# Europeiska unionens C 259E/2009

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.CE2009.259.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 259E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 52 årgången29 oktober 2009 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.CE2009.259.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 259E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

52 årgången29 oktober 2009

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag 22 april 2008 |
| 2009/C 259E/01 | Organdonation och transplantation: Politiska insatser på EU-nivåEuropaparlamentets resolution av den 22 april 2008 om organdonation och transplantation: politiska insatser på EU-nivå (2007/2210(INI)) | 1 |
| 2009/C 259E/02 | Volontärarbetets roll för att bidra till ekonomisk och social sammanhållningEuropaparlamentets resolution av den 22 april 2008 om volontärarbetets roll för att bidra till ekonomisk och social sammanhållning (2007/2149(INI)) | 9 |
| 2009/C 259E/03 | EIB:s årsredovisning 2006Europaparlamentets resolution av den 22 april 2008 om Europeiska investeringsbankens årsrapport för 2006 (2007/2251(INI)) | 14 |
| 2009/C 259E/04 | Avskaffande av hemlöshetEuropaparlamentets förklaring om avskaffande av hemlöshet | 19 |
| | Onsdag 23 april 2008 |
| 2009/C 259E/05 | Grönboken om det civila samhällets roll i narkotikapolitiken inom Europeiska unionenEuropaparlamentets resolution av den 23 april 2008 om grönboken om det civila samhällets roll i narkotikapolitiken inom Europeiska unionen (2007/2212(INI)) | 22 |
| 2009/C 259E/06 | Planering och genomförande av den tionde Europeiska utvecklingsfondenEuropaparlamentets resolution av den 23 april 2008 om planering och genomförande av den tionde Europeiska utvecklingsfonden (2007/2138(INI)) | 29 |
| 2009/C 259E/07 | 2007 års framstegsrapport om före detta jugoslaviska republiken MakedonienEuropaparlamentets resolution av den 23 april 2008 om 2007 års framstegsrapport om före detta jugoslaviska republiken Makedonien (2007/2268(INI)) | 35 |
| 2009/C 259E/08 | Den kinesiska politiken och dess konsekvenser för AfrikaEuropaparlamentets resolution av den 23 april 2008 om Kinas politik och dess konsekvenser för Afrika (2007/2255(INI)) | 41 |
| | Torsdag 24 april 2008 |
| 2009/C 259E/09 | Årlig politisk strategi 2009Europaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om kommissionens årliga politiska strategi för 2009 | 56 |
| 2009/C 259E/10 | Förlisningen av New FlamesEuropaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om New Flames förlisning och följderna för Algecirasbukten | 61 |
| 2009/C 259E/11 | Toppmöte Latinamerika och Karibien – Europeiska unionenEuropaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om det femte toppmötet i Lima mellan länderna i Latinamerika och Västindien och EU | 64 |
| 2009/C 259E/12 | Situationen i BurmaEuropaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om situationen i Burma | 70 |
| 2009/C 259E/13 | Biologisk mångfald och biosäkerhetEuropaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om förberedelserna inför partsmötena COP/MOP om biologisk mångfald och biosäkerhet i Bonn, Tyskland | 73 |
| 2009/C 259E/14 | Mot en reformerad VärldshandelsorganisationEuropaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om Mot en reformerad Världshandelsorganisation (2007/2184(INI)) | 77 |
| 2009/C 259E/15 | Frihandelsavtal med Gulf Cooperation CouncilEuropaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om frihandelsavtalet mellan EU och Gulfstaternas samarbetsråd | 83 |
| 2009/C 259E/16 | Grönbok om marknadsbaserade styrmedel för miljöpolitiken och närliggande politikområdenEuropaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om grönboken om marknadsbaserade styrmedel för miljöpolitiken och näraliggande politikområden (2007/2203(INI)) | 86 |
| 2009/C 259E/17 | De internationella finansiella redovisningsstandarderna (IFRS) och styrningen av International Accounting Standards Board (IASB)Europaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om internationella redovisningsstandarder (IFRS) och styrningen av International Accounting Standards Board (IASB) (2006/2248(INI)) | 94 |
| 2009/C 259E/18 | ZimbabweEuropaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om Zimbabwe | 101 |
| 2009/C 259E/19 | Kvinnors rättigheter i IranEuropaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om kvinnors rättigheter i Iran | 103 |
| 2009/C 259E/20 | TchadEuropaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om situationen i Tchad | 106 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdag 22 april 2008

2009/C 259E/01

Organdonation och transplantation: Politiska insatser på EU-nivåEuropaparlamentets resolution av den 22 april 2008 om organdonation och transplantation: politiska insatser på EU-nivå (2007/2210(INI))

1

2009/C 259E/02

Volontärarbetets roll för att bidra till ekonomisk och social sammanhållningEuropaparlamentets resolution av den 22 april 2008 om volontärarbetets roll för att bidra till ekonomisk och social sammanhållning (2007/2149(INI))

9

2009/C 259E/03

EIB:s årsredovisning 2006Europaparlamentets resolution av den 22 april 2008 om Europeiska investeringsbankens årsrapport för 2006 (2007/2251(INI))

14

2009/C 259E/04

Avskaffande av hemlöshetEuropaparlamentets förklaring om avskaffande av hemlöshet

19

Onsdag 23 april 2008

2009/C 259E/05

Grönboken om det civila samhällets roll i narkotikapolitiken inom Europeiska unionenEuropaparlamentets resolution av den 23 april 2008 om grönboken om det civila samhällets roll i narkotikapolitiken inom Europeiska unionen (2007/2212(INI))

22

2009/C 259E/06

Planering och genomförande av den tionde Europeiska utvecklingsfondenEuropaparlamentets resolution av den 23 april 2008 om planering och genomförande av den tionde Europeiska utvecklingsfonden (2007/2138(INI))

29

2009/C 259E/07

2007 års framstegsrapport om före detta jugoslaviska republiken MakedonienEuropaparlamentets resolution av den 23 april 2008 om 2007 års framstegsrapport om före detta jugoslaviska republiken Makedonien (2007/2268(INI))

35

2009/C 259E/08

Den kinesiska politiken och dess konsekvenser för AfrikaEuropaparlamentets resolution av den 23 april 2008 om Kinas politik och dess konsekvenser för Afrika (2007/2255(INI))

41

Torsdag 24 april 2008

2009/C 259E/09

Årlig politisk strategi 2009Europaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om kommissionens årliga politiska strategi för 2009

56

2009/C 259E/10

Förlisningen av New FlamesEuropaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om New Flames förlisning och följderna för Algecirasbukten

61

2009/C 259E/11

Toppmöte Latinamerika och Karibien – Europeiska unionenEuropaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om det femte toppmötet i Lima mellan länderna i Latinamerika och Västindien och EU

64

2009/C 259E/12

Situationen i BurmaEuropaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om situationen i Burma

70

2009/C 259E/13

Biologisk mångfald och biosäkerhetEuropaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om förberedelserna inför partsmötena COP/MOP om biologisk mångfald och biosäkerhet i Bonn, Tyskland

73

2009/C 259E/14

Mot en reformerad VärldshandelsorganisationEuropaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om Mot en reformerad Världshandelsorganisation (2007/2184(INI))

77

2009/C 259E/15

Frihandelsavtal med Gulf Cooperation CouncilEuropaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om frihandelsavtalet mellan EU och Gulfstaternas samarbetsråd

83

2009/C 259E/16

Grönbok om marknadsbaserade styrmedel för miljöpolitiken och närliggande politikområdenEuropaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om grönboken om marknadsbaserade styrmedel för miljöpolitiken och näraliggande politikområden (2007/2203(INI))

86

2009/C 259E/17

De internationella finansiella redovisningsstandarderna (IFRS) och styrningen av International Accounting Standards Board (IASB)Europaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om internationella redovisningsstandarder (IFRS) och styrningen av International Accounting Standards Board (IASB) (2006/2248(INI))

