lõige 5 a

| 5 a. | Liikmesriigid
  kasutavad
  ajavahemikul 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2015 määruse (EÜ) [nr XXXX/2008 (uus otsetoetuskavade määrus)] artikli 9 lõike 4 ja artikli 10 lõike 4 kohasest kohustuslikust toetuste ümbersuunamisest tulenevate summadega võrdsed summad ühenduse toetusena praeguste maaelu arengu programmide alusel
  käesoleva määruse artiklis 16a osutatud tegevuste jaoks, mis on heaks kiidetud pärast 1. jaanuari 2010
  . |
| --- | --- |

5 a.

Liikmesriigid
  kasutavad
  ajavahemikul 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2015 määruse (EÜ) [nr XXXX/2008 (uus otsetoetuskavade määrus)] artikli 9 lõike 4 ja artikli 10 lõike 4 kohasest kohustuslikust toetuste ümbersuunamisest tulenevate summadega võrdsed summad ühenduse toetusena praeguste maaelu arengu programmide alusel
  käesoleva määruse artiklis 16a osutatud tegevuste jaoks, mis on heaks kiidetud pärast 1. jaanuari 2010
  .

| 5 a. | Liikmesriigid
  määravad
  ajavahemikul 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2015 määruse (EÜ) [nr XXXX/2008 (uus otsetoetuskavade määrus)] artikli 9 lõike 4 ja artikli 10 lõike 4 kohasest kohustuslikust toetuste ümbersuunamisest tulenevate summadega võrdsed summad ühenduse toetusena praeguste maaelu arengu programmide alusel
  nii praeguste kui ka uute tegevuste jaoks, mis on seotud uute prioriteetidega
  ,
  vastavalt iga liikmesriigi otsusele
  . |
| --- | --- |

5 a.

Liikmesriigid
  määravad
  ajavahemikul 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2015 määruse (EÜ) [nr XXXX/2008 (uus otsetoetuskavade määrus)] artikli 9 lõike 4 ja artikli 10 lõike 4 kohasest kohustuslikust toetuste ümbersuunamisest tulenevate summadega võrdsed summad ühenduse toetusena praeguste maaelu arengu programmide alusel
  nii praeguste kui ka uute tegevuste jaoks, mis on seotud uute prioriteetidega
  ,
  vastavalt iga liikmesriigi otsusele
  .

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 7

Määrus (EÜ) nr 1698/2005

Artikkel 69 – lõige 5 b

| (5 b) | Kui programmi lõppedes on käesoleva artikli lõikes 5a osutatud tegevuste jaoks kasutatud kogusumma väiksem, kui artikli 16a lõike 3 punktis b osutatud summa, maksab liikmesriik summade vahe ühenduse eelarvesse selles ulatuses, mille võrra ületati muude kui artiklis 16a osutatud tegevuste jaoks kättesaadavaid kogueraldisi. |
| --- | --- |

(5 b)

välja jäetud

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 7 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1698/2005

Artikkel 70 – lõige 4 b (uus)

| 7 a) | Artiklisse 70 lisatakse järgmine lõige 4 b: |
| --- | --- |

7 a)

| 4 b. | Erandina lõikes 3 sätestatud ülemmääradest võib määruse (EÜ) nr XXXX/2008 [uus otsetoetuskavade määrus] artikli 9 lõike 4 ja artikli 10 lõike 4 kohasest kohustuslikust toetuste ümbersuunamisest tulenevate summadega võrdseid summasid kasutada ilma täiendava riikliku kaasrahastamiseta. |
| --- | --- |

4 b.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 9 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1698/2005

Artikkel 93

| 9 a) | Artikkel 93 asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

9 a)

Artikkel 93

Kehtetuks tunnistamine

[...]. Määrus (EÜ) nr 1257/1999 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2007, välja arvatud artikli 13 punkt a, artikli 14 lõige 1 ja artikli 14 lõike 2 kaks esimest taanet, artiklid 15, 17 kuni 20, artikli 51 lõige 3 ja artikli 55 lõige 4 ning I lisa see osa, mis täpsustab summasid artikli 15 lõike 3 alusel. [...]

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

Määrust (EÜ) nr 1257/1999 kohaldatakse jätkuvalt selle määruse kohaselt enne 1. jaanuari 2007 komisjoni poolt heakskiidetud meetmete suhtes. [...]

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 10 – punkt a a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1698/2005

Lisa – tabel – rida 1

| a a) | Rida 1 asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

a a)

| 22 lõige 2 | Tegevuse alustamise toetus
   (3) | 75 000 |
| --- | --- | --- |

22 lõige 2

Tegevuse alustamise toetus
   (3)

75 000

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Lisa

Määrus (EÜ) nr 1698/2005

II lisa – Prioriteet: taastuvenergia – 4 a rida (uus)

| Päikse-, tuule- ja geotermilise energia tootmine ja kasutuselevõtt ning soojuse koostootmine | Artikkel 26: põllumajandusettevõtete moderniseerimine




  Artikkel 53: mitmekesistamine mittepõllumajandusliku tegevuse suunas




  Artikkel 54: ettevõtte rajamise ja arendamise toetus




  Artikkel 56: maamajanduse ja -elanikkonna põhiteenused | Fossiilkütuste asendamine |
| --- | --- | --- |

Päikse-, tuule- ja geotermilise energia tootmine ja kasutuselevõtt ning soojuse koostootmine

Artikkel 26: põllumajandusettevõtete moderniseerimine

Artikkel 53: mitmekesistamine mittepõllumajandusliku tegevuse suunas

Artikkel 54: ettevõtte rajamise ja arendamise toetus

Artikkel 56: maamajanduse ja -elanikkonna põhiteenused

Fossiilkütuste asendamine

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Lisa

Määrus (EÜ) nr 1698/2005

II lisa – Prioriteet: veemajandus – 1 a rida (uus)

| Üleujutusohu ohjamine | Artikkel 39: põllumajanduslik keskkonnatoetus




  Artikkel 41: vähetootlikud investeeringud | Üleujutusohu ohjamise võimekuse parandamine |
| --- | --- | --- |

Üleujutusohu ohjamine

Artikkel 39: põllumajanduslik keskkonnatoetus

Artikkel 41: vähetootlikud investeeringud

Üleujutusohu ohjamise võimekuse parandamine

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Lisa

Määrus (EÜ) nr 1698/2005

II lisa – Uued prioriteedid

| Prioriteet: Piimakvootide kaotamine |
| --- |
| TTegevuste liigid | Meetmed | Võimalik mõju |
| Ajakohastamine ja turule orienteeritud tootmine | Mitmeaastased piimakvootide kaotamise kavad | Suurem konkurentsivõime |

Prioriteet: Piimakvootide kaotamine

TTegevuste liigid

Meetmed

Võimalik mõju

Ajakohastamine ja turule orienteeritud tootmine

Mitmeaastased piimakvootide kaotamise kavad

Suurem konkurentsivõime

---

(1)  

  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 80.

(2)  
  Nõukogu 27. märtsi 2007. aasta määrus (EÜ) nr 378/2007, milles sätestatakse määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ettenähtud otsetoetuste vabatahtliku ümbersuunamise eeskirjad (ELT L 95, 5.4.2007, lk 1).

(3)  Tegevuse alustamise toetust võib anda ühekordse maksena summas kuni

  50 000 EUR

  või intressitoetusena, mille kapitaliseeritud väärtus ei või ületada

  50 000 EUR. Mõlema toetuse kogusumma ei või ületada

  75 000 EUR
  .

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/199 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/199

---

Ühenduse maaelu arengu strateegiasuunised (2007–2013) *

P6_TA(2008)0552

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse otsust 2006/144/EÜ ühenduse maaelu arengu strateegiasuuniste kohta (programmiperiood 2007–2013) (KOM(2008)0306 – C6-0239/2008 – 2008/0106(CNS))

(2010/C 16 E/38)

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0306); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0306);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingut, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0239/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0239/2008);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A6-0377/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A6-0377/2008),

1.   kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

2.   palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

3.   palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

4.   palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

5.   teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1


  Ettepanek võtta vastu otsus – muutmisakt


  Lisa – punkt 2


  Otsus 2006/144/EÜ


  Lisa – punkt 3 – alapunkt 3.4 a – alapunkt i |
| i) | Eelkõige 1. telje kohast investeeringutoetust saab suunata energiat, vett ning muid sisendeid säästvatele masinatele ja seadmetele ning taastuvenergia tootmisele põllumajandusettevõtetes. Põllumajandus- ja toiduaineahelas ning metsandussektoris peaks investeeringutoetus aitama välja arendada innovaatilisi ja säästvamaid viise
  biokütuse töötlemiseks
  . |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu otsus – muutmisakt

Lisa – punkt 2

Otsus 2006/144/EÜ

Lisa – punkt 3 – alapunkt 3.4 a – alapunkt i

i)

Eelkõige 1. telje kohast investeeringutoetust saab suunata energiat, vett ning muid sisendeid säästvatele masinatele ja seadmetele ning taastuvenergia tootmisele põllumajandusettevõtetes. Põllumajandus- ja toiduaineahelas ning metsandussektoris peaks investeeringutoetus aitama välja arendada innovaatilisi ja säästvamaid viise
  biokütuse töötlemiseks
  .

| i) | Eelkõige 1. telje kohast investeeringutoetust saab suunata energiat, vett ning muid sisendeid säästvatele masinatele ja seadmetele ning taastuvenergia tootmisele põllumajandusettevõtetes. Põllumajandus- ja toiduaineahelas ning metsandussektoris peaks investeeringutoetus aitama välja arendada innovaatilisi ja säästvamaid viise
  fossiilkütuste asendamiseks ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, sealhulgas teise põlvkonna agrokütuste kaudu, kusjuures tuleb tagada, et seeläbi ei piirata toiduainete tootmist ja et paraneb üleüldiselt vastava põllumajandusettevõtte energiabilanss
  . |
| --- | --- |

i)

Eelkõige 1. telje kohast investeeringutoetust saab suunata energiat, vett ning muid sisendeid säästvatele masinatele ja seadmetele ning taastuvenergia tootmisele põllumajandusettevõtetes. Põllumajandus- ja toiduaineahelas ning metsandussektoris peaks investeeringutoetus aitama välja arendada innovaatilisi ja säästvamaid viise
  fossiilkütuste asendamiseks ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, sealhulgas teise põlvkonna agrokütuste kaudu, kusjuures tuleb tagada, et seeläbi ei piirata toiduainete tootmist ja et paraneb üleüldiselt vastava põllumajandusettevõtte energiabilanss
  .

---

Neljapäev, 20. november 2008

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/201 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/201

---

Määruse (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) muutmine ***I

P6_TA(2008)0553

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (KOM(2006)0244 – C6-0228/2006 – 2006/0084(COD))

(2010/C 16 E/39)

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2006)0244); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2006)0244);

| — | võttes arvesse ║ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 280 lõiget 4, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0228/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ║ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 280 lõiget 4, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0228/2006);

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust nr 7/2006 (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust nr 7/2006 (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja õiguskomisjoni arvamust (A6-0394/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja õiguskomisjoni arvamust (A6-0394/2008),

1.   kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

2.   palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

3.   teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 8, 12.1.2007, lk 1.

---

P6_TC1-COD(2006)0084

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 280,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut ║,

võttes arvesse kontrollikoja arvamust (1),

║

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlament on kutsunud komisjoni üles jätkama edasiste viivitusteta ühenduse haldusmenetlusi käsitlevate õigusaktide konsolideerimist. Selle konsolideerimise eesmärk on tugevdada Euroopa Pettustevastase Ameti (edaspidi „amet”) tõhusust ja täpsustada tema ülesannete õiguslikku raamistikku. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlament on kutsunud komisjoni üles jätkama edasiste viivitusteta ühenduse haldusmenetlusi käsitlevate õigusaktide konsolideerimist. Selle konsolideerimise eesmärk on tugevdada Euroopa Pettustevastase Ameti (edaspidi „amet”) tõhusust ja täpsustada tema ülesannete õiguslikku raamistikku.

| (2) | Tuleb tagada, et ameti töötajad saaksid täita oma ülesandeid täiesti sõltumatult. Sel eesmärgil on asjakohane töötada välja ameti tegevusest lähtuvate vajadustega paremini kohandatud inimressursside juhtimine, püüeldes eelkõige ajutiste ja alaliste töötajate vahelise suurema tasakaalu poole. |
| --- | --- |

(2)

Tuleb tagada, et ameti töötajad saaksid täita oma ülesandeid täiesti sõltumatult. Sel eesmärgil on asjakohane töötada välja ameti tegevusest lähtuvate vajadustega paremini kohandatud inimressursside juhtimine, püüeldes eelkõige ajutiste ja alaliste töötajate vahelise suurema tasakaalu poole.

| (3) | Tuletades meele kõikide komisjoni talituste ja teiste Euroopa Liidu ja Euroopa ühenduste institutsioonide, ametite ja asutuste (edaspidi: institutsioonid, ametid ja asutused) vastutust ühenduse finantshuvide kaitsmisel ja tunnustades ennetustegevuse tähtsust Euroopa poliitika kindlaksmääramisel selles valdkonnas, sealhulgas võitluses pettuste ja korruptsiooniga, tuleb laiendada ameti volitusi kõnealuses valdkonnas. Õigus- ja haldusmeetmete väljatöötamine Euroopa tasandil peaks põhinema ameti sellekohasel tegevuspraktikal. |
| --- | --- |

(3)

Tuletades meele kõikide komisjoni talituste ja teiste Euroopa Liidu ja Euroopa ühenduste institutsioonide, ametite ja asutuste (edaspidi: institutsioonid, ametid ja asutused) vastutust ühenduse finantshuvide kaitsmisel ja tunnustades ennetustegevuse tähtsust Euroopa poliitika kindlaksmääramisel selles valdkonnas, sealhulgas võitluses pettuste ja korruptsiooniga, tuleb laiendada ameti volitusi kõnealuses valdkonnas. Õigus- ja haldusmeetmete väljatöötamine Euroopa tasandil peaks põhinema ameti sellekohasel tegevuspraktikal.

| (4) | Arvestades ühenduse suurenenud välisabi mahtu, ameti sellealaste juurdluste arvu ning rahvusvahelise koostöö vajadust juurdluste läbiviimisel, tuleb kehtestada õiguslik alus, mis võimaldab komisjonil tagada kolmandate riikide pädevate asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide kaasabi ameti tööülesannete täitmisel. |
| --- | --- |

(4)

Arvestades ühenduse suurenenud välisabi mahtu, ameti sellealaste juurdluste arvu ning rahvusvahelise koostöö vajadust juurdluste läbiviimisel, tuleb kehtestada õiguslik alus, mis võimaldab komisjonil tagada kolmandate riikide pädevate asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide kaasabi ameti tööülesannete täitmisel.

| (5) | Tuleks kehtestada selged eeskirjad, millega kinnitatakse nii ameti esmapädevust sisejuurdluste teostamisel kui kehtestatakse süsteem, mis võimaldab institutsioonidel, ametitel ja asutustel võtta kiiresti üle juurdlused, mille suhtes amet otsustab jätta sekkumata. |
| --- | --- |

(5)

Tuleks kehtestada selged eeskirjad, millega kinnitatakse nii ameti esmapädevust sisejuurdluste teostamisel kui kehtestatakse süsteem, mis võimaldab institutsioonidel, ametitel ja asutustel võtta kiiresti üle juurdlused, mille suhtes amet otsustab jätta sekkumata.

| (6) | Tuleks selgemalt sätestada, et juurdluse algatamise otsuse teeb amet, kes võib otsustada jätta juurdlus algatamata väiksema tähtsusega või selliste juhtumite suhtes, mis ei lange kokku juurdlusprioriteetidega, mis amet on vastavaks aastaks seadnud. Selliseid juhtumeid peaksid sisejuurdluse korral menetlema institutsioonid ning välisjuurdluse korral liikmesriigi pädevad asutused kooskõlas liikmesriigis kohaldatavate eeskirjadega. |
| --- | --- |

(6)

Tuleks selgemalt sätestada, et juurdluse algatamise otsuse teeb amet, kes võib otsustada jätta juurdlus algatamata väiksema tähtsusega või selliste juhtumite suhtes, mis ei lange kokku juurdlusprioriteetidega, mis amet on vastavaks aastaks seadnud. Selliseid juhtumeid peaksid sisejuurdluse korral menetlema institutsioonid ning välisjuurdluse korral liikmesriigi pädevad asutused kooskõlas liikmesriigis kohaldatavate eeskirjadega.

| (7) | Ametile tööülesannete käigus edastatud teabe asjakohasust tuleb kontrollida võimalikult kiiresti. Seetõttu tuleb tagada, et institutsioonid, ametid ja asutused annaksid ametile vahetu ja automaatse juurdepääsu ühenduse vahendite haldamist käsitlevatele andmebaasidele ja kõigile muudele andmebaasidele ja asjaomasele teabele. |
| --- | --- |

(7)

Ametile tööülesannete käigus edastatud teabe asjakohasust tuleb kontrollida võimalikult kiiresti. Seetõttu tuleb tagada, et institutsioonid, ametid ja asutused annaksid ametile vahetu ja automaatse juurdepääsu ühenduse vahendite haldamist käsitlevatele andmebaasidele ja kõigile muudele andmebaasidele ja asjaomasele teabele.

| (8) | Ameti jaoks tuleb sätestada selged kohustused seoses institutsioonide, ametite ja asutuste aegsa teavitamisega juurdlustest, kui uurimisaluse juhtumiga on isiklikult seotud institutsioonide või asutuste liige, juht, ametnik või teenistuja või muu töötaja, või kui oleks vaja võtta haldusmeetmeid liidu huvide kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(8)

Ameti jaoks tuleb sätestada selged kohustused seoses institutsioonide, ametite ja asutuste aegsa teavitamisega juurdlustest, kui uurimisaluse juhtumiga on isiklikult seotud institutsioonide või asutuste liige, juht, ametnik või teenistuja või muu töötaja, või kui oleks vaja võtta haldusmeetmeid liidu huvide kaitsmiseks.

| (9) | Et tõhustada ameti juurdlustegevust ja võttes arvesse institutsioonide poolt koostatud arenguaruandeid ameti tegevuse kohta, eriti komisjoni 2003. aasta aprilli aruannet ja kontrollikoja eriaruannet nr 1/2005 (3) ameti juhtimise kohta, tuleks täpsustada teatavaid aspekte ja parandada teatavaid meetmeid, mida amet juurdluste käigus võib võtta. Seega peaks ametil ühelt poolt olema võimalik teostada sisejuurdluste raames ja juhtumite puhul, mis on seotud ühenduse abi andmise lepingutega, kontrolli ja inspekteerimist, mis on ette nähtud nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest), (4) ning teiselt poolt tutvuda välisjuurdluste raames institutsioonide, ametite ja asutuste käsutuses oleva teabega. |
| --- | --- |

(9)

Et tõhustada ameti juurdlustegevust ja võttes arvesse institutsioonide poolt koostatud arenguaruandeid ameti tegevuse kohta, eriti komisjoni 2003. aasta aprilli aruannet ja kontrollikoja eriaruannet nr 1/2005 (3) ameti juhtimise kohta, tuleks täpsustada teatavaid aspekte ja parandada teatavaid meetmeid, mida amet juurdluste käigus võib võtta. Seega peaks ametil ühelt poolt olema võimalik teostada sisejuurdluste raames ja juhtumite puhul, mis on seotud ühenduse abi andmise lepingutega, kontrolli ja inspekteerimist, mis on ette nähtud nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest), (4) ning teiselt poolt tutvuda välisjuurdluste raames institutsioonide, ametite ja asutuste käsutuses oleva teabega.

| (10) | Ameti tegevus sõltub suurel määral koostööst liikmesriikidega. Liikmesriikidel teavitavad ametit, millised on nende pädevad asutused, kes võiksid anda ameti töötajatele nende töös vajalikku abi, eelkõige juhul, kui liikmesriik ei ole loonud eriasutust, mis tegeleks ühenduse finantshuve kahjustavate pettuste vastase võitluse koordineerimisega riigi tasandil. |
| --- | --- |

(10)

Ameti tegevus sõltub suurel määral koostööst liikmesriikidega. Liikmesriikidel teavitavad ametit, millised on nende pädevad asutused, kes võiksid anda ameti töötajatele nende töös vajalikku abi, eelkõige juhul, kui liikmesriik ei ole loonud eriasutust, mis tegeleks ühenduse finantshuve kahjustavate pettuste vastase võitluse koordineerimisega riigi tasandil.

| (11) | Pettustevastase võitluse tegevus-, õigusliku ja haldusliku raamistiku parandamiseks peab amet olema kursis juurdlustulemuste järelmeetmetega. Samuti on asjakohane kehtestada liikmesriikide pädevatele asutustele; institutsioonidele, ametitele ja asutustele ning komisjoni vahendusel kaasatud kolmandate riikide asutustele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele kohustus edastada ametile korrapäraselt arenguaruandeid ameti lõpliku juurdlusaruande järelmeetmete kohta. |
| --- | --- |

(11)

Pettustevastase võitluse tegevus-, õigusliku ja haldusliku raamistiku parandamiseks peab amet olema kursis juurdlustulemuste järelmeetmetega. Samuti on asjakohane kehtestada liikmesriikide pädevatele asutustele; institutsioonidele, ametitele ja asutustele ning komisjoni vahendusel kaasatud kolmandate riikide asutustele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele kohustus edastada ametile korrapäraselt arenguaruandeid ameti lõpliku juurdlusaruande järelmeetmete kohta.

| (12) | Arvestades ameti, Euroopa Politseiameti (Europoli) ja Euroopa Õigusalase Koostöö Üksuse (Eurojusti) koostöö tugevdamise äärmist olulisust, on vajalik luua õiguslik alus, mis võimaldab ametil sõlmida kokkuleppeid nimetatud kahe asutusega. Eurojusti, ameti ja liikmesriikide pädevate asutuste pädevuse suurendamiseks võimaliku kriminaalmenetlusega seotud asjades tuleks paluda ametit teavitada Eurojusti juhtudest, mis lubavad oletada Euroopa ühenduste finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust, mille puhul on tegemist raske kuriteoga ja millega on seotud vähemalt kaks liikmesriiki. |
| --- | --- |

(12)

Arvestades ameti, Euroopa Politseiameti (Europoli) ja Euroopa Õigusalase Koostöö Üksuse (Eurojusti) koostöö tugevdamise äärmist olulisust, on vajalik luua õiguslik alus, mis võimaldab ametil sõlmida kokkuleppeid nimetatud kahe asutusega. Eurojusti, ameti ja liikmesriikide pädevate asutuste pädevuse suurendamiseks võimaliku kriminaalmenetlusega seotud asjades tuleks paluda ametit teavitada Eurojusti juhtudest, mis lubavad oletada Euroopa ühenduste finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust, mille puhul on tegemist raske kuriteoga ja millega on seotud vähemalt kaks liikmesriiki.

| (13) | Õiguskindluse huvides on vaja
  käesolevas määruses kodifitseerida
  ameti sise- ja välisjuurdluste suhtes kohaldatavad
  põhilised
  menetluslikud tagatised. See ei mõjuta laiaulatuslikumat kaitset, mida pakuvad aluslepingud,
  Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokoll, Euroopa Liidu põhiõiguste harta, Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus, Euroopa ühenduste ametnike
  personalieeskirjade (edaspidi: personalieeskirjad) või liikmesriikides kohaldatavad õigussätted. |
| --- | --- |

(13)

Õiguskindluse huvides on vaja
  käesolevas määruses kodifitseerida
  ameti sise- ja välisjuurdluste suhtes kohaldatavad
  põhilised
  menetluslikud tagatised. See ei mõjuta laiaulatuslikumat kaitset, mida pakuvad aluslepingud,
  Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokoll, Euroopa Liidu põhiõiguste harta, Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus, Euroopa ühenduste ametnike
  personalieeskirjade (edaspidi: personalieeskirjad) või liikmesriikides kohaldatavad õigussätted.

| (14) | Juurdlusaluste isikute menetluslikke tagatisi ja seaduslikke õigusi tuleks järgida ning kohaldada viisil, millega ei kaasne sellest tulenevalt erinevat kohtlemist ameti eri liiki juurdluste käigus. |
| --- | --- |

(14)

Juurdlusaluste isikute menetluslikke tagatisi ja seaduslikke õigusi tuleks järgida ning kohaldada viisil, millega ei kaasne sellest tulenevalt erinevat kohtlemist ameti eri liiki juurdluste käigus.

| (15) | Et tagada ameti tegevuse võimalikult suur läbipaistvus, eelkõige juurdlusmenetluse põhimõtete, asjaomaste isikute seaduslike õiguste ja menetluslike tagatiste, andmekaitse eeskirjade, ameti tegevuse teatavaid aspekte käsitleva teabe edastamise poliitika ning juurdlustoimingute ja asjaomaste isikute õiguskaitsevahendite seaduslikkuse järelevalve osas, tuleb luua õiguslik alus, mis võimaldab ametil kehtestada OLAFi juurdluste menetluskorra. Menetluskord tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(15)

Et tagada ameti tegevuse võimalikult suur läbipaistvus, eelkõige juurdlusmenetluse põhimõtete, asjaomaste isikute seaduslike õiguste ja menetluslike tagatiste, andmekaitse eeskirjade, ameti tegevuse teatavaid aspekte käsitleva teabe edastamise poliitika ning juurdlustoimingute ja asjaomaste isikute õiguskaitsevahendite seaduslikkuse järelevalve osas, tuleb luua õiguslik alus, mis võimaldab ametil kehtestada OLAFi juurdluste menetluskorra. Menetluskord tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

| (16) | Menetluslike tagatiste järgimise kindlustamiseks kogu juurdluse vältel tuleb ametis tagada seaduslikkuse järelevalve. Seaduslikkuse järelevalvet tuleks toestada eelkõige juurdluse algatamisel ja lõpetamisel ning enne igasuguse teabe edastamist liikmesriikide pädevatele asutustele. Järelevalvet peaksid teostama õiguseksperdid, kes võivad töötada liikmesriikide kohtuasutustes ja on ameti teenistuses. Ameti peadirektor peaks samuti küsima ameti juurdluste ja toimingute täitevnõukogu (edaspidi: juhatus) nimel ekspertide arvamust. |
| --- | --- |

(16)

Menetluslike tagatiste järgimise kindlustamiseks kogu juurdluse vältel tuleb ametis tagada seaduslikkuse järelevalve. Seaduslikkuse järelevalvet tuleks toestada eelkõige juurdluse algatamisel ja lõpetamisel ning enne igasuguse teabe edastamist liikmesriikide pädevatele asutustele. Järelevalvet peaksid teostama õiguseksperdid, kes võivad töötada liikmesriikide kohtuasutustes ja on ameti teenistuses. Ameti peadirektor peaks samuti küsima ameti juurdluste ja toimingute täitevnõukogu (edaspidi: juhatus) nimel ekspertide arvamust.

| (17) | Et kaitsta senisest enam menetlusaluste isikute õigusi ning piiramata seejuures ║ personalieeskirjade artiklit 90a ja Euroopa Ühenduste Kohtu EÜ asutamislepingu kohast pädevust, peaks juurdluse lõppjärgus juhtumiga isiklikult seotud isikul olema õigus saada ametilt juurdluse lõpparuande kokkuvõte ja soovitused. ▐ |
| --- | --- |

(17)

Et kaitsta senisest enam menetlusaluste isikute õigusi ning piiramata seejuures ║ personalieeskirjade artiklit 90a ja Euroopa Ühenduste Kohtu EÜ asutamislepingu kohast pädevust, peaks juurdluse lõppjärgus juhtumiga isiklikult seotud isikul olema õigus saada ametilt juurdluse lõpparuande kokkuvõte ja soovitused. ▐

| (18) | Suurema läbipaistvuse huvides on vaja tagada piisav teave informaatoritele. Neid tuleks teavitada esialgsest otsusest juurdluse algatamise või algatamata jätmise kohta ning vastava taotluse korral sellest, milline on informaatori edastatud teabe põhjal võetud meetmete lõpptulemus. |
| --- | --- |

(18)

Suurema läbipaistvuse huvides on vaja tagada piisav teave informaatoritele. Neid tuleks teavitada esialgsest otsusest juurdluse algatamise või algatamata jätmise kohta ning vastava taotluse korral sellest, milline on informaatori edastatud teabe põhjal võetud meetmete lõpptulemus.

| (19) | Euroopa maksumaksjatele erapooletu teabe võimaldamiseks ja ajakirjandusvabaduse tagamiseks peaksid kõik juurdluses osalevad Euroopa Liidu asutused austama ajakirjanike allikate kaitset kooskõlas siseriiklike õigusaktidega. |
| --- | --- |

(19)

▐

| (20) | Kogemused on näidanud, et ameti peadirektoril peaks olema võimalik delegeerida osa oma tööülesandeid ühele või mitmele ameti töötajale vastava kirjaliku aktiga, milles määratakse kindlaks volituse tingimused ja ulatus. |
| --- | --- |

(20)

Kogemused on näidanud, et ameti peadirektoril peaks olema võimalik delegeerida osa oma tööülesandeid ühele või mitmele ameti töötajale vastava kirjaliku aktiga, milles määratakse kindlaks volituse tingimused ja ulatus.

| (21) | Juurdlusaluste isikute põhiõigused peaksid olema alati tagatud, eriti teabe edastamise korral. Ameti teabepoliitika aluspõhimõtted tuleb selgelt sätestada. Ameti juurdlusi käsitleva teabe edastamisel Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale nii kahepoolselt kui ka kooskõlastamismenetluse korras järgitakse juurdluse konfidentsiaalsust, asjaomaste isikute seaduslikke õigusi ja vajaduse korral kohtumenetluse suhtes kohaldatavaid siseriiklikke sätteid. Tuleb luua õiguslik alus, mis võimaldab ametil sõlmida teabe edastamist käsitlevaid kokkuleppeid asjaomaste institutsioonidega. Ameti peadirektor peaks tagama, et igasuguse üldsusele edastatava teabe puhul järgitakse neutraalsuse ja erapooletuse põhimõtteid. Juurdluste menetluskorras tuleks täpsustada teabe loata levitamise tagajärjed. |
| --- | --- |

(21)

Juurdlusaluste isikute põhiõigused peaksid olema alati tagatud, eriti teabe edastamise korral. Ameti teabepoliitika aluspõhimõtted tuleb selgelt sätestada. Ameti juurdlusi käsitleva teabe edastamisel Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale nii kahepoolselt kui ka kooskõlastamismenetluse korras järgitakse juurdluse konfidentsiaalsust, asjaomaste isikute seaduslikke õigusi ja vajaduse korral kohtumenetluse suhtes kohaldatavaid siseriiklikke sätteid. Tuleb luua õiguslik alus, mis võimaldab ametil sõlmida teabe edastamist käsitlevaid kokkuleppeid asjaomaste institutsioonidega. Ameti peadirektor peaks tagama, et igasuguse üldsusele edastatava teabe puhul järgitakse neutraalsuse ja erapooletuse põhimõtteid. Juurdluste menetluskorras tuleks täpsustada teabe loata levitamise tagajärjed.

| (22) | Oleks asjakohane tugevdada järelevalvekomitee
  rolli ja vaadata läbi selle liikmete ametissenimetamise kriteeriumid ja kord. Valimise ajal peaksid kandidaadid töötama kohtu- või uurimisasutuses kõrgel ametikohal või täitma võrreldavaid ülesandeid. Nende ametiaeg peaks olema viis aastat ja seda ei pikendata. Komitee ekspertteadmiste säilitamiseks tuleks mõned liikmed nimetada ametisse erineval ajal
  . |
| --- | --- |

(22)

Oleks asjakohane tugevdada järelevalvekomitee
  rolli ja vaadata läbi selle liikmete ametissenimetamise kriteeriumid ja kord. Valimise ajal peaksid kandidaadid töötama kohtu- või uurimisasutuses kõrgel ametikohal või täitma võrreldavaid ülesandeid. Nende ametiaeg peaks olema viis aastat ja seda ei pikendata. Komitee ekspertteadmiste säilitamiseks tuleks mõned liikmed nimetada ametisse erineval ajal
  .