94

2009/C 259E/18

ZimbabweEuropaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om Zimbabwe

101

2009/C 259E/19

Kvinnors rättigheter i IranEuropaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om kvinnors rättigheter i Iran

103

2009/C 259E/20

TchadEuropaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om situationen i Tchad

106

| | III   Förberedande rättsakter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag 22 april 2008 |
| 2009/C 259E/21 | Gränsöverskridande samarbete för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 april 2008 om Förbundsrepubliken Tysklands initiativ inför antagandet av rådets beslut om genomförande av beslut 2008/.../RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (11563/2007 – 11045/1/2007 – C6-0409/2007 – 2007/0821(CNS)) | 111 |
| 2009/C 259E/22 | Europeiska ombudsmannen stadgaEuropaparlamentets utkast till beslut av den 22 april 2008 om ändring av Europaparlamentets beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom av den 9 mars 1994 om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (2006/2223(INI)) | 116 |
| Europaparlamentets beslut om ändring av Europaparlamentets beslut 94/262/EGKS, EG, Euratom av den 9 mars 1994 om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning | 116 |
| | Onsdag 23 april 2008 |
| 2009/C 259E/23 | Protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan EG och f.d jugoslaviska republiken Makedonien ***Europaparlamentets resolution av den 23 april 2008 om förslaget till rådets och kommissionens beslut om ingående av protokollet till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, med anledning av Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (16731/2007 – KOM(2007)0623 – C6-0093/2008 – 2007/0218(AVC)) | 121 |
| 2009/C 259E/24 | Tillämpning av artikel 81.3 i fördraget på vissa grupper av avtal, beslut och samordnade förfaranden mellan linjerederier (konsortier) (kodifierad version) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 april 2008 om förslaget till rådets förordning om tillämpning av artikel 81.3 i fördraget på vissa grupper av avtal, beslut och samordnade förfaranden mellan linjerederier (konsortier) (kodifierad version) (KOM(2007)0753 – C6-0475/2007 – 2007/0265(CNS)) | 121 |
| 2009/C 259E/25 | Medling i privaträttsliga tvister ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 april 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om vissa aspekter på medling i privaträttsliga tvister (15003/5/2007 – C6-0132/2008 – 2004/0251(COD)) | 122 |
| 2009/C 259E/26 | Europeiska satellitnavigeringsprogrammen (Egnos och Galileo) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 april 2008 om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om det fortsatta genomförandet av de europeiska satellitnavigeringsprogrammen (Egnos och Galileo) (KOM(2007)0535 – C6-0345/2007 – 2004/0156(COD)) | 123 |
| Europaparlamentets och rådets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 april 2008 inför antagandet av förordning (EG) nr .../2008 om det fortsatta genomförandet av de europeiska satellitnavigeringsprogrammen (Egnos och Galileo) | 124 |
| 2009/C 259E/27 | Utökning av räckvidden för direktiv 2003/109/EG till att omfatta även personer som beviljats internationellt skydd *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 april 2008 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/109/EG i syfte att utöka dess räckvidd till att omfatta även personer som beviljats internationellt skydd (KOM(2007)0298 – C6-0196/2007 – 2007/0112(CNS)) | 126 |
| 2009/C 259E/28 | Justering av den fleråriga budgetramenEuropaparlamentets resolution av den 23 april 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning avseende justeringen av den fleråriga budgetramen (KOM(2008)0152 – C6-0148/2008 – 2008/2083(ACI)) | 129 |
| | Torsdag 24 april 2008 |
| 2009/C 259E/29 | 2009 års budget – Avsnitt III – kommissionen: budgetram och prioriteringar för 2009Europaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om budgetramen och prioriteringar för 2009 (2008/2024(BUD)) | 132 |

III   Förberedande rättsakter

Europaparlamentet

Tisdag 22 april 2008

2009/C 259E/21

Gränsöverskridande samarbete för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 april 2008 om Förbundsrepubliken Tysklands initiativ inför antagandet av rådets beslut om genomförande av beslut 2008/.../RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (11563/2007 – 11045/1/2007 – C6-0409/2007 – 2007/0821(CNS))

111

2009/C 259E/22

Europeiska ombudsmannen stadgaEuropaparlamentets utkast till beslut av den 22 april 2008 om ändring av Europaparlamentets beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom av den 9 mars 1994 om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (2006/2223(INI))

116

Europaparlamentets beslut om ändring av Europaparlamentets beslut 94/262/EGKS, EG, Euratom av den 9 mars 1994 om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning

116

Onsdag 23 april 2008

2009/C 259E/23

Protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan EG och f.d jugoslaviska republiken Makedonien ***Europaparlamentets resolution av den 23 april 2008 om förslaget till rådets och kommissionens beslut om ingående av protokollet till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, med anledning av Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (16731/2007 – KOM(2007)0623 – C6-0093/2008 – 2007/0218(AVC))

121

2009/C 259E/24

Tillämpning av artikel 81.3 i fördraget på vissa grupper av avtal, beslut och samordnade förfaranden mellan linjerederier (konsortier) (kodifierad version) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 april 2008 om förslaget till rådets förordning om tillämpning av artikel 81.3 i fördraget på vissa grupper av avtal, beslut och samordnade förfaranden mellan linjerederier (konsortier) (kodifierad version) (KOM(2007)0753 – C6-0475/2007 – 2007/0265(CNS))

121

2009/C 259E/25

Medling i privaträttsliga tvister ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 april 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om vissa aspekter på medling i privaträttsliga tvister (15003/5/2007 – C6-0132/2008 – 2004/0251(COD))

122

2009/C 259E/26

Europeiska satellitnavigeringsprogrammen (Egnos och Galileo) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 april 2008 om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om det fortsatta genomförandet av de europeiska satellitnavigeringsprogrammen (Egnos och Galileo) (KOM(2007)0535 – C6-0345/2007 – 2004/0156(COD))

123

Europaparlamentets och rådets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 april 2008 inför antagandet av förordning (EG) nr .../2008 om det fortsatta genomförandet av de europeiska satellitnavigeringsprogrammen (Egnos och Galileo)

124

2009/C 259E/27

Utökning av räckvidden för direktiv 2003/109/EG till att omfatta även personer som beviljats internationellt skydd *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 april 2008 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/109/EG i syfte att utöka dess räckvidd till att omfatta även personer som beviljats internationellt skydd (KOM(2007)0298 – C6-0196/2007 – 2007/0112(CNS))

126

2009/C 259E/28

Justering av den fleråriga budgetramenEuropaparlamentets resolution av den 23 april 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning avseende justeringen av den fleråriga budgetramen (KOM(2008)0152 – C6-0148/2008 – 2008/2083(ACI))

129

Torsdag 24 april 2008

2009/C 259E/29

2009 års budget – Avsnitt III – kommissionen: budgetram och prioriteringar för 2009Europaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om budgetramen och prioriteringar för 2009 (2008/2024(BUD))

132

EuropaparlamentetSESSIONEN 2008–2009Sammanträdena den 22–24 april 2008ANTAGNA TEXTERProtokollen för denna session har publicerats i EUT C 154 E, 19.6.2008.De texter som antogs den 22 april 2008 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2006 har offentliggjorts i EUT L 88 av den 31 mars 2009.

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baserar sig på den rättsliga grund som kommissionen föreslagit)

Politiska ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▐.

Tekniska rättelser och justeringar gjorda av ansvariga enheter: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med kursiv stil och strykningar med symbolen ║.