| (23) | On asjakohane vaadata läbi järelevalvekomitee ülesanded, mille eesmärk on tagada ametis läbiviidava juurdluse sõltumatus. Komitee teostab järelevalvet menetluslike tagatiste ja juurdluse kestusega seonduva üle. Komiteed teavitatakse üle 12 kuu kestvatest juurdlustest, komitee annab arvamusi ameti peadirektorile ning vajaduse korral teavet institutsioonidele juurdluste kohta, mida ei ole lõpetatud 18 kuu jooksul. On asjakohane täpsustada, et järelevalvekomitee ei sekku pooleliolevate juurdluste käiku. |
| --- | --- |

(23)

On asjakohane vaadata läbi järelevalvekomitee ülesanded, mille eesmärk on tagada ametis läbiviidava juurdluse sõltumatus. Komitee teostab järelevalvet menetluslike tagatiste ja juurdluse kestusega seonduva üle. Komiteed teavitatakse üle 12 kuu kestvatest juurdlustest, komitee annab arvamusi ameti peadirektorile ning vajaduse korral teavet institutsioonidele juurdluste kohta, mida ei ole lõpetatud 18 kuu jooksul. On asjakohane täpsustada, et järelevalvekomitee ei sekku pooleliolevate juurdluste käiku.

| (24) | Pettuste, korruptsiooni ja Euroopa ühenduste finantshuve kahjustava muu tegevuse vastu võitlemise õiguslikku, institutsioonilist ja tegevusraamistikku tuleb täpsustada. Selleks on asjakohane kutsuda institutsioone kooskõlastama oma tegevust ja edendama arutelu Euroopa pettustevastase strateegia peamiste aspektide teemal. Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel tuleb sisse seada kooskõlastamismenetlus. Kooskõlastama peaks ameti, liikmesriikide ja Euroopa Liidu institutsioonide vahelise koostöö teatavaid aspekte kõnesolevas valdkonnas, samuti suhteid kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, ameti juurdluspoliitikat ning järelevalvekomitee aruandeid ja analüüse. Ameti peadirektor ja järelevalvekomitee esimees osalevad kooskõlastamistel, mis toimuvad vähemalt kord aastas. |
| --- | --- |

(24)

Pettuste, korruptsiooni ja Euroopa ühenduste finantshuve kahjustava muu tegevuse vastu võitlemise õiguslikku, institutsioonilist ja tegevusraamistikku tuleb täpsustada. Selleks on asjakohane kutsuda institutsioone kooskõlastama oma tegevust ja edendama arutelu Euroopa pettustevastase strateegia peamiste aspektide teemal. Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel tuleb sisse seada kooskõlastamismenetlus. Kooskõlastama peaks ameti, liikmesriikide ja Euroopa Liidu institutsioonide vahelise koostöö teatavaid aspekte kõnesolevas valdkonnas, samuti suhteid kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, ameti juurdluspoliitikat ning järelevalvekomitee aruandeid ja analüüse. Ameti peadirektor ja järelevalvekomitee esimees osalevad kooskõlastamistel, mis toimuvad vähemalt kord aastas.

| (25) | Eesmärgiga võimaldada järelevalvekomiteel oma ülesannete tõhusat ja täielikult iseseisvat täitmist, on oluline, et amet tagaks järelevalvekomitee sekretariaadile kõik tingimused sõltumatuks töötamiseks üksnes komitee esimehe ja liikmete kontrolli all. |
| --- | --- |

(25)

Eesmärgiga võimaldada järelevalvekomiteel oma ülesannete tõhusat ja täielikult iseseisvat täitmist, on oluline, et amet tagaks järelevalvekomitee sekretariaadile kõik tingimused sõltumatuks töötamiseks üksnes komitee esimehe ja liikmete kontrolli all.

| (26) | Et tagada ameti peadirektori täielik sõltumatus ameti juhtimisel, tuleks ameti peadirektor nimetada ametisse
  viieks
  aastaks
  ja ametiaega võiks pikendada ühe korra. Valimise hetkel peaksid kandidaadid tegutsema või olema tegutsenud kohtu- või uurimisasutustes kõrgel ametikohal ja omama vähemalt kümneaastast ametialast töökogemust suure vastutusega kõrgel ametikohal. Märkimisväärne osa sellest töökogemusest peaks olema saavutatud riigi ja/või ühenduse pettusevastases võitluses. Ametissenimetamise menetlus ei tohiks kesta üle üheksa kuu. Ameti peadirektor tuleks määrata Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisel kokkuleppel ning komisjon nimetab ta ametisse
  . |
| --- | --- |

(26)

Et tagada ameti peadirektori täielik sõltumatus ameti juhtimisel, tuleks ameti peadirektor nimetada ametisse
  viieks
  aastaks
  ja ametiaega võiks pikendada ühe korra. Valimise hetkel peaksid kandidaadid tegutsema või olema tegutsenud kohtu- või uurimisasutustes kõrgel ametikohal ja omama vähemalt kümneaastast ametialast töökogemust suure vastutusega kõrgel ametikohal. Märkimisväärne osa sellest töökogemusest peaks olema saavutatud riigi ja/või ühenduse pettusevastases võitluses. Ametissenimetamise menetlus ei tohiks kesta üle üheksa kuu. Ameti peadirektor tuleks määrata Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisel kokkuleppel ning komisjon nimetab ta ametisse
  .

| (27) | Ametikoha tundlikkust arvesse võttes oleks kohane näha ette, et ameti peadirektor teavitab kooskõlas personalieeskirjade artikliga 16 komisjoni oma kavatsustest asuda mis tahes ametisse kahe aasta jooksul alates oma teenistuse lõppemisest. See teave tuleks ära tuua komisjoni pettusevastase võitluse aastaaruandes. |
| --- | --- |

(27)

Ametikoha tundlikkust arvesse võttes oleks kohane näha ette, et ameti peadirektor teavitab kooskõlas personalieeskirjade artikliga 16 komisjoni oma kavatsustest asuda mis tahes ametisse kahe aasta jooksul alates oma teenistuse lõppemisest. See teave tuleks ära tuua komisjoni pettusevastase võitluse aastaaruandes.

| (28) | Menetluslike tagatiste täpsemaks järgimiseks tuleks
  kõigile ameti juurdlusalustele isikutele ette näha võimalus esitada järelevalvekomiteele kaebus. Kaebustega peaks tegelema järelevalvenõunik, kes tegutseb täiesti sõltumatult ja kelle ameti peadirektor nimetab ametisse järelevalvekomitee ettepanekul. Järelevalvenõunik peaks esitama oma arvamuse 30 tööpäeva jooksul ning edastama selle kaebuse esitajale, ameti peadirektorile ja järelevalvekomiteele
  . |
| --- | --- |

(28)

▐

| (29) | Käesoleva määruse kohaldamist tuleb hinnata nelja aasta pärast. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on lisatud järelevalvekomitee arvamus. Pärast nimetatud hindamist peaks olema võimalik määruse muutmine. Määrust tuleb igal juhul muuta pärast Euroopa Prokuratuuri loomist. |
| --- | --- |

(29)

Käesoleva määruse kohaldamist tuleb hinnata nelja aasta pärast. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on lisatud järelevalvekomitee arvamus. Pärast nimetatud hindamist peaks olema võimalik määruse muutmine. Määrust tuleb igal juhul muuta pärast Euroopa Prokuratuuri loomist.

| (30) | Määrust (EÜ) nr 1073/1999 (5) tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(30)

Määrust (EÜ) nr 1073/1999 (5) tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (31) | Käesoleva määrusega piiritletakse ja tugevdatakse ameti välisjuurdlusvahendeid ║ vaid juhul, kui olemasoleva süsteemi käigus on ilmnenud õiguslikke lünki ja kui üksnes ameti tõhusam tegutsemine tagab välisjuurdluste usaldusväärsuse ja kasutatavuse liikmesriikide pädevates asutustes. Lisaks on vaja laiendada menetluslike tagatiste kohaldamist ka välisjuurdlustele, et luua ameti kogu uurimistegevusele ühtne õigusraamistik. Käesolevas määruses järgitakse täielikult asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtet. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus ║ nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemal. |
| --- | --- |

(31)

Käesoleva määrusega piiritletakse ja tugevdatakse ameti välisjuurdlusvahendeid ║ vaid juhul, kui olemasoleva süsteemi käigus on ilmnenud õiguslikke lünki ja kui üksnes ameti tõhusam tegutsemine tagab välisjuurdluste usaldusväärsuse ja kasutatavuse liikmesriikide pädevates asutustes. Lisaks on vaja laiendada menetluslike tagatiste kohaldamist ka välisjuurdlustele, et luua ameti kogu uurimistegevusele ühtne õigusraamistik. Käesolevas määruses järgitakse täielikult asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtet. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus ║ nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemal.

| (32) | Käesolevas määruses peetakse kinni põhiõigustest ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eriti selle artikleid 47 ja 48, |
| --- | --- |

(32)

Käesolevas määruses peetakse kinni põhiõigustest ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eriti selle artikleid 47 ja 48,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1073/1999 muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artikli 1 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:


  „
  1.
     
  Pettuste, korruptsiooni ja Euroopa Ühenduse finantshuve kahjustava muu ebaseadusliku tegevuse vastase võitluse tõhustamiseks kasutab komisjoni otsusega 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom loodud Euroopa Pettustevastane Amet (edaspidi „amet”) komisjonile liikmesriikides ühenduse õigusaktidega ja kolmandates riikides kehtivate koostöö- ja vastastikuse abi lepingutega juurdluse toimetamiseks antud volitusi.




  Pettused, korruptsioon ja ühenduse finantshuve kahjustav muu ebaseaduslik tegevus, sh eeskirjade eiramine, on määratletud ühenduse õigusaktides ja selles valdkonnas kehtivates lepingutes.




  2.
     
  Amet kindlustab liikmesriikidele komisjoni antava abi tiheda ja korrapärase koostöö organiseerimisel nende pädevate asutuste vahel, et kooskõlastada nende tegevus Euroopa Ühenduse finantshuvide kaitsmisel pettuste eest. Amet aitab välja töötada ning arendada pettuste, korruptsiooni ja Euroopa Ühenduse finantshuve kahjustava muu ebaseadusliku tegevuse ennetamise ja nende vastase võitluse meetodeid
  .” |
| --- | --- |

1)

Artikli 1 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„
  1.
     
  Pettuste, korruptsiooni ja Euroopa Ühenduse finantshuve kahjustava muu ebaseadusliku tegevuse vastase võitluse tõhustamiseks kasutab komisjoni otsusega 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom loodud Euroopa Pettustevastane Amet (edaspidi „amet”) komisjonile liikmesriikides ühenduse õigusaktidega ja kolmandates riikides kehtivate koostöö- ja vastastikuse abi lepingutega juurdluse toimetamiseks antud volitusi.

Pettused, korruptsioon ja ühenduse finantshuve kahjustav muu ebaseaduslik tegevus, sh eeskirjade eiramine, on määratletud ühenduse õigusaktides ja selles valdkonnas kehtivates lepingutes.

2.
     
  Amet kindlustab liikmesriikidele komisjoni antava abi tiheda ja korrapärase koostöö organiseerimisel nende pädevate asutuste vahel, et kooskõlastada nende tegevus Euroopa Ühenduse finantshuvide kaitsmisel pettuste eest. Amet aitab välja töötada ning arendada pettuste, korruptsiooni ja Euroopa Ühenduse finantshuve kahjustava muu ebaseadusliku tegevuse ennetamise ja nende vastase võitluse meetodeid
  .”

| 2) | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 3

  Välisjuurdlus

  1.   Amet kasutab komisjonile määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 antud volitusi teostada kohapealset kontrolli ja inspekteerimist liikmesriikides ning kooskõlas kehtivate kokkulepetega kolmandates riikides ja rahvusvahelistes organisatsioonides.
  Juurdluse käigus teostab amet määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 9 lõikes 1 ning artikli 9 lõikes 2 osutatud valdkondlike eeskirjadega ette nähtud kontrolli ja inspekteerimist liikmesriikides ning kooskõlas kehtivate kokkulepetega kolmandates riikides
  ja rahvusvahelistes organisatsioonides
  .
  2.   Selleks et tuvastada toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või ühenduse eelarvest rahastamise lepinguga seotud pettus, korruptsioon või mis tahes muu artiklis 1 käsitletud ebaseaduslik tegevus, võib amet korraldada määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud korras sellise rahastamisega
  otseselt või kaudselt
  seotud ettevõtjate tööruumides kohapealseid kontrolle.


  Liikmesriigid võtavad vastu kõik vajalikud meetmed ja rakendavad neid, et tagada ameti käesolevas artiklis sätestatud juurdlusülesannete täitmine. Nad abistavad ametit kohapealse kontrolli ja inspekteerimise käigus, mida teostatakse määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud korras nende ettevõtjate tööruumides, kes on otseselt või kaudselt seotud ühendusepoolse rahastamisega.


  3.   Välisjuurdluse käigus ning tingimusel, et seda tehakse eesmärgiga tuvastada pettus, korruptsioon või muu artiklis 1 osutatud ebaseaduslik tegevus, on ametil õigus tutvuda institutsioonide, ametite või asutuste käsutuses oleva teabega, mis on seotud uurimisaluse juhtumiga. Selleks kohaldatakse artikli 4 lõikeid 2 ja 4.
  4.   Kui ametil on enne juurdluse algatamist teavet, mis annab alust kahtlustada pettust, korruptsiooni või mis tahes muud artiklis 1 käsitletud ebaseaduslikku tegevust, teavitab ameti peadirektor ║ sellest liikmesriikide asjaomaseid asutusi, kes võtavad vastavad meetmed ning algatavad vajaduse korral kooskõlas riigi õigusega juurdluse, millest võivad osa võtta ka ameti töötajad, piiramata valdkondlike eeskirjade kohaldamist. Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused teavitavad ameti peadirektorit
  võetud meetmetest ja

  neile edastatud teabe põhjal saadud tulemustest.


  5.
     
  Kui amet otsustab juurdlust mitte algatada, annab ta Eurojustile teada, et liikmesriikide pädevatele asutustele on edastatud teave, mis annab alust kahtlustada pettust, korruptsiooni või mis tahes muud artiklis 1 osutatud ebaseaduslikku tegevust, mille puhul on tegemist raske kuriteoga ja millega on seotud vähemalt kaks liikmesriiki. Amet teavitab Eurojusti ka siis, kui ameti juurdlus kuulub Eurojusti pädevusse, vastavalt kahe asutuse vahel sõlmitud koostöölepingutes ettenähtud korrale
  .” |
| --- | --- |

2)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Välisjuurdlus

1.   Amet kasutab komisjonile määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 antud volitusi teostada kohapealset kontrolli ja inspekteerimist liikmesriikides ning kooskõlas kehtivate kokkulepetega kolmandates riikides ja rahvusvahelistes organisatsioonides.

Juurdluse käigus teostab amet määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 9 lõikes 1 ning artikli 9 lõikes 2 osutatud valdkondlike eeskirjadega ette nähtud kontrolli ja inspekteerimist liikmesriikides ning kooskõlas kehtivate kokkulepetega kolmandates riikides
  ja rahvusvahelistes organisatsioonides
  .

2.   Selleks et tuvastada toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või ühenduse eelarvest rahastamise lepinguga seotud pettus, korruptsioon või mis tahes muu artiklis 1 käsitletud ebaseaduslik tegevus, võib amet korraldada määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud korras sellise rahastamisega
  otseselt või kaudselt
  seotud ettevõtjate tööruumides kohapealseid kontrolle.

Liikmesriigid võtavad vastu kõik vajalikud meetmed ja rakendavad neid, et tagada ameti käesolevas artiklis sätestatud juurdlusülesannete täitmine. Nad abistavad ametit kohapealse kontrolli ja inspekteerimise käigus, mida teostatakse määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud korras nende ettevõtjate tööruumides, kes on otseselt või kaudselt seotud ühendusepoolse rahastamisega.

3.   Välisjuurdluse käigus ning tingimusel, et seda tehakse eesmärgiga tuvastada pettus, korruptsioon või muu artiklis 1 osutatud ebaseaduslik tegevus, on ametil õigus tutvuda institutsioonide, ametite või asutuste käsutuses oleva teabega, mis on seotud uurimisaluse juhtumiga. Selleks kohaldatakse artikli 4 lõikeid 2 ja 4.

4.   Kui ametil on enne juurdluse algatamist teavet, mis annab alust kahtlustada pettust, korruptsiooni või mis tahes muud artiklis 1 käsitletud ebaseaduslikku tegevust, teavitab ameti peadirektor ║ sellest liikmesriikide asjaomaseid asutusi, kes võtavad vastavad meetmed ning algatavad vajaduse korral kooskõlas riigi õigusega juurdluse, millest võivad osa võtta ka ameti töötajad, piiramata valdkondlike eeskirjade kohaldamist. Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused teavitavad ameti peadirektorit
  võetud meetmetest ja

  neile edastatud teabe põhjal saadud tulemustest.

5.
     
  Kui amet otsustab juurdlust mitte algatada, annab ta Eurojustile teada, et liikmesriikide pädevatele asutustele on edastatud teave, mis annab alust kahtlustada pettust, korruptsiooni või mis tahes muud artiklis 1 osutatud ebaseaduslikku tegevust, mille puhul on tegemist raske kuriteoga ja millega on seotud vähemalt kaks liikmesriiki. Amet teavitab Eurojusti ka siis, kui ameti juurdlus kuulub Eurojusti pädevusse, vastavalt kahe asutuse vahel sõlmitud koostöölepingutes ettenähtud korrale
  .”

| 3) | Lisatakse järgmine artikkel:


  „Artikkel 3 a



  Ameti koostöö Eurojusti, Europoli ja muude rahvusvaheliste organisatsioonidega




  Amet võib käesoleva määrusega antud ülesannete täitmiseks sõlmida koostöölepinguid Eurojusti ja Europoliga. Koostöölepingutega täpsustatakse asutuste vastavad pädevused ning määratletakse nende koostöö vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala raames.




  Amet võib sõlmida koostöölepinguid ka teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega
  .” |
| --- | --- |

3)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 3 a

Ameti koostöö Eurojusti, Europoli ja muude rahvusvaheliste organisatsioonidega

Amet võib käesoleva määrusega antud ülesannete täitmiseks sõlmida koostöölepinguid Eurojusti ja Europoliga. Koostöölepingutega täpsustatakse asutuste vastavad pädevused ning määratletakse nende koostöö vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala raames.

Amet võib sõlmida koostöölepinguid ka teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega
  .”

| 4) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:








  a) | Lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:




  „Kõnealune sisejuurdlus toimub vastavalt asutamislepingute eeskirjadele ning eriti Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokollile ning personalieeskirjadele käesolevas määruses ja kõikide institutsioonide ja asutuste otsustes ettenähtud tingimuste ja korra kohaselt, ilma et välisjuurdlusega võrreldes tuleneks sellest erinevat kohtlemist menetluslike tagatiste ja asjaomaste isikute seaduslike õiguste osas.” |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Kõnealune sisejuurdlus toimub vastavalt asutamislepingute eeskirjadele ning eriti Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokollile ning personalieeskirjadele käesolevas määruses ja kõikide institutsioonide ja asutuste otsustes ettenähtud tingimuste ja korra kohaselt, ilma et välisjuurdlusega võrreldes tuleneks sellest erinevat kohtlemist menetluslike tagatiste ja asjaomaste isikute seaduslike õiguste osas.”

| b) | Lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „Selleks et tutvuda sisejuurdlusaluste asjaoludega seotud olulise teabega, võib amet teha
  otseselt või kaudselt seotud
  ettevõtjate tööruumides kohapeal kontrolle määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud korras.” |
| --- | --- |

b)

Lõige 3 asendatakse järgmisega:

„Selleks et tutvuda sisejuurdlusaluste asjaoludega seotud olulise teabega, võib amet teha
  otseselt või kaudselt seotud
  ettevõtjate tööruumides kohapeal kontrolle määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud korras.”

| c) | Lõige 5 jäetakse välja. |
| --- | --- |

c)

Lõige 5 jäetakse välja.

| 5) | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 5

  Juurdluse algatamine

  1.   Amet võib algatada juurdluse, kui on piisavalt tõsiseid kahtlusi, et on toime pandud pettuse- korruptsioonijuhtum või muu artiklis 1 käsitletud ebaseaduslik toiming. Otsus selle kohta, kas algatada juurdlus või mitte sõltub vastavalt artiklile 11a ja artikli 12 lõikele 6 kehtestatud juurdlusprioriteetidest ja ameti uurimistegevuse kavast.
  Arvesse võib võtta ka anonüümset teavet, kui selles põhjendatakse piisavalt teo toimepaneku kahtlust
  .


  2.
     
  Juurdluse algatamise otsuse teeb ameti peadirektor pärast konsulteerimist ameti juhatusega ja kooskõlas seaduslikkuse järelevalvet käsitleva artikli 14 sätetega.



  3.   Välisjuurdluse algatamise otsuse teeb ameti direktor kas omal algatusel või huvitatud liikmesriigi või
  Euroopa ühenduste ja Euroopa Liidu institutsioonide
  taotlusel.
  Sisejuurdluse algatamise otsustab ameti direktor, kas omal algatusel või
  Euroopa ühenduste ja Euroopa Liidu
  selle institutsiooni ▐ taotlusel, kus kõnealune juurdlus peab toimuma.
  Sel ajal, kui ametil on käsil sisejuurdlus käesoleva määruse tähenduses, ei algata institutsioonid, ametid ega asutused samade faktide alusel paralleelset haldusjuurdlust.

  4.   Kui institutsioon, amet või asutus kavatseb oma halduslikule iseseisvusele toetudes algatada juurdluse, esitab ta ametile päringu selle kohta, kas vaadeldava juhtumi puhul ei ole juba algatatud sisejuurdlust. Amet teatab 15 tööpäeva jooksul pärast nimetatud päringu saamist, kas juurdlus on algatatud või kavatsetakse seda lõike 5 kohaselt teha. Kui amet päringule ei vasta, tuleb seda tõlgendada kui ameti otsust mitte algatada sisejuurdlust.

  5.   Amet teeb otsuse juurdlus algatada või mitte kahe kuu jooksul alates lõigetes 3 või 4 osutatud taotluse saamist. Sellest teavitatakse viivitamata taotluse esitanud institutsiooni, ametit või asutust. Otsust juurdlust mitte algatada tuleb põhjendada.
  Kui personalieeskirjade artikli 22a või muude teenistujate teenistustingimuste asjaomaste sätete alusel tegutsev institutsiooni, ameti või asutuse ametnik või teenistuja annab Euroopa Pettustevastasele Ametile võimaliku pettuse või eeskirjade eiramise kohta teavet, teavitab amet teda otsusest algatada nimetatud juhtumi suhtes juurdlus või mitte.


  Enne juurdluse algatamist ja selle kestel võimaldavad institutsioonid, ametid ja asutused ametile vahetu ja automaatse juurdepääsu ühenduse vahendite haldamist käsitlevatele andmebaasidele, kõigile muudele andmebaasidele ja asjaomasele teabele, mis võimaldab ametil kontrollida edastatud teabe asjakohasust.



  6.   Kui amet otsustab otstarbekuse huvides või juurdlusprioriteetide põhjal jätta sisejuurdlus algatamata, edastab ta oma käsutuses oleva teabe viivitamata juhtumiga seotud institutsioonile, ametile või asutusele, et viimane võtaks meetmed, mis on sellise juhtumi suhtes asjakohased vastavalt kohaldatavatele eeskirjadele. Vajaduse korral lepib pettustevastane amet institutsiooni, ameti või asutusega kokku konfidentsiaalse teabe päritolu kaitsmise meetmetes ning taotleb, et teda teavitatakse võetud meetmetest.
  Kui amet otsustab juurdluse otstarbekuse huvides või juurdlusprioriteetide põhjal jätta välisjuurdluse algatamata, kohaldatakse artikli 3 lõiget 4.” |
| --- | --- |

5)

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Juurdluse algatamine

1.   Amet võib algatada juurdluse, kui on piisavalt tõsiseid kahtlusi, et on toime pandud pettuse- korruptsioonijuhtum või muu artiklis 1 käsitletud ebaseaduslik toiming. Otsus selle kohta, kas algatada juurdlus või mitte sõltub vastavalt artiklile 11a ja artikli 12 lõikele 6 kehtestatud juurdlusprioriteetidest ja ameti uurimistegevuse kavast.
  Arvesse võib võtta ka anonüümset teavet, kui selles põhjendatakse piisavalt teo toimepaneku kahtlust
  .

2.
     
  Juurdluse algatamise otsuse teeb ameti peadirektor pärast konsulteerimist ameti juhatusega ja kooskõlas seaduslikkuse järelevalvet käsitleva artikli 14 sätetega.

3.   Välisjuurdluse algatamise otsuse teeb ameti direktor kas omal algatusel või huvitatud liikmesriigi või
  Euroopa ühenduste ja Euroopa Liidu institutsioonide
  taotlusel.

Sisejuurdluse algatamise otsustab ameti direktor, kas omal algatusel või
  Euroopa ühenduste ja Euroopa Liidu
  selle institutsiooni ▐ taotlusel, kus kõnealune juurdlus peab toimuma.

Sel ajal, kui ametil on käsil sisejuurdlus käesoleva määruse tähenduses, ei algata institutsioonid, ametid ega asutused samade faktide alusel paralleelset haldusjuurdlust.

4.   Kui institutsioon, amet või asutus kavatseb oma halduslikule iseseisvusele toetudes algatada juurdluse, esitab ta ametile päringu selle kohta, kas vaadeldava juhtumi puhul ei ole juba algatatud sisejuurdlust. Amet teatab 15 tööpäeva jooksul pärast nimetatud päringu saamist, kas juurdlus on algatatud või kavatsetakse seda lõike 5 kohaselt teha. Kui amet päringule ei vasta, tuleb seda tõlgendada kui ameti otsust mitte algatada sisejuurdlust.

5.   Amet teeb otsuse juurdlus algatada või mitte kahe kuu jooksul alates lõigetes 3 või 4 osutatud taotluse saamist. Sellest teavitatakse viivitamata taotluse esitanud institutsiooni, ametit või asutust. Otsust juurdlust mitte algatada tuleb põhjendada.

Kui personalieeskirjade artikli 22a või muude teenistujate teenistustingimuste asjaomaste sätete alusel tegutsev institutsiooni, ameti või asutuse ametnik või teenistuja annab Euroopa Pettustevastasele Ametile võimaliku pettuse või eeskirjade eiramise kohta teavet, teavitab amet teda otsusest algatada nimetatud juhtumi suhtes juurdlus või mitte.

Enne juurdluse algatamist ja selle kestel võimaldavad institutsioonid, ametid ja asutused ametile vahetu ja automaatse juurdepääsu ühenduse vahendite haldamist käsitlevatele andmebaasidele, kõigile muudele andmebaasidele ja asjaomasele teabele, mis võimaldab ametil kontrollida edastatud teabe asjakohasust.

6.   Kui amet otsustab otstarbekuse huvides või juurdlusprioriteetide põhjal jätta sisejuurdlus algatamata, edastab ta oma käsutuses oleva teabe viivitamata juhtumiga seotud institutsioonile, ametile või asutusele, et viimane võtaks meetmed, mis on sellise juhtumi suhtes asjakohased vastavalt kohaldatavatele eeskirjadele. Vajaduse korral lepib pettustevastane amet institutsiooni, ameti või asutusega kokku konfidentsiaalse teabe päritolu kaitsmise meetmetes ning taotleb, et teda teavitatakse võetud meetmetest.

Kui amet otsustab juurdluse otstarbekuse huvides või juurdlusprioriteetide põhjal jätta välisjuurdluse algatamata, kohaldatakse artikli 3 lõiget 4.”

| 6) | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:








  a) | Lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:


  „
  1.
     
  Juurdlust juhib ameti peadirektor. Ameti peadirektor tohib volitada kirjalikult ühte ameti tegevdirektorit juurdlust juhtima. Juurdlust juhivad ameti peadirektori järelevalve all ja tema vastutusel selleks määratud ameti töötajad
  .” |
| --- | --- | --- |

6)

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:

„
  1.
     
  Juurdlust juhib ameti peadirektor. Ameti peadirektor tohib volitada kirjalikult ühte ameti tegevdirektorit juurdlust juhtima. Juurdlust juhivad ameti peadirektori järelevalve all ja tema vastutusel selleks määratud ameti töötajad
  .”

| b) | Lõige 3 asendatakse järgmise tekstiga:


  „
  3.
     
  Ameti peadirektor annab oma töötajatele igaks juurdluseks selle sisu ja eesmärki käsitleva kirjaliku volituse, milles on märgitud juurdluse teostamiseks vajalik õiguslik alus ning sellest tulenevad volitused juurdluse teostamiseks
  .” |
| --- | --- |

b)

Lõige 3 asendatakse järgmise tekstiga:

„
  3.
     
  Ameti peadirektor annab oma töötajatele igaks juurdluseks selle sisu ja eesmärki käsitleva kirjaliku volituse, milles on märgitud juurdluse teostamiseks vajalik õiguslik alus ning sellest tulenevad volitused juurdluse teostamiseks
  .”

| c) | Lisatakse järgmine lõige:


  „
  3 a.
     
  Kui ameti töötaja vastavalt määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 kohapeal kontrollides ja inspekteerides märgib mõne ettevõtja vastuseisu, teavitatakse sellest viivitamatult asjassepuutuva liikmesriigi pädevat asutust, mille amet on eelnevalt kontaktpunktiks määranud. Ameti nõudel pakub asjassepuutuva liikmesriigi pädev asutus vajalikku abi lõikes 3 sätestatud volituses täpsustatud ülesannete täitmiseks. Liikmesriigid peavad tagama pädevate riigiasutustega samadel tingimustel ja kooskõlas siseriiklike õigusaktidega ameti töötaja juurdepääsu kogu artiklis 1 sätestatud teabele ja dokumentidele, mis aitavad kaasa kohapealse kontrolli ning inspekteerimise teostamisele
  .” |
| --- | --- |

c)

Lisatakse järgmine lõige:

„
  3 a.
     
  Kui ameti töötaja vastavalt määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 kohapeal kontrollides ja inspekteerides märgib mõne ettevõtja vastuseisu, teavitatakse sellest viivitamatult asjassepuutuva liikmesriigi pädevat asutust, mille amet on eelnevalt kontaktpunktiks määranud. Ameti nõudel pakub asjassepuutuva liikmesriigi pädev asutus vajalikku abi lõikes 3 sätestatud volituses täpsustatud ülesannete täitmiseks. Liikmesriigid peavad tagama pädevate riigiasutustega samadel tingimustel ja kooskõlas siseriiklike õigusaktidega ameti töötaja juurdepääsu kogu artiklis 1 sätestatud teabele ja dokumentidele, mis aitavad kaasa kohapealse kontrolli ning inspekteerimise teostamisele
  .”

| d) | Lõige 4 asendatakse järgmisega:


  „
  4.
     
  Kohapeal kontrollides ja inspekteerides ning juurdlusi teostades järgivad ameti töötajad asjaomase liikmesriigi uurijate suhtes kehtivaid eeskirju ja tavasid, personalieeskirju ning artikli 4 lõike 1 teises lõigus osutatud otsuseid. Ameti töötajad tegutsevad vastavalt erapooletuse põhimõttele. Töötajad teavitavad viivitamata ameti peadirektorit, kui juurdlusega võib kaasneda huvide konflikt. Ameti peadirektor otsustab, kas tegemist on huvide konfliktiga. Vajadusel annab ameti peadirektor juhtnöörid asjassepuutuva töötaja asendamiseks
  .” |
| --- | --- |

d)

Lõige 4 asendatakse järgmisega:

„
  4.
     
  Kohapeal kontrollides ja inspekteerides ning juurdlusi teostades järgivad ameti töötajad asjaomase liikmesriigi uurijate suhtes kehtivaid eeskirju ja tavasid, personalieeskirju ning artikli 4 lõike 1 teises lõigus osutatud otsuseid. Ameti töötajad tegutsevad vastavalt erapooletuse põhimõttele. Töötajad teavitavad viivitamata ameti peadirektorit, kui juurdlusega võib kaasneda huvide konflikt. Ameti peadirektor otsustab, kas tegemist on huvide konfliktiga. Vajadusel annab ameti peadirektor juhtnöörid asjassepuutuva töötaja asendamiseks
  .”

| e) | Lõige 5 asendatakse järgmise tekstiga:


  „
  5.
     