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdag 22 april 2008

| 29.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 259/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 259/1

---

Organdonation och transplantation: Politiska insatser på EU-nivå

P6_TA(2008)0130

Europaparlamentets resolution av den 22 april 2008 om organdonation och transplantation: politiska insatser på EU-nivå (2007/2210(INI))

(2009/C 259 E/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 152.4 a i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 152.4 a i EG-fördraget,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om organdonation och transplantation: politiska insatser på EU-nivå (KOM(2007)0275) och kommissionens arbetsdokument som medföljer meddelandet: Sammanfattning av konsekvensbedömningen (SEK(2007)0705), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om organdonation och transplantation: politiska insatser på EU-nivå (KOM(2007)0275) och kommissionens arbetsdokument som medföljer meddelandet: Sammanfattning av konsekvensbedömningen (SEK(2007)0705),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/23/EG av den 31 mars 2004 om fastställande av kvalitets- och säkerhetsnormer för donation, tillvaratagande, kontroll, bearbetning, konservering, förvaring och distribution av mänskliga vävnader och celler (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/23/EG av den 31 mars 2004 om fastställande av kvalitets- och säkerhetsnormer för donation, tillvaratagande, kontroll, bearbetning, konservering, förvaring och distribution av mänskliga vävnader och celler (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/20/EG av den 4 april 2001 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar rörande tillämpning av god klinisk sed vid kliniska prövningar av humanläkemedel (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/20/EG av den 4 april 2001 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar rörande tillämpning av god klinisk sed vid kliniska prövningar av humanläkemedel (4),

| — | med beaktande av Världshälsoorganisationens riktlinjer för organtransplantationer på människor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världshälsoorganisationens riktlinjer för organtransplantationer på människor,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om mänskliga rättigheter och biomedicin samt dess tilläggsprotokoll om transplantation av organ och vävnader av mänskligt ursprung, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om mänskliga rättigheter och biomedicin samt dess tilläggsprotokoll om transplantation av organ och vävnader av mänskligt ursprung,

| — | med beaktande av Europarådets rapport ”Meeting the organ shortage. Current status and strategies for improvement of organ donation” (Att bemöta bristen på organ. Aktuell status och strategier för att förbättra donation av organ) från 1999, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets rapport ”Meeting the organ shortage. Current status and strategies for improvement of organ donation” (Att bemöta bristen på organ. Aktuell status och strategier för att förbättra donation av organ) från 1999,

| — | med beaktande av Europarådets rapport ”Guide to the safety and quality assurance for organs, tissues and cells” (5) (Guide till säkerhet och kvalitetssäkring för organ, vävnader och celler), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets rapport ”Guide to the safety and quality assurance for organs, tissues and cells” (5) (Guide till säkerhet och kvalitetssäkring för organ, vävnader och celler),

| — | med beaktande av ett dokument från det första nationella expertmötet om organdonation och transplantationer på gemenskapsnivå (6), som hölls i Portugal den 13 september 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ett dokument från det första nationella expertmötet om organdonation och transplantationer på gemenskapsnivå (6), som hölls i Portugal den 13 september 2007,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för rättsliga frågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0090/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för rättsliga frågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0090/2008), och av följande skäl:

| A. | Behovet av transplanterade organ i EU har ökat stadigt och snabbare än antalet donerade organ. Det finns över 60 000 patienter i behov av transplantation på väntelistor i EU, och ett betydande antal patienter dör till följd av den kroniska bristen på organ. Ökningen i antalet donatorer leder inte till att väntelistorna kortas. |
| --- | --- |

A.

Behovet av transplanterade organ i EU har ökat stadigt och snabbare än antalet donerade organ. Det finns över 60 000 patienter i behov av transplantation på väntelistor i EU, och ett betydande antal patienter dör till följd av den kroniska bristen på organ. Ökningen i antalet donatorer leder inte till att väntelistorna kortas.

| B. | Organhandel, kommersialisering och transplantationsturism, vilket strider mot respekten för människans värdighet ökar snabbt. Det finns en koppling mellan bristen på organ och den illegala handeln med organ. Det behövs fler uppgifter om organhandeln. |
| --- | --- |

B.

Organhandel, kommersialisering och transplantationsturism, vilket strider mot respekten för människans värdighet ökar snabbt. Det finns en koppling mellan bristen på organ och den illegala handeln med organ. Det behövs fler uppgifter om organhandeln.

| C. | Säkerhetsfrågorna ignoreras ofta när illegal kommersiell organtransplantation utförs, vilket kan utsätta både donatorns och mottagarens liv för risker. |
| --- | --- |

C.

Säkerhetsfrågorna ignoreras ofta när illegal kommersiell organtransplantation utförs, vilket kan utsätta både donatorns och mottagarens liv för risker.

| D. | Fyra medlemsstater har fortfarande inte ratificerat FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet, fem medlemsstater har inte ratificerat dess tilläggsprotokoll om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn (”Palermoprotokollet”), nio medlemsstater har inte ratificerat FN:s fakultativa protokoll till konventionen om barnets rättigheter, ett protokoll som avser handel med barn, barnprostitution och barnpornografi samt 17 medlemsstater har inte ratificerat Europarådets konvention om åtgärder mot människohandel. |
| --- | --- |

D.

Fyra medlemsstater har fortfarande inte ratificerat FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet, fem medlemsstater har inte ratificerat dess tilläggsprotokoll om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn (”Palermoprotokollet”), nio medlemsstater har inte ratificerat FN:s fakultativa protokoll till konventionen om barnets rättigheter, ett protokoll som avser handel med barn, barnprostitution och barnpornografi samt 17 medlemsstater har inte ratificerat Europarådets konvention om åtgärder mot människohandel.

| E. | Även om organhandeln enligt nuvarande beräkningar är relativt liten i förhållande till andra former av olaglig handel, blir handeln med organ och vävnader ett allt större globalt problem som förekommer inom och över nationella gränser och styrs av efterfrågan (150–250 beräknade fall per år i EU). |
| --- | --- |

E.

Även om organhandeln enligt nuvarande beräkningar är relativt liten i förhållande till andra former av olaglig handel, blir handeln med organ och vävnader ett allt större globalt problem som förekommer inom och över nationella gränser och styrs av efterfrågan (150–250 beräknade fall per år i EU).

| F. | Handeln med organ och vävnader är en form av människohandel som innebär allvarliga brott mot grundläggande mänskliga rättigheter, särskilt människors värdighet och fysiska integritet. Detta kan undergräva medborgarnas förtroende för det lagliga transplantationssystemet och leda till ytterligare brist på frivilligt donerade organ och vävnader. |
| --- | --- |

F.

Handeln med organ och vävnader är en form av människohandel som innebär allvarliga brott mot grundläggande mänskliga rättigheter, särskilt människors värdighet och fysiska integritet. Detta kan undergräva medborgarnas förtroende för det lagliga transplantationssystemet och leda till ytterligare brist på frivilligt donerade organ och vävnader.

| G. | Kvalitet, säkerhet, effektivitet och öppenhet är avgörande om samhället ska kunna tillgodogöra sig de fördelar som transplantation kan erbjuda som behandlingsform. |
| --- | --- |

G.

Kvalitet, säkerhet, effektivitet och öppenhet är avgörande om samhället ska kunna tillgodogöra sig de fördelar som transplantation kan erbjuda som behandlingsform.

| H. | Organtransplantation är den enda tillgängliga behandlingsformen för organsvikt i sådana organ som lever, lungor och hjärta och den mest kostnadseffektiva behandlingsformen för njursvikt. Organtransplantation ger en möjlighet att rädda liv och erbjuda en bättre livskvalitet. |
| --- | --- |

H.

Organtransplantation är den enda tillgängliga behandlingsformen för organsvikt i sådana organ som lever, lungor och hjärta och den mest kostnadseffektiva behandlingsformen för njursvikt. Organtransplantation ger en möjlighet att rädda liv och erbjuda en bättre livskvalitet.

| I. | Det finns viktiga skillnader mellan och inom medlemsstaterna vad gäller kostnaderna för transplantation, organens ursprung (det vill säga levande eller avlidna donatorer) och skillnader till och med när det gäller kvalitet och minimisäkerhetskrav för organdonation och transplantation, medan organisationsstrategin för transplantation varierar från medlemsstat till medlemsstat, vilket skapar olika normer inom EU. |
| --- | --- |

I.

Det finns viktiga skillnader mellan och inom medlemsstaterna vad gäller kostnaderna för transplantation, organens ursprung (det vill säga levande eller avlidna donatorer) och skillnader till och med när det gäller kvalitet och minimisäkerhetskrav för organdonation och transplantation, medan organisationsstrategin för transplantation varierar från medlemsstat till medlemsstat, vilket skapar olika normer inom EU.

| J. | Medlemsstaterna har olika rättssystem (vissa medlemsstater har ett system som innebär att en person måste ange om han eller hon vill donera sina organ och andra ett system som innebär att personen måste ange om han eller hon inte vill donera) och erfarenheterna i de olika medlemsstaterna visar att effekterna av rättssystemet på antalet donatorer är tämligen begränsat. |
| --- | --- |

J.

Medlemsstaterna har olika rättssystem (vissa medlemsstater har ett system som innebär att en person måste ange om han eller hon vill donera sina organ och andra ett system som innebär att personen måste ange om han eller hon inte vill donera) och erfarenheterna i de olika medlemsstaterna visar att effekterna av rättssystemet på antalet donatorer är tämligen begränsat.

| K. | Alternativet till transplantation är ofta intensivvård, som är otrevligt för patienterna och belastar hälso- och sjukvårdssystemen och patienternas familjer och vårdare. |
| --- | --- |

K.

Alternativet till transplantation är ofta intensivvård, som är otrevligt för patienterna och belastar hälso- och sjukvårdssystemen och patienternas familjer och vårdare.

| L. | Organdonation och transplantation är känsliga och komplicerade frågor med inte bara medicinska utan även juridiska och etiska aspekter, vilket förutsätter att samhället deltar fullt ut i arbetet för att utveckla dessa områden. |
| --- | --- |

L.

Organdonation och transplantation är känsliga och komplicerade frågor med inte bara medicinska utan även juridiska och etiska aspekter, vilket förutsätter att samhället deltar fullt ut i arbetet för att utveckla dessa områden.

| M. | Användning av organ som behandlingsform medför en risk för överföring av smittsamma och andra sjukdomar. |
| --- | --- |

M.

Användning av organ som behandlingsform medför en risk för överföring av smittsamma och andra sjukdomar.

| N. | Ett antal organ utbyts redan mellan olika medlemsstater, och det finns redan olika europeiska organisationer för organutbyte (t.ex. Scandiatransplant, Eurotransplant). |
| --- | --- |

N.

Ett antal organ utbyts redan mellan olika medlemsstater, och det finns redan olika europeiska organisationer för organutbyte (t.ex. Scandiatransplant, Eurotransplant).

| O. | Befintliga erfarenheter (exempelvis den spanska modellen, det belgiska projektet GIFT, DOPKI, Alliance-O (Alliance for Organ Donation and Transplantation)) visar goda resultat och bör beaktas. |
| --- | --- |

O.

Befintliga erfarenheter (exempelvis den spanska modellen, det belgiska projektet GIFT, DOPKI, Alliance-O (Alliance for Organ Donation and Transplantation)) visar goda resultat och bör beaktas.

| P. | Allmänhetens kunskaper, konkret och positiv information och yrkesutbildades avancerade utbildning och kommunikationsförmåga spelar en viktig roll för att öka viljan att donera organ. |
| --- | --- |

P.

Allmänhetens kunskaper, konkret och positiv information och yrkesutbildades avancerade utbildning och kommunikationsförmåga spelar en viktig roll för att öka viljan att donera organ.

| Q. | Effektiva folkhälsoåtgärder som underlättar tidig upptäckt och behandling av kroniska sjukdomar som orsakar organsvikt, som kronisk njursvikt, måste införas för att minimera antalet människor som behöver transplantera organ i framtiden. |
| --- | --- |

Q.

Effektiva folkhälsoåtgärder som underlättar tidig upptäckt och behandling av kroniska sjukdomar som orsakar organsvikt, som kronisk njursvikt, måste införas för att minimera antalet människor som behöver transplantera organ i framtiden.

1.   Europaparlamentet välkomnar kommissionens ovannämnda meddelande i vilket kommissionen föreslår ett mycket uppskattat integrerat tillvägagångssätt bestående av tre åtgärder.

Rättsligt instrument

2.   Europaparlamentet ser fram emot kommissionens förslag till direktiv i vilket det ska fastställas kvalitets- och säkerhetskrav för donation, tillhandahållande, kontroll, förvaring, transport och fördelning av organ inom EU samt vilka resurser som ska avsättas för tillämpningen av dessa krav. Parlamentet understryker emellertid att den kommande rättsliga ramen inte får skapa en ytterligare administrativ belastning för medlemsstaterna eller tjänsteleverantörerna, eller äventyra utnyttjandet av befintlig god praxis eller sådan praxis som anpassats till de rådande förhållandena och omständigheterna i de enskilda medlemsstaterna eller innehålla sådana krav som skulle kunna leda till en minskning i antalet potentiella och verkliga donatorer.

3.   Parlamentet framhåller att det nya direktivet bör komplettera och förstärka de insatser som gjorts av medlemsstaterna för att skapa en aktiv och effektiv metod för samordning utan att förhindra införande eller bevarande av striktare krav.

4.   Europaparlamentet understryker att direktivet bör ha plats för den medicinska vetenskapens framsteg.

Samarbete mellan medlemsstater

5.   Europaparlamentet uttrycker sin oro över bristen på tillgängliga mänskliga organ för transplantation för att uppfylla patienternas behov. Parlamentet anser att den största utmaning som medlemsstaterna står inför i samband med organtransplantation är att minska bristen på organ (och donatorer). Parlamentet påminner om att tusentals patienter i Europa är registrerade på väntelistor, som har en betydande dödlighet.

6.   Parlamentet konstaterar att fördelningen av organ bör utgå från patientens medicinska förmåga att acceptera organet. Parlamentet anser att diskriminering på grund av handikapp, som inte har någon betydelse för patientens möjligheter att acceptera ett organ, inte får tolereras.

7.   Europaparlamentet påpekar att donation av organ är en gåva. Parlamentet betonar därför att samtidigt som det är mycket viktigt att finna en lösning på den allvarliga bristen på organ i EU, måste också det fria valet att donera eller inte donera ett organ respekteras och skyddas.

8.   Europaparlamentet konstaterar att det finns stora skillnader inom EU med avseende på organens ursprung (avlidna eller levande donatorer), medlemsstaternas framgångar i att öka sina pooler av donatorer, när det gäller kvalitets- och säkerhetskrav i de olika medlemsstaterna och de olika organisatoriska strategierna för organdonation och transplantationer samt skillnader i utbildning och vidareutbildning av läkare och sjukvårdspersonal. Parlamentet anser att skillnaderna delvis kan förklaras av en kombination av ekonomiska, strukturella, administrativa, kulturella, etiska, religiösa, historiska, sociala och rättsliga faktorer, även om den avgörande faktorn verkar vara hur hela processen som leder fram till donation och transplantation organiseras.

9.   Europaparlamentet är därför övertygat om att det finns en betydande potential för att utbyta expertis mellan medlemsstaterna, så att antalet donatorer kan öka och tillgången till transplantation kan göras mera jämlik i hela EU. Parlamentet ser därför fram emot kommissionens handlingsplan för förstärkt samarbete mellan medlemsstaterna för att uppnå följande:

| — | Bättre tillgång på organ. |
| --- | --- |

—

Bättre tillgång på organ.

| — | Öka effektiviteten och tillgängligheten i transplantationssystemen. |
| --- | --- |

—

Öka effektiviteten och tillgängligheten i transplantationssystemen.

| — | Öka allmänhetens kunskaper. |
| --- | --- |

—

Öka allmänhetens kunskaper.

| — | Garantera kvalitet och säkerhet. |
| --- | --- |

—

Garantera kvalitet och säkerhet.