  Juurdlust toimetatakse katkestamata teatava aja vältel vastavalt juhtumi asjaoludele ja keerukusele. Ameti töötajad peavad tagama juurdluste toimetamise vastavalt meetoditele, mis võimaldavad tõendite kaitsmist ja säilitamist. Kui esineb tõendite kadumise oht, võivad ameti töötajad vajadusel nõuda, et asjaomase liikmesriigi pädev asutus võtaks vastavalt siseriiklikele õigusaktidele kõiki vajalikke ettevaatusabinõusid või rakendusmeetmeid
  .” |
| --- | --- |

e)

Lõige 5 asendatakse järgmise tekstiga:

„
  5.
     
  Juurdlust toimetatakse katkestamata teatava aja vältel vastavalt juhtumi asjaoludele ja keerukusele. Ameti töötajad peavad tagama juurdluste toimetamise vastavalt meetoditele, mis võimaldavad tõendite kaitsmist ja säilitamist. Kui esineb tõendite kadumise oht, võivad ameti töötajad vajadusel nõuda, et asjaomase liikmesriigi pädev asutus võtaks vastavalt siseriiklikele õigusaktidele kõiki vajalikke ettevaatusabinõusid või rakendusmeetmeid
  .”

| f) | Lisatakse järgmine lõige ║:
  „Kui juurdluse käigus ilmneb, et uurimisaluse juhtumiga võib olla isiklikult seotud institutsiooni, ameti või asutuse liige, juht, ametnik, teenistuja või muu töötaja, või et oleks vaja võtta ettevaatusabinõusid või haldusmeetmeid liidu huvide kaitsmiseks,
  teavitab amet viivitamatult
  juurdlusest juhtumiga seotud institutsiooni, ametit või asutust. Edastatav teave sisaldab järgmisi andmeid:






  a) | uurimisalus(t)e isiku(te) isikuandmed ning juhtumi asjaolud; |
| --- | --- | --- |

f)

Lisatakse järgmine lõige ║:

„Kui juurdluse käigus ilmneb, et uurimisaluse juhtumiga võib olla isiklikult seotud institutsiooni, ameti või asutuse liige, juht, ametnik, teenistuja või muu töötaja, või et oleks vaja võtta ettevaatusabinõusid või haldusmeetmeid liidu huvide kaitsmiseks,
  teavitab amet viivitamatult
  juurdlusest juhtumiga seotud institutsiooni, ametit või asutust. Edastatav teave sisaldab järgmisi andmeid:

a)

uurimisalus(t)e isiku(te) isikuandmed ning juhtumi asjaolud;

| b) | mis tahes teave, mis aitab institutsioonil, ametil või asutusel otsustada, kas on vaja võtta ettevaatusabinõusid või haldusmeetmeid Euroopa Liidu huvide kaitsmiseks
  või vajadusel anda suuniseid ettevaatusabinõude või haldusmeetmete võtmise tähtaegade kohta
  ; |
| --- | --- |

b)

mis tahes teave, mis aitab institutsioonil, ametil või asutusel otsustada, kas on vaja võtta ettevaatusabinõusid või haldusmeetmeid Euroopa Liidu huvide kaitsmiseks
  või vajadusel anda suuniseid ettevaatusabinõude või haldusmeetmete võtmise tähtaegade kohta
  ;

| c) | vajaduse korral erimeetmed, mis on vajalikud konfidentsiaalsuse tagamiseks. |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral erimeetmed, mis on vajalikud konfidentsiaalsuse tagamiseks.

Juhul, kui juurdluse huvides on vajalik täielik salajasus või on vaja rakendada siseriiklike õigusasutuste pädevusse kuuluvaid juurdlusmeetmeid, võib kõnealuse informatsiooni andmise asjaomasele institutsioonile, ametile või asutusele edasi lükata kooskõlas juurdluse suhtes kohaldatavate siseriiklike õigusnormidega. Ameti peadirektor põhjendab oma otsust kooskõlas seaduslikkuse järelevalvet käsitleva artikli 14 sätetega.

Institutsioon, amet või asutus otsustab, kas konkreetse juhtumi puhul on vaja võtta ettevaatusabinõusid või haldusmeetmeid, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse juurdluse tõhusat teostamist ja ameti erimeetmeid, mis on vajalikud konfidentsiaalsuse tagamiseks.
  Institutsioon, amet või asutus teavitab ametit viivitamata otsusest käesoleva artikli kohaselt võetavate võimalike meetmete kohta või vajaduse korral vajadusest algatada täiendav distsiplinaarmenetlus, kui selline pädevus on ette nähtud personalieeskirjades. Täiendavat distsiplinaarmenetlust võib alustada pärast ametiga konsulteerimist
  .”

| g) | Lõikele 6 lisatakse järgmine lõik:




  „Ameti töötajad tohivad paluda kolmandate riikide pädevate asutuste abi oma ülesannete täitmiseks kooskõlas nimetatud riikidega sõlmitud koostöökokkulepetega. Samuti tohivad ameti töötajad paluda rahvusvaheliste organisatsioonide abi oma ülesannete täitmiseks kooskõlas nimetatud organisatsioonidega sõlmitud kokkulepetega.” |
| --- | --- |

g)

Lõikele 6 lisatakse järgmine lõik:

„Ameti töötajad tohivad paluda kolmandate riikide pädevate asutuste abi oma ülesannete täitmiseks kooskõlas nimetatud riikidega sõlmitud koostöökokkulepetega. Samuti tohivad ameti töötajad paluda rahvusvaheliste organisatsioonide abi oma ülesannete täitmiseks kooskõlas nimetatud organisatsioonidega sõlmitud kokkulepetega.”

| h) | Lisatakse järgmine lõige ║:
  „Kui ilmneb, et juurdlust ei ole võimalik 12 kuu jooksul pärast algatamiskuupäeva lõpule viia, võib ameti peadirektor otsustada juurdlust pikendada kuni kuue kuu võrra.
  Ameti peadirektor teeb kindlaks vajaduse juurdlust pikendada
  . Enne otsuse vastuvõtmist
  teavitab ameti peadirektor järelevalvekomiteed põhjustest, mille tõttu ei ole võimalik juurdlust lõpule viia ja juurdluse lõpule viimiseks vajalikust kavandatud tähtajast
  .


  Kui juurdlust ei ole lõpule viidud järgmise 18 kuu jooksul pärast algatamiskuupäeva, teavitab ameti peadirektor järelevalvekomiteed põhjustest, mis ei võimaldanud juurdlust lõpule viia ja esitab oma arvamuse juurdluse pikendamise ning vajadusel juurdluse edasise teostamise kohta.




  Järelevalvekomitee edastab nimetatud arvamuse koopia asjassepuutuvale institutsioonile, ametile või asutusele. Juhul, kui juurdluse huvides või kooskõlas juurdluse suhtes kohaldatavate siseriiklike õigusnormidega on vajalik täielik salajasus, võib kõnealuse informatsiooni andmise edasi lükata.




  Ameti peadirektor esitab eelarvepädevale institutsioonile aastaaruande põhjuste kohta, mis ei võimaldanud tal juurdlust lõpule viia 30 kuu jooksul pärast algatamiskuupäeva Järelevalvekomitee esitab eelarvepädevale institutsioonile arvamuse nende põhjuste kohta
  .” |
| --- | --- |

h)

Lisatakse järgmine lõige ║:

„Kui ilmneb, et juurdlust ei ole võimalik 12 kuu jooksul pärast algatamiskuupäeva lõpule viia, võib ameti peadirektor otsustada juurdlust pikendada kuni kuue kuu võrra.
  Ameti peadirektor teeb kindlaks vajaduse juurdlust pikendada
  . Enne otsuse vastuvõtmist
  teavitab ameti peadirektor järelevalvekomiteed põhjustest, mille tõttu ei ole võimalik juurdlust lõpule viia ja juurdluse lõpule viimiseks vajalikust kavandatud tähtajast
  .

Kui juurdlust ei ole lõpule viidud järgmise 18 kuu jooksul pärast algatamiskuupäeva, teavitab ameti peadirektor järelevalvekomiteed põhjustest, mis ei võimaldanud juurdlust lõpule viia ja esitab oma arvamuse juurdluse pikendamise ning vajadusel juurdluse edasise teostamise kohta.

Järelevalvekomitee edastab nimetatud arvamuse koopia asjassepuutuvale institutsioonile, ametile või asutusele. Juhul, kui juurdluse huvides või kooskõlas juurdluse suhtes kohaldatavate siseriiklike õigusnormidega on vajalik täielik salajasus, võib kõnealuse informatsiooni andmise edasi lükata.

Ameti peadirektor esitab eelarvepädevale institutsioonile aastaaruande põhjuste kohta, mis ei võimaldanud tal juurdlust lõpule viia 30 kuu jooksul pärast algatamiskuupäeva Järelevalvekomitee esitab eelarvepädevale institutsioonile arvamuse nende põhjuste kohta
  .”

| 7) | Artikli 7 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:


  „
  1.
  .   
  Institutsioonid, ametid ja asutused edastavad ametile viivitamata kogu informatsiooni võimalike pettus-, korruptsiooni- või muu ebaseadusliku tegevuse juhtude kohta, mis kahjustab Euroopa ühenduste finantshuve.




  2.
     
  Institutsioonid, ametid ja asutused ning siseriiklike õigusaktidega lubatud määral ka liikmesriigid edastavad ametile selle taotlusel või omal algatusel nende valduses olevad dokumendid ja informatsiooni, mis on seotud käimasoleva juurdlusega
  .” |
| --- | --- |

7)

Artikli 7 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„
  1.
  .   
  Institutsioonid, ametid ja asutused edastavad ametile viivitamata kogu informatsiooni võimalike pettus-, korruptsiooni- või muu ebaseadusliku tegevuse juhtude kohta, mis kahjustab Euroopa ühenduste finantshuve.

2.
     
  Institutsioonid, ametid ja asutused ning siseriiklike õigusaktidega lubatud määral ka liikmesriigid edastavad ametile selle taotlusel või omal algatusel nende valduses olevad dokumendid ja informatsiooni, mis on seotud käimasoleva juurdlusega
  .”

| 8) | Lisatakse järgmised artiklid ║:
  „Artikkel 7a
  Menetluslikud tagatised
  1.   Oma uurimistegevuses otsib amet asitõendeid uurimisaluse isiku poolt ja vastu.
  Juurdlusi teostatakse objektiivselt ja erapooletult, järgides süütuse presumptsiooni põhimõtet ning menetluslikke tagatisi, mis on loetletud artiklis 15a sätestatud OLAFi juurdluste menetluskorras
  .
  2.   Kui juurdluse käigus ilmneb, et juhtumiga võib olla seotud institutsiooni, ameti või asutuse liige, juht, ametnik, teenistuja või muu töötaja või mõni ettevõtja, tuleb asjaomast isikut sellest teavitada, kui see ei takista juurdluse teostamist.
  Mingil juhul ei saa juurdluse järgselt
  enne juurdluse lõpparuande koostamist
  teha konkreetse füüsilise või juriidilise isiku kohta järeldusi ilma, et asjaomasele isikule antaks võimalus esitada
  kirjalikult või ameti töötajatega toimuval vestlusel
  oma seisukohad teda käsitlevate asjaolude kohta. Juhtumiga isiklikult seotud isikule tuleb anda teda käsitlevate asjaolude kohta ülevaade kutses tulla selgituste andmiseks vestlusele
  ja tema esitab omapoolsed märkused ameti määratud tähtajaks
  . Nimetatud isik võib võtta
  vestlusele
  kaasa vabalt valitud isiku. Kõikidel juhtumiga isiklikult seotud isikutel on õigus väljendada end omal valikul ühes ühenduse ametlikus keeles. Euroopa Liidu ametnikul või teenistujal võidakse siiski paluda väljendada end ühenduse ametlikus keeles, mida ta väga hästi valdab. Juhtumiga isiklikult seotud isikul on õigus hoiduda enda vastu ütluste andmisest.
  Juhul kui juurdluse huvides on vajalik selle täielik salajasus

  või
  kasutada liikmesriigi õigusasutuse või välisjuurdluse puhul liikmesriigi asutuse pädevusse kuuluvaid juurdlusmeetmeid, võib ameti peadirektor otsustada juhtumiga isiklikult seotud isiku seisukohti esitama kutsumise kohustuse täitmise edasi lükata
  kooskõlas seaduslikkuse järelevalvet käsitleva artikli 14 sätetega
  . Sisejuurdluse puhul teeb ameti peadirektor sellise otsuse
  pärast
  institutsiooni, ameti või
  asutuse teavitamist
  , kus juhtumiga seotud isik töötab.


  Institutsioon, amet või asutus otsustab, kas konkreetse juhtumi puhul on vaja võtta ettevaatusabinõusid või haldusmeetmeid, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse juurdluse tõhusat teostamist ja ameti erimeetmeid, mis on vajalikud konfidentsiaalsuse tagamiseks. Institutsioon, amet või asutus teavitab vajaduse korral ametit viivitamata otsusest käesoleva artikli kohaselt võetavate meetmete kohta või vajadusest algatada täiendav distsiplinaarmenetlus, kui institutsioon, amet või asutus omab selleks pädevust vastavalt personalieeskirjadele. Täiendavat distsiplinaarmenetlust võib alustada pärast ametiga konsulteerimist.


  3.   Nii tunnistaja kui lõike 2 tähenduses juhtumiga isiklikult seotud isiku vestlusele kutsumisest tuleb teatada ette vähemalt
  kümme
  tööpäeva. Seda tähtaega võib
  lühendada
  vestlusele kutsutu
  selgesõnalisel heakskiidul
  . Kutse sisaldab loetelu isiku õigustest vestlusel. Amet koostab iga vestluse kohta kokkuvõtte ning võimaldab uurimisalusel isikul sellega tutvuda, et viimane saaks kokkuvõtte kinnitada või sellesse omapoolsed märkused teha.
  Kui vestlusel ilmneb
  tõendeid
  , et
  üle kuulatud
  isik võib olla uurimisaluste tegudega seotud, kohaldatakse viivitamata lõikes 2 ette nähtud menetluseeskirju.
  4.   Käesolevas artiklis ette nähtud menetluslike tagatiste kohaldamine ei mõjuta:






  a) | laiaulatuslikumat kaitset, mida pakuvad aluslepingud,
  Euroopa Liidu põhiõiguste harta
  või
  muud asjakohased
  liikmesriikides
  või ühenduses
  kohaldatavad õigussätted,
  sealhulgas Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokoll
  ; |
| --- | --- | --- |

8)

Lisatakse järgmised artiklid ║:

„Artikkel 7a

Menetluslikud tagatised

1.   Oma uurimistegevuses otsib amet asitõendeid uurimisaluse isiku poolt ja vastu.
  Juurdlusi teostatakse objektiivselt ja erapooletult, järgides süütuse presumptsiooni põhimõtet ning menetluslikke tagatisi, mis on loetletud artiklis 15a sätestatud OLAFi juurdluste menetluskorras
  .

2.   Kui juurdluse käigus ilmneb, et juhtumiga võib olla seotud institutsiooni, ameti või asutuse liige, juht, ametnik, teenistuja või muu töötaja või mõni ettevõtja, tuleb asjaomast isikut sellest teavitada, kui see ei takista juurdluse teostamist.

Mingil juhul ei saa juurdluse järgselt
  enne juurdluse lõpparuande koostamist
  teha konkreetse füüsilise või juriidilise isiku kohta järeldusi ilma, et asjaomasele isikule antaks võimalus esitada
  kirjalikult või ameti töötajatega toimuval vestlusel
  oma seisukohad teda käsitlevate asjaolude kohta. Juhtumiga isiklikult seotud isikule tuleb anda teda käsitlevate asjaolude kohta ülevaade kutses tulla selgituste andmiseks vestlusele
  ja tema esitab omapoolsed märkused ameti määratud tähtajaks
  . Nimetatud isik võib võtta
  vestlusele
  kaasa vabalt valitud isiku. Kõikidel juhtumiga isiklikult seotud isikutel on õigus väljendada end omal valikul ühes ühenduse ametlikus keeles. Euroopa Liidu ametnikul või teenistujal võidakse siiski paluda väljendada end ühenduse ametlikus keeles, mida ta väga hästi valdab. Juhtumiga isiklikult seotud isikul on õigus hoiduda enda vastu ütluste andmisest.

Juhul kui juurdluse huvides on vajalik selle täielik salajasus

  või
  kasutada liikmesriigi õigusasutuse või välisjuurdluse puhul liikmesriigi asutuse pädevusse kuuluvaid juurdlusmeetmeid, võib ameti peadirektor otsustada juhtumiga isiklikult seotud isiku seisukohti esitama kutsumise kohustuse täitmise edasi lükata
  kooskõlas seaduslikkuse järelevalvet käsitleva artikli 14 sätetega
  . Sisejuurdluse puhul teeb ameti peadirektor sellise otsuse
  pärast
  institutsiooni, ameti või
  asutuse teavitamist
  , kus juhtumiga seotud isik töötab.

Institutsioon, amet või asutus otsustab, kas konkreetse juhtumi puhul on vaja võtta ettevaatusabinõusid või haldusmeetmeid, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse juurdluse tõhusat teostamist ja ameti erimeetmeid, mis on vajalikud konfidentsiaalsuse tagamiseks. Institutsioon, amet või asutus teavitab vajaduse korral ametit viivitamata otsusest käesoleva artikli kohaselt võetavate meetmete kohta või vajadusest algatada täiendav distsiplinaarmenetlus, kui institutsioon, amet või asutus omab selleks pädevust vastavalt personalieeskirjadele. Täiendavat distsiplinaarmenetlust võib alustada pärast ametiga konsulteerimist.

3.   Nii tunnistaja kui lõike 2 tähenduses juhtumiga isiklikult seotud isiku vestlusele kutsumisest tuleb teatada ette vähemalt
  kümme
  tööpäeva. Seda tähtaega võib
  lühendada
  vestlusele kutsutu
  selgesõnalisel heakskiidul
  . Kutse sisaldab loetelu isiku õigustest vestlusel. Amet koostab iga vestluse kohta kokkuvõtte ning võimaldab uurimisalusel isikul sellega tutvuda, et viimane saaks kokkuvõtte kinnitada või sellesse omapoolsed märkused teha.

Kui vestlusel ilmneb
  tõendeid
  , et
  üle kuulatud
  isik võib olla uurimisaluste tegudega seotud, kohaldatakse viivitamata lõikes 2 ette nähtud menetluseeskirju.

4.   Käesolevas artiklis ette nähtud menetluslike tagatiste kohaldamine ei mõjuta:

a)

laiaulatuslikumat kaitset, mida pakuvad aluslepingud,
  Euroopa Liidu põhiõiguste harta
  või
  muud asjakohased
  liikmesriikides
  või ühenduses
  kohaldatavad õigussätted,
  sealhulgas Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokoll
  ;

| b) | Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruses või
  personalieeskirjades sätestatud õigusi ja kohustusi. |
| --- | --- |

b)

Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruses või
  personalieeskirjades sätestatud õigusi ja kohustusi.

Artikkel 7 b

Teave juurdluse lõpetamise kohta

Kui juurdluse lõppedes ei ole kahtlustatava institutsiooni, ameti või asutuse liikme, juhi, ametniku või teenistuja või muu töötaja või ettevõtja vastu asitõendeid leitud, lõpetatakse teda käsitlev juurdlus ameti peadirektori otsusega, kes teavitab sellest kirjalikult
  ja otsuse tegemise päevast alates kümne tööpäeva jooksul
  asjaosalist ja vajaduse korral institutsiooni, ametit või asutust, kus juurdlusalune isik töötab.

Artikkel 7 c

Ajakirjanike allikate kaitse

Euroopa maksumaksjatele erapooletu teabe võimaldamiseks ja ajakirjandusvabaduse tagamiseks peavad kõik juurdluses osalevad Euroopa Liidu asutused austama ajakirjanike allikate kaitset kooskõlas siseriiklike õigusaktidega
  .”

| 9) | Artikli 8 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:
  „3.   Amet järgib isikuandmete kaitset käsitlevaid ühenduse ja riigisiseseid õigussätteid, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 (6).
  4.   Ameti peadirektor tagab käesoleva artikli ning asutamislepingu artikli 287 kohaldamise. |
| --- | --- |

9)

Artikli 8 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„3.   Amet järgib isikuandmete kaitset käsitlevaid ühenduse ja riigisiseseid õigussätteid, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 (6).

4.   Ameti peadirektor tagab käesoleva artikli ning asutamislepingu artikli 287 kohaldamise.

| 10) | Lisatakse järgmine artikkel ║:
  „Artikkel 8 a

  Lõpparuande edastamine juurdluse lõpetamisel

  Enne lõpparuande edastamist juhtumiga seotud institutsioonidele, ametitele või asutustele või liikmesriikide pädevatele asutustele edastab amet lõpparuande kokkuvõtte ja soovitused sise- või välisjuurdluse raames uuritava juhtumiga isiklikult seotud isikule.
  Ameti peadirektor võib otsustada esimeses lõigus nimetatud kokkuvõtte ja soovitused jätta edastamata üksnes juhtudel, kui on vajalik nende täielik salajasus

  või
  kasutada riigi õigusasutuse pädevusse kuuluvaid juurdlusmeetmeid
  kooskõlas juurdluste suhtes kohaldatavate siseriiklike õigusnormidega
  . Sisejuurdluse puhul teeb ta sellise otsuse
  pärast selle
  institutsiooni, ameti või
  asutuse nõuetekohast teavitamist
  , kus juhtumiga seotud isik töötab.
  Kui juhtumiga isiklikult seotud isik leiab, et artikli 6 lõikes 5 ja artiklis 7a sätestatud menetluslikke tagatisi on eiratud viisil, mis võis mõjutada juurdluse tulemust, võib ta 10 tööpäeva jooksul alates lõpparuande kokkuvõtte kättesaamisest esitada
  vastavalt artiklis 14a ettenähtud menetlusele järelevalvekomiteele
  taotluse arvamuse saamiseks.” |
| --- | --- |

10)

Lisatakse järgmine artikkel ║:

„Artikkel 8 a

Lõpparuande edastamine juurdluse lõpetamisel

Enne lõpparuande edastamist juhtumiga seotud institutsioonidele, ametitele või asutustele või liikmesriikide pädevatele asutustele edastab amet lõpparuande kokkuvõtte ja soovitused sise- või välisjuurdluse raames uuritava juhtumiga isiklikult seotud isikule.

Ameti peadirektor võib otsustada esimeses lõigus nimetatud kokkuvõtte ja soovitused jätta edastamata üksnes juhtudel, kui on vajalik nende täielik salajasus

  või
  kasutada riigi õigusasutuse pädevusse kuuluvaid juurdlusmeetmeid
  kooskõlas juurdluste suhtes kohaldatavate siseriiklike õigusnormidega
  . Sisejuurdluse puhul teeb ta sellise otsuse
  pärast selle
  institutsiooni, ameti või
  asutuse nõuetekohast teavitamist
  , kus juhtumiga seotud isik töötab.

Kui juhtumiga isiklikult seotud isik leiab, et artikli 6 lõikes 5 ja artiklis 7a sätestatud menetluslikke tagatisi on eiratud viisil, mis võis mõjutada juurdluse tulemust, võib ta 10 tööpäeva jooksul alates lõpparuande kokkuvõtte kättesaamisest esitada
  vastavalt artiklis 14a ettenähtud menetlusele järelevalvekomiteele
  taotluse arvamuse saamiseks.”

| 11) | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „Juurdluse lõpetamisel koostab amet ameti peadirektori vastutusel aruande, mis sisaldab ennekõike järgmist teavet: menetluskäik,
  teostatud juurdluste meetmed
  , õiguslik alus, tuvastatud asjaolud, rikkumise kvalifitseerimine ▐, samuti juurdluse tulemused, kaasa arvatud soovitused selle kohta, milliseid edasisi meetmeid peaks võtma.
  Aruandes märgitakse hinnanguline finantsmõju ja hüvitatavad summad. Artiklis 15 a sätestatud OLAFi juurdluste menetluskorras on toodud kõik teised üksikasjad, mis tuleb aruandesse lisada hüvitamise eesmärgil, mille eest vastutavad eelarvevahendite käsutajad
  .” |
| --- | --- | --- |

11)

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõige 1 asendatakse järgmisega:

„Juurdluse lõpetamisel koostab amet ameti peadirektori vastutusel aruande, mis sisaldab ennekõike järgmist teavet: menetluskäik,
  teostatud juurdluste meetmed
  , õiguslik alus, tuvastatud asjaolud, rikkumise kvalifitseerimine ▐, samuti juurdluse tulemused, kaasa arvatud soovitused selle kohta, milliseid edasisi meetmeid peaks võtma.
  Aruandes märgitakse hinnanguline finantsmõju ja hüvitatavad summad. Artiklis 15 a sätestatud OLAFi juurdluste menetluskorras on toodud kõik teised üksikasjad, mis tuleb aruandesse lisada hüvitamise eesmärgil, mille eest vastutavad eelarvevahendite käsutajad
  .”

| b) | Lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Välisjuurdluse järgselt koostatud aruanne koos kõikide vajalike dokumentidega edastatakse kooskõlas välisjuurdluseeskirjadega asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele ning komisjonile. Kui riigi õigus seda ei keela, teavitavad asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused ameti peadirektorit saadud juurdlusaruannete järgselt võetud meetmetest.
  Sel eesmärgil edastavad pädevad asutused ameti peadirektorile iga kuue kuu tagant või vajadusel ameti peadirektori määratud tähtajaks aruande tehtud edusammude kohta
  .


  Amet edastab kolmandate riikide pädevatele asutustele vastavalt komisjoni ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud koostöö- ja vastastikuse abi lepingutele, vastavalt komisjoniga sõlmitud kokkulepetele välisjuurdluse tulemusel koostatud aruande järeldused ja soovitused ning kõik vajalikud seonduvad dokumendid. Komisjon tagab, et koostöö- ja vastastikuse abi lepingutes ameti kontaktpunktidena määratletud kolmandate riikide pädevad asutused teavitavad ameti peadirektorit, kui riigi õigus seda ei keela, juurdluse lõpparuande järelduste ja soovituste järelmeetmetest. Komisjon tagab samuti, et rahvusvahelised organisatsioonid teavitavad ameti peadirektorit juurdluse lõpparuande järelduste ja soovituste järelmeetmetest. Sel eesmärgil edastavad pädevad asutused ameti peadirektorile iga kuue kuu tagant või vajadusel ameti peadirektori määratud tähtajaks aruande tehtud edusammude kohta
  .” |
| --- | --- |

b)

Lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Välisjuurdluse järgselt koostatud aruanne koos kõikide vajalike dokumentidega edastatakse kooskõlas välisjuurdluseeskirjadega asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele ning komisjonile. Kui riigi õigus seda ei keela, teavitavad asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused ameti peadirektorit saadud juurdlusaruannete järgselt võetud meetmetest.
  Sel eesmärgil edastavad pädevad asutused ameti peadirektorile iga kuue kuu tagant või vajadusel ameti peadirektori määratud tähtajaks aruande tehtud edusammude kohta
  .

Amet edastab kolmandate riikide pädevatele asutustele vastavalt komisjoni ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud koostöö- ja vastastikuse abi lepingutele, vastavalt komisjoniga sõlmitud kokkulepetele välisjuurdluse tulemusel koostatud aruande järeldused ja soovitused ning kõik vajalikud seonduvad dokumendid. Komisjon tagab, et koostöö- ja vastastikuse abi lepingutes ameti kontaktpunktidena määratletud kolmandate riikide pädevad asutused teavitavad ameti peadirektorit, kui riigi õigus seda ei keela, juurdluse lõpparuande järelduste ja soovituste järelmeetmetest. Komisjon tagab samuti, et rahvusvahelised organisatsioonid teavitavad ameti peadirektorit juurdluse lõpparuande järelduste ja soovituste järelmeetmetest. Sel eesmärgil edastavad pädevad asutused ameti peadirektorile iga kuue kuu tagant või vajadusel ameti peadirektori määratud tähtajaks aruande tehtud edusammude kohta
  .”

| c) | Lisatakse järgmine lõige ║:
  „Kui sisejuurdluse järgselt koostatud aruandest ilmneb asjaolusid
  puudutavat teavet
  , mille alusel võiks algatada kriminaalmenetluse, edastatakse lõpparuanne asjaomase liikmesriigi õigusasutustele,
  ja piiramata juurdluse suhtes kohaldatavaid siseriiklikke õigusnorme
  , ▐ lõikega 4 ▐ juhtumiga seotud institutsioonile, ametile või asutusele. ▐” |
| --- | --- |

c)

Lisatakse järgmine lõige ║:

„Kui sisejuurdluse järgselt koostatud aruandest ilmneb asjaolusid
  puudutavat teavet
  , mille alusel võiks algatada kriminaalmenetluse, edastatakse lõpparuanne asjaomase liikmesriigi õigusasutustele,
  ja piiramata juurdluse suhtes kohaldatavaid siseriiklikke õigusnorme
  , ▐ lõikega 4 ▐ juhtumiga seotud institutsioonile, ametile või asutusele. ▐”

| d) | Lõige 4 asendatakse järgmisega:


  „
  4
  .   
  Sisejuurdluse kohta koostatud aruanded ja kõik asjakohased vajalikud dokumendid saadetakse asjaomasele institutsioonile, ametile või asutusele. Institutsioon, amet või asutus võtab sisejuurdluse tulemustest tingitud meetmed, eelkõige distsiplinaar- ja õiguslikud meetmed, ning teatab nendest ameti peadirektorile. Sel eesmärgil edastab institutsioon, amet või asutus ameti peadirektorile iga kuue kuu tagant või vajadusel ameti peadirektori määratud tähtajaks aruande tehtud edusammude kohta
  .” |
| --- | --- |

d)

Lõige 4 asendatakse järgmisega:

„
  4
  .   
  Sisejuurdluse kohta koostatud aruanded ja kõik asjakohased vajalikud dokumendid saadetakse asjaomasele institutsioonile, ametile või asutusele. Institutsioon, amet või asutus võtab sisejuurdluse tulemustest tingitud meetmed, eelkõige distsiplinaar- ja õiguslikud meetmed, ning teatab nendest ameti peadirektorile. Sel eesmärgil edastab institutsioon, amet või asutus ameti peadirektorile iga kuue kuu tagant või vajadusel ameti peadirektori määratud tähtajaks aruande tehtud edusammude kohta
  .”

| e) | Lisatakse järgmine lõige ║:
  „Informaator, kes on ametile edastanud pettuse- või eeskirjade eiramise kahtluseks alust andnud teavet, võib vastava taotluse korral saada ametilt teavet juurdluse lõpetamise kohta ning vajaduse korral lõpparuande edastamise kohta pädevatele asutustele. Kui amet aga leiab, et taotlus kahjustab juhtumiga seotud isikute seaduslikke õigusi, juurdluse tõhusust, menetluskäiku või konfidentsiaalsust, võib ta taotluse tagasi lükata.” |
| --- | --- |

e)

Lisatakse järgmine lõige ║:

„Informaator, kes on ametile edastanud pettuse- või eeskirjade eiramise kahtluseks alust andnud teavet, võib vastava taotluse korral saada ametilt teavet juurdluse lõpetamise kohta ning vajaduse korral lõpparuande edastamise kohta pädevatele asutustele. Kui amet aga leiab, et taotlus kahjustab juhtumiga seotud isikute seaduslikke õigusi, juurdluse tõhusust, menetluskäiku või konfidentsiaalsust, võib ta taotluse tagasi lükata.”

| 12) | Artikkel 10 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 10

  Teabevahetus ameti ja liikmesriikide pädevate asutuste vahel

  1.   Ilma et see piiraks käesoleva määruse artiklite 8 ja 9 ning määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 kohaldamist, võib amet igal ajal edastada asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele välisjuurdluste käigus saadud teavet.