10.   Europaparlamentet understryker därför att inrättandet av väl strukturerade operativa system och främjandet av framgångsrika modeller inom och mellan medlemsstaterna, och när det är lämpligt, på internationell nivå, är av utomordentligt stor betydelse. Parlamentet förslår att de operativa systemen bör omfatta en adekvat rättslig ram, teknisk och logistisk infrastruktur samt psykologiskt och organisatoriskt stöd och en god organisationsstruktur på och över sjukhusnivå, utrustad med mycket kvalificerad personal, kopplade till tydliga bestämmelser om spårbarhet och ett rättvist och effektivt system för fördelning och tillgång till transplantation.

Bättre tillgång på organ

11.   Europaparlamentet framhåller att medlemsstaterna ansvarar för sina egna rättsmodeller. Parlamentet konstaterar att det finns två modeller i EU, var och en i olika varianter. Parlamentet anser att det är onödigt att anpassa eller harmonisera rättssystemen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta lagstiftning som gör det möjligt att utse en juridisk företrädare som kan fatta beslut om donation efter det att man avlidit.

12.   Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut uppnå post mortem-donationernas potentiella möjligheter. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att investera till fullo i förbättringar av deras organisatoriska system genom att

| — | medvetandegöra, utbilda och vidareutbilda läkare och sjukvårdspersonal, |
| --- | --- |

—

medvetandegöra, utbilda och vidareutbilda läkare och sjukvårdspersonal,

| — | finansiellt stödja sjukhus att utnämna transplantationssamordnare ”in-house” (läkare som arbetar på intensivvårdsavdelningen med stöd av ett medicinskt team), vars uppgift är att aktivt identifiera potentiella donatorer och närma sig deras familjer, |
| --- | --- |

—

finansiellt stödja sjukhus att utnämna transplantationssamordnare ”in-house” (läkare som arbetar på intensivvårdsavdelningen med stöd av ett medicinskt team), vars uppgift är att aktivt identifiera potentiella donatorer och närma sig deras familjer,

| — | genomföra program för att höja kvaliteten vid varje sjukhus eller kluster av sjukhus i hela EU, där det finns belägg för en potential för organdonation. |
| --- | --- |

—

genomföra program för att höja kvaliteten vid varje sjukhus eller kluster av sjukhus i hela EU, där det finns belägg för en potential för organdonation.

13.   Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att för att förbättra tillgången på organ utvärdera användningen ”marginella” donatorer (eller äldre donatorer det vill säga donatorer med vissa sjukdomar), samtidigt som man tar hänsyn till kvalitets- och säkerhetsaspekter.

14.   Europaparlamentet anser att transplantationer kan utföras med användning av ett suboptimalt organ. Det är då upp till transplationationsteamet att, i samråd med patienten och dennes familj, fatta beslut om användningen av organ för den enskilda patienten på grundval av en risk/nytta-analys.

15.   Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillåta organdonationer från levande personer med beaktande av kvalitets– och säkerhetsaspekter. Parlamentet betonar emellertid att organdonationer från levande personer bör ses som ett komplement till post mortem-donationer.

16.   Europaparlamentet inser att när poolen av donatorer utökas kan läkarna bli oroade över den ökade sannolikheten för avstötning av organen och en gradvis försämring av det transplanterade organets funktion och parlamentet begär därför att kommissionen och rådet ska ge sitt stöd till metoder som förhindrar och behandlar avstötning så att läkarna kan använda den ”utökade” organpoolen (från ”marginella” donatorer) med förtroende.

17.   Europaparlamentet erkänner att biotekniken redan erbjuder lösningar på risken med avstötning av transplanterade organ, exempelvis genom behandlingar som minskar avstötningsfrekvensen, vilket i sin tur kommer att stödja tillgången på fler organ genom att läkarna kan behandla eller till och med förhindra avstötning. Parlamentet anser att detta skulle bidra till att stödja en ”utökad” donatorpool genom att minska riskerna i samband med utökade organprogram.

18.   Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att före januari 2010 upphäva lagstiftning enligt vilken donerade organ får användas endast inom den medlemsstaten.

19.   Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta de åtgärder som behövs på området för utbildning och fortbildning, lagarbete och ersättning för transplantationskirurger.

20.   Europaparlamentet understryker vikten av att finansiera tillvaratagandet av organ och transplantationer under en särskild budgetpost, så att transplantationerna inte blir en belastning för sjukhusen.

21.   Europaparlamentet understryker behovet att garantera att organdonationer fortsätter att vara strikt icke-kommersiella.

22.   Europaparlamentet stöder åtgärder som syftar till att skydda donatorerna i fall av organdonation från levande personer, utifrån såväl ett medicinskt som ett psykologiskt och socialt perspektiv, och skapar garantier för att organdonation sker altruistiskt och frivilligt, och således utesluter betalningar mellan donatorer och mottagare, förutom sådan betalning som strikt begränsas till att ersätta utgifter och besvär i samband med donationen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att avlidna och levande donatorers anonymitet bevaras i fall då de inte har någon vare sig genetisk eller känslomässig koppling till mottagaren, då den nationella lagstiftningen medger sådana donationer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ange villkoren för att bevilja ersättning.

23.   Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta eller bibehålla en sträng lagstiftning när det gäller transplantationer från levande donatorer som inte är släkt med mottagaren för att skapa insyn i systemet och eliminera risken för olaglig organhandel eller donatortvång. Donationer från levande donatorer som inte är släktingar får därför bara genomföras enligt de villkor som fastställs i den nationella lagstiftningen och efter godkännande av en lämplig oberoende instans.

24.   Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att levande donatorer inte diskrimineras, särskilt av försäkringssystemen.

25.   Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera levande donatorer ersättning för socialförsäkringskostnader.

26.   Europaparlamentet anser att biotekniken i framtiden, under förutsättning att spårbarhet garanteras, kan erbjuda möjligheter för forskare att odla organ från befintlig vävnad och befintliga celler, antingen från patienterna själva eller från andra vävnadsdonatorer. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja sådan forskning, som ofta genomförs av EU:s framväxande små och medelstora bioteknikföretag inom de kulturella och etiska ramar som bestämts av medlemsstaterna och i stadgan om de grundläggande rättigheterna och Europarådets konvention om mänskliga rättigheter och biomedicin.

27.   Europaparlamentet konstaterar att flera kliniska prövningar på människor har visat att behandling med adulta stamceller är effektiva i flera cellersättningsbehandlingar.

Effektivitet och tillgänglighet i transplantationssystemen

28.   Europaparlamentet konstaterar att det inte finns något heltäckande system för att samla in uppgifter om de olika typerna av transplantation och deras resultat, även om flera medlemsstater har infört obligatorisk registrering av transplantationsverksamhet och det även existerar vissa frivilliga register. Parlamentet rekommenderar med eftertryck skapandet av nationella uppföljningsregister över levande donatorer, transplantationspatienter och transplantationsförfaranden. Parlamentet påpekar att registren måste uppdateras regelbundet. Parlamentet betonar att det är viktigt att uppgifterna är jämförbara mellan medlemsstaterna.

29.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rekommendera medlemsstaterna vissa riktlinjer när det gäller registrering för att se till att den registrerade personen inkommer med vissa uppgifter om sin sjukdomshistoria och för att garantera kvaliteten och säkerheten på donatorns organ, eftersom registrering inte bara är att helt enkelt registrera till namnet, utan medför konsekvenser för både donatorn och mottagaren.

30.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att underlätta utvecklingen av centrala tekniska och etiska normer i samband med hantering av organdonationers säkerhet, kvalitet och effektivitet i samband med donation och transplantation som kan fungera som en modell för medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att etablera en EU-mekanism som kan främja samordningsaktiviteter mellan medlemsstaterna vid organdonation och transplantation.

31.   Europaparlamentet anser att en ytterligare fördel med ett samarbete mellan medlemsstaterna som inte tillräckligt understryks i kommissionens ovannämnda meddelande är det potentiella värdet i organdelning mellan medlemsstaterna med avseende på de medicinska och tekniska möjligheterna, dock med beaktande av att det finns geografiska begränsningar för detta och de eventuella konsekvenserna för organens kvalitet. Parlamentet framhåller i detta avseende de positiva resultat som uppnåtts av internationella system. Parlamentet anser att organdelning kan vara till mycket stor hjälp särskilt när det handlar om svåra transplantationsförfaranden (exempelvis patienter som är mycket känsliga eller akut sjuka och patienter med särskilda medicinska tillstånd, för vilka det är svårt att hitta en lämplig donator).

32.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna genomföra en undersökning om samtliga frågor som rör organtransplantation i medlemsstaterna för personer som inte är bosatta i EU och att utarbeta en uppförandekod som innehåller regler och villkor enligt vilka organ som doneras av avlidna EU-donatorer får fördelas till personer som inte är bosatta i EU.

33.   Europaparlamentet understryker att ett bra samarbete mellan hälso- och sjukvårdspersonal och ansvariga myndigheter är nödvändigt och tillför ett mervärde. Parlamentet uppmanar kommissionen att underlätta allianser mellan nationella transplantationsorganisationer i medlemsstaterna som omfattar samarbete av juridisk, etisk och teknisk natur. Parlamentet inser att det finns situationer inom transplantationsmedicinen som inte kan hanteras på ett tillfredsställande sätt i medlemsstater med en begränsad tillgång på donatorer. Parlamentet anser att framför allt de små medlemsstaterna helt klart kunde dra nytta av ett europeiskt samarbete.

34.   Europaparlamentet efterlyser ett EU-kort för organdonatorer, som ska komplettera de befintliga nationella systemen.

35.   Europaparlamentet anser att internationellt samarbete för att främja tillgång och säkerhet på organ är önskvärt. Parlamentet påpekar att allmänna regler för bästa medicinska metoder, diagnostiska tekniker och bevarande vore ändamålsenliga. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt stödja ett sådant samarbete och att tillämpa detta system med allmänna regler.

Ökning av allmänhetens kunskaper

36.   Europaparlamentet understryker betydelsen av att öka allmänhetens kunskaper om organdonation och transplantation för att underlätta identifieringen av organdonatorer och därmed öka tillgången på organ. Parlamentet uppmanar därför kommissionen, medlemsstaterna och det civila samhället att förbättra främjandet av organdonation strukturellt, bland annat bland ungdomar i skolorna. Parlamentet föreslår att man i detta syfte använder kända personer (exempelvis idrottsmän och idrottskvinnor) och utbildningspaket.

37.   Europaparlamentet påpekar att information om donation och transplantation av organ ska tillhandahållas på ett öppet och opartiskt sätt utan uppmaningar, och ta upp hela omfattningen av organdonationer, dvs. att donationen kan omfatta multipla organdonationer samt vävnadsdonation.

38.   Europaparlamentet understryker att den fria viljan att donera eller inte donera ett organ är donatorns exklusiva rättighet och måste respekteras och att organdonation måste anses vara en gåva från en människa till en annan. Parlamentet framhåller att detta måste återges i det språk som används, som ska undvika att använda ekonomiska termer som antyder att organ får behandlas som en vara på den inre marknaden.

39.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga en vidare utveckling och utvidgning av den befintliga europeiska webbplatsen för organdonation (7), samt Världshälsoorganisationens relevanta webbplats (8) så att de omfattar samtliga medlemsstater, på alla officiella EU-språk, för att tillhandahålla relevant information och uppgifter om organdonationer och transplantationer.

40.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja World Donor Day (världsdonatordagen) och rekommenderar insatser som framhåller de goda resultaten och vikten av transplantation.

41.   Europaparlamentet är övertygat om att ökad information till allmänheten även på lokal och regional nivå är ett mycket effektivt sätt att öka tillgången på organ. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna, det civila samhällets organisationer, kyrkor samt religiösa och humanistiska samfund att delta i denna insats för att öka allmänhetens kunskaper om möjligheten att donera organ, samtidigt som man tar hänsyn till de kulturella egenheterna i varje enskild medlemsstat. Parlamentet understryker den viktiga roll som registrerade donatorer kan spela för att främja organdonation bland familjemedlemmar och vänner genom att uppmuntra dem att själva bli donatorer.

42.   Parlamentet inser att det är viktigt att förbättra hälso- och sjukvårdspersonalens kommunikationsförmåga genom att till exempel utveckla riktlinjer för informationen. Parlamentet betonar behovet av en professionell attityd till kommunikation liksom stöd från experter på det området. Parlamentet anser att man måste rikta särskild uppmärksamhet på såväl innehållet i budskapet som det bästa sättet att hantera de mest kontroversiella frågorna. Parlamentet betonar betydelsen av regelbundna möten med företrädare för medierna för att främja de goda resultaten och vikten av transplantation.

43.   Europaparlamentet förespråkar att man inrättar en ”telefonjour” för transplantationsfrågor, med ett enda telefonnummer, som förvaltas av en nationell transplantationsorganisation, om en sådan organisation existerar, och som är bemannad dygnet runt varje dag i veckan med personal som fått lämplig yrkesutbildning och som har tillräcklig erfarenhet, och som snabbt kan tillhandahålla relevanta och korrekta medicinska och juridiska uppgifter till samtliga berörda aktörer.

44.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja forskning om organdonation och transplantation över de nationella gränserna för att bearbeta effekterna av etnicitet, ursprungsland, religion, utbildningsnivå och socioekonomisk klass på beslutet att erbjuda organ för donation. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att snabbt sprida forskningsresultat i syfte att informera allmänheten och skingra missförstånd.

Bättre kvalitet och säkerhet

45.   Europaparlamentet inser att det är av vital betydelse att garantera kvalitet och säkerhet för organdonation och transplantation. Parlamentet påpekar att det kommer att minska transplantationsriskerna och följaktligen minska de negativa effekterna. Parlamentet inser att åtgärder för att öka kvalitet och säkerhet skulle kunna få effekt för tillgången på organ och vice versa. Parlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa medlemsstaterna att utveckla sin kapacitet att upprätta och utveckla nationella föreskrifter och en lagstiftningsram för att förbättra kvalitet och säkerhet, utan att detta inverkar negativt på tillgången till organ för transplantation.

46.   Europaparlamentet inser att resultaten efter transplantationer och efter donationer bör övervakas och utvärderas. Parlamentet understryker att en gemensam metodik för analys av uppgifter bör främjas bland medlemsstaterna, vilken bör grundas på de bästa metoder som används i medlemsstaterna i dagsläget, för att möjliggöra att resultaten är optimalt jämförbara mellan olika medlemsstater.

47.   Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förlänga övervakningstiderna för transplantationspatienter till flera år, och helst till hela patientens livstid och/eller så länge som transplantatet fungerar.

48.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fördela medel inom Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) för att främja forskning om bättre och känsligare diagnostiska tekniker, som kommer att möjliggöra snabb och effektiv upptäckt av skadliga tillstånd såsom hiv/aids, hepatit med flera, eftersom en viktig aspekt på organtransplantation är att garantera säkerhet från olika skadliga faktorer och agens som förekommer i donatorns organ.

Organhandel

49.   Europaparlamentet påpekar att det finns en koppling mellan bristen på organ och den illegala handeln med organ eftersom organhandel undergräver trovärdigheten i systemet för potentiella frivilliga och obetalda donatorer. Parlamentet understryker att allt kommersiellt utnyttjande av organ är oetiskt och strider mot de mest grundläggande mänskliga värderingarna. Parlamentet framhåller att organdonation av finansiella skäl nedvärderar den gåva som ett organ är till blott en handelsvara, vilket är ett brott mot människans värdighet, strider mot artikel 21 i konventionen om mänskliga rättigheter och biomedicin samt är förbjudet enligt artikel 3.2 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

50.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sina relationer med tredjeländerna bekämpa handeln med organ och vävnader, vilken bör förbjudas överallt, även transplantationer av organ och vävnader från minderåriga, psykiskt sjuka eller avrättade fångar. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att öka världssamfundets medvetenhet om denna fråga.

51.   Europaparlamentet anser att man för att bekämpa handel med organ i de fattigare delarna av världen måste anta en långsiktig strategi, så att de sociala orättvisor som ligger till grund för denna handel upphör. Parlamentet betonar att man för att bekämpa bruket att sälja organ för pengar (särskilt i utvecklingsländer) bör införa mekanismer för spårbarhet, så att dessa organ hindras från att komma in i EU.

52.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att förhindra ”transplantationsturism”, genom att utarbeta riktlinjer för att skydda de fattigaste och mest sårbara donatorerna från att bli offer för organhandel, vidta åtgärder som ökar tillgången på legalt tillhandahållna organ och genom att utbyta information om registreringar på väntelistor mellan befintliga organisationer för organutbyte för att undvika multipla registreringar. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja en gemensam strategi som syftar till att sammanställa information om den nationella lagstiftningen mot illegal organhandel och att identifiera de viktigaste problemen och eventuella lösningar inom ramen för området för frihet, säkerhet och rättvisa. Parlamentet påpekar i sammanhanget att ett system för spårbarhet och ansvar för humant material måste upprättas.

53.   Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vid behov ändra sin strafflagstiftning för att se till att de ansvariga för organhandeln beivras på lämpligt sätt och att även införa påföljder för vårdpersonal som är inblandad i transplantationer av olagliga organ, liksom att göra sitt yttersta för att hindra potentiella mottagare från att söka olagliga organ och vävnader. Parlamentet betonar att det bör övervägas att införa straffrättsligt ansvar för EU-medborgare som har köpt organ inom eller utanför EU.

54.   Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att hindra vårdpersonal från att främja olaglig handel med organ och vävnader (dvs. hänvisa en patient till en utländsk transplantationsenhet som kan vara delaktig i organhandel) samt förhindra sjukförsäkringsbolag att stödja verksamhet som direkt eller indirekt främjar organhandeln, exempelvis ersättning av kostnader som uppkommit i samband med att man erhållit en illegal organtransplantation.

55.   Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör se till att deras brottsbekämpande myndigheter och vårdpersonal utbildas om organhandel, så att varje känt fall polisanmäls.

56.   Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att underteckna, ratificera och genomföra Europarådets konvention om åtgärder mot människohandel samt Palermoprotokollet om de inte redan har gjort det.

57.   Europaparlamentet beklagar att Europol inte lagt fram någon undersökning om försäljning av organ och illegal handel med organ eftersom Europol hävdar att det inte finns några dokumenterade fall. Parlamentet hänvisar till rapporter från Europarådet och WHO som klart visar att organhandel också är ett problem för medlemsstaterna i EU och begär att kommissionen och Europol ska förbättra övervakningen av fall med illegal organhandel och dra de nödvändiga slutsatserna.

58.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att uppdatera handlingsplanen för bekämpning av människohandel och inkludera den i en handlingsplan för bekämpning av organhandel, så att det blir möjligt att upprätta ett närmare samarbete mellan de berörda myndigheterna.

59.   Europaparlamentet begär också att man i handlingsplanen ska hänvisa till tillförlitliga och verifierade uppgifter om kvantitet, typ och ursprung för de olagligt sålda organen.

*

- *

60.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet, kommissionen, WHO, Europarådet och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 102, 7.4.2004, s. 48.

(2)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

(3)  EGT L 201, 31.7.2002, s. 37.

(4)  EGT L 121, 1.5.2001, s. 34.

(5)  Tredje utgåvan, 2007.

(6)  SANCO C6 EFZ/gsc D (2007) 360346.

(7)  www.eurodonor.org (och/eller www.eurocet.org).

(8)  www.transplant-observatory.org.

---

| 29.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 259/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 259/9

---

Volontärarbetets roll för att bidra till ekonomisk och social sammanhållning

P6_TA(2008)0131

Europaparlamentets resolution av den 22 april 2008 om volontärarbetets roll för att bidra till ekonomisk och social sammanhållning (2007/2149(INI))

(2009/C 259 E/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fjärde rapporten om ekonomisk och social sammanhållning (KOM(2007)0273), |
| --- | --- |

—

med beaktande av fjärde rapporten om ekonomisk och social sammanhållning (KOM(2007)0273),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1904/2006/EG av den 12 december 2006 om inrättande av programmet ”Ett Europa för medborgarna” för åren 2007–2013 i syfte att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1904/2006/EG av den 12 december 2006 om inrättande av programmet ”Ett Europa för medborgarna” för åren 2007–2013 i syfte att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1719/2006/EG av den 15 november 2006 om inrättande av programmet ”Aktiv ungdom” för perioden 2007–2013 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1719/2006/EG av den 15 november 2006 om inrättande av programmet ”Aktiv ungdom” för perioden 2007–2013 (2),

| — | med beaktande av rådets beslut 2006/144/EG av den 20 februari 2006 om gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutvecklingen (programperiod 2007–2013) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2006/144/EG av den 20 februari 2006 om gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutvecklingen (programperiod 2007–2013) (3),

| — | med beaktande av rådets beslut 2006/702/EG av den 6 oktober 2006 om gemenskapens strategiska riktlinjer för sammanhållningen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2006/702/EG av den 6 oktober 2006 om gemenskapens strategiska riktlinjer för sammanhållningen (4),

| — | med beaktande av rådets och företrädarnas för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, resolution av den 13 november 2006 om genomförande av de gemensamma mål som gäller ungdomars delaktighet och information till ungdomar i syfte att främja deras aktiva europeiska medborgarskap (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets och företrädarnas för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, resolution av den 13 november 2006 om genomförande av de gemensamma mål som gäller ungdomars delaktighet och information till ungdomar i syfte att främja deras aktiva europeiska medborgarskap (5),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om att främja unga människors fulla deltagande i utbildning, arbetsliv och samhälle (KOM(2007)0498), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om att främja unga människors fulla deltagande i utbildning, arbetsliv och samhälle (KOM(2007)0498),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Europas demografiska framtid – en utmaning som öppnar möjligheter” (KOM(2006)0571), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Europas demografiska framtid – en utmaning som öppnar möjligheter” (KOM(2006)0571),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation 2001/613/EG av den 10 juli 2001 om rörlighet inom gemenskapen för studerande, personer som genomgår yrkesinriktad utbildning, volontärer, lärare och utbildare (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation 2001/613/EG av den 10 juli 2001 om rörlighet inom gemenskapen för studerande, personer som genomgår yrkesinriktad utbildning, volontärer, lärare och utbildare (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2007 om företagens sociala ansvar: ett nytt partnerskap (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2007 om företagens sociala ansvar: ett nytt partnerskap (7),

| — | med beaktande av regionkommitténs yttrande om volontärarbetets roll för att bidra till ekonomisk och social sammanhållning (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av regionkommitténs yttrande om volontärarbetets roll för att bidra till ekonomisk och social sammanhållning (8),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om volontärarbete: dess roll i det europeiska samhället och dess inverkan (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om volontärarbete: dess roll i det europeiska samhället och dess inverkan (9),

| — | med beaktande av regionkommitténs yttrande om ideella föreningars roll – ett bidrag till ett europeiskt samhälle (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av regionkommitténs yttrande om ideella föreningars roll – ett bidrag till ett europeiskt samhälle (10),

| — | med beaktande av artiklarna 158 och 159 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 158 och 159 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rapporten från utskottet för regional utveckling (A6-0070/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från utskottet för regional utveckling (A6-0070/2008), och av följande skäl:

| A. | Enligt tillförlitliga uppskattningar ägnar sig över 100 miljoner EU-medborgare åt volontärarbete (11). |
| --- | --- |

A.