  Teabe edastamise otsuse teeb ameti peadirektor pärast konsulteerimist ameti juhatusega ja kooskõlas artikli 14 lõikega 2, mis näeb ette seaduslikkuse järelevalve.


  2.   Ilma et see piiraks artikleid 8 ja 9, edastab ameti peadirektor sisejuurdluse käigus asjaomase liikmesriigi pädevatele asutustele ameti saadud teavet selliste asjaolude kohta, mis toovad kaasa liikmesriigi õigusasutuse pädevusse kuuluvad juurdlusmeetmed või nõuavad kiiremas korras kriminaalmenetluse algatamist. Sellisel juhul teavitab ta eelnevalt juhtumiga seotud institutsiooni, ametit või asutust. Edastatav teave hõlmab ennekõike juurdlusaluse isiku andmeid, ülevaadet tuvastatud asjaoludest, rikkumise esialgset kvalifitseerimist ja võimalikku finantsmõju.


  Teabe edastamise otsuse teeb ameti peadirektor pärast konsulteerimist ameti juhatusega ja kooskõlas artikli 14 lõikega 2, mis näeb ette seaduslikkuse järelevalve.


  Enne esimeses lõigus ette nähtud teabe edastamist
  ja tingimusel, et see ei kahjusta juurdluse läbiviimist
  , annab amet juurdlusalusele isikule võimaluse esitada teda käsitlevate asjaolude kohta oma seisukoht artikli 7a lõike 2 teises ja kolmandas lõigus osutatud korras.
  3.   Kui riigi õigus seda ei keela, teavitavad asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused, eelkõige õigusasutused, ameti peadirektorit võimalikult kiiresti meetmetest, mis nad saadud teabe järgselt on võtnud.


  4.
     
  Ameti ja liikmesriikide pädevate asutuste vahelise teabevahetuse ja koostöö ning liikmesriikidele edastatud teabe põhjal otsustatud või ellu viidud tegude ja meetmete suhtes tehakse artiklis 11 a sätestatud kooskõlastamismenetluse raames korrapärast analüüsi
  .” |
| --- | --- |

12)

Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

Teabevahetus ameti ja liikmesriikide pädevate asutuste vahel

1.   Ilma et see piiraks käesoleva määruse artiklite 8 ja 9 ning määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 kohaldamist, võib amet igal ajal edastada asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele välisjuurdluste käigus saadud teavet.

Teabe edastamise otsuse teeb ameti peadirektor pärast konsulteerimist ameti juhatusega ja kooskõlas artikli 14 lõikega 2, mis näeb ette seaduslikkuse järelevalve.

2.   Ilma et see piiraks artikleid 8 ja 9, edastab ameti peadirektor sisejuurdluse käigus asjaomase liikmesriigi pädevatele asutustele ameti saadud teavet selliste asjaolude kohta, mis toovad kaasa liikmesriigi õigusasutuse pädevusse kuuluvad juurdlusmeetmed või nõuavad kiiremas korras kriminaalmenetluse algatamist. Sellisel juhul teavitab ta eelnevalt juhtumiga seotud institutsiooni, ametit või asutust. Edastatav teave hõlmab ennekõike juurdlusaluse isiku andmeid, ülevaadet tuvastatud asjaoludest, rikkumise esialgset kvalifitseerimist ja võimalikku finantsmõju.

Teabe edastamise otsuse teeb ameti peadirektor pärast konsulteerimist ameti juhatusega ja kooskõlas artikli 14 lõikega 2, mis näeb ette seaduslikkuse järelevalve.

Enne esimeses lõigus ette nähtud teabe edastamist
  ja tingimusel, et see ei kahjusta juurdluse läbiviimist
  , annab amet juurdlusalusele isikule võimaluse esitada teda käsitlevate asjaolude kohta oma seisukoht artikli 7a lõike 2 teises ja kolmandas lõigus osutatud korras.

3.   Kui riigi õigus seda ei keela, teavitavad asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused, eelkõige õigusasutused, ameti peadirektorit võimalikult kiiresti meetmetest, mis nad saadud teabe järgselt on võtnud.

4.
     
  Ameti ja liikmesriikide pädevate asutuste vahelise teabevahetuse ja koostöö ning liikmesriikidele edastatud teabe põhjal otsustatud või ellu viidud tegude ja meetmete suhtes tehakse artiklis 11 a sätestatud kooskõlastamismenetluse raames korrapärast analüüsi
  .”

| 13) | Lisatakse järgmised artiklid:


  „Artikkel 10 a


  Teabevahetus ameti ja huvitatud institutsioonide vahel



  1.
     
  Ameti peadirektor esitab regulaarselt, vähemalt üks kord aastas, Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ameti poolt korraldatud juurdluste tulemused, järgides juurdluste konfidentsiaalsuse nõuet, asjassepuutuvate isikute seaduslikke õigusi ja vajaduse korral kohtumenetluste suhtes kohaldatavaid riiklikke õigusnorme.




  Ameti peadirektor tegutseb vastavalt tema ametikohustuste suhtes kehtivale sõltumatuse põhimõttele.




  2.
     
  Euroopa Parlament, nõukogu, komisjon ja kontrollikoda tagavad ameti korraldatud juurdluste konfidentsiaalsuse, asjassepuutuvate isikute seaduslike õiguste ning kohtumenetluste algatamise puhul kõigi riiklike kohtumenetluste suhtes kohaldatavate õigusnormide järgimise.




  3.
     
  Amet ja asjaomased institutsioonid võivad tingimusel, et järgitakse lõikeid 1 ja 2, sõlmida kokkuleppeid ametile usaldatud ülesannete täitmiseks vajaliku teabe edastamise kohta.



  Artikkel 10 b


  Avalikkuse teavitamine



  Ameti peadirektor tagab avalikkuse neutraalse ja erapooletu teavitamise, mille puhul järgitakse artiklis 10 a kehtestatud põhimõtteid.




  Artikli 15a alusel vastu võetud OLAFi juurdluste menetluskorras sätestatakse ameti toimimisega seotud teabe loata levitamise tõkestamise eeskiri ja loata levitamise puhul kohaldatavad distsiplinaarkaristused vastavalt artikli 8 lõikele 3
  .” |
| --- | --- |

13)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 10 a

Teabevahetus ameti ja huvitatud institutsioonide vahel

1.
     
  Ameti peadirektor esitab regulaarselt, vähemalt üks kord aastas, Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ameti poolt korraldatud juurdluste tulemused, järgides juurdluste konfidentsiaalsuse nõuet, asjassepuutuvate isikute seaduslikke õigusi ja vajaduse korral kohtumenetluste suhtes kohaldatavaid riiklikke õigusnorme.

Ameti peadirektor tegutseb vastavalt tema ametikohustuste suhtes kehtivale sõltumatuse põhimõttele.

2.
     
  Euroopa Parlament, nõukogu, komisjon ja kontrollikoda tagavad ameti korraldatud juurdluste konfidentsiaalsuse, asjassepuutuvate isikute seaduslike õiguste ning kohtumenetluste algatamise puhul kõigi riiklike kohtumenetluste suhtes kohaldatavate õigusnormide järgimise.

3.
     
  Amet ja asjaomased institutsioonid võivad tingimusel, et järgitakse lõikeid 1 ja 2, sõlmida kokkuleppeid ametile usaldatud ülesannete täitmiseks vajaliku teabe edastamise kohta.

Artikkel 10 b

Avalikkuse teavitamine

Ameti peadirektor tagab avalikkuse neutraalse ja erapooletu teavitamise, mille puhul järgitakse artiklis 10 a kehtestatud põhimõtteid.

Artikli 15a alusel vastu võetud OLAFi juurdluste menetluskorras sätestatakse ameti toimimisega seotud teabe loata levitamise tõkestamise eeskiri ja loata levitamise puhul kohaldatavad distsiplinaarkaristused vastavalt artikli 8 lõikele 3
  .”

| 14) | Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:






  a) | Esimene lõige asendatakse järgmise tekstiga:
  „Järelevalvekomitee
  tagab
  , kontrollides korrapäraselt juurdlusülesannete täitmist,
  et amet kasutab talle käesoleva määrusega antud volitusi täiesti sõltumatult. Järelevalvekomitee
  :








  a) | tagab ameti ja institutsioonide, ametite ning asutuste vahelist teabevahetust reguleerivatest eeskirjadest kinnipidamise; |
| --- | --- | --- | --- |

14)

Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:

a)

Esimene lõige asendatakse järgmise tekstiga:

„Järelevalvekomitee
  tagab
  , kontrollides korrapäraselt juurdlusülesannete täitmist,
  et amet kasutab talle käesoleva määrusega antud volitusi täiesti sõltumatult. Järelevalvekomitee
  :

a)

tagab ameti ja institutsioonide, ametite ning asutuste vahelist teabevahetust reguleerivatest eeskirjadest kinnipidamise;

| b) | jälgib menetluslike tagatiste kohaldamist ja juurdluste kestust statistika,
  teabe ja lõpetatud juurdluste toimikute
  põhjal, mille esitab korrapäraselt ameti peadirektor, ning
  järelevalvenõuniku arvamuste
  põhjal ▐; |
| --- | --- |

b)

jälgib menetluslike tagatiste kohaldamist ja juurdluste kestust statistika,
  teabe ja lõpetatud juurdluste toimikute
  põhjal, mille esitab korrapäraselt ameti peadirektor, ning
  järelevalvenõuniku arvamuste
  põhjal ▐;

| c) | abistab ameti peadirektorit, tagades selle, et ametil on kasutada juurdluse teostamiseks vajalikud vahendid; |
| --- | --- |

c)

abistab ameti peadirektorit, tagades selle, et ametil on kasutada juurdluse teostamiseks vajalikud vahendid;

| d) | avaldab arvamusi ja soovitusi järgmistes küsimustes:








  — | juurdlusprioriteetide kindlaksmääramine; |
| --- | --- | --- |

d)

avaldab arvamusi ja soovitusi järgmistes küsimustes:

—

juurdlusprioriteetide kindlaksmääramine;

| — | juurdluste kestus ja juurdluse tulemusel võetud meetmed; |
| --- | --- |

—

juurdluste kestus ja juurdluse tulemusel võetud meetmed;

| — | OLAFI juurdluste menetluskord; |
| --- | --- |

—

OLAFI juurdluste menetluskord;

| e) | avaldab arvamust ameti peadirektori osalemise kohta Euroopa Ühenduste Kohtus ja riiklikes kohtuasutustes peetavates kohtuprotsessides; |
| --- | --- |

e)

avaldab arvamust ameti peadirektori osalemise kohta Euroopa Ühenduste Kohtus ja riiklikes kohtuasutustes peetavates kohtuprotsessides;

| f) | abistab ameti peadirektorit kooskõlastamismenetluse käigus. |
| --- | --- |

f)

abistab ameti peadirektorit kooskõlastamismenetluse käigus.

| g) | võib esitada hagi Euroopa Kohtusse komisjoni või mis tahes muu institutsiooni vastu, kui ta on seisukohal, et kõnealused institutsioonid on võtnud meetmeid, mis seavad kahtluse alla ameti peadirektori sõltumatuse. |
| --- | --- |

g)

võib esitada hagi Euroopa Kohtusse komisjoni või mis tahes muu institutsiooni vastu, kui ta on seisukohal, et kõnealused institutsioonid on võtnud meetmeid, mis seavad kahtluse alla ameti peadirektori sõltumatuse.

Järelevalvekomitee esitab ameti peadirektorile arvamusi, mida ta teeb kas omal algatusel või ameti peadirektori või institutsiooni, ameti või asutuse taotlusel, sekkumata sealjuures juurdluste käiku. Koopia arvamusest antakse vastava taotluse esitajale.”

| b) | Lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:


  „
  2.
     
  Järelevalvekomitee koosneb viiest väljastpoolt valitud sõltumatust isikust, kes tegutsevad ametisse nimetamise hetkel kohtu- või uurimisasutustes kõrgel ametikohal või võrreldaval ametikohal, mis on seotud ameti tegevusvaldkonnaga. Neil peavad olema piisavad teadmised Euroopa Liidu institutsioonide tegevuse kohta ning nad peavad valdama kahte liidu ametlikku keelt.




  Järelevalvekomitee liikmed nimetatakse ametisse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühise kokkuleppega. Euroopa Liidu Teatajas avaldatakse konkursiteade. Viis liiget valitakse välja vähemalt 12 kandidaati sisaldava „eelvaliku nimekirja alusel”, mille esitab komisjon
  .” |
| --- | --- |

b)

Lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:

„
  2.
     
  Järelevalvekomitee koosneb viiest väljastpoolt valitud sõltumatust isikust, kes tegutsevad ametisse nimetamise hetkel kohtu- või uurimisasutustes kõrgel ametikohal või võrreldaval ametikohal, mis on seotud ameti tegevusvaldkonnaga. Neil peavad olema piisavad teadmised Euroopa Liidu institutsioonide tegevuse kohta ning nad peavad valdama kahte liidu ametlikku keelt.

Järelevalvekomitee liikmed nimetatakse ametisse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühise kokkuleppega. Euroopa Liidu Teatajas avaldatakse konkursiteade. Viis liiget valitakse välja vähemalt 12 kandidaati sisaldava „eelvaliku nimekirja alusel”, mille esitab komisjon
  .”

| c) | Lõige 3 asendatakse järgmisega:


  „
  3.
     
  Liikmete ametiaeg on viis aastat. Neid ei või uuesti ametisse nimetada. Komitee ekspertteadmiste säilitamiseks tuleb osa liikmeid ametisse nimetada erineval ajal
  .” |
| --- | --- |

c)

Lõige 3 asendatakse järgmisega:

„
  3.
     
  Liikmete ametiaeg on viis aastat. Neid ei või uuesti ametisse nimetada. Komitee ekspertteadmiste säilitamiseks tuleb osa liikmeid ametisse nimetada erineval ajal
  .”

| d) | Lõige 6, 7 ja 8 asendatakse järgmise tekstiga:


  „
  6.
     
  Järelevalvekomitee nimetab ametisse esimehe. Järelevalvekomitee võtab vastu oma töökorra, mis esitatakse enne vastuvõtmist arvamuse avaldamiseks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. Järelevalvekomitee koosolekud toimuvad esimehe või ameti peadirektori algatusel. Järelevalvekomitee teeb otsused liikmete häälteenamusega. Sekretariaaditeenuste eest hoolitseb amet.


  7.   Ameti peadirektor esitab järelevalvekomiteele igal aastal ameti uurimistegevuse kava. Ameti peadirektor teavitab järelevalvekomiteed korrapäraselt ameti tegevusest, uurimistoimingutest ning juurdluste järgselt võetud meetmetest.
  Ameti peadirektor teavitab järelevalvekomiteed juhtudest, kui






  a) | asjaomane institutsioon, amet või asutus ei ole järginud tema soovitusi; |
| --- | --- | --- |

d)

Lõige 6, 7 ja 8 asendatakse järgmise tekstiga:

„
  6.
     
  Järelevalvekomitee nimetab ametisse esimehe. Järelevalvekomitee võtab vastu oma töökorra, mis esitatakse enne vastuvõtmist arvamuse avaldamiseks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. Järelevalvekomitee koosolekud toimuvad esimehe või ameti peadirektori algatusel. Järelevalvekomitee teeb otsused liikmete häälteenamusega. Sekretariaaditeenuste eest hoolitseb amet.

7.   Ameti peadirektor esitab järelevalvekomiteele igal aastal ameti uurimistegevuse kava. Ameti peadirektor teavitab järelevalvekomiteed korrapäraselt ameti tegevusest, uurimistoimingutest ning juurdluste järgselt võetud meetmetest.

Ameti peadirektor teavitab järelevalvekomiteed juhtudest, kui

a)

asjaomane institutsioon, amet või asutus ei ole järginud tema soovitusi;

| b) | liikmesriigi pädev asutus ei ole tema soovitusele reageerinud. |
| --- | --- |

b)

liikmesriigi pädev asutus ei ole tema soovitusele reageerinud.

8.   Järelevalvekomitee kinnitab aastas vähemalt ühe tegevusaruande, milles käsitletakse ka
  ameti sõltumatust
  , menetluslike tagatiste kohaldamist ja juurdluste kestust; aruanded esitatakse institutsioonidele. Komitee võib esitada Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale aruandeid ameti juurdlustulemuste ning juurdluste järgselt võetud meetmete kohta.”

| 15) | Lisatakse järgmine artikkel ║:
  „Artikkel 11 a

  Kooskõlastamismenetlus



  1.
     
  Luuakse kooskõlastamismenetlus
  Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni
  vahel
  .


  2.
     
  Kooskõlastamismenetlust kasutatakse seoses järgmisega:










  a) | suhted ja koostöö ameti ja liikmesriikide vahel ning liikmesriikide vahel isekeskis ja eelkõige:








  — | artikkel 1 rakendamiseks võetavate meetmete koordineerimine; |
| --- | --- | --- | --- |

15)

Lisatakse järgmine artikkel ║:

„Artikkel 11 a

Kooskõlastamismenetlus

1.
     
  Luuakse kooskõlastamismenetlus
  Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni
  vahel
  .

2.
     
  Kooskõlastamismenetlust kasutatakse seoses järgmisega:

a)

suhted ja koostöö ameti ja liikmesriikide vahel ning liikmesriikide vahel isekeskis ja eelkõige:

—

artikkel 1 rakendamiseks võetavate meetmete koordineerimine;

| — | käesoleva määruse, määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 ja määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 rakendamine ja kohaldamine ning 26. juuli 1995. aasta Euroopa finantshuvide kaitse konventsiooni ja selle protokollide rakendamine ja kohaldamine;- ameti juurdluste lõpparuannete tulemusel võetud meetmed ning ameti poolt edastatud teabele reageerimine; |
| --- | --- |

—

käesoleva määruse, määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 ja määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 rakendamine ja kohaldamine ning 26. juuli 1995. aasta Euroopa finantshuvide kaitse konventsiooni ja selle protokollide rakendamine ja kohaldamine;- ameti juurdluste lõpparuannete tulemusel võetud meetmed ning ameti poolt edastatud teabele reageerimine;

| — | ameti juurdluste lõpparuannete tulemusel võetud meetmed ning ameti poolt edastatud teabele reageerimine; |
| --- | --- |

—

ameti juurdluste lõpparuannete tulemusel võetud meetmed ning ameti poolt edastatud teabele reageerimine;

| b) | ameti suhted ja koostöö institutsioonide, ametite ja asutuste, sealhulgas Eurojusti ja Europoliga, eelkõige ameti abistamine institutsioonide poolt, ning juurdluste lõpparuannete tulemusel võetud meetmed ning ameti poolt edastatud teabele reageerimine. |
| --- | --- |

b)

ameti suhted ja koostöö institutsioonide, ametite ja asutuste, sealhulgas Eurojusti ja Europoliga, eelkõige ameti abistamine institutsioonide poolt, ning juurdluste lõpparuannete tulemusel võetud meetmed ning ameti poolt edastatud teabele reageerimine.

| c) | ameti suhted ja koostöö kolmandate riikide pädevate asutustega ning rahvusvaheliste organisatsioonidega käesolevas määruses osutatud lepingute raames; |
| --- | --- |

c)

ameti suhted ja koostöö kolmandate riikide pädevate asutustega ning rahvusvaheliste organisatsioonidega käesolevas määruses osutatud lepingute raames;

| d) | ameti juurdlusprioriteetide aspektid, |
| --- | --- |

d)

ameti juurdlusprioriteetide aspektid,

| e) | järelevalvekomitee aruanded ja analüüsid. |
| --- | --- |

e)

järelevalvekomitee aruanded ja analüüsid.

3.
     
  Kooskõlastamine toimub vähemalt kord aastas ühe institutsiooni taotlusel.

4.
     
  Kooskõlastamismenetluses osalevad ameti peadirektor ja järelevalvekomitee esimees. Osalema võib kutsuda ka kontrollikoja, Eurojusti ja Europoli esindajaid.

5.
     
  Kooskõlastamine valmistatakse ette ühe või mitme tehnilise koosoleku käigus. Koosolekud kutsutakse kokku ühe institutsiooni või ameti taotlusel.

6.
     
  Kooskõlastamismenetlus ei mõjuta ühelgi juhul juurdluste käiku ning selle puhul austatakse täiel määral ameti peadirektori sõltumatust.

7.
     
  Institutsioonid, ametid ja asutused; amet ja liikmesriigid teavitavad iga kord kooskõlastamismenetluses osalejaid kooskõlastamismenetluse järelduste tulemusel võetud meetmetest
  .”

| 16) | Artiklit 12 asendatakse järgmisega: ║
  „Artikkel 12

  Ameti peadirektor

  1.   
  Ameti tegevust juhib peadirektor, kelle
  komisjon
  nimetab
  ametisse
  viieks
  aastaks;
  teda võib üks kord ametisse tagasi nimetada
  .


  Euroopa Parlament ja nõukogu nimetavad ameti peadirektori ametisse ühisel kokkuleppel komisjoni esitatud kuue kandidaadiga loetelu alusel. Konkursiteade avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.




  Ametisse nimetamine toimub kolme kuu jooksul alates kandidaatide loetelu esitamisest komisjoni poolt. Kokkuvõttes ei tohi ametisse nimetamise menetlus ületada üheksat kuud ja peab algama vähemalt üheksa kuud enne tegeva ameti peadirektori ametiaja lõppu, tegev ameti peadirektor jääb ametisse kuni uue ameti peadirektori ametiaja alguseni.




  Kui Euroopa Parlament ja/või nõukogu ei väljenda vastuseisu ameti peadirektori ametiaja pikendamisele hiljemalt üheksa kuud enne ameti peadirektori esimese ametiaja lõppu, pikendab komisjon ameti peadirektori ametiaega. Vastuseisu ametiaja pikendamisele tuleb põhjendada. Kui vastuseisu ei väljendata, kohaldatakse kolmandas lõigus ettenähtud ametisse nimetamise menetlust.




  2.
     
  Ameti peadirektor valitakse liikmesriikide kandidaatide hulgast, kes tegutsevad või on tegutsenud kohtu- või uurimisasutustes kõrgel ametikohal ning kellel on vähemalt kümneaastane ametialane töökogemus suure vastutusega kõrgel ametikohal. Märkimisväärne osa sellest töökogemusest peab olema omandatud riigi ja/või ühenduse pettusevastases võitluses. Ameti peadirektoril peavad olema põhjalikud teadmised liidu institutsioonide tegevuse kohta ning ta peab valdama kahte liidu ametlikku keelt. Ta sõltumatuses ei tohi olla kahtlust.




  3.
     
  Välis- ja sisejuurdluste algatamise, toimetamise ning neile järgnevate aruannete koostamisega seotud ülesannete täitmisel ei taotle ega võta ameti peadirektor vastu juhiseid üheltki valitsuselt, institutsioonilt ega asutuselt. Kui ameti peadirektori arvates seab komisjoni võetud meede kahtluse alla tema sõltumatuse, teavitab ta sellest viivitamatult järelevalvekomiteed, et järelevalvekomitee esitaks arvamuse, ning teeb otsuse kas pöörduda või mitte hagiga Euroopa Kohtusse asjaomase institutsiooni vastu.




  Ameti peadirektor esitab artiklis 11 a osutatud kooskõlastamismenetluse raames Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale korrapäraselt aruande ameti toimetatud juurdluste tulemuste, võetud järelmeetmete ja ette tulnud raskuste kohta, võttes arvesse nende juurdluste konfidentsiaalsust, asjaomaste isikute seaduslikke õigusi ning vajaduse korral kohtumenetluse suhtes kohaldatavaid siseriiklikke õigusnorme.




  Eespool nimetatud institutsioonid tagavad ameti toimetatud juurdluste konfidentsiaalsuse, asjaomaste isikute seaduslikud õigused ning kohtumenetluse algatamise korral selle suhtes kohaldatavate kõikide siseriiklike õigusnormide järgimise.


  4.   Enne distsiplinaarkaristuse määramist ameti peadirektorile peab komisjon nõu järelevalvekomiteega, kes on kogunenud
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  esindajatega
  artiklis 11 a ettenähtud kooskõlastamismenetluse
  raames.

  Ameti peadirektorile peab määrama distsiplinaarkaristusmeetme põhjendatud otsusega, mis edastatakse teadmiseks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja järelevalvekomiteele.


  5.
     
  Ameti peadirektor teavitab kooskõlas ke personalieeskirjade artikliga 16 komisjoni oma kavatsustest asuda tööle mis tahes uuele ametikohale kahe aasta jooksul alates oma teenistuse lõppemisest.



  6.   Ameti peadirektor määrab igal aastal pärast järelevalvekomitee selleteemalist arvamust ameti tegevuskava ning juurdlusprioriteedid.

  7.   Ameti peadirektor võib enda sätestatud tingimustel ja ulatuses delegeerida osa artiklis 5, artikli 6 lõikes 3, artiklis 7b ja artikli 10 lõikes 2 osutatud tööülesandeid ühele või mitmele ameti töötajale vastava kirjaliku volitusega.” |
| --- | --- |

16)

Artiklit 12 asendatakse järgmisega: ║

„Artikkel 12

Ameti peadirektor

1.   
  Ameti tegevust juhib peadirektor, kelle
  komisjon
  nimetab
  ametisse
  viieks
  aastaks;
  teda võib üks kord ametisse tagasi nimetada
  .

Euroopa Parlament ja nõukogu nimetavad ameti peadirektori ametisse ühisel kokkuleppel komisjoni esitatud kuue kandidaadiga loetelu alusel. Konkursiteade avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Ametisse nimetamine toimub kolme kuu jooksul alates kandidaatide loetelu esitamisest komisjoni poolt. Kokkuvõttes ei tohi ametisse nimetamise menetlus ületada üheksat kuud ja peab algama vähemalt üheksa kuud enne tegeva ameti peadirektori ametiaja lõppu, tegev ameti peadirektor jääb ametisse kuni uue ameti peadirektori ametiaja alguseni.

Kui Euroopa Parlament ja/või nõukogu ei väljenda vastuseisu ameti peadirektori ametiaja pikendamisele hiljemalt üheksa kuud enne ameti peadirektori esimese ametiaja lõppu, pikendab komisjon ameti peadirektori ametiaega. Vastuseisu ametiaja pikendamisele tuleb põhjendada. Kui vastuseisu ei väljendata, kohaldatakse kolmandas lõigus ettenähtud ametisse nimetamise menetlust.

2.
     
  Ameti peadirektor valitakse liikmesriikide kandidaatide hulgast, kes tegutsevad või on tegutsenud kohtu- või uurimisasutustes kõrgel ametikohal ning kellel on vähemalt kümneaastane ametialane töökogemus suure vastutusega kõrgel ametikohal. Märkimisväärne osa sellest töökogemusest peab olema omandatud riigi ja/või ühenduse pettusevastases võitluses. Ameti peadirektoril peavad olema põhjalikud teadmised liidu institutsioonide tegevuse kohta ning ta peab valdama kahte liidu ametlikku keelt. Ta sõltumatuses ei tohi olla kahtlust.

3.
     
  Välis- ja sisejuurdluste algatamise, toimetamise ning neile järgnevate aruannete koostamisega seotud ülesannete täitmisel ei taotle ega võta ameti peadirektor vastu juhiseid üheltki valitsuselt, institutsioonilt ega asutuselt. Kui ameti peadirektori arvates seab komisjoni võetud meede kahtluse alla tema sõltumatuse, teavitab ta sellest viivitamatult järelevalvekomiteed, et järelevalvekomitee esitaks arvamuse, ning teeb otsuse kas pöörduda või mitte hagiga Euroopa Kohtusse asjaomase institutsiooni vastu.

Ameti peadirektor esitab artiklis 11 a osutatud kooskõlastamismenetluse raames Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale korrapäraselt aruande ameti toimetatud juurdluste tulemuste, võetud järelmeetmete ja ette tulnud raskuste kohta, võttes arvesse nende juurdluste konfidentsiaalsust, asjaomaste isikute seaduslikke õigusi ning vajaduse korral kohtumenetluse suhtes kohaldatavaid siseriiklikke õigusnorme.

Eespool nimetatud institutsioonid tagavad ameti toimetatud juurdluste konfidentsiaalsuse, asjaomaste isikute seaduslikud õigused ning kohtumenetluse algatamise korral selle suhtes kohaldatavate kõikide siseriiklike õigusnormide järgimise.

4.   Enne distsiplinaarkaristuse määramist ameti peadirektorile peab komisjon nõu järelevalvekomiteega, kes on kogunenud
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  esindajatega
  artiklis 11 a ettenähtud kooskõlastamismenetluse
  raames.

Ameti peadirektorile peab määrama distsiplinaarkaristusmeetme põhjendatud otsusega, mis edastatakse teadmiseks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja järelevalvekomiteele.

5.
     
  Ameti peadirektor teavitab kooskõlas ke personalieeskirjade artikliga 16 komisjoni oma kavatsustest asuda tööle mis tahes uuele ametikohale kahe aasta jooksul alates oma teenistuse lõppemisest.

6.   Ameti peadirektor määrab igal aastal pärast järelevalvekomitee selleteemalist arvamust ameti tegevuskava ning juurdlusprioriteedid.

7.   Ameti peadirektor võib enda sätestatud tingimustel ja ulatuses delegeerida osa artiklis 5, artikli 6 lõikes 3, artiklis 7b ja artikli 10 lõikes 2 osutatud tööülesandeid ühele või mitmele ameti töötajale vastava kirjaliku volitusega.”

| 17) | Lisatakse järgmine artikkel 12a:


  „Artikkel 12a


  Ameti peadirektori osalemine Euroopa Ühenduste Kohtu ja riiklike kohtuasutuste protsessides



  Ameti peadirektor võib ameti tööga seoses osaleda Euroopa Ühenduste Kohtus või riikliku õiguse alusel riiklikes kohtuasutustes peetavates kohtuprotsessides.




  Enne Euroopa Kohtu või riiklike kohtuasutuste protsessides osalemist konsulteerib ameti peadirektor järelevalvekomiteega
  .” |
| --- | --- |

17)

Lisatakse järgmine artikkel 12a:

„Artikkel 12a

Ameti peadirektori osalemine Euroopa Ühenduste Kohtu ja riiklike kohtuasutuste protsessides

Ameti peadirektor võib ameti tööga seoses osaleda Euroopa Ühenduste Kohtus või riikliku õiguse alusel riiklikes kohtuasutustes peetavates kohtuprotsessides.

Enne Euroopa Kohtu või riiklike kohtuasutuste protsessides osalemist konsulteerib ameti peadirektor järelevalvekomiteega
  .”

| 18) | Artikkel 13 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 13

  Rahastamine

  Ametile ette nähtud assigneeringud, mille kogumaht on kirjendatud Euroopa Liidu üldeelarve komisjoni eelarveosas eraldi eelarvejaos, esitatakse üksikasjalikult selle eelarveosa lisas.
  Ameti ametikohtade loetelu esitatakse komisjoni ametikohtade loetelu lisas.” |
| --- | --- |

18)

Artikkel 13 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 13

Rahastamine

Ametile ette nähtud assigneeringud, mille kogumaht on kirjendatud Euroopa Liidu üldeelarve komisjoni eelarveosas eraldi eelarvejaos, esitatakse üksikasjalikult selle eelarveosa lisas.

Ameti ametikohtade loetelu esitatakse komisjoni ametikohtade loetelu lisas.”

| 19) | Artikkel 14 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 14

  Ameti juurdluste seaduslikkuse järelevalve



  1.
     
  Ameti juurdluste seaduslikkuse järelevalvega püütakse tagada ameti tehtavate juurdlustega seotud isikute menetluslikud tagatised ja põhiõiguste kaitse.




  2.
     
  Seaduslikkuse järelevalvet tehakse enne iga juurdluse algust ja enne selle lõppu, enne teabe edastamist asjaomase liikmesriigi pädevatele asutustele vastavalt artiklitele 9 ja 10 ning seoses juurdluse täieliku salajasusega.




  3.
     
  Juurdluste seaduslikkuse järelevalvet teostavad ameti õigus- ja juurdlusmenetluse eksperdid, kellel on liikmesriikide kohtuasutustes töötamiseks vajalik kvalifikatsioon. Nende arvamus lisatakse juurdluse lõpparuandele.




  4.
     
  Artiklis 15a osutatud OLAFi juurdluste menetluskorras täpsustatakse seaduslikkuse järelevalve menetlust
  .” |
| --- | --- |

19)

Artikkel 14 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 14

Ameti juurdluste seaduslikkuse järelevalve

1.
     
  Ameti juurdluste seaduslikkuse järelevalvega püütakse tagada ameti tehtavate juurdlustega seotud isikute menetluslikud tagatised ja põhiõiguste kaitse.

2.
     
  Seaduslikkuse järelevalvet tehakse enne iga juurdluse algust ja enne selle lõppu, enne teabe edastamist asjaomase liikmesriigi pädevatele asutustele vastavalt artiklitele 9 ja 10 ning seoses juurdluse täieliku salajasusega.

3.
     
  Juurdluste seaduslikkuse järelevalvet teostavad ameti õigus- ja juurdlusmenetluse eksperdid, kellel on liikmesriikide kohtuasutustes töötamiseks vajalik kvalifikatsioon. Nende arvamus lisatakse juurdluse lõpparuandele.

4.
     
  Artiklis 15a osutatud OLAFi juurdluste menetluskorras täpsustatakse seaduslikkuse järelevalve menetlust
  .”

| 20) | Lisatakse järgmine artikkel:


  „Artikkel 14 a


  Kaebuste esitamine ameti juurdlustega seotud isikute poolt



  1.
     
  Kõik isikud, kes on isiklikult juurdlusega seotud, võivad esitada kaebuse järelevalvekomiteele, kui nende menetluslikke või inimõigusi on juurdluse käigus rikutud. Pärast kaebuse saamist edastab järelevalvekomitee kaebuse viivitamata järelevalvenõunikule.




  2.
     
  Ameti peadirektor nimetab järelevalvekomitee ettepanekul järelevalvenõuniku ametisse viieks aastaks ning seda ei pikendata. Järelevalvekomitee töötab ettepaneku välja loetelu põhjal, mis on moodustatud konkursikutse järgselt välja valitud kandidaatidest.




  3.
     
  Järelevalvenõunik on oma kohustuste täitmisel täiesti sõltumatu. Oma tegevuses ei taotle ega võta järelevalveametnik vastu mitte kellegi juhiseid. Tema ülesanne ametis on ainult menetluste järgimise jälgimine.




  4.
     
  Järelevalvenõuniku pädevusse kuulub ka informaatorite, sealhulgas personalieeskirjade artikliga 22 hõlmatud isikute kaebustega tegelemine.




  5.
     
  Järelevalvenõunik esitab kaebuse esitajale, järelevalvekomiteele ja ameti peadirektorile oma arvamuse 30 tööpäeva jooksul pärast kaebuse edastamist.




  6.
     
  Järelevalvenõunik esitab järelevalvekomiteele korrapäraselt tegevusaruandeid. Järelevalvenõunik esitab järelevalvekomiteele ja komisjonile korrapäraselt statistilisi aruandeid ja analüüse kaebustega seotud küsimuste kohta
  .” |
| --- | --- |

20)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 14 a

Kaebuste esitamine ameti juurdlustega seotud isikute poolt

1.
     
  Kõik isikud, kes on isiklikult juurdlusega seotud, võivad esitada kaebuse järelevalvekomiteele, kui nende menetluslikke või inimõigusi on juurdluse käigus rikutud. Pärast kaebuse saamist edastab järelevalvekomitee kaebuse viivitamata järelevalvenõunikule.

2.
     
  Ameti peadirektor nimetab järelevalvekomitee ettepanekul järelevalvenõuniku ametisse viieks aastaks ning seda ei pikendata. Järelevalvekomitee töötab ettepaneku välja loetelu põhjal, mis on moodustatud konkursikutse järgselt välja valitud kandidaatidest.

3.
     
  Järelevalvenõunik on oma kohustuste täitmisel täiesti sõltumatu. Oma tegevuses ei taotle ega võta järelevalveametnik vastu mitte kellegi juhiseid. Tema ülesanne ametis on ainult menetluste järgimise jälgimine.

4.
     
  Järelevalvenõuniku pädevusse kuulub ka informaatorite, sealhulgas personalieeskirjade artikliga 22 hõlmatud isikute kaebustega tegelemine.

5.
     
  Järelevalvenõunik esitab kaebuse esitajale, järelevalvekomiteele ja ameti peadirektorile oma arvamuse 30 tööpäeva jooksul pärast kaebuse edastamist.

6.
     
  Järelevalvenõunik esitab järelevalvekomiteele korrapäraselt tegevusaruandeid. Järelevalvenõunik esitab järelevalvekomiteele ja komisjonile korrapäraselt statistilisi aruandeid ja analüüse kaebustega seotud küsimuste kohta
  .”

| 21) | Artikkel 15 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 15


  Hindamisraport



  ... (7) jooksul edastab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta, lisades sellele järelevalvekomitee arvamuse. Aruandest nähtub, kas on vaja muuta käesolevat määrust. Käesolevat määrust muudetakse igal juhul pärast Euroopa Prokuratuuri loomist. |
| --- | --- |

21)

Artikkel 15 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 15

Hindamisraport

... (7) jooksul edastab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta, lisades sellele järelevalvekomitee arvamuse. Aruandest nähtub, kas on vaja muuta käesolevat määrust. Käesolevat määrust muudetakse igal juhul pärast Euroopa Prokuratuuri loomist.

| 22) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 15a

  OLAFi juurdluste menetluskord



  1.
     
  Amet võtab vastu „OLAFi juurdluste menetluskorra”, milles võetakse kokku käesoleva määrusega kehtestatud õiguslikud ja eelkõige menetluspõhimõtted. Selles võetakse arvesse ametis väljakujunenud töömeetodeid.




  2.
     
  OLAFI juurdluste menetluskorras nähakse ette töömeetodid ameti volituste ja põhikirja täitmisel, juurdlusmenetluse üldpõhimõtted ja eri etapid, peamised juurdlusdokumendid, asjassepuutuvate isikute seaduslikud õigused, menetluslikud tagatised, andmekaitset, teavituspoliitikat ja dokumentidele juurdepääsu reguleerivad sätted, seaduslikkuse järelevalvet käsitlevad sätted ning asjassepuutuvate isikute edasikaebamise võimalused.




  3.
     
  Enne OLAFi juurdluste menetluskorra vastuvõtmist avaldavad Euroopa Parlament, nõukogu, komisjon ja ameti järelevalvekomitee selle kohta oma arvamuse. Järelevalvekomitee tagab ameti sõltumatuse menetluskorra vastuvõtmise käigus.




  4.
     
  OLAFi juurdluste menetluskorda võib ameti peadirektori ettepanekul uuendada. Sellisel juhul kohaldatakse käesolevas artiklis kirjeldatud vastuvõtmismenetlust




  5.
     
  Ameti poolt vastu võetud OLAFi juurdluste menetluskord avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas
  .”
  ▐ |
| --- | --- |

22)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 15a

OLAFi juurdluste menetluskord

1.
     
  Amet võtab vastu „OLAFi juurdluste menetluskorra”, milles võetakse kokku käesoleva määrusega kehtestatud õiguslikud ja eelkõige menetluspõhimõtted. Selles võetakse arvesse ametis väljakujunenud töömeetodeid.

2.
     
  OLAFI juurdluste menetluskorras nähakse ette töömeetodid ameti volituste ja põhikirja täitmisel, juurdlusmenetluse üldpõhimõtted ja eri etapid, peamised juurdlusdokumendid, asjassepuutuvate isikute seaduslikud õigused, menetluslikud tagatised, andmekaitset, teavituspoliitikat ja dokumentidele juurdepääsu reguleerivad sätted, seaduslikkuse järelevalvet käsitlevad sätted ning asjassepuutuvate isikute edasikaebamise võimalused.

3.
     
  Enne OLAFi juurdluste menetluskorra vastuvõtmist avaldavad Euroopa Parlament, nõukogu, komisjon ja ameti järelevalvekomitee selle kohta oma arvamuse. Järelevalvekomitee tagab ameti sõltumatuse menetluskorra vastuvõtmise käigus.

4.
     
  OLAFi juurdluste menetluskorda võib ameti peadirektori ettepanekul uuendada. Sellisel juhul kohaldatakse käesolevas artiklis kirjeldatud vastuvõtmismenetlust

5.
     
  Ameti poolt vastu võetud OLAFi juurdluste menetluskord avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas
  .”

▐

Artikkel 2

Mää ruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 12 käesoleva määrusega muudetud sätteid, ei kohaldata ameti peadirektori suhtes, kes on ametis käesoleva määruse jõustimuse ajal ja kelle ametiaega on pikendatud viie aasta võrra.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub ║ päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

║, [...]

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel ║

eesistuja

---

(1)  
  ELT C 8, 12.1.2007, lk 1.

1

ELT C 8, 12.1.2007, lk 1.

(2)  Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta seisukoht.

2

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta seisukoht.

(3)  ELT C 202, 18.8.2005, lk 1.

3

(4)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

4

(5)  
  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

5

EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

(6)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.”

6

(7)  Neljandal aastal pärast käesoleva määruse jõustumist.”

7

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/223 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/223

---

Paranduseelarve nr 8/2008 projekt

P6_TA(2008)0554

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2008. eelarveaasta paranduseelarve nr 8/2008 projekti kohta (15765/2008 – C6-0426/2008 – 2008/2287(BUD))

(2010/C 16 E/40)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 272 ja Euratomi asutamislepingu artiklit 177; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 272 ja Euratomi asutamislepingu artiklit 177;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (1) eriti selle artikleid 37 ja 38; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (1) eriti selle artikleid 37 ja 38;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2008. eelarveaasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 13. detsembril 2007 (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2008. eelarveaasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 13. detsembril 2007 (2);

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3);

| — | võttes arvesse komisjoni 6. oktoobril 2008. aastal esitatud Euroopa Liidu 2008. eelarveaasta paranduseelarve nr 9/2008 esialgset projekti (KOM(2008)0619); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. oktoobril 2008. aastal esitatud Euroopa Liidu 2008. eelarveaasta paranduseelarve nr 9/2008 esialgset projekti (KOM(2008)0619);

| — | võttes arvesse nõukogu 18. novembril 2008. aastal koostatud paranduseelarve nr 8/2008 projekti (15765/2008 – C6-0426/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. novembril 2008. aastal koostatud paranduseelarve nr 8/2008 projekti (15765/2008 – C6-0426/2008);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 69 ja IV lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 69 ja IV lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0453/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0453/2008),

| A. | arvestades, et 2008. aasta üldeelarve paranduseelarve nr 8/2008 projekt puudutab üksnes Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed ning hõlmab eelarve korrigeerimist tulenevalt asjaolust, et töötasude ja pensionide tõus oli 2008. aasta esialgse eelarveprojekti koostamisel aluseks võetud prognoosist väiksem; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2008. aasta üldeelarve paranduseelarve nr 8/2008 projekt puudutab üksnes Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed ning hõlmab eelarve korrigeerimist tulenevalt asjaolust, et töötasude ja pensionide tõus oli 2008. aasta esialgse eelarveprojekti koostamisel aluseks võetud prognoosist väiksem;

| B. | arvestades, et maksumaksjate raha tagastamise eesmärgil on põhimõtteliselt tervitatav esitada muudatuseelarve, millega ajakohastatakse eelarve koostamisel aluseks võetud tehnilisi andmeid, kuigi kõnealusel juhul võivad menetluskulud olla kahjuks tegelikult tagastatavast summast suuremad, |
| --- | --- |

B.

arvestades, et maksumaksjate raha tagastamise eesmärgil on põhimõtteliselt tervitatav esitada muudatuseelarve, millega ajakohastatakse eelarve koostamisel aluseks võetud tehnilisi andmeid, kuigi kõnealusel juhul võivad menetluskulud olla kahjuks tegelikult tagastatavast summast suuremad,

1.   võtab teadmiseks paranduseelarve nr 9/2008 esialgse projekti, millega vähendatakse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 2008. aasta eelarvet (kulusid) 318 262 euro võrra ja tulusid 48 265 euro võrra;

2.   kiidab paranduseelarve nr 8/2008 projekti muutmata kujul heaks;

3.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(2)  ELT L 71, 14.3.2008.

(3)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/224 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/224

---

Kolmandate riikide kodanike kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimused *

P6_TA(2008)0557

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanike kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (KOM(2007)0637 – C6-0011/2007 – 2007/0228(CNS))

(2010/C 16 E/41)

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0637); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0637);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 63 lõike 3 punkti a ja lõiget 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 63 lõike 3 punkti a ja lõiget 4;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 67, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0011/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 67, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0011/2007);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja arengukomisjoni arvamusi (A6-0432/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja arengukomisjoni arvamusi (A6-0432/2008),

1.   kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

2.   palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

3.   palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

4.   palub alustada 4. märtsi 1975. aasta ühisdeklaratsioonis sätestatud lepitusmenetlust, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

5.   palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

6.   teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1


  Ettepanek võtta vastu direktiiv


  Põhjendus 2 a (uus) |
| | (2 a) | Euroopa Ülemkogu tõdes 15. ja 16. oktoobril 1999. aastal Tamperes toimunud erakorralisel kohtumisel vajadust ühtlustada kolmandate riikide kodanike vastuvõtu- ja elamistingimusi käsitlevad riiklikud õigusaktid. Sellega seoses rõhutas Euroopa Ülemkogu, et Euroopa Liit peaks tagama liikmesriikide territooriumil seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike õiglase kohtlemise ning integratsioonipoliitika tuleks aktiivsemalt suunata sellele, et anda neile õigused ja kohustused, mis on võrreldavad liidu kodanike õiguste ja kohustustega. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2 a (uus)

(2 a)

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3

| (3) | 2000. aasta märtsis toimunud Lissaboni kohtumisel seadis Euroopa Ülemkogu ühendusele eesmärgiks saada aastaks 2010 kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majanduseks maailmas. |
| --- | --- |

(3)

2000. aasta märtsis toimunud Lissaboni kohtumisel seadis Euroopa Ülemkogu ühendusele eesmärgiks saada aastaks 2010 kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majanduseks maailmas.

| (3) | 2000. aasta märtsis toimunud Lissaboni kohtumisel seadis Euroopa Ülemkogu ühendusele eesmärgiks saada aastaks 2010 kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majanduseks maailmas,
  mida iseloomustaksid jätkusuutlik majanduskasv, rohkem paremaid töökohti ja suurem sotsiaalne ühtekuuluvus. Liikmesriikide vajadustel põhineva lähenemisviisi raames võetavad meetmed kolmandate riikide kõrgelt kvalifitseeritud töötajate ligitõmbamiseks ja nende ELis hoidmiseks on osa Lissaboni strateegias ning majanduskasvu ja töökohtade komplekssetes suunistes kirjeldatud laiemast raamistikust
  . |
| --- | --- |

(3)

2000. aasta märtsis toimunud Lissaboni kohtumisel seadis Euroopa Ülemkogu ühendusele eesmärgiks saada aastaks 2010 kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majanduseks maailmas,
  mida iseloomustaksid jätkusuutlik majanduskasv, rohkem paremaid töökohti ja suurem sotsiaalne ühtekuuluvus. Liikmesriikide vajadustel põhineva lähenemisviisi raames võetavad meetmed kolmandate riikide kõrgelt kvalifitseeritud töötajate ligitõmbamiseks ja nende ELis hoidmiseks on osa Lissaboni strateegias ning majanduskasvu ja töökohtade komplekssetes suunistes kirjeldatud laiemast raamistikust
  .

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5 a (uus)

| (5 a) | Üha globaalsemal tööturul peaks Euroopa Liit tõstma oma atraktiivsust kolmandate riikide töötajate, eelkõige kõrgelt kvalifitseeritud töötajate silmis. Selle eesmärgi saavutamisele aitavad kaasa soodustused, näiteks kindlad erandid ning asjakohase teabe lihtsam kättesaadavus. |
| --- | --- |

(5 a)

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6

| (6) | Lissaboni protsessi eesmärkide saavutamiseks on oluline edendada ka ELi kodanikest kõrgelt kvalifitseeritud töötajate liikumist ELi piires, eelkõige nendest liikmesriikidest, kes ühinesid 2004. ja 2007. aastal. Käesoleva direktiivi rakendamisel
  on liikmesriigid seotud
  ühenduse eelistamise
  põhimõttega
  , nagu seda on kirjeldatud eelkõige 16. aprilli 2003. aasta ja 25. aprilli 2005. aasta ühinemisaktide asjakohastes sätetes. |
| --- | --- |

(6)

Lissaboni protsessi eesmärkide saavutamiseks on oluline edendada ka ELi kodanikest kõrgelt kvalifitseeritud töötajate liikumist ELi piires, eelkõige nendest liikmesriikidest, kes ühinesid 2004. ja 2007. aastal. Käesoleva direktiivi rakendamisel
  on liikmesriigid seotud
  ühenduse eelistamise
  põhimõttega
  , nagu seda on kirjeldatud eelkõige 16. aprilli 2003. aasta ja 25. aprilli 2005. aasta ühinemisaktide asjakohastes sätetes.

| (6) | Lissaboni protsessi eesmärkide saavutamiseks on oluline edendada ka ELi kodanikest kõrgelt kvalifitseeritud töötajate liikumist ELi piires, eelkõige nendest liikmesriikidest, kes ühinesid 2004. ja 2007. aastal. Käesoleva direktiivi rakendamisel
  tuleks järgida
  ühenduse eelistamise
  põhimõtet
  , nagu seda on kirjeldatud eelkõige 16. aprilli 2003. aasta ja 25. aprilli 2005. aasta ühinemisaktide asjakohastes sätetes. |
| --- | --- |

(6)

Lissaboni protsessi eesmärkide saavutamiseks on oluline edendada ka ELi kodanikest kõrgelt kvalifitseeritud töötajate liikumist ELi piires, eelkõige nendest liikmesriikidest, kes ühinesid 2004. ja 2007. aastal. Käesoleva direktiivi rakendamisel
  tuleks järgida
  ühenduse eelistamise
  põhimõtet
  , nagu seda on kirjeldatud eelkõige 16. aprilli 2003. aasta ja 25. aprilli 2005. aasta ühinemisaktide asjakohastes sätetes.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10

| (10) | Käesoleva direktiiviga sätestatakse paindlik, nõudlusel põhinev liikmesriiki sisenemise süsteem, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumitele, nagu
  miinimumpalga künnis, mis on võrreldav palgatasemega liikmesriikides, ja
  kutsekvalifikatsioonid. Selleks et tagada
  liikmesriikidesse lubamise tingimuste minimaalne ühtlustamine kogu ELis
  , on vaja
  määratleda ühtne miinimumnimetaja riikliku palgakünnise arvutamiseks. Liikmesriigid peaksid määrama oma riikliku künnise vastavalt oma tööturu olukorrale ja oma üldisele sisserändepoliitikale
  . |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva direktiiviga sätestatakse paindlik, nõudlusel põhinev liikmesriiki sisenemise süsteem, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumitele, nagu
  miinimumpalga künnis, mis on võrreldav palgatasemega liikmesriikides, ja
  kutsekvalifikatsioonid. Selleks et tagada
  liikmesriikidesse lubamise tingimuste minimaalne ühtlustamine kogu ELis
  , on vaja
  määratleda ühtne miinimumnimetaja riikliku palgakünnise arvutamiseks. Liikmesriigid peaksid määrama oma riikliku künnise vastavalt oma tööturu olukorrale ja oma üldisele sisserändepoliitikale
  .

| (10) | Käesoleva direktiiviga sätestatakse paindlik, nõudlusel põhinev liikmesriiki sisenemise süsteem, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumitele, nagu kutsekvalifikatsioonid. Selleks et tagada
  liidu kodanike ja kolmandate riikide kodanike võrdne kohtlemine
  , on vaja
  kohaldada võrdse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtet
  . |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva direktiiviga sätestatakse paindlik, nõudlusel põhinev liikmesriiki sisenemise süsteem, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumitele, nagu kutsekvalifikatsioonid. Selleks et tagada
  liidu kodanike ja kolmandate riikide kodanike võrdne kohtlemine
  , on vaja
  kohaldada võrdse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtet
  .

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 11

| (11) | Palgakünnisega seotud erandid põhikorrast sätestatakse kõrgelt kvalifitseeritud, noorematele kui 30-aastastele taotlejatele, kes oma suhteliselt piiratud töökogemuse ja oma olukorra tõttu tööturul ei pruugi vastata põhikorras ette nähtud palganõuetele või kes on saanud kõrghariduse Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

(11)

välja jäetud

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15 a (uus)

| (15 a) | ELi piires ühest liikmesriigist teise liikumise osas võib piiriülene pendelränne olla pärast ELi sinise kaardi pikendamist ELi sinise kaardi omaniku jaoks üheks võimaluseks. Kuna ELi sinine kaart hõlmab nii töö- kui ka elamisluba, ei paku see ELi sinise kaardi väljastanud liikmesriigis elamise korral võimalust töö eesmärgil pendelrändeks teise liikmesriiki. Piiriülese pendelrände võimalust peaks käsitlema nõukogu ... direktiiv .../.../EÜ kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta. |
| --- | --- |

(15 a)

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 17

| (17) | Tuleb edendada ja säilitada kolmandate riikide kõrgelt kvalifitseeritud töötajate ühenduse ja nende päritolumaa vahelist liikumist. Ette tuleb näha erandid nõukogu 25. novembri 2003. aasta direktiivist 2003/109/EÜ pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta, et pikendada ühenduse territooriumilt äraoleku aega, mida ei võeta arvesse sellise seadusliku ja pideva elamisperioodi arvutamisel, mida arvestatakse EÜ pikaajalise elaniku staatuse andmisel. Kui kolmandate riikide kõrgelt kvalifitseeritud töötajad on saanud EÜ pikaajalise elaniku staatuse, tuleb neile võimaldada ka nõukogu direktiivis 2003/109/EÜ sätestatud äraolekuajast pikemat äraolekuaega. Eelkõige selleks, et edendada arengumaadest pärit kolmandate riikide kõrgelt kvalifitseeritud töötajate korduvrännet, peavad liikmesriigid kaaluma nõukogu direktiivi 2003/109/EÜ artikli 4 lõike 3 teises lõigus ja artikli 9 lõikes 2 pakutud võimaluste kasutamist, et võimaldada käesolevas direktiivis sätestatud äraolekuajast pikemat äraolekuaega. Selleks et tagada järjepidevus eelkõige põhiliste arengueesmärkidega, tohib nimetatud erandeid kohaldada ainult juhul, kui on võimalik tõendada, et asjaomane isik on pöördunud tagasi oma päritoluriiki
  seoses töö, õpingute või vabatahtliku tegevusega
  . |
| --- | --- |

(17)

Tuleb edendada ja säilitada kolmandate riikide kõrgelt kvalifitseeritud töötajate ühenduse ja nende päritolumaa vahelist liikumist. Ette tuleb näha erandid nõukogu 25. novembri 2003. aasta direktiivist 2003/109/EÜ pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta, et pikendada ühenduse territooriumilt äraoleku aega, mida ei võeta arvesse sellise seadusliku ja pideva elamisperioodi arvutamisel, mida arvestatakse EÜ pikaajalise elaniku staatuse andmisel. Kui kolmandate riikide kõrgelt kvalifitseeritud töötajad on saanud EÜ pikaajalise elaniku staatuse, tuleb neile võimaldada ka nõukogu direktiivis 2003/109/EÜ sätestatud äraolekuajast pikemat äraolekuaega. Eelkõige selleks, et edendada arengumaadest pärit kolmandate riikide kõrgelt kvalifitseeritud töötajate korduvrännet, peavad liikmesriigid kaaluma nõukogu direktiivi 2003/109/EÜ artikli 4 lõike 3 teises lõigus ja artikli 9 lõikes 2 pakutud võimaluste kasutamist, et võimaldada käesolevas direktiivis sätestatud äraolekuajast pikemat äraolekuaega. Selleks et tagada järjepidevus eelkõige põhiliste arengueesmärkidega, tohib nimetatud erandeid kohaldada ainult juhul, kui on võimalik tõendada, et asjaomane isik on pöördunud tagasi oma päritoluriiki
  seoses töö, õpingute või vabatahtliku tegevusega
  .

| (17) | Tuleb edendada ja säilitada kolmandate riikide kõrgelt kvalifitseeritud töötajate ühenduse ja nende päritolumaa vahelist liikumist. Ette tuleb näha erandid nõukogu 25. novembri 2003. aasta direktiivist 2003/109/EÜ pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta, et pikendada ühenduse territooriumilt äraoleku aega, mida ei võeta arvesse sellise seadusliku ja pideva elamisperioodi arvutamisel, mida arvestatakse EÜ pikaajalise elaniku staatuse andmisel. Kui kolmandate riikide kõrgelt kvalifitseeritud töötajad on saanud EÜ pikaajalise elaniku staatuse, tuleb neile võimaldada ka nõukogu direktiivis 2003/109/EÜ sätestatud äraolekuajast pikemat äraolekuaega. Eelkõige selleks, et edendada arengumaadest pärit kolmandate riikide kõrgelt kvalifitseeritud töötajate korduvrännet, peavad liikmesriigid kaaluma nõukogu direktiivi 2003/109/EÜ artikli 4 lõike 3 teises lõigus ja artikli 9 lõikes 2 pakutud võimaluste kasutamist, et võimaldada käesolevas direktiivis sätestatud äraolekuajast pikemat äraolekuaega. Selleks et tagada järjepidevus eelkõige põhiliste arengueesmärkidega, tohib nimetatud erandeid kohaldada ainult juhul, kui on võimalik tõendada, et asjaomane isik on pöördunud tagasi oma päritoluriiki. |
| --- | --- |

(17)

Tuleb edendada ja säilitada kolmandate riikide kõrgelt kvalifitseeritud töötajate ühenduse ja nende päritolumaa vahelist liikumist. Ette tuleb näha erandid nõukogu 25. novembri 2003. aasta direktiivist 2003/109/EÜ pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta, et pikendada ühenduse territooriumilt äraoleku aega, mida ei võeta arvesse sellise seadusliku ja pideva elamisperioodi arvutamisel, mida arvestatakse EÜ pikaajalise elaniku staatuse andmisel. Kui kolmandate riikide kõrgelt kvalifitseeritud töötajad on saanud EÜ pikaajalise elaniku staatuse, tuleb neile võimaldada ka nõukogu direktiivis 2003/109/EÜ sätestatud äraolekuajast pikemat äraolekuaega. Eelkõige selleks, et edendada arengumaadest pärit kolmandate riikide kõrgelt kvalifitseeritud töötajate korduvrännet, peavad liikmesriigid kaaluma nõukogu direktiivi 2003/109/EÜ artikli 4 lõike 3 teises lõigus ja artikli 9 lõikes 2 pakutud võimaluste kasutamist, et võimaldada käesolevas direktiivis sätestatud äraolekuajast pikemat äraolekuaega. Selleks et tagada järjepidevus eelkõige põhiliste arengueesmärkidega, tohib nimetatud erandeid kohaldada ainult juhul, kui on võimalik tõendada, et asjaomane isik on pöördunud tagasi oma päritoluriiki.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 20

| (20) | Käesoleva direktiivi rakendamisel
  peavad
  liikmesriigid
  hoiduma aktiivsest värbamisest arengumaade sektoritest, kus on
  puudus
  inimressursist. Välja tuleb töötada eetiline värbamispoliitika ning avaliku ja erasektori tööandjate suhtes kohaldatavad põhimõtted, eriti tervishoiusektoris, nagu seda on rõhutatud nõukogu ja liikmesriikide 14. mai 2007. aasta järeldustes Euroopa tegevusprogrammi kohta arengumaade tervishoiutöötajate nappusega seotud probleemi lahendamiseks (2007–2013). Selle protsessi
  toetamiseks tuleb välja töötada ajutist ja korduvrännet hõlbustavad mehhanismid, suunised ja teised vahendid,
  samuti muud meetmed, mis vähendavad
  kõrgelt kvalifitseeritud
  võõrtööjõu sisserände negatiivset mõju ja suurendavad sellise võõrtööjõu sisserände positiivset mõju arengumaadele
  . Mis tahes selline sekkumine peab olema kooskõlas 22.-23. novembril 2006 Tripolis toimunud kohtumisel kokkulepitud Aafrika ja ELi ühisdeklaratsiooniga rände ja arengu kohta ning selle eesmärk peab olema töötada välja laiaulatuslik rändepoliitika, mis vastab 14.-15. detsembril 2006 kohtunud Euroopa Ülemkogu üleskutsele. |
| --- | --- |

(20)

Käesoleva direktiivi rakendamisel
  peavad
  liikmesriigid
  hoiduma aktiivsest värbamisest arengumaade sektoritest, kus on
  puudus
  inimressursist. Välja tuleb töötada eetiline värbamispoliitika ning avaliku ja erasektori tööandjate suhtes kohaldatavad põhimõtted, eriti tervishoiusektoris, nagu seda on rõhutatud nõukogu ja liikmesriikide 14. mai 2007. aasta järeldustes Euroopa tegevusprogrammi kohta arengumaade tervishoiutöötajate nappusega seotud probleemi lahendamiseks (2007–2013). Selle protsessi
  toetamiseks tuleb välja töötada ajutist ja korduvrännet hõlbustavad mehhanismid, suunised ja teised vahendid,
  samuti muud meetmed, mis vähendavad
  kõrgelt kvalifitseeritud
  võõrtööjõu sisserände negatiivset mõju ja suurendavad sellise võõrtööjõu sisserände positiivset mõju arengumaadele
  . Mis tahes selline sekkumine peab olema kooskõlas 22.-23. novembril 2006 Tripolis toimunud kohtumisel kokkulepitud Aafrika ja ELi ühisdeklaratsiooniga rände ja arengu kohta ning selle eesmärk peab olema töötada välja laiaulatuslik rändepoliitika, mis vastab 14.-15. detsembril 2006 kohtunud Euroopa Ülemkogu üleskutsele.

| (20) | Käesoleva direktiivi rakendamisel
  ei tohiks
  liikmesriigid
  püüda aktiivselt ligi meelitada kõrge kvalifikatsiooniga töötajaid sektorites, kus kolmandates riikides juba on või eeldatavasti tekib kõrgelt kvalifitseeritud töötajate
  puudus.
  See kehtib eriti tervishoiu- ja haridussektori kohta. Liikmesriigid peaksid sõlmima koostöölepingud kolmandate riikidega, et kaitsta nii liidu vajadusi kui ka nende kolmandate riikide arengut, kust on pärit kõrgelt kvalifitseeritud sisserändajad. Koostöölepingud peaksid hõlmama eetilist värbamispoliitikat ja vastavaid põhimõtteid ning nende
  toetamiseks tuleb välja töötada ajutist ja korduvrännet hõlbustavad mehhanismid, suunised ja teised vahendid,
  mille abil
  kõrgelt kvalifitseeritud
  sisserändajad saavad naasta päritoluriiki
  . Mis tahes selline sekkumine peab olema kooskõlas 22.-23. novembril 2006 Tripolis toimunud kohtumisel kokkulepitud Aafrika ja ELi ühisdeklaratsiooniga rände ja arengu kohta
  ning 2007. aasta juulis toimunud ülemaailmse rände- ja arengufoorumi esimese kohtumise järeldustega
  ning selle eesmärk peab olema töötada välja laiaulatuslik rändepoliitika, mis vastab 14.-15. detsembril 2006 kohtunud Euroopa Ülemkogu üleskutsele.
  Lisaks sellele peaksid liikmesriigid koostöös päritoluriikidega pakkuma konkreetset abi spetsialistide koolitamiseks oskustööjõu äravoolust nõrgestatud põhisektorite tarbeks
  . |
| --- | --- |

(20)

Käesoleva direktiivi rakendamisel
  ei tohiks
  liikmesriigid
  püüda aktiivselt ligi meelitada kõrge kvalifikatsiooniga töötajaid sektorites, kus kolmandates riikides juba on või eeldatavasti tekib kõrgelt kvalifitseeritud töötajate
  puudus.
  See kehtib eriti tervishoiu- ja haridussektori kohta. Liikmesriigid peaksid sõlmima koostöölepingud kolmandate riikidega, et kaitsta nii liidu vajadusi kui ka nende kolmandate riikide arengut, kust on pärit kõrgelt kvalifitseeritud sisserändajad. Koostöölepingud peaksid hõlmama eetilist värbamispoliitikat ja vastavaid põhimõtteid ning nende
  toetamiseks tuleb välja töötada ajutist ja korduvrännet hõlbustavad mehhanismid, suunised ja teised vahendid,
  mille abil
  kõrgelt kvalifitseeritud
  sisserändajad saavad naasta päritoluriiki
  . Mis tahes selline sekkumine peab olema kooskõlas 22.-23. novembril 2006 Tripolis toimunud kohtumisel kokkulepitud Aafrika ja ELi ühisdeklaratsiooniga rände ja arengu kohta
  ning 2007. aasta juulis toimunud ülemaailmse rände- ja arengufoorumi esimese kohtumise järeldustega
  ning selle eesmärk peab olema töötada välja laiaulatuslik rändepoliitika, mis vastab 14.-15. detsembril 2006 kohtunud Euroopa Ülemkogu üleskutsele.
  Lisaks sellele peaksid liikmesriigid koostöös päritoluriikidega pakkuma konkreetset abi spetsialistide koolitamiseks oskustööjõu äravoolust nõrgestatud põhisektorite tarbeks
  .