Enligt tillförlitliga uppskattningar ägnar sig över 100 miljoner EU-medborgare åt volontärarbete (11).

| B. | Enligt de första slutsatserna i samband med genomförandet av FN:s handbok för institutioner utan vinstsyfte uppgår det ekonomiska bidraget från institutioner utan vinstsyfte i genomsnitt till 5 procent av BNP. Även försiktiga uppskattningar av hur mycket tid som ägnas åt volontärarbete utgör mer än en fjärdedel av den här siffran (12). |
| --- | --- |

B.

Enligt de första slutsatserna i samband med genomförandet av FN:s handbok för institutioner utan vinstsyfte uppgår det ekonomiska bidraget från institutioner utan vinstsyfte i genomsnitt till 5 procent av BNP. Även försiktiga uppskattningar av hur mycket tid som ägnas åt volontärarbete utgör mer än en fjärdedel av den här siffran (12).

| C. | Volontärarbete är en stark kraft som främjar det civila samhället och stärker solidariteten – ett av EU:s grundläggande värden. Volontärarbetet är även ett viktigt inslag i program för utveckling av lokalsamhällen, särskilt i medlemsstater som nu har genomgått en postkommunistisk övergångsperiod. |
| --- | --- |

C.

Volontärarbete är en stark kraft som främjar det civila samhället och stärker solidariteten – ett av EU:s grundläggande värden. Volontärarbetet är även ett viktigt inslag i program för utveckling av lokalsamhällen, särskilt i medlemsstater som nu har genomgått en postkommunistisk övergångsperiod.

| D. | En ny undersökning om volontärarbete inom organisationer i hela Europa visar att mervärdet är högt. För varje euro som organisationerna avsatte åt stöd till volontärer fick de en genomsnittlig avkastning på mellan 3 och 8 euro (13). |
| --- | --- |

D.

En ny undersökning om volontärarbete inom organisationer i hela Europa visar att mervärdet är högt. För varje euro som organisationerna avsatte åt stöd till volontärer fick de en genomsnittlig avkastning på mellan 3 och 8 euro (13).

| E. | Volontärarbetets viktiga bidrag när det gäller att bygga upp socialt kapital måste erkännas fullt ut. |
| --- | --- |

E.

Volontärarbetets viktiga bidrag när det gäller att bygga upp socialt kapital måste erkännas fullt ut.

| F. | Hållbar finansiering, särskilt anslag för administrativa ändamål, är av avgörande vikt för volontärorganisationer och för volontärarbete i allmänhet. |
| --- | --- |

F.

Hållbar finansiering, särskilt anslag för administrativa ändamål, är av avgörande vikt för volontärorganisationer och för volontärarbete i allmänhet.

| G. | I en ny rapport från Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor fastställs det att socialt kapital är avgörande då man utvecklar politik för att främja ekonomisk utveckling på landsbygden (14). |
| --- | --- |

G.

I en ny rapport från Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor fastställs det att socialt kapital är avgörande då man utvecklar politik för att främja ekonomisk utveckling på landsbygden (14).

| H. | En av de centrala slutsatserna i en färsk undersökning om ett framgångsrikt storstadsprogram i Århus är att de lokala invånarna och volontärinsatserna var avgörande för det framgångsrika genomförandet av programmet (15). |
| --- | --- |

H.

En av de centrala slutsatserna i en färsk undersökning om ett framgångsrikt storstadsprogram i Århus är att de lokala invånarna och volontärinsatserna var avgörande för det framgångsrika genomförandet av programmet (15).

| I. | Volontärarbete tillför inte bara ett mätbart ekonomiskt värde utan kan även medföra betydande besparingar för offentliga tjänster. I detta sammanhang är det viktigt att se till att volontärverksamheten utgör ett komplement till de offentliga tjänsterna och inte ersätter dessa. |
| --- | --- |

I.

Volontärarbete tillför inte bara ett mätbart ekonomiskt värde utan kan även medföra betydande besparingar för offentliga tjänster. I detta sammanhang är det viktigt att se till att volontärverksamheten utgör ett komplement till de offentliga tjänsterna och inte ersätter dessa.

| J. | Volontärarbete bidrar till volontärens personliga och sociala utveckling och har en positiv inverkan t.ex. på människors personliga relationer i samhället. |
| --- | --- |

J.

Volontärarbete bidrar till volontärens personliga och sociala utveckling och har en positiv inverkan t.ex. på människors personliga relationer i samhället.

| K. | Volontärerna spelar en viktig roll när det gäller att uppnå Lissabonstrategins mål för socioekonomisk sammanhållning, eftersom de bidrar till finansiell delaktighet genom exempelvis reglerade kreditföreningar och icke vinstdrivande ekonomiska kooperativ som drivs och styrs av frivilliga. |
| --- | --- |

K.

Volontärerna spelar en viktig roll när det gäller att uppnå Lissabonstrategins mål för socioekonomisk sammanhållning, eftersom de bidrar till finansiell delaktighet genom exempelvis reglerade kreditföreningar och icke vinstdrivande ekonomiska kooperativ som drivs och styrs av frivilliga.

| L. | Företagens sociala ansvar är både en viktig ekonomisk framgångsfaktor och en grundläggande beståndsdel i den europeiska sociala modellen. |
| --- | --- |

L.

Företagens sociala ansvar är både en viktig ekonomisk framgångsfaktor och en grundläggande beståndsdel i den europeiska sociala modellen.

| M. | Det finns en koppling mellan volontärarbete och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

M.

Det finns en koppling mellan volontärarbete och hållbar utveckling.

| N. | Det är viktigt att främja och stödja bästa praxis i förvaltningen av volontärarbete inom organisationer med volontärer. |
| --- | --- |

N.

Det är viktigt att främja och stödja bästa praxis i förvaltningen av volontärarbete inom organisationer med volontärer.

| O. | Volontärarbete gör att medborgarna blir direkt involverade i lokal utveckling och därmed kan spela en viktig roll för att främja det civila samhället och demokratin. |
| --- | --- |

O.

Volontärarbete gör att medborgarna blir direkt involverade i lokal utveckling och därmed kan spela en viktig roll för att främja det civila samhället och demokratin.

| P. | I sin ovan nämnda resolution om ett aktivt medborgarskap uppmuntrar rådet till ökad delaktighet för ungdomar i samhället, strukturer för demokratiskt inflytande och volontärverksamhet. |
| --- | --- |

P.

I sin ovan nämnda resolution om ett aktivt medborgarskap uppmuntrar rådet till ökad delaktighet för ungdomar i samhället, strukturer för demokratiskt inflytande och volontärverksamhet.

| Q. | De demografiska förändringarna i Europa innebär att antalet potentiella äldre volontärer ökar. |
| --- | --- |

Q.

De demografiska förändringarna i Europa innebär att antalet potentiella äldre volontärer ökar.

| R. | Volontärverksamhet kan ha en positiv inverkan på människors hälsa (16), och detta kan komma människor i alla åldrar till nytta samt bidra till att förebygga fysisk och mental ohälsa. |
| --- | --- |

R.

Volontärverksamhet kan ha en positiv inverkan på människors hälsa (16), och detta kan komma