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt b

| b) | „kõrget kvalifikatsiooni nõudev töö” – kellegi juhtimisel tegelik ja tulemuslik töötamine, mille eest isikut tasustatakse ning mille puhul nõutakse kõrgharidust või
  vähemalt kolmeaastast samaväärset erialast töökogemust
  ; |
| --- | --- |

b)

„kõrget kvalifikatsiooni nõudev töö” – kellegi juhtimisel tegelik ja tulemuslik töötamine, mille eest isikut tasustatakse ning mille puhul nõutakse kõrgharidust või
  vähemalt kolmeaastast samaväärset erialast töökogemust
  ;

| b) | „kõrget kvalifikatsiooni nõudev töö” – kellegi juhtimisel tegelik ja tulemuslik
  töötajana
  töötamine, mille eest isikut tasustatakse ning mille puhul nõutakse kõrgharidust või
  kõrgemat kutsekvalifikatsiooni
  ; |
| --- | --- |

b)

„kõrget kvalifikatsiooni nõudev töö” – kellegi juhtimisel tegelik ja tulemuslik
  töötajana
  töötamine, mille eest isikut tasustatakse ning mille puhul nõutakse kõrgharidust või
  kõrgemat kutsekvalifikatsiooni
  ;

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt c

| c) | „ELi sinine kaart” – luba, millele on märgitud „ELi sinine kaart” ning mis annab selle omanikule õiguse seaduslikult elada ja töötada ELi territooriumil ning liikuda kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil
  käesolevas direktiivis sätestatud tingimustel
  teise liikmesriiki; |
| --- | --- |

c)

„ELi sinine kaart” – luba, millele on märgitud „ELi sinine kaart” ning mis annab selle omanikule õiguse seaduslikult elada ja töötada ELi territooriumil ning liikuda kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil
  käesolevas direktiivis sätestatud tingimustel
  teise liikmesriiki;

| c) | „ELi sinine kaart” – luba, millele on märgitud „ELi sinine kaart” ning mis annab selle omanikule õiguse seaduslikult elada ja töötada ELi territooriumil ning liikuda kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil
  V peatüki kohaselt
  teise liikmesriiki; |
| --- | --- |

c)

„ELi sinine kaart” – luba, millele on märgitud „ELi sinine kaart” ning mis annab selle omanikule õiguse seaduslikult elada ja töötada ELi territooriumil ning liikuda kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil
  V peatüki kohaselt
  teise liikmesriiki;

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt f

| f) | „pereliikmed” – direktiivi 2003/86/EÜ artikli 4 lõikes 1 määratletud kolmandate riikide kodanikud; |
| --- | --- |

f)

„pereliikmed” – direktiivi 2003/86/EÜ artikli 4 lõikes 1 määratletud kolmandate riikide kodanikud;

| f) | „pereliikmed” – direktiivi 2003/86/EÜ artikli 4 lõikes 1,
  artikli 4 lõike 2 punktis b ja artikli 4 lõikes 3
  määratletud kolmandate riikide kodanikud; |
| --- | --- |

f)

„pereliikmed” – direktiivi 2003/86/EÜ artikli 4 lõikes 1,
  artikli 4 lõike 2 punktis b ja artikli 4 lõikes 3
  määratletud kolmandate riikide kodanikud;

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt g

| g) | „kõrgharidust tõendav dokument” – kraad, diplom või muu tõend, mille on väljastanud pädev asutus ja mis tõendab kõrgharidusprogrammi, nimelt sellise haridusasutuse pakutavate kursuste edukat läbimist, mida riik, kus see asutus asub, tunnustab kõrgharidusasutusena. Sellist dokumenti arvestatakse käesoleva direktiivi rakendamisel tingimusel, et dokumendi saamiseks vajalikud õpingud on kestnud vähemalt kolm aastat; |
| --- | --- |

g)

„kõrgharidust tõendav dokument” – kraad, diplom või muu tõend, mille on väljastanud pädev asutus ja mis tõendab kõrgharidusprogrammi, nimelt sellise haridusasutuse pakutavate kursuste edukat läbimist, mida riik, kus see asutus asub, tunnustab kõrgharidusasutusena. Sellist dokumenti arvestatakse käesoleva direktiivi rakendamisel tingimusel, et dokumendi saamiseks vajalikud õpingud on kestnud vähemalt kolm aastat;

| g) | „kõrgharidust tõendav dokument” – kraad, diplom või muu tõend, mille on väljastanud
  kolmas riik ning mida on järgnevalt tunnustanud liikmesriigi
  pädev asutus ja mis tõendab kõrgharidusprogrammi, nimelt sellise haridusasutuse pakutavate kursuste edukat läbimist, mida riik, kus see asutus asub, tunnustab kõrgharidusasutusena. Sellist dokumenti arvestatakse käesoleva direktiivi rakendamisel tingimusel, et dokumendi saamiseks vajalikud õpingud on kestnud vähemalt kolm aastat.
  Selleks et hinnata, kas kolmanda riigi kodanikul on kõrgharidus, võetakse käesoleva direktiivi tähenduses aluseks rahvusvahelise ühtse hariduse liigituse (ISCED) 1997. aasta versiooni 5a. ja 6. tase
  ; |
| --- | --- |

g)

„kõrgharidust tõendav dokument” – kraad, diplom või muu tõend, mille on väljastanud
  kolmas riik ning mida on järgnevalt tunnustanud liikmesriigi
  pädev asutus ja mis tõendab kõrgharidusprogrammi, nimelt sellise haridusasutuse pakutavate kursuste edukat läbimist, mida riik, kus see asutus asub, tunnustab kõrgharidusasutusena. Sellist dokumenti arvestatakse käesoleva direktiivi rakendamisel tingimusel, et dokumendi saamiseks vajalikud õpingud on kestnud vähemalt kolm aastat.
  Selleks et hinnata, kas kolmanda riigi kodanikul on kõrgharidus, võetakse käesoleva direktiivi tähenduses aluseks rahvusvahelise ühtse hariduse liigituse (ISCED) 1997. aasta versiooni 5a. ja 6. tase
  ;

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt h

| h) | „kõrgem kutsekvalifikatsioon” – kvalifikatsioon, mida tõendatakse
  kõrgharidust kinnitava dokumendiga või
  vähemalt
  kolmeaastase samaväärse
  erialase töökogemuse kaudu; |
| --- | --- |

h)

„kõrgem kutsekvalifikatsioon” – kvalifikatsioon, mida tõendatakse
  kõrgharidust kinnitava dokumendiga või
  vähemalt
  kolmeaastase samaväärse
  erialase töökogemuse kaudu;

| h) | „kõrgem kutsekvalifikatsioon” – kvalifikatsioon, mida tõendatakse vähemalt
  viieaastase
  erialase töökogemuse kaudu,
  mille tase on võrreldav kõrghariduse kvalifikatsiooniga, sealhulgas vähemalt kaheaastane töökogemus juhtival ametikohal
  ; |
| --- | --- |

h)

„kõrgem kutsekvalifikatsioon” – kvalifikatsioon, mida tõendatakse vähemalt
  viieaastase
  erialase töökogemuse kaudu,
  mille tase on võrreldav kõrghariduse kvalifikatsiooniga, sealhulgas vähemalt kaheaastane töökogemus juhtival ametikohal
  ;

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt i

| i) | „töökogemus” – tegelik ja õiguspärane osalemine asjaomasel kutsealal. |
| --- | --- |

i)

„töökogemus” – tegelik ja õiguspärane osalemine asjaomasel kutsealal.

| i) | „töökogemus” – tegelik ja õiguspärane osalemine asjaomasel kutsealal,
  mida tõendatakse riigiasutuse väljastatud dokumendiga, nt töötõendi, sotsiaalkindlustuse tõendi või maksutõendiga
  . |
| --- | --- |

i)

„töökogemus” – tegelik ja õiguspärane osalemine asjaomasel kutsealal,
  mida tõendatakse riigiasutuse väljastatud dokumendiga, nt töötõendi, sotsiaalkindlustuse tõendi või maksutõendiga
  .

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt i a (uus)

| i a) | „reguleeritud kutseala” – kutsetegevus või -tegevuste hulk, millel tegutsema hakkamist või tegutsemist või tegutsemise üht moodustest reguleerivad spetsiaalse kutsekvalifikatsiooni omamist kas otseselt või kaudselt käsitlevad õigus- või haldusnormid; tegutsemise moodus on eelkõige kutsealal tegutsemine kutsenimetuse all, kui sellise nimetuse kasutamine on õigus- või haldusnormidega lubatud üksnes vastavat kutsekvalifikatsiooni omavatel isikutel. |
| --- | --- |

i a)

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 1

| 1. | Käesolevat direktiivi kohaldatakse kolmandate riikide kodanike suhtes, kes taotlevad liikmesriigi territooriumile lubamist kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil. |
| --- | --- |

1.

Käesolevat direktiivi kohaldatakse kolmandate riikide kodanike suhtes, kes taotlevad liikmesriigi territooriumile lubamist kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil.

| 1. | Käesolevat direktiivi kohaldatakse kolmandate riikide kodanike suhtes, kes taotlevad liikmesriigi territooriumile lubamist kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil,
  samuti kolmandate riikide kodanike suhtes, kes muu korra alusel juba elavad seaduslikult mõnes liikmesriigis ja taotlevad ELi sinist kaarti
  . |
| --- | --- |

1.

Käesolevat direktiivi kohaldatakse kolmandate riikide kodanike suhtes, kes taotlevad liikmesriigi territooriumile lubamist kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil,
  samuti kolmandate riikide kodanike suhtes, kes muu korra alusel juba elavad seaduslikult mõnes liikmesriigis ja taotlevad ELi sinist kaarti
  .

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt a

| a) | kes viibivad liikmesriigis rahvusvahelise kaitse taotlejana või ajutise kaitse kavade alusel; |
| --- | --- |

a)

kes viibivad liikmesriigis rahvusvahelise kaitse taotlejana või ajutise kaitse kavade alusel;

| a) | kes viibivad liikmesriigis rahvusvahelise kaitse taotlejana või ajutise kaitse kavade alusel
  või on ühel nimetatud põhjustest taotlenud elamisluba ja kelle staatuse üle ei ole veel otsust tehtud
  ; |
| --- | --- |

a)

kes viibivad liikmesriigis rahvusvahelise kaitse taotlejana või ajutise kaitse kavade alusel
  või on ühel nimetatud põhjustest taotlenud elamisluba ja kelle staatuse üle ei ole veel otsust tehtud
  ;

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt b

| b) | kes on pagulased või
  kes on taotlenud enda pagulasena tunnustamist ning kelle taotluse suhtes ei ole veel tehtud lõplikku otsust; |
| --- | --- |

b)

kes on pagulased või
  kes on taotlenud enda pagulasena tunnustamist ning kelle taotluse suhtes ei ole veel tehtud lõplikku otsust;

| b) | kes on taotlenud enda pagulasena tunnustamist ning kelle taotluse suhtes ei ole veel tehtud lõplikku otsust; |
| --- | --- |

b)

kes on taotlenud enda pagulasena tunnustamist ning kelle taotluse suhtes ei ole veel tehtud lõplikku otsust;

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt f

| f) | kes sisenevad liikmesriiki rahvusvaheliste kokkulepetega võetud kohustuste raames, millega hõlbustatakse teatavate kaubanduse ja investeeringute kategooriatega seotud juriidiliste isikute liikmesriiki sisenemist ja nende ajutist viibimist seal; |
| --- | --- |

f)

kes sisenevad liikmesriiki rahvusvaheliste kokkulepetega võetud kohustuste raames, millega hõlbustatakse teatavate kaubanduse ja investeeringute kategooriatega seotud juriidiliste isikute liikmesriiki sisenemist ja nende ajutist viibimist seal;

| f) | kes sisenevad liikmesriiki rahvusvaheliste kokkulepetega võetud kohustuste raames, millega hõlbustatakse teatavate kaubanduse ja investeeringute kategooriatega seotud juriidiliste isikute liikmesriiki sisenemist ja nende ajutist viibimist seal,
  eeskätt peetakse silmas äriühingusiseselt üleviidavaid isikuid, alltöövõtu korras teenuse osutajaid ja teenustekaubanduse üldlepingu (GATSi) alusel võetud ühenduse kohustustes ettenähtud kõrgharidusega praktikante
  ; |
| --- | --- |

f)

kes sisenevad liikmesriiki rahvusvaheliste kokkulepetega võetud kohustuste raames, millega hõlbustatakse teatavate kaubanduse ja investeeringute kategooriatega seotud juriidiliste isikute liikmesriiki sisenemist ja nende ajutist viibimist seal,
  eeskätt peetakse silmas äriühingusiseselt üleviidavaid isikuid, alltöövõtu korras teenuse osutajaid ja teenustekaubanduse üldlepingu (GATSi) alusel võetud ühenduse kohustustes ettenähtud kõrgharidusega praktikante
  ;

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt g a (uus)

| g a) | kes on lubatud liikmesriigi territooriumile hooajatöötajatena. |
| --- | --- |

g a)

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 3

| 3. | Käesolev direktiiv ei piira ühenduse või ühenduse ja tema liikmesriikide ning ühe või mitme kolmanda riigi vaheliste mis tahes tulevaste lepingute sõlmimist, milles loetletakse kutsealad, mis ei tohiks kuuluda käesoleva direktiivi kohaldamisalasse, et tagada eetiline värbamine valdkondades, kus valitseb personalipuudus, kaitstes kõnealustele lepingutele alla kirjutanud arengumaades inimressurssi. |
| --- | --- |

3.

Käesolev direktiiv ei piira ühenduse või ühenduse ja tema liikmesriikide ning ühe või mitme kolmanda riigi vaheliste mis tahes tulevaste lepingute sõlmimist, milles loetletakse kutsealad, mis ei tohiks kuuluda käesoleva direktiivi kohaldamisalasse, et tagada eetiline värbamine valdkondades, kus valitseb personalipuudus, kaitstes kõnealustele lepingutele alla kirjutanud arengumaades inimressurssi.

| 3. | Käesolev direktiiv ei piira ühenduse või ühenduse ja tema liikmesriikide ning ühe või mitme kolmanda riigi vaheliste mis tahes tulevaste lepingute sõlmimist, milles loetletakse kutsealad, mis ei kuulu käesoleva direktiivi kohaldamisalasse, et tagada eetiline värbamine valdkondades, kus valitseb personalipuudus,
  sektorites, mis on väga olulised ÜRO aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks, eelkõige tervishoiu- ja haridussektoris, ning sektorites, mis on üliolulised arengumaade võime suhtes pakkuda põhilisi sotsiaalteenuseid
  , kaitstes kõnealustele lepingutele alla kirjutanud arengumaades inimressurssi. |
| --- | --- |

3.

Käesolev direktiiv ei piira ühenduse või ühenduse ja tema liikmesriikide ning ühe või mitme kolmanda riigi vaheliste mis tahes tulevaste lepingute sõlmimist, milles loetletakse kutsealad, mis ei kuulu käesoleva direktiivi kohaldamisalasse, et tagada eetiline värbamine valdkondades, kus valitseb personalipuudus,
  sektorites, mis on väga olulised ÜRO aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks, eelkõige tervishoiu- ja haridussektoris, ning sektorites, mis on üliolulised arengumaade võime suhtes pakkuda põhilisi sotsiaalteenuseid
  , kaitstes kõnealustele lepingutele alla kirjutanud arengumaades inimressurssi.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 2

| 2. | Käesoleva direktiiviga ei mõjutata liikmesriikide õigust vastu võtta või kehtima jätta
  liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimusi käsitlevaid
  soodsamaid sätteid isikute suhtes, kelle suhtes kohaldatakse käesolevat direktiivi,
  välja arvatud esimesse liikmesriiki sisenemist käsitlevad sätted
  . |
| --- | --- |

2.

Käesoleva direktiiviga ei mõjutata liikmesriikide õigust vastu võtta või kehtima jätta
  liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimusi käsitlevaid
  soodsamaid sätteid isikute suhtes, kelle suhtes kohaldatakse käesolevat direktiivi,
  välja arvatud esimesse liikmesriiki sisenemist käsitlevad sätted
  .

| 2. | Käesoleva direktiiviga ei mõjutata liikmesriikide õigust vastu võtta või kehtima jätta soodsamaid sätteid isikute suhtes, kelle suhtes kohaldatakse käesolevat direktiivi,
  seoses järgmiste sätetega
  : |
| --- | --- |

2.

Käesoleva direktiiviga ei mõjutata liikmesriikide õigust vastu võtta või kehtima jätta soodsamaid sätteid isikute suhtes, kelle suhtes kohaldatakse käesolevat direktiivi,
  seoses järgmiste sätetega
  :

| a) | artikli 5 lõige 2 elama asumise korral teise liikmesriiki; |
| --- | --- |

a)

| b) | artikkel 12, artikli 13 lõiked 1 ja 2, artiklid 14 ja 16, artikli 17 lõige 4 ja artikkel 20. |
| --- | --- |

b)

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt a

| a) | esitab vähemalt üheaastase kehtiva töölepingu või siduva tööpakkumise asjaomases liikmesriigis; |
| --- | --- |

a)

esitab vähemalt üheaastase kehtiva töölepingu või siduva tööpakkumise asjaomases liikmesriigis;

| a) | esitab vähemalt üheaastase,
  siseriikliku õiguse kohaselt
  kehtiva töölepingu,
  mis on sõlmitud kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö tegemiseks
  , või
  vastava
  siduva tööpakkumise asjaomases liikmesriigis; |
| --- | --- |

a)

esitab vähemalt üheaastase,
  siseriikliku õiguse kohaselt
  kehtiva töölepingu,
  mis on sõlmitud kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö tegemiseks
  , või
  vastava
  siduva tööpakkumise asjaomases liikmesriigis;

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt c

| c) | esitab reguleerimata kutsealade puhul dokumendid, mis tõendavad asjaomast kõrgemat kutsekvalifikatsiooni erialal või sektoris, mida on täpsustatud töölepingus või siduvas tööpakkumises; |
| --- | --- |

c)

välja jäetud

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt e

| e) | esitab tõendid taotleja ja tema pereliikmete tervisekindlustuse kohta, millega on kaetud kõik riskid, mis on üldiselt kaetud asjaomase liikmesriigi kodanike puhul, ajavahemiku jooksul, mil selline kindlustuskaitse ja vastav õigus hüvitistele on ette nähtud seoses töölepinguga
  või sellest tulenevalt
  ; |
| --- | --- |

e)

esitab tõendid taotleja ja tema pereliikmete tervisekindlustuse kohta, millega on kaetud kõik riskid, mis on üldiselt kaetud asjaomase liikmesriigi kodanike puhul, ajavahemiku jooksul, mil selline kindlustuskaitse ja vastav õigus hüvitistele on ette nähtud seoses töölepinguga
  või sellest tulenevalt
  ;

| e) | esitab tõendid taotleja ja tema pereliikmete tervisekindlustuse kohta, millega on kaetud kõik riskid, mis on üldiselt kaetud asjaomase liikmesriigi kodanike puhul, ajavahemiku jooksul, mil selline kindlustuskaitse ja vastav õigus hüvitistele ei ole ette nähtud seoses töölepinguga
  tulenevast tervisekindlustusest
  ; |
| --- | --- |

e)

esitab tõendid taotleja ja tema pereliikmete tervisekindlustuse kohta, millega on kaetud kõik riskid, mis on üldiselt kaetud asjaomase liikmesriigi kodanike puhul, ajavahemiku jooksul, mil selline kindlustuskaitse ja vastav õigus hüvitistele ei ole ette nähtud seoses töölepinguga
  tulenevast tervisekindlustusest
  ;

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt f

| f) | ei kujuta ohtu avalikule korrale, avalikule julgeolekule ega rahvatervisele. |
| --- | --- |

f)

ei kujuta ohtu avalikule korrale, avalikule julgeolekule ega rahvatervisele.

| f) | ei kujuta
  objektiivselt tõendatud põhjustel
  ohtu avalikule korrale, avalikule julgeolekule ega rahvatervisele. |
| --- | --- |

f)

ei kujuta
  objektiivselt tõendatud põhjustel
  ohtu avalikule korrale, avalikule julgeolekule ega rahvatervisele.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 2

| 2. | Lisaks lõikes 1 sätestatud tingimustele ei tohi töölepingus või siduvas tööpakkumises täpsustatud igakuine brutopalk olla väiksem riiklikust
  palgakünnisest
  , mis on liikmesriikides sellel eesmärgil kindlaks määratud ja avaldatud ning mis peab ulatuma vähemalt
  kolmekordse riiklikus õiguses kindlaks määratud
  igakuise
  miinimumbrutopalgani
  . |
| --- | --- |

2.

Lisaks lõikes 1 sätestatud tingimustele ei tohi töölepingus või siduvas tööpakkumises täpsustatud igakuine brutopalk olla väiksem riiklikust
  palgakünnisest
  , mis on liikmesriikides sellel eesmärgil kindlaks määratud ja avaldatud ning mis peab ulatuma vähemalt
  kolmekordse riiklikus õiguses kindlaks määratud
  igakuise
  miinimumbrutopalgani
  .

| 2. | Lisaks lõikes 1 sätestatud tingimustele ei tohi töölepingus või siduvas tööpakkumises täpsustatud igakuine brutopalk olla väiksem riiklikust
  tasemest
  , mis on liikmesriikides sellel eesmärgil kindlaks määratud ja avaldatud ning mis peab ulatuma vähemalt
  1,7-kordse
  igakuise
  või aastase keskmise brutopalgani asjaomases liikmesriigis ning mis ei tohi olla väiksem palgast, mida kohaldatakse või kohaldataks võrreldavat tööd tegeva töötaja suhtes vastuvõtvas riigis
  . |
| --- | --- |

2.

Lisaks lõikes 1 sätestatud tingimustele ei tohi töölepingus või siduvas tööpakkumises täpsustatud igakuine brutopalk olla väiksem riiklikust
  tasemest
  , mis on liikmesriikides sellel eesmärgil kindlaks määratud ja avaldatud ning mis peab ulatuma vähemalt
  1,7-kordse
  igakuise
  või aastase keskmise brutopalgani asjaomases liikmesriigis ning mis ei tohi olla väiksem palgast, mida kohaldatakse või kohaldataks võrreldavat tööd tegeva töötaja suhtes vastuvõtvas riigis
  .

Liikmesriikides, kus miinimumpalga suurus ei ole kindlaks määratud, kehtestatakse riiklik palgakünnis, mis ulatub vähemalt kolmekordse miinimumsissetulekuni, mille ulatuses on asjaomase liikmesriigi kodanikel õigus saada selles liikmesriigis sotsiaalabi.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 a (uus)

Artikkel 5a

Kõrgelt kvalifitseeritud töötajate puuduse vältimine kolmandates riikides

Liikmesriigid ei püüa aktiivselt ligi meelitada kõrge kvalifikatsiooniga töötajaid sektorites, kus kolmandates riikides juba on või eeldatavasti tekib kõrgelt kvalifitseeritud töötajate puudus. See kehtib eriti tervishoiu- ja haridussektori kohta.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6

Artikkel 6

välja jäetud

Erand

Kui taotluse esitab kolmanda riigi alla 30-aastane kodanik, kellel on kõrgharidus, kohaldatakse järgmisi erandeid:

| a) | liikmesriigid peavad artikli 5 lõikes 2 sätestatud tingimust täidetuks, kui pakutav igakuine brutopalk on võrdne vähemalt kahe kolmandikuga riiklikust palgakünnisest, mis on kindlaks määratud vastavalt artikli 5 lõikele 2; |
| --- | --- |

a)

| b) | liikmesriigid võivad loobuda artikli 5 lõikes 2 sätestatud palgale kehtestatud nõudest, kui taotleja on saanud kõrghariduse kohapeal ning bakalaureuse- ja magistrikraadi ühenduse territooriumil asuvas kõrgharidusasutuses; |
| --- | --- |

b)

| c) | liikmesriigid ei nõua lisaks kõrghariduse tõendamisele töökogemuse tõendamist, välja arvatud juhul, kui see on vajalik selliste riiklikes õigusaktides sätestatud tingimuste täitmiseks, mida ELi kodanikud peavad töölepingus või siduvas tööpakkumises täpsustatud reguleeritud kutsealal osalemiseks järgima. |
| --- | --- |

c)

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 2

| 2. | ELi sinise kaardi algne kehtivusaeg on
  kaks
  aastat ning seda pikendatakse vähemalt
  samaks kehtivusajaks
  . Kui tööleping kehtib vähem kui
  kaks
  aastat, antakse ELi sinine kaart töölepingu kehtivusajaks, millele lisatakse
  kolm
  kuud. |
| --- | --- |

2.

ELi sinise kaardi algne kehtivusaeg on
  kaks
  aastat ning seda pikendatakse vähemalt
  samaks kehtivusajaks
  . Kui tööleping kehtib vähem kui
  kaks
  aastat, antakse ELi sinine kaart töölepingu kehtivusajaks, millele lisatakse
  kolm
  kuud.

| 2. | ELi sinise kaardi algne kehtivusaeg on
  kolm
  aastat ning seda pikendatakse vähemalt
  veel kaheks aastaks
  . Kui tööleping kehtib vähem kui
  kolm
  aastat, antakse ELi sinine kaart töölepingu kehtivusajaks, millele lisatakse
  kuus
  kuud. |
| --- | --- |

2.

ELi sinise kaardi algne kehtivusaeg on
  kolm
  aastat ning seda pikendatakse vähemalt
  veel kaheks aastaks
  . Kui tööleping kehtib vähem kui
  kolm
  aastat, antakse ELi sinine kaart töölepingu kehtivusajaks, millele lisatakse
  kuus
  kuud.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 2 a (uus)

| 2 a. | Olles elanud ELi sinise kaardi omanikuna liikmesriigis seaduslikult 36 kuud, võib asjaomane isik töötada kõrget kvalifikatsiooni nõudval töökohal muus liikmesriigis, elades samal ajal esimeses liikmesriigis. Piiriülese pendelrände täiendavad üksikasjad sätestatakse direktiivis .../.../EÜ [kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta]. |
| --- | --- |

2 a.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 2 – esimene lõik

| 2. | Enne ELi sinise kaardi taotluse üle otsustamist võib liikmesriik hinnata oma tööturu olukorda ning kohaldada riiklikku korda, mis reguleerib vabade töökohtade täitmise tingimusi. |
| --- | --- |

2.

Enne ELi sinise kaardi taotluse üle otsustamist võib liikmesriik hinnata oma tööturu olukorda ning kohaldada riiklikku korda, mis reguleerib vabade töökohtade täitmise tingimusi.

| 2. | Enne ELi sinise kaardi taotluse üle otsustamist võib liikmesriik hinnata oma tööturu olukorda ning kohaldada riiklikku
  ja ühenduse
  korda, mis reguleerib vabade töökohtade täitmise tingimusi.
  Oma kaalutlusõiguse raames arvestab liikmesriik riiklikku ja piirkondlikku tööjõuvajadust
  . |
| --- | --- |

2.

Enne ELi sinise kaardi taotluse üle otsustamist võib liikmesriik hinnata oma tööturu olukorda ning kohaldada riiklikku
  ja ühenduse
  korda, mis reguleerib vabade töökohtade täitmise tingimusi.
  Oma kaalutlusõiguse raames arvestab liikmesriik riiklikku ja piirkondlikku tööjõuvajadust
  .

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 2 – esimene a lõik (uus)

Liikmesriigid võivad lükata tagasi ELi sinise kaardi taotluse, et vältida oskustööjõu äravoolu sektorites, mis päritoluriikides kannatavad kvalifitseeritud töötajate puudumise all.

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 2 – teine lõik

Tööturupoliitika raames
  võivad
  liikmesriigid
  eelistada
  liidu kodanikke, kolmandate riikide kodanikke, kui see on ette nähtud ühenduse õigusaktides, või kolmandate riikide kodanikke, kes elavad seaduslikult asjaomases liikmesriigis ja saavad seal töötushüvitist.

Tööturupoliitika raames
  eelistavad
  liikmesriigid liidu kodanikke
  ning võivad eelistada
  kolmandate riikide kodanikke, kui see on ette nähtud ühenduse õigusaktides, või kolmandate riikide kodanikke, kes elavad seaduslikult asjaomases liikmesriigis ja saavad seal töötushüvitist.

Liikmesriigid lükkavad tagasi ELi sinise kaardi taotluse nende tööturusektorite puhul, millele juurdepääs on teiste liikmesriikide töötajate jaoks piiratud 16. aprilli 2003. aasta ja 25. aprilli 2005. aasta ühinemisaktides sätestatud üleminekukorraga.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 – lõige 1

| 1. | Liikmesriik tühistab käesoleva direktiivi alusel antud ELi sinise kaardi või keeldub selle pikendamisest
  järgmistel juhtudel
  : |
| --- | --- |

1.

Liikmesriik tühistab käesoleva direktiivi alusel antud ELi sinise kaardi või keeldub selle pikendamisest
  järgmistel juhtudel
  :

| 1. | Liikmesriik tühistab käesoleva direktiivi alusel antud ELi sinise kaardi või keeldub selle pikendamisest, kui
  ELi sinine kaart
  on omandatud pettusega, seda on võltsitud või omavoliliselt muudetud. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriik tühistab käesoleva direktiivi alusel antud ELi sinise kaardi või keeldub selle pikendamisest, kui
  ELi sinine kaart
  on omandatud pettusega, seda on võltsitud või omavoliliselt muudetud.

| a) | kui
  see
  on omandatud pettusega, seda on võltsitud või omavoliliselt muudetud; |
| --- | --- |

a)

kui
  see
  on omandatud pettusega, seda on võltsitud või omavoliliselt muudetud;

| 1 a. | Liikmesriik võib tühistada käesoleva direktiivi alusel antud ELi sinise kaardi või keelduda selle pikendamisest järgmistel juhtudel: |
| --- | --- |

1 a.

| b) | kui ilmneb, et kõnealuse kaardi omanik ei vastanud või enam ei vasta artiklites 5 ja 6 sätestatud liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimustele või et ta elab liikmesriigis muul eesmärgil kui see, milleks tal lubati elama asuda; |
| --- | --- |

b)

kui ilmneb, et kõnealuse kaardi omanik ei vastanud või enam ei vasta artiklites 5 ja 6 sätestatud liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimustele või et ta elab liikmesriigis muul eesmärgil kui see, milleks tal lubati elama asuda;

| a) | kui ilmneb, et kõnealuse kaardi omanik ei vastanud või enam ei vasta artiklites 5 ja 6 sätestatud liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimustele või et ta elab liikmesriigis muul eesmärgil kui see, milleks tal lubati elama asuda; |
| --- | --- |

a)

kui ilmneb, et kõnealuse kaardi omanik ei vastanud või enam ei vasta artiklites 5 ja 6 sätestatud liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimustele või et ta elab liikmesriigis muul eesmärgil kui see, milleks tal lubati elama asuda;

| c) | kui kõnealuse kaardi omanik ei pea kinni artikli 13 lõigetes 1 ja 2 ning artiklis 14 sätestatud piirangutest. |
| --- | --- |

c)

kui kõnealuse kaardi omanik ei pea kinni artikli 13 lõigetes 1 ja 2 ning artiklis 14 sätestatud piirangutest.

| b) | kui kõnealuse kaardi omanik ei pea kinni artikli 13 lõigetes 1 ja 2 ning artiklis 14 sätestatud piirangutest. |
| --- | --- |

b)

kui kõnealuse kaardi omanik ei pea kinni artikli 13 lõigetes 1 ja 2 ning artiklis 14 sätestatud piirangutest.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 – lõige 3

| 3. | Liikmesriigid võivad tühistada ELi sinise kaardi või keelduda selle pikendamisest avaliku korra,
  avaliku julgeoleku
  või
  rahvatervise kaalutlusel
  . |
| --- | --- |

3.

Liikmesriigid võivad tühistada ELi sinise kaardi või keelduda selle pikendamisest avaliku korra,
  avaliku julgeoleku
  või
  rahvatervise kaalutlusel
  .

| 3. | Liikmesriigid võivad tühistada ELi sinise kaardi või keelduda selle pikendamisest
  üksnes juhul, kui eksisteerib objektiivselt tõendatud oht
  avaliku korra
  tagamisele või avalikule julgeolekule
  või
  rahvatervisele
  . |
| --- | --- |

3.

Liikmesriigid võivad tühistada ELi sinise kaardi või keelduda selle pikendamisest
  üksnes juhul, kui eksisteerib objektiivselt tõendatud oht
  avaliku korra
  tagamisele või avalikule julgeolekule
  või
  rahvatervisele
  .

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 3 – esimene a lõik (uus)

ELi sinise kaardi väljastamisega võtab liikmesriik endale kohustuse väljastada võimalikult kiiresti, kuid igal juhul mõistliku aja jooksul asjakohased dokumendid ja vajaduse korral viisad, enne kui taotleja peab alustama tööd, mille alusel talle sinine kaart väljastati, välja arvatud juhul, kui kõnealuselt liikmesriigilt ei saa seda õigustatult eeldada, sest tööandja või asjaomane kolmanda riigi kodanik jäid ELi sinise kaardi taotlemisega hiljaks.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 2

| 2. | Kui taotlusega seoses esitatud teave on puudulik, teatavad pädevad ametiasutused taotlejale, millist täiendavat teavet on vaja esitada. Lõikes 1 nimetatud ajavahemik peatatakse seniks, kuni ametiasutused on saanud vajaliku täiendava teabe. |
| --- | --- |

2.

Kui taotlusega seoses esitatud teave on puudulik, teatavad pädevad ametiasutused taotlejale, millist täiendavat teavet on vaja esitada. Lõikes 1 nimetatud ajavahemik peatatakse seniks, kuni ametiasutused on saanud vajaliku täiendava teabe.

| 2. | Kui taotlusega seoses esitatud teave on puudulik, teatavad pädevad ametiasutused
  võimalikult kiiresti
  taotlejale, millist täiendavat teavet on vaja esitada. Lõikes 1 nimetatud ajavahemik peatatakse seniks, kuni ametiasutused on saanud vajaliku täiendava teabe. |
| --- | --- |

2.

Kui taotlusega seoses esitatud teave on puudulik, teatavad pädevad ametiasutused
  võimalikult kiiresti
  taotlejale, millist täiendavat teavet on vaja esitada. Lõikes 1 nimetatud ajavahemik peatatakse seniks, kuni ametiasutused on saanud vajaliku täiendava teabe.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 3

| 3. | Otsusest, millega lükatakse tagasi ELi sinise kaardi taotlus või millega nimetatud kaart jäetakse pikendamata või tühistatakse, teatatakse asjaomasele kolmanda riigi kodanikule ja vajaduse korral tema tööandjale kirjalikult vastavalt asjakohaste riiklike õigusaktidega sätestatud teatamismenetlustele ning sellist otsust on võimalik vaidlustada asjaomase liikmesriigi
  kohtus
  . Teates osutatakse otsuse põhjustele, võimalikele apellatsioonimenetlustele ja nendega seotud tähtaegadele. |
| --- | --- |

3.

Otsusest, millega lükatakse tagasi ELi sinise kaardi taotlus või millega nimetatud kaart jäetakse pikendamata või tühistatakse, teatatakse asjaomasele kolmanda riigi kodanikule ja vajaduse korral tema tööandjale kirjalikult vastavalt asjakohaste riiklike õigusaktidega sätestatud teatamismenetlustele ning sellist otsust on võimalik vaidlustada asjaomase liikmesriigi
  kohtus
  . Teates osutatakse otsuse põhjustele, võimalikele apellatsioonimenetlustele ja nendega seotud tähtaegadele.

| 3. | Otsusest, millega lükatakse tagasi ELi sinise kaardi taotlus või millega nimetatud kaart jäetakse pikendamata või tühistatakse, teatatakse asjaomasele kolmanda riigi kodanikule ja vajaduse korral tema tööandjale kirjalikult vastavalt asjakohaste riiklike õigusaktidega sätestatud teatamismenetlustele ning sellist otsust on võimalik vaidlustada asjaomase liikmesriigi
  vastavalt riigi õigusaktidele määratud pädevas asutuses
  . Teates osutatakse otsuse põhjustele, võimalikele apellatsioonimenetlustele ja nendega seotud tähtaegadele. |
| --- | --- |

3.

Otsusest, millega lükatakse tagasi ELi sinise kaardi taotlus või millega nimetatud kaart jäetakse pikendamata või tühistatakse, teatatakse asjaomasele kolmanda riigi kodanikule ja vajaduse korral tema tööandjale kirjalikult vastavalt asjakohaste riiklike õigusaktidega sätestatud teatamismenetlustele ning sellist otsust on võimalik vaidlustada asjaomase liikmesriigi
  vastavalt riigi õigusaktidele määratud pädevas asutuses
  . Teates osutatakse otsuse põhjustele, võimalikele apellatsioonimenetlustele ja nendega seotud tähtaegadele.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 13 – lõige 1

| 1. | ELi sinise kaardi omaniku juurdepääsu tööturule piiratakse tema kahel esimesel asjaomases liikmesriigis ELi sinise kaardi omanikuna seadusliku elamise aastal sellises tasustatud majandustegevuses osalemisega, mis vastab artiklites 5 ja 6 sätestatud liikmesriiki lubamise tingimustele. Nii töölepingu nende tingimuste muutmiseks, mis mõjutavad liikmesriiki lubamise tingimuste täitmist, kui ka töösuhte muutmiseks on elukohaliikmesriigi
  pädevatelt ametiasututelt
  vaja
  eelnevat kirjalikku
  , vastavalt riiklikele menetlustele ja artikli 12 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul
  antud luba
  . |
| --- | --- |

1.

ELi sinise kaardi omaniku juurdepääsu tööturule piiratakse tema kahel esimesel asjaomases liikmesriigis ELi sinise kaardi omanikuna seadusliku elamise aastal sellises tasustatud majandustegevuses osalemisega, mis vastab artiklites 5 ja 6 sätestatud liikmesriiki lubamise tingimustele. Nii töölepingu nende tingimuste muutmiseks, mis mõjutavad liikmesriiki lubamise tingimuste täitmist, kui ka töösuhte muutmiseks on elukohaliikmesriigi
  pädevatelt ametiasututelt
  vaja
  eelnevat kirjalikku
  , vastavalt riiklikele menetlustele ja artikli 12 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul
  antud luba
  .

| 1. | ELi sinise kaardi omaniku juurdepääsu tööturule piiratakse tema kahel esimesel asjaomases liikmesriigis ELi sinise kaardi omanikuna seadusliku elamise aastal sellises tasustatud majandustegevuses osalemisega, mis vastab artiklites 5 ja 6 sätestatud liikmesriiki lubamise tingimustele. Nii töölepingu nende tingimuste muutmiseks, mis mõjutavad liikmesriiki lubamise tingimuste täitmist, kui ka töösuhte muutmiseks on elukohaliikmesriigi
  pädevaid ametiasutusi
  vaja
  eelnevat kirjalikult teavitada
  vastavalt riiklikele menetlustele ja artikli 12 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

1.

ELi sinise kaardi omaniku juurdepääsu tööturule piiratakse tema kahel esimesel asjaomases liikmesriigis ELi sinise kaardi omanikuna seadusliku elamise aastal sellises tasustatud majandustegevuses osalemisega, mis vastab artiklites 5 ja 6 sätestatud liikmesriiki lubamise tingimustele. Nii töölepingu nende tingimuste muutmiseks, mis mõjutavad liikmesriiki lubamise tingimuste täitmist, kui ka töösuhte muutmiseks on elukohaliikmesriigi
  pädevaid ametiasutusi
  vaja
  eelnevat kirjalikult teavitada
  vastavalt riiklikele menetlustele ja artikli 12 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 13 – lõige 2

| 2. | Pärast kaheaastast seaduslikku elamist asjaomases liikmesriigis ELi sinise kaardi omanikuna koheldakse nimetatud isikut
  seoses juurdepääsuga kõrget kvalifikatsiooni nõudvale tööle
  võrdselt kodanikega.
  ELi sinise kaardi omanik teatab oma töösuhte muutumisest elukohaliikmesriigi pädevatele ametiasutustele vastavalt riiklikele menetlustele
  . |
| --- | --- |

2.

Pärast kaheaastast seaduslikku elamist asjaomases liikmesriigis ELi sinise kaardi omanikuna koheldakse nimetatud isikut
  seoses juurdepääsuga kõrget kvalifikatsiooni nõudvale tööle
  võrdselt kodanikega.
  ELi sinise kaardi omanik teatab oma töösuhte muutumisest elukohaliikmesriigi pädevatele ametiasutustele vastavalt riiklikele menetlustele
  .

| 2. | Pärast kaheaastast seaduslikku elamist asjaomases liikmesriigis ELi sinise kaardi omanikuna koheldakse nimetatud isikut võrdselt kodanikega. |
| --- | --- |

2.

Pärast kaheaastast seaduslikku elamist asjaomases liikmesriigis ELi sinise kaardi omanikuna koheldakse nimetatud isikut võrdselt kodanikega.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 14 – lõige 1

| 1. | Töötus ei ole iseenesest põhjus ELi sinise kaardi tühistamiseks, välja arvatud juhul, kui see kestab kauem kui
  kolm
  järjestikust kuud. |
| --- | --- |

1.

Töötus ei ole iseenesest põhjus ELi sinise kaardi tühistamiseks, välja arvatud juhul, kui see kestab kauem kui
  kolm
  järjestikust kuud.

| 1. | Töötus ei ole iseenesest põhjus ELi sinise kaardi tühistamiseks
  või pikendamata jätmiseks
  , välja arvatud juhul, kui see kestab kauem kui
  kuus
  järjestikust kuud. |
| --- | --- |

1.

Töötus ei ole iseenesest põhjus ELi sinise kaardi tühistamiseks
  või pikendamata jätmiseks
  , välja arvatud juhul, kui see kestab kauem kui
  kuus
  järjestikust kuud.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 14 – lõige 1 a (uus)

| 1 a. | ELi sinise kaardi omanikul on õigus viibida liikmesriigi territooriumil seni, kuni ta läbib koolitust, mille eesmärk on tema ametialaste oskuste tõstmine või ametialane ümberõpe. |
| --- | --- |

1 a.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 14 – lõige 2

| 2. | Sellel
  ajavahemikul on ELi sinise kaardi omanikul õigus otsida tööd ja võtta töökoht vastu vastavalt artikli 13 lõikes 1 või 2 sätestatud tingimusele, olenevalt sellest, kumb on asjakohane. |
| --- | --- |

2.

Sellel
  ajavahemikul on ELi sinise kaardi omanikul õigus otsida tööd ja võtta töökoht vastu vastavalt artikli 13 lõikes 1 või 2 sätestatud tingimusele, olenevalt sellest, kumb on asjakohane.

| 2. | Lõigetes 1 ja 1 a märgitud
  ajavahemikul on ELi sinise kaardi omanikul õigus otsida tööd ja võtta
  kõrget kvalifikatsiooni nõudev
  töökoht vastu vastavalt artikli 13 lõikes 1 või 2 sätestatud tingimusele, olenevalt sellest, kumb on asjakohane. |
| --- | --- |

2.

Lõigetes 1 ja 1 a märgitud
  ajavahemikul on ELi sinise kaardi omanikul õigus otsida tööd ja võtta
  kõrget kvalifikatsiooni nõudev
  töökoht vastu vastavalt artikli 13 lõikes 1 või 2 sätestatud tingimusele, olenevalt sellest, kumb on asjakohane.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 15 – lõige 2

| 2. | Liikmesriigid võivad piirata lõike 1 punktides c ja i nimetatud õigusi, mis on seotud stipendiumite ja riikliku elamispinna saamisega seotud menetlusega, juhul, kui ELi sinise kaardi omanik on viibinud või tal on õigus viibida asjaomase liikmesriigi territooriumil vähemalt kolm aastat. |
| --- | --- |

2.

välja jäetud

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 15 – lõige 3

| 3. | Liikmesriigid võivad piirata võrdset kohtlemist sotsiaalabi valdkonnas juhul, kui ELi sinise kaardi omanikule on antud EÜ pikaajalise elaniku staatus kooskõlas artikliga 17. |
| --- | --- |

3.

välja jäetud

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 16 – lõige 2 a (uus)

| 2 a. | Artikli 8 lõiget 2 tõlgendatakse nii, et ELi sinise kaardi omanik on ELi sinise kaardi kehtivuse aja, kaasa arvatud pikendamine, elanud seaduslikult esimese liikmesriigi territooriumil. |
| --- | --- |

2 a.

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 17 – lõige 4

| 4. | Erandina direktiivi 2003/109/EÜ artikli 9 lõike 1 punktist c
  pikendavad
  liikmesriigid EÜ pikaajalise elaniku staatust omava ELi sinise kaardi omanikule ja tema pereliikmetele lubatud äraolekuaega 24 järjestikuse kuuni. |
| --- | --- |

4.

Erandina direktiivi 2003/109/EÜ artikli 9 lõike 1 punktist c
  pikendavad
  liikmesriigid EÜ pikaajalise elaniku staatust omava ELi sinise kaardi omanikule ja tema pereliikmetele lubatud äraolekuaega 24 järjestikuse kuuni.

| 4. | Erandina direktiivi 2003/109/EÜ artikli 9 lõike 1 punktist c
  võivad
  liikmesriigid
  pikendada
  EÜ pikaajalise elaniku staatust omava ELi sinise kaardi omanikule ja tema pereliikmetele lubatud äraolekuaega 24 järjestikuse kuuni. |
| --- | --- |

4.

Erandina direktiivi 2003/109/EÜ artikli 9 lõike 1 punktist c
  võivad
  liikmesriigid
  pikendada
  EÜ pikaajalise elaniku staatust omava ELi sinise kaardi omanikule ja tema pereliikmetele lubatud äraolekuaega 24 järjestikuse kuuni.

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 17 – lõige 5

| 5. | Lõigetes 3 ja 4 sätestatud erandeid direktiivist 2003/109/EÜ kohaldatakse ainult juhul, kui asjaomane kolmanda riigi kodanik saab esitada tõendid, et ta on ühenduse territooriumilt ära olnud seoses palgatöötajana või füüsiliselt isikust ettevõtjana majandustegevuses osalemisega, vabatahtliku teenistuse osutamisega või õpingutega
  oma päritoluriigis
  . |
| --- | --- |

5.

Lõigetes 3 ja 4 sätestatud erandeid direktiivist 2003/109/EÜ kohaldatakse ainult juhul, kui asjaomane kolmanda riigi kodanik saab esitada tõendid, et ta on ühenduse territooriumilt ära olnud seoses palgatöötajana või füüsiliselt isikust ettevõtjana majandustegevuses osalemisega, vabatahtliku teenistuse osutamisega või õpingutega
  oma päritoluriigis
  .

| 5. | Lõigetes 3 ja 4 sätestatud erandeid direktiivist 2003/109/EÜ kohaldatakse ainult juhul, kui asjaomane kolmanda riigi kodanik saab esitada tõendid, et ta on ühenduse territooriumilt ära olnud seoses
  oma päritoluriigis
  palgatöötajana või füüsiliselt isikust ettevõtjana majandustegevuses osalemisega, vabatahtliku teenistuse osutamisega või õpingutega,
  et ergutada mainitud spetsialistide korduvrännet, samuti kõnesolevate võõrtöötajate hilisemat osalemist oma päritoluriigi koolitustel ning teadus- ja tehnikaalases tegevuses
  . |
| --- | --- |

5.

Lõigetes 3 ja 4 sätestatud erandeid direktiivist 2003/109/EÜ kohaldatakse ainult juhul, kui asjaomane kolmanda riigi kodanik saab esitada tõendid, et ta on ühenduse territooriumilt ära olnud seoses
  oma päritoluriigis
  palgatöötajana või füüsiliselt isikust ettevõtjana majandustegevuses osalemisega, vabatahtliku teenistuse osutamisega või õpingutega,
  et ergutada mainitud spetsialistide korduvrännet, samuti kõnesolevate võõrtöötajate hilisemat osalemist oma päritoluriigi koolitustel ning teadus- ja tehnikaalases tegevuses
  .

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 19 – lõige 3 – sissejuhatav osa

| 3. | Kooskõlas artiklis 12 sätestatud menetlusega töötleb teine liikmesriik seda
  teadet
  ning teatab kirjalikult taotlejale ja esimesele liikmesriigile oma otsusest: |
| --- | --- |

3.

Kooskõlas artiklis 12 sätestatud menetlusega töötleb teine liikmesriik seda
  teadet
  ning teatab kirjalikult taotlejale ja esimesele liikmesriigile oma otsusest:

| 3. | Kooskõlas artiklis 12 sätestatud menetlusega töötleb teine liikmesriik seda
  taotlust ja käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud dokumente
  ning teatab kirjalikult taotlejale ja esimesele liikmesriigile oma otsusest: |
| --- | --- |

3.

Kooskõlas artiklis 12 sätestatud menetlusega töötleb teine liikmesriik seda
  taotlust ja käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud dokumente
  ning teatab kirjalikult taotlejale ja esimesele liikmesriigile oma otsusest:

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 19 – lõige 3 – punkt b

| b) | keelduda ELi sinise kaardi andmisest
  ning kohustada
  kooskõlas riiklikus õiguses sätestatud korraga, sealhulgas riigist väljasaatmise kord, taotlejat ja tema pereliikmeid lahkuma oma territooriumilt,
  kui käesolevas artiklis sätestatud tingimused ei ole täidetud
  . Esimene liikmesriik võtab ELi sinise kaardi omaniku ja tema pereliikmed kohe ilma formaalsusteta tagasi. Pärast tagasivõtmist kohaldatakse artiklit 14. |
| --- | --- |

b)

keelduda ELi sinise kaardi andmisest
  ning kohustada
  kooskõlas riiklikus õiguses sätestatud korraga, sealhulgas riigist väljasaatmise kord, taotlejat ja tema pereliikmeid lahkuma oma territooriumilt,
  kui käesolevas artiklis sätestatud tingimused ei ole täidetud
  . Esimene liikmesriik võtab ELi sinise kaardi omaniku ja tema pereliikmed kohe ilma formaalsusteta tagasi. Pärast tagasivõtmist kohaldatakse artiklit 14.

| b) | keelduda ELi sinise kaardi andmisest,
  kui käesolevas artiklis sätestatud tingimused ei ole täidetud või kui on olemas keeldumise põhjused vastavalt artiklile 9. Sel juhul kohustab liikmesriik, kui taotleja asub juba tema territooriumil
  , kooskõlas riiklikus õiguses sätestatud korraga, sealhulgas riigist väljasaatmise kord, taotlejat ja tema pereliikmeid lahkuma oma territooriumilt. Esimene liikmesriik võtab ELi sinise kaardi omaniku ja tema pereliikmed kohe ilma formaalsusteta tagasi. Pärast tagasivõtmist kohaldatakse artiklit 14. |
| --- | --- |

b)

keelduda ELi sinise kaardi andmisest,
  kui käesolevas artiklis sätestatud tingimused ei ole täidetud või kui on olemas keeldumise põhjused vastavalt artiklile 9. Sel juhul kohustab liikmesriik, kui taotleja asub juba tema territooriumil
  , kooskõlas riiklikus õiguses sätestatud korraga, sealhulgas riigist väljasaatmise kord, taotlejat ja tema pereliikmeid lahkuma oma territooriumilt. Esimene liikmesriik võtab ELi sinise kaardi omaniku ja tema pereliikmed kohe ilma formaalsusteta tagasi. Pärast tagasivõtmist kohaldatakse artiklit 14.

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 20 – lõige 2

| 2. | Kui liikmesriik otsustab kohaldada direktiivi 2003/109/EÜ artikli 14 lõikes 3 sätestatud tööturule juurdepääsu piiranguid,
  peab
  ta
  eelistama
  isikut, kellel on elamisluba „pikaajaline elanik – EÜ/ELi sinise kaardi omanik”, teistele kolmandate riikide kodanikele, kes taotlevad asjaomases liikmesriigis elamist samadel eesmärkidel. |
| --- | --- |

2.

Kui liikmesriik otsustab kohaldada direktiivi 2003/109/EÜ artikli 14 lõikes 3 sätestatud tööturule juurdepääsu piiranguid,
  peab
  ta
  eelistama
  isikut, kellel on elamisluba „pikaajaline elanik – EÜ/ELi sinise kaardi omanik”, teistele kolmandate riikide kodanikele, kes taotlevad asjaomases liikmesriigis elamist samadel eesmärkidel.

| 2. | Kui liikmesriik otsustab kohaldada direktiivi 2003/109/EÜ artikli 14 lõikes 3 sätestatud tööturule juurdepääsu piiranguid,
  võib
  ta
  eelistada
  isikut, kellel on elamisluba „pikaajaline elanik – EÜ/ELi sinise kaardi omanik”, teistele kolmandate riikide kodanikele, kes taotlevad asjaomases liikmesriigis elamist samadel eesmärkidel,
  kui on tegemist olukorraga, kus konkreetse töö puhul on kaks või enam kandidaati võrdse kvalifikatsiooniga
  . |
| --- | --- |

2.

Kui liikmesriik otsustab kohaldada direktiivi 2003/109/EÜ artikli 14 lõikes 3 sätestatud tööturule juurdepääsu piiranguid,
  võib
  ta
  eelistada
  isikut, kellel on elamisluba „pikaajaline elanik – EÜ/ELi sinise kaardi omanik”, teistele kolmandate riikide kodanikele, kes taotlevad asjaomases liikmesriigis elamist samadel eesmärkidel,
  kui on tegemist olukorraga, kus konkreetse töö puhul on kaks või enam kandidaati võrdse kvalifikatsiooniga
  .

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 1

| 1. | Liikmesriigid teatavad otsusega 2006/688/EÜ loodud võrgustiku kaudu komisjonile ja teistele liikmesriikidele artikliga 7, artikli 9 lõikega 2, artikli 19 lõikega 5 ja artikliga 20 seotud seadusandlike ja reguleerivate meetmete võtmisest. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid teatavad otsusega 2006/688/EÜ loodud võrgustiku kaudu komisjonile ja teistele liikmesriikidele artikliga 7, artikli 9 lõikega 2, artikli 19 lõikega 5 ja artikliga 20 seotud seadusandlike ja reguleerivate meetmete võtmisest.

| 1. | Liikmesriigid teatavad otsusega 2006/688/EÜ loodud võrgustiku kaudu komisjonile ja teistele liikmesriikidele artikliga 7, artikli 9 lõikega 2, artikli 19 lõikega 5 ja artikliga 20 seotud seadusandlike ja reguleerivate meetmete võtmisest
  ning milliste meetmetega on täpsemalt tegemist
  . |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid teatavad otsusega 2006/688/EÜ loodud võrgustiku kaudu komisjonile ja teistele liikmesriikidele artikliga 7, artikli 9 lõikega 2, artikli 19 lõikega 5 ja artikliga 20 seotud seadusandlike ja reguleerivate meetmete võtmisest
  ning milliste meetmetega on täpsemalt tegemist
  .

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 22 – lõige 3

| 3. | Igal aastal ja esimest korda mitte hiljem kui 1. aprillil [ühe aasta pärast alates käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäevast] esitavad liikmesriigid otsusega 2006/688/EÜ loodud võrgustiku kaudu komisjonile ja teistele liikmesriikidele statistika selliste kolmandate riikide kodanike arvu kohta, kellele on eelmise kalendriaasta jooksul antud ELi sinine kaart, kelle vastavat kaarti on pikendatud ja tühistatud, märkides ära nende kodakondsuse ja kutseala. Samuti edastatakse statistika riiki lubatud pereliikmete kohta. Lisaks märgitakse esitatud teabes artiklite 19–21 kohaselt liikmesriiki lubatud ELi sinise kaardi omanike ja nende pereliikmete eelnev elukohaliikmesriik. |
| --- | --- |

3.

Igal aastal ja esimest korda mitte hiljem kui 1. aprillil [ühe aasta pärast alates käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäevast] esitavad liikmesriigid otsusega 2006/688/EÜ loodud võrgustiku kaudu komisjonile ja teistele liikmesriikidele statistika selliste kolmandate riikide kodanike arvu kohta, kellele on eelmise kalendriaasta jooksul antud ELi sinine kaart, kelle vastavat kaarti on pikendatud ja tühistatud, märkides ära nende kodakondsuse ja kutseala. Samuti edastatakse statistika riiki lubatud pereliikmete kohta. Lisaks märgitakse esitatud teabes artiklite 19–21 kohaselt liikmesriiki lubatud ELi sinise kaardi omanike ja nende pereliikmete eelnev elukohaliikmesriik.

| 3. | Igal aastal ja esimest korda mitte hiljem kui 1. aprillil [ühe aasta pärast alates käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäevast] esitavad liikmesriigid otsusega 2006/688/EÜ loodud võrgustiku kaudu komisjonile ja teistele liikmesriikidele statistika selliste kolmandate riikide kodanike arvu kohta, kellele on eelmise kalendriaasta jooksul antud ELi sinine kaart, kelle vastavat kaarti on pikendatud ja tühistatud, märkides ära nende kodakondsuse ja kutseala
  isikuandmete kaitset käsitlevate õigusaktide kohaselt
  . Samuti edastatakse statistika riiki lubatud pereliikmete kohta,
  välja arvatud nende kutseala puudutav teave
  . Lisaks märgitakse esitatud teabes artiklite 19–21 kohaselt liikmesriiki lubatud ELi sinise kaardi omanike ja nende pereliikmete eelnev elukohaliikmesriik. |
| --- | --- |

3.

Igal aastal ja esimest korda mitte hiljem kui 1. aprillil [ühe aasta pärast alates käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäevast] esitavad liikmesriigid otsusega 2006/688/EÜ loodud võrgustiku kaudu komisjonile ja teistele liikmesriikidele statistika selliste kolmandate riikide kodanike arvu kohta, kellele on eelmise kalendriaasta jooksul antud ELi sinine kaart, kelle vastavat kaarti on pikendatud ja tühistatud, märkides ära nende kodakondsuse ja kutseala
  isikuandmete kaitset käsitlevate õigusaktide kohaselt
  . Samuti edastatakse statistika riiki lubatud pereliikmete kohta,
  välja arvatud nende kutseala puudutav teave
  . Lisaks märgitakse esitatud teabes artiklite 19–21 kohaselt liikmesriiki lubatud ELi sinise kaardi omanike ja nende pereliikmete eelnev elukohaliikmesriik.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/240 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/240

---

Ühtne elamis- ja tööloa taotlemise kord *

P6_TA(2008)0558

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta (KOM(2007)0638 – C6-0470/2007 – 2007/0229(CNS))

(2010/C 16 E/42)

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut (KOM(2007)0638); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut (KOM(2007)0638);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 63 punkti 3 alapunkti a; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 63 punkti 3 alapunkti a;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 67, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0470/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 67, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0470/2007);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A6-0431/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A6-0431/2008),

1.   kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

2.   palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

3.   palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

4.   palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

5.   teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 2


  Ettepanek võtta vastu direktiiv


  Põhjendus 7 a (uus) |
| | 7 a. | Ühtse loa kehtivusaja määrab kindlaks iga liikmesriik. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7 a (uus)

7 a.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10

| 10. | Liikmesriikides seaduslikult elavatel ja töötavatel kolmandate riikide kodanikel peaks olema vastuvõtva liikmesriigi kodanikega vähemalt võrdsed õigused, st neid tuleks kohelda samamoodi kui liikmesriigi kodanikke, sõltumata nende riiki lubamise esialgsest eesmärgist või alusest. Direktiivis loetletud valdkondades tuleks õigus võrdsele kohtlemisele anda mitte üksnes neile kolmandate riikide kodanikele, kes on liikmesriiki lubatud töötamise eesmärgil, vaid ka neile, kes on liikmesriiki lubatud muudel põhjustel ja kellele on antud juurdepääs liikmesriigi tööturule teiste ühenduse või liikmesriikide õigusaktide alusel. See ettepanek puudutab kolmandatest riikidest pärit töötajate pereliikmeid, kes on liikmesriiki lubatud vastavalt nõukogu 22. septembri 2003. aasta direktiivile 2003/86/EÜ perekonna taasühinemise õiguse kohta, kolmandate riikide kodanikke, kes on liikmesriiki lubatud vastavalt nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivile 2004/114/EÜ kolmandate riikide kodanike riiki lubamise kohta õpingute, õpilasvahetuse, tasustamata praktika või vabatahtliku teenistuse eesmärgil, ning teadlasi, kes on liikmesriiki lubatud vastavalt nõukogu 12. oktoobri 2005. aasta direktiivile 2005/71/EÜ kolmandate riikide kodanike teadusuuringute eesmärgil riiki lubamise erimenetluse kohta. |
| --- | --- |

10.

Liikmesriikides seaduslikult elavatel ja töötavatel kolmandate riikide kodanikel peaks olema vastuvõtva liikmesriigi kodanikega vähemalt võrdsed õigused, st neid tuleks kohelda samamoodi kui liikmesriigi kodanikke, sõltumata nende riiki lubamise esialgsest eesmärgist või alusest. Direktiivis loetletud valdkondades tuleks õigus võrdsele kohtlemisele anda mitte üksnes neile kolmandate riikide kodanikele, kes on liikmesriiki lubatud töötamise eesmärgil, vaid ka neile, kes on liikmesriiki lubatud muudel põhjustel ja kellele on antud juurdepääs liikmesriigi tööturule teiste ühenduse või liikmesriikide õigusaktide alusel. See ettepanek puudutab kolmandatest riikidest pärit töötajate pereliikmeid, kes on liikmesriiki lubatud vastavalt nõukogu 22. septembri 2003. aasta direktiivile 2003/86/EÜ perekonna taasühinemise õiguse kohta, kolmandate riikide kodanikke, kes on liikmesriiki lubatud vastavalt nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivile 2004/114/EÜ kolmandate riikide kodanike riiki lubamise kohta õpingute, õpilasvahetuse, tasustamata praktika või vabatahtliku teenistuse eesmärgil, ning teadlasi, kes on liikmesriiki lubatud vastavalt nõukogu 12. oktoobri 2005. aasta direktiivile 2005/71/EÜ kolmandate riikide kodanike teadusuuringute eesmärgil riiki lubamise erimenetluse kohta.

| 10. | Liikmesriikides seaduslikult elavatel ja töötavatel kolmandate riikide kodanikel peaks olema vastuvõtva liikmesriigi kodanikega vähemalt võrdsed
  töötajate
  õigused, st neid tuleks kohelda samamoodi kui liikmesriigi kodanikke, sõltumata nende riiki lubamise esialgsest eesmärgist või alusest. Direktiivis loetletud valdkondades tuleks õigus võrdsele kohtlemisele anda mitte üksnes neile kolmandate riikide kodanikele, kes on liikmesriiki lubatud töötamise eesmärgil, vaid ka neile, kes on liikmesriiki lubatud muudel põhjustel ja kellele on antud juurdepääs liikmesriigi tööturule teiste ühenduse või liikmesriikide õigusaktide alusel. See ettepanek puudutab kolmandatest riikidest pärit töötajate pereliikmeid, kes on liikmesriiki lubatud vastavalt nõukogu 22. septembri 2003. aasta direktiivile 2003/86/EÜ perekonna taasühinemise õiguse kohta, kolmandate riikide kodanikke, kes on liikmesriiki lubatud vastavalt nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivile 2004/114/EÜ kolmandate riikide kodanike riiki lubamise kohta õpingute, õpilasvahetuse, tasustamata praktika või vabatahtliku teenistuse eesmärgil, ning teadlasi, kes on liikmesriiki lubatud vastavalt nõukogu 12. oktoobri 2005. aasta direktiivile 2005/71/EÜ kolmandate riikide kodanike teadusuuringute eesmärgil riiki lubamise erimenetluse kohta. |
| --- | --- |

10.

Liikmesriikides seaduslikult elavatel ja töötavatel kolmandate riikide kodanikel peaks olema vastuvõtva liikmesriigi kodanikega vähemalt võrdsed
  töötajate
  õigused, st neid tuleks kohelda samamoodi kui liikmesriigi kodanikke, sõltumata nende riiki lubamise esialgsest eesmärgist või alusest. Direktiivis loetletud valdkondades tuleks õigus võrdsele kohtlemisele anda mitte üksnes neile kolmandate riikide kodanikele, kes on liikmesriiki lubatud töötamise eesmärgil, vaid ka neile, kes on liikmesriiki lubatud muudel põhjustel ja kellele on antud juurdepääs liikmesriigi tööturule teiste ühenduse või liikmesriikide õigusaktide alusel. See ettepanek puudutab kolmandatest riikidest pärit töötajate pereliikmeid, kes on liikmesriiki lubatud vastavalt nõukogu 22. septembri 2003. aasta direktiivile 2003/86/EÜ perekonna taasühinemise õiguse kohta, kolmandate riikide kodanikke, kes on liikmesriiki lubatud vastavalt nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivile 2004/114/EÜ kolmandate riikide kodanike riiki lubamise kohta õpingute, õpilasvahetuse, tasustamata praktika või vabatahtliku teenistuse eesmärgil, ning teadlasi, kes on liikmesriiki lubatud vastavalt nõukogu 12. oktoobri 2005. aasta direktiivile 2005/71/EÜ kolmandate riikide kodanike teadusuuringute eesmärgil riiki lubamise erimenetluse kohta.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13

| 13. | Käesoleva direktiiviga ei tuleks hõlmata kolmandate riikide kodanikke, kes on lubatud liikmesriiki hooajatöödele
  mitte kauemaks kui kuueks kuuks mis tahes kaheteistkümne kuu pikkuse ajavahemiku jooksul
  , kuna nad viibivad riigis ajutiselt. |
| --- | --- |

13.

Käesoleva direktiiviga ei tuleks hõlmata kolmandate riikide kodanikke, kes on lubatud liikmesriiki hooajatöödele
  mitte kauemaks kui kuueks kuuks mis tahes kaheteistkümne kuu pikkuse ajavahemiku jooksul
  , kuna nad viibivad riigis ajutiselt.

| 13. | Käesoleva direktiiviga ei tuleks hõlmata kolmandate riikide kodanikke, kes on lubatud liikmesriiki hooajatöödele, kuna nad viibivad riigis ajutiselt ning
  nendega seotud küsimusi reguleeritakse eridirektiiviga
  . |
| --- | --- |

13.

Käesoleva direktiiviga ei tuleks hõlmata kolmandate riikide kodanikke, kes on lubatud liikmesriiki hooajatöödele, kuna nad viibivad riigis ajutiselt ning
  nendega seotud küsimusi reguleeritakse eridirektiiviga
  .

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13 a (uus)

| 13 a. | Käesolevat direktiivi tuleks ühiste õiguste osas kohaldada ajutise kaitse saajate suhtes, kuna neil lubatakse liikmesriigis seaduslikult töötada. |
| --- | --- |

13 a.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 18 a (uus)

| 18 a. | Käesolevat direktiivi tuleks rakendada ilma, et see piiraks ühenduse õigusaktide ja rahvusvaheliste õigusvahendite soodsamate sätete kohaldamist. |
| --- | --- |

18 a.

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 18 b (uus)

| (18 b) | Liikmesriigid peaksid ratifitseerima ÜRO Peaassamblee poolt 18. detsembril 1990 vastu võetud rahvusvahelise konventsiooni võõrtöötajate ja nende perekonnaliikmete õiguste kaitse kohta. |
| --- | --- |

(18 b)

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 19

| 19. | Liikmesriigid peaksid jõustama käesoleva direktiivi, diskrimineerimata sealjuures soo, rassi, nahavärvi, rahvuse või ühiskondliku päritolu, geneetiliste eripärade, keele, usu või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, vähemusrahvuse hulka kuulumise, varandusliku seisundi, sünni, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel, eriti vastavalt nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivile 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust, ning nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivile 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel. |
| --- | --- |

19.

Liikmesriigid peaksid jõustama käesoleva direktiivi, diskrimineerimata sealjuures soo, rassi, nahavärvi, rahvuse või ühiskondliku päritolu, geneetiliste eripärade, keele, usu või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, vähemusrahvuse hulka kuulumise, varandusliku seisundi, sünni, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel, eriti vastavalt nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivile 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust, ning nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivile 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel.

| (19) | Liikmesriigid peaksid jõustama käesoleva direktiivi, diskrimineerimata sealjuures soo, rassi, nahavärvi, rahvuse või ühiskondliku päritolu, geneetiliste eripärade, keele, usu või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, vähemusrahvuse hulka kuulumise, varandusliku seisundi, sünni, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel, eriti vastavalt nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivile 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust, ning nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivile 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel,
  samuti vastavalt tulevastele õigusaktidele selles valdkonnas, sealhulgas kui see vastu võetakse, ettepanekule võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (KOM(2008)0426)
  . |
| --- | --- |

(19)

Liikmesriigid peaksid jõustama käesoleva direktiivi, diskrimineerimata sealjuures soo, rassi, nahavärvi, rahvuse või ühiskondliku päritolu, geneetiliste eripärade, keele, usu või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, vähemusrahvuse hulka kuulumise, varandusliku seisundi, sünni, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel, eriti vastavalt nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivile 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust, ning nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivile 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel,
  samuti vastavalt tulevastele õigusaktidele selles valdkonnas, sealhulgas kui see vastu võetakse, ettepanekule võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (KOM(2008)0426)
  .

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt a

| a) | kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamise ja töötamise ühtse loa väljaandmise ühtne menetlus, et lihtsustada nende
  lubamist
  riiki ning nende staatuse kontrollimist, ning |
| --- | --- |

a)

kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamise ja töötamise ühtse loa väljaandmise ühtne menetlus, et lihtsustada nende
  lubamist
  riiki ning nende staatuse kontrollimist, ning

| a) | kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamise ja töötamise ühtse loa väljaandmise ühtne menetlus, et lihtsustada
  menetlust
  nende
  lubamiseks
  riiki ning nende staatuse kontrollimist, ning |
| --- | --- |

a)

kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamise ja töötamise ühtse loa väljaandmise ühtne menetlus, et lihtsustada
  menetlust
  nende
  lubamiseks
  riiki ning nende staatuse kontrollimist, ning

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt b

| b) | ühised õigused liikmesriigis seaduslikult elavatele kolmandatest riikidest pärit töötajatele. |
| --- | --- |

b)

ühised õigused liikmesriigis seaduslikult elavatele kolmandatest riikidest pärit töötajatele.

| b) | ühised õigused liikmesriigis seaduslikult elavatele kolmandatest riikidest pärit töötajatele,
  sõltumata sellest, mis eesmärgil neid algselt liikmesriiki lubati
  . |
| --- | --- |

b)

ühised õigused liikmesriigis seaduslikult elavatele kolmandatest riikidest pärit töötajatele,
  sõltumata sellest, mis eesmärgil neid algselt liikmesriiki lubati
  .

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – esimene a lõik (uus)

Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide pädevust lubada oma tööturule kolmandate riikide kodanikke.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt d

| (d) | „ühtne taotlemise menetlus” – menetlus, mille käigus kolmanda riigi kodaniku
  üheainsa liikmesriigis elamise ja töötamise loa taotluse alusel tehakse otsus talle ühtse loa andmise kohta
  . |
| --- | --- |

(d)

„ühtne taotlemise menetlus” – menetlus, mille käigus kolmanda riigi kodaniku
  üheainsa liikmesriigis elamise ja töötamise loa taotluse alusel tehakse otsus talle ühtse loa andmise kohta
  .

| (d) | „ühtne taotlemise menetlus” – menetlus, mille käigus kolmanda riigi kodaniku
  või tema tulevase tööandja taotluse alusel tehakse otsus kolmanda riigi kodanikule ühtse loa andmise kohta, mis võimaldab tal elada ja töötada liikmesriigi territooriumil
  . |
| --- | --- |

(d)

„ühtne taotlemise menetlus” – menetlus, mille käigus kolmanda riigi kodaniku
  või tema tulevase tööandja taotluse alusel tehakse otsus kolmanda riigi kodanikule ühtse loa andmise kohta, mis võimaldab tal elada ja töötada liikmesriigi territooriumil
  .

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt d a (uus)

| d a) | „piirialatöö” – töö tegemine muus liikmesriigis kui elukohaliikmesriik, kui töötegijaks on määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 1 punktis b osutatud piirialatöötaja. |
| --- | --- |

d a)

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt b

| b) | kolmandatest riikidest pärit töötajate suhtes, kes elavad seaduslikult liikmesriigis. |
| --- | --- |

b)

kolmandatest riikidest pärit töötajate suhtes, kes elavad seaduslikult liikmesriigis.

| b) | kolmandatest riikidest pärit töötajate suhtes, kes elavad seaduslikult liikmesriigis,
  sõltumata sellest, mis eesmärgil neid algselt liikmesriiki lubati
  . |
| --- | --- |

b)

kolmandatest riikidest pärit töötajate suhtes, kes elavad seaduslikult liikmesriigis,
  sõltumata sellest, mis eesmärgil neid algselt liikmesriiki lubati
  .

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| 2. | Käesolevat
  direktiivi ei kohaldata kolmandate riikide kodanike suhtes: |
| --- | --- |

2.

Käesolevat
  direktiivi ei kohaldata kolmandate riikide kodanike suhtes:

| 2. | Käesoleva
  direktiivi
  sätteid, mis käsitlevad kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa ühtse taotlemise menetlust
  , ei kohaldata kolmandate riikide kodanike suhtes: |
| --- | --- |

2.

Käesoleva
  direktiivi
  sätteid, mis käsitlevad kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa ühtse taotlemise menetlust
  , ei kohaldata kolmandate riikide kodanike suhtes:

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt d

| d) | kes on lubatud liikmesriiki hooajatöödele
  mitte kauemaks kui kuueks kuuks mis tahes kaheteistkümne kuu pikkuse ajavahemiku jooksul
  ; |
| --- | --- |

d)

kes on lubatud liikmesriiki hooajatöödele
  mitte kauemaks kui kuueks kuuks mis tahes kaheteistkümne kuu pikkuse ajavahemiku jooksul
  ;

| d) | kes on lubatud liikmesriiki hooajatöödele; |
| --- | --- |

d)

kes on lubatud liikmesriiki hooajatöödele;

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt d a (uus)

| d a) | kes on lubatud liikmesriiki töötamise eesmärgil mitte kauemaks kui kuueks kuuks ning ainult ühtse taotlemise menetluse puhul; |
| --- | --- |

d a)

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt f

| f) | kes viibib liikmesriigis rahvusvahelise kaitse taotlejana
  või ajutise kaitse kavade alusel
  ; |
| --- | --- |

f)

kes viibib liikmesriigis rahvusvahelise kaitse taotlejana
  või ajutise kaitse kavade alusel
  ;

| f) | kes viibib liikmesriigis rahvusvahelise kaitse taotlejana; |
| --- | --- |

f)

kes viibib liikmesriigis rahvusvahelise kaitse taotlejana;

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 1 a (uus)

| 1 a. | Liikmesriigid määravad kindlaks, kas ühtse loa taotluse esitab asjaomane kolmanda riigi kodanik, tema tulevane tööandja või ükskõik kumb neist kahest. |
| --- | --- |

1 a.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 1 b (uus)

| 1 b. | Juhul, kui ühtse loa taotluse esitab asjaomane kolmanda riigi kodanik, on võimalik seda esitada ja läbi vaadata nii siis, kui kolmanda riigi kodanik elab väljaspool seda liikmesriiki, kuhu asumiseks ta soovib luba saada, kui ka siis, kui ta elab juba seaduslikult asjaomases liikmesriigis. |
| --- | --- |

1 b.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 2 – esimene a lõik (uus)

Juhul kui taotleja loa kehtivus lõppeb enne otsuse tegemist selle uuendamise kohta, võimaldab taotlust läbi vaatav liikmesriik asjaomasel isikul ja vajaduse korral tema perekonnal seaduslikult oma territooriumil viibida kuni otsuse tegemiseni tema ühtse loa uuendamise kohta.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 4

| 4. | Kui taotluse tõendamiseks esitatud teave on
  puudulik
  , teatab määratud ametiasutus taotlejale vajadusest esitada täiendavat teavet. Lõikes 2 nimetatud tähtaja arvestamine peatatakse niikauaks, kui ametiasutused on saanud vajaliku täiendava teabe. |
| --- | --- |

4.

Kui taotluse tõendamiseks esitatud teave on
  puudulik
  , teatab määratud ametiasutus taotlejale vajadusest esitada täiendavat teavet. Lõikes 2 nimetatud tähtaja arvestamine peatatakse niikauaks, kui ametiasutused on saanud vajaliku täiendava teabe.

| 4. | Kui taotluse tõendamiseks esitatud teave on
  avalikult kehtestatud kriteeriumide kohaselt ebatäielik
  , teatab määratud ametiasutus taotlejale vajadusest esitada täiendavat teavet. Lõikes 2 nimetatud tähtaja arvestamine peatatakse niikauaks, kui ametiasutused on saanud vajaliku täiendava teabe. |
| --- | --- |

4.

Kui taotluse tõendamiseks esitatud teave on
  avalikult kehtestatud kriteeriumide kohaselt ebatäielik
  , teatab määratud ametiasutus taotlejale vajadusest esitada täiendavat teavet. Lõikes 2 nimetatud tähtaja arvestamine peatatakse niikauaks, kui ametiasutused on saanud vajaliku täiendava teabe.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 4 a (uus)

| 4 a. | Juhul kui lõikes 2 osutatud otsuse tegemise periood peatatakse või tähtaega pikendatakse, teatatakse sellest taotlejale nõuetekohasel viisil. |
| --- | --- |

4 a.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 2 a (uus)

| 2 a. | Liimesriik võib teise liikmesriigi poolt välja antud ühtse loa omanikule anda loa piirialatöö tegemiseks. Selline luba antakse välja vastavalt selle liikmesriigi, kus piirialatööd tehakse, siseriiklikule õigusele. Sellise loa kehtivusaeg ei tohi ületada ühtse loa kehtivusaega. |
| --- | --- |

2 a.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 1

| 1. | Taotluse tagasilükkamise otsuse põhjendused esitatakse kirjalikult, selgitades vastavalt riigi või ühenduse õigusaktidele ühtse loa andmata, muutmata või uuendamata jätmist või selle peatamist või tühistamist. |
| --- | --- |

1.

Taotluse tagasilükkamise otsuse põhjendused esitatakse kirjalikult, selgitades vastavalt riigi või ühenduse õigusaktidele ühtse loa andmata, muutmata või uuendamata jätmist või selle peatamist või tühistamist.

| 1. | Taotluse tagasilükkamise otsuse põhjendused
  on objektiivsed ja kontrollitavad ning need
  esitatakse kirjalikult, selgitades vastavalt riigi või ühenduse õigusaktidele ühtse loa andmata, muutmata või uuendamata jätmist või selle peatamist või tühistamist.
  Kriteeriumid on objektiivsed ja avalikkusele kättesaadavad, nii et otsust oleks võimalik kontrollida
  . |
| --- | --- |

1.

Taotluse tagasilükkamise otsuse põhjendused
  on objektiivsed ja kontrollitavad ning need
  esitatakse kirjalikult, selgitades vastavalt riigi või ühenduse õigusaktidele ühtse loa andmata, muutmata või uuendamata jätmist või selle peatamist või tühistamist.
  Kriteeriumid on objektiivsed ja avalikkusele kättesaadavad, nii et otsust oleks võimalik kontrollida
  .

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 2

| 2. | Ühtse loa andmata, muutmata või uuendamata jätmist või selle peatamist või tühistamist võib vaidlustada asjaomase liikmesriigi
  kohtus
  . Kirjalikus teates osutatakse olemasolevatele võimalikele apellatsioonimenetlustele ja nendega seotud tähtaegadele. |
| --- | --- |

2.

Ühtse loa andmata, muutmata või uuendamata jätmist või selle peatamist või tühistamist võib vaidlustada asjaomase liikmesriigi
  kohtus
  . Kirjalikus teates osutatakse olemasolevatele võimalikele apellatsioonimenetlustele ja nendega seotud tähtaegadele.

| 2. | Ühtse loa andmata, muutmata või uuendamata jätmist või selle peatamist või tühistamist võib vaidlustada asjaomase liikmesriigi
  seadustega määratud pädevas asutuses
  . Kirjalikus teates osutatakse olemasolevatele võimalikele apellatsioonimenetlustele,
  sealhulgas vastutavale asutusele
  , ja nendega seotud tähtaegadele.
  Vaidlustamine peatab haldusotsuse kuni lõpliku kohtulahendi tegemiseni
  . |
| --- | --- |

2.

Ühtse loa andmata, muutmata või uuendamata jätmist või selle peatamist või tühistamist võib vaidlustada asjaomase liikmesriigi
  seadustega määratud pädevas asutuses
  . Kirjalikus teates osutatakse olemasolevatele võimalikele apellatsioonimenetlustele,
  sealhulgas vastutavale asutusele
  , ja nendega seotud tähtaegadele.
  Vaidlustamine peatab haldusotsuse kuni lõpliku kohtulahendi tegemiseni
  .

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9

Liikmesriigid astuvad vajalikke samme, et teavitada kolmanda riigi kodanikku ja tema tulevast tööandjat kõikidest tõendavatest dokumentidest, mis tuleb taotlusele lisada.

Liikmesriigid
  tagavad, et üldsusele antakse muu hulgas konsulaatide vahendusel teavet kolmandate riikide kodanike töötamise eesmärgil liikmesriiki sisenemise ja seal viibimise tingimuste kohta ning seda teavet ajakohastatakse korrapäraselt. Eelkõige
  astuvad
  liikmesriigid
  vajalikke samme, et teavitada kolmanda riigi kodanikku ja tema tulevast tööandjat kõikidest tõendavatest dokumentidest, mis tuleb taotlusele lisada,
  ning taotluse läbivaatamise eest kasseeritavast kogusummast
  .

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10

Liikmesriigid võivad nõuda taotlejatelt tasu maksmist käesoleva direktiivi kohase taotluste läbivaatamise eest. Tasu suurus peab olema proportsionaalne
  ja selle suuruse kindlaksmääramisel võib lähtuda tegelikult osutatud teenusest
  .

Liikmesriigid võivad nõuda taotlejatelt tasu maksmist käesoleva direktiivi kohase taotluste läbivaatamise eest. Tasu suurus peab olema proportsionaalne
  ja mõistlik ning see ei tohi ületada riigi ametiasutusel tegelikult kanda tulnud kulu. Riiklike õigusnormidega nähakse ette maksimumsumma, mis hõlmab vajaduse korral allhanke kulusid, kui loa andmiseks nõutava toimiku koostamiseks vajalike dokumentide kogumiseks osutub vajalikuks pöördumine välise ettevõtja poole
  .

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – sissejuhatav osa

Ühtne luba annab oma kehtivusaja jooksul omanikule vähemalt järgmised õigused:

Ühtne luba annab
  iga liikmesriigi poolt kindlaks määratava
  kehtivusaja jooksul omanikule vähemalt järgmised õigused:

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – punkt c

| c) | vaba juurdepääsu kogu ühtse loa väljaandva liikmesriigi territooriumile, arvestades liikmesriigi õigusaktides julgeolekukaalutlustel kehtestatud piiranguid; |
| --- | --- |

c)

vaba juurdepääsu kogu ühtse loa väljaandva liikmesriigi territooriumile, arvestades liikmesriigi õigusaktides julgeolekukaalutlustel kehtestatud piiranguid;

| c) | vaba juurdepääsu kogu ühtse loa väljaandva liikmesriigi territooriumile.
  Liikmesriigid võivad kehtestada territoriaalsed piirangud elamis- ja töötamisõigusele
  , arvestades liikmesriigi õigusaktides julgeolekukaalutlustel kehtestatud piiranguid,
  kui samu piiranguid kohaldatakse nende oma riigi kodanikele
  . |
| --- | --- |

c)

vaba juurdepääsu kogu ühtse loa väljaandva liikmesriigi territooriumile.
  Liikmesriigid võivad kehtestada territoriaalsed piirangud elamis- ja töötamisõigusele
  , arvestades liikmesriigi õigusaktides julgeolekukaalutlustel kehtestatud piiranguid,
  kui samu piiranguid kohaldatakse nende oma riigi kodanikele
  .

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 a (uus)

Artikkel 11 a

Teatavakstegemine ja teavitamine

Artiklites 5, 8 ja 9 osutatud teated ja teave edastatakse nii, et taotleja saab nende sisust ja tagajärgedest aru.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 1 – punkt a

| (a) | töötingimused, sealhulgas palk ja töölt vabastamine, samuti töötervishoid ja tööohutus; |
| --- | --- |

(a)

töötingimused, sealhulgas palk ja töölt vabastamine, samuti töötervishoid ja tööohutus;

| (a) | töötingimused, sealhulgas palk,
  puhkus, tööaeg
  ja töölt vabastamine, samuti töötervishoid ja tööohutus; |
| --- | --- |

(a)

töötingimused, sealhulgas palk,
  puhkus, tööaeg
  ja töölt vabastamine, samuti töötervishoid ja tööohutus;

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 1 – punkt b

| (b) | ühinemisvabadus ning õigus liituda töötajate või tööandjate organisatsiooni või kutseühinguga või mis tahes organisatsiooniga, mis ühendab teataval tegevusalal tegutsevaid isikuid, sealhulgas õigus selliste organisatsioonide pakutavatele eelistele, ilma et see piiraks avalikku korda ja julgeolekut käsitlevate liikmesriigi õigusaktide kohaldamist; |
| --- | --- |

(b)

ühinemisvabadus ning õigus liituda töötajate või tööandjate organisatsiooni või kutseühinguga või mis tahes organisatsiooniga, mis ühendab teataval tegevusalal tegutsevaid isikuid, sealhulgas õigus selliste organisatsioonide pakutavatele eelistele, ilma et see piiraks avalikku korda ja julgeolekut käsitlevate liikmesriigi õigusaktide kohaldamist;

| (b) | ühinemisvabadus ning õigus liituda töötajate või tööandjate organisatsiooni või kutseühinguga või mis tahes organisatsiooniga, mis ühendab teataval tegevusalal tegutsevaid isikuid, sealhulgas õigus selliste organisatsioonide pakutavatele eelistele,
  nagu teave ja tugi
  , ilma et see piiraks avalikku korda ja julgeolekut käsitlevate liikmesriigi õigusaktide kohaldamist; |
| --- | --- |

(b)

ühinemisvabadus ning õigus liituda töötajate või tööandjate organisatsiooni või kutseühinguga või mis tahes organisatsiooniga, mis ühendab teataval tegevusalal tegutsevaid isikuid, sealhulgas õigus selliste organisatsioonide pakutavatele eelistele,
  nagu teave ja tugi
  , ilma et see piiraks avalikku korda ja julgeolekut käsitlevate liikmesriigi õigusaktide kohaldamist;

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 1 – punkt c

| (c) | haridus ja kutseõpe; |
| --- | --- |

(c)

haridus ja kutseõpe;

| (c) | haridus
  laiemas mõistes (keeleõpe ja kultuuri tundmaõppimine lõimimise edendamiseks)
  ja kutseõpe; |
| --- | --- |

(c)

haridus
  laiemas mõistes (keeleõpe ja kultuuri tundmaõppimine lõimimise edendamiseks)
  ja kutseõpe;

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 1 – punkt d

| (d) | diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide tunnustamine riikide asjaomase menetluse kohaselt; |
| --- | --- |

(d)

diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide tunnustamine riikide asjaomase menetluse kohaselt;

| (d) | diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide tunnustamine riikide asjaomase menetluse kohaselt,
  mida kohaldatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivile 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta

   (1) |
| --- | --- |

(d)

diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide tunnustamine riikide asjaomase menetluse kohaselt,
  mida kohaldatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivile 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta

   (1)

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 1 – punkt f

| (f) | väljateenitud pensioni maksmine
  kolmandasse riiki kolimisel; |
| --- | --- |

(f)

väljateenitud pensioni maksmine
  kolmandasse riiki kolimisel;

| (f) | vanaduse, surma või invaliidsusega seotud pensionide või annuiteetide kaasaskantavus deebitorliikmesriigi või -riikide õigusaktidele vastavas ulatuses
  kolmandasse riiki kolimisel; |
| --- | --- |

(f)

vanaduse, surma või invaliidsusega seotud pensionide või annuiteetide kaasaskantavus deebitorliikmesriigi või -riikide õigusaktidele vastavas ulatuses
  kolmandasse riiki kolimisel;

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 1 – punkt g

| (g) | maksusoodustused; |
| --- | --- |

(g)

maksusoodustused;

| (g) | maksusoodustused,
  eeldusel, et töötajat peetakse asjaomases liikmesriigis maksuresidendiks
  ; |
| --- | --- |

(g)

maksusoodustused,
  eeldusel, et töötajat peetakse asjaomases liikmesriigis maksuresidendiks
  ;

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 1 – punkt h a (uus)

| (h a) | teave ja nõustamisteenused, mida pakub tööhõiveamet; |
| --- | --- |

(h a)

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| 2. | Liikmesriigid võivad oma riigi kodanikega võrdset kohtlemist piirata
  järgmiselt
  : |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid võivad oma riigi kodanikega võrdset kohtlemist piirata
  järgmiselt
  :

| 2. | Liikmesriigid võivad oma riigi kodanikega võrdset kohtlemist piirata
  ainult järgmistel juhtumitel
  : |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid võivad oma riigi kodanikega võrdset kohtlemist piirata
  ainult järgmistel juhtumitel
  :

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 2 – punkt c

| (c) | piirates lõike 1 punktis h nimetatud õigusi
  sotsiaalkorterite
  suhtes
  juhtudega, kui kolmanda riigi kodanik on liikmesriigis elanud või tal on õigus seal elada vähemalt kolm aastat
  ; |
| --- | --- |

(c)

piirates lõike 1 punktis h nimetatud õigusi
  sotsiaalkorterite
  suhtes
  juhtudega, kui kolmanda riigi kodanik on liikmesriigis elanud või tal on õigus seal elada vähemalt kolm aastat
  ;

| (c) | piirates lõike 1 punktis h nimetatud õigusi
  eluaseme
  suhtes; |
| --- | --- |

(c)

piirates lõike 1 punktis h nimetatud õigusi
  eluaseme
  suhtes;

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 2 – punkt d

| (d) | piirates lõike 1 punktides a, b ja g nimetatud õigusi vaid nende kolmandatest riikidest pärit töötajatega, kellel on töökoht; |
| --- | --- |

(d)

välja jäetud

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 2 – punkt e

| (e) | piirates lõike 1 punktis e nimetatud õigusi vaid nende kolmandatest riikidest pärit töötajatega, kellel on töökoht, välja arvatud töötuskindlustusega seotud õigused. |
| --- | --- |

(e)

välja jäetud

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 2 a (uus)

| 2 a. | Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et tagada tulemuslike, proportsionaalsete ja hoiatavate sanktsioonide rakendamine käesoleva direktiiviga tagatud õiguste igasuguse rikkumise korral. |
| --- | --- |

2 a.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 14

Artikkel 14

Liikmesriigid tagavad, et üldsusele antakse teavet kolmandate riikide kodanike töötamise eesmärgil liikmesriiki sisenemise ja seal viibimise tingimuste kohta ning et seda teavet ajakohastatakse korrapäraselt.

välja jäetud

---

(1)  

  ELT L 255, 30.9.2005, lk 22.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/251 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/251

---

Ühise turukorralduse ühtse määruse muutmine *

P6_TA(2008)0559

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (KOM(2008)0489 – C6-0314/2008 – 2008/0156(CNS))

(2010/C 16 E/43)

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0489); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0489);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 36 ja 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0314/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 36 ja 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0314/2008);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0368/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0368/2008),

1.   kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

2.   palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

3.   palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

4.   teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 16/252 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 16/252

---

Keskmise tähtajaga rahaline abi liikmesriikide maksebilansi toetamiseks *

P6_TA(2008)0560

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem (KOM(2008)0717 – C6-0389/2008 – 2008/0208(CNS))

(2010/C 16 E/44)

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0717); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0717);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 308, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0389/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 308, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0389/2008);

| — | võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem (1) ning Euroopa Parlamendi 6. septembri 2001. aasta seisukohta liikmesriikide maksebilansi toetamiseks keskmise tähtajaga rahalise abi kohta (2) ning Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsiooni keskmise tähtajaga rahalise abi süsteemi loomise kohta liikmesriikide maksebilansi toetamiseks (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem (1) ning Euroopa Parlamendi 6. septembri 2001. aasta seisukohta liikmesriikide maksebilansi toetamiseks keskmise tähtajaga rahalise abi kohta (2) ning Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsiooni keskmise tähtajaga rahalise abi süsteemi loomise kohta liikmesriikide maksebilansi toetamiseks (3);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0450/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0450/2008),

1.   kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

2.   palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

3.   palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

4.   palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

5.   teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1


  Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt


  Põhjendus 2 |
| (2) | Et parandada ühenduse suutlikkust kiiresti reageerida finantskeskkonnas toimuvatele suurtele muutustele, mis mõjutavad liikmesriikide vajatava võimaliku abi kogusummat, tuleks näha ette erimenetlus ülemmäära edasiseks muutmiseks. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 2

(2)

| (2) | Erakorraliste olukordade puhul, mis võivad nõuda ühenduse kohest reageerimist finantskeskkonnas toimuvatele suurtele muutustele, peaksid Euroopa Parlament, nõukogus kokku tulnud liikmesriigid ja komisjon toimima kiiresti, eesmärgiga tagada, et turu usaldus ei saaks kahjustada. |
| --- | --- |

(2)

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1– lõige 2

Määrus (EÜ) nr 332/2002

Artikkel 1 – lõige 3

Lisatakse lõige 3:

välja jäetud

Kui mitu liikmesriiki vajavad finantskeskkonna olulise halvenemise tõttu kiiresti ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi, võib komisjon teha otsuse muuta ülemmäära, olles eelnevalt saanud majandus- ja rahanduskomitee arvamuse nii muudatuse kiireloomulisuse kui ka muudetud ülemmäära kohta. Uus ülemmäär jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 332/2002

Artikkel 10

Artikkel 1 a

Määruse (EÜ) nr 332/2002 artikkel 10 asendatakse järgmisega:

Iga

  kahe

  aasta tagant

  ja vajadusel sagedamini

  kontrollib nõukogu komisjoni aruande alusel pärast seda, kui

  ta on konsulteerinud Euroopa Parlamendiga ning

  majandus- ja rahanduskomitee on esitanud oma arvamuse, kas loodud süsteem rahuldab oma põhimõtte, korra ja ülemmäärade poolest vajadusi, mis viisid selle loomiseni.

---

(1)  EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1.

(2)  EÜT C 72 E, 21.3.2002, lk 312.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0562.

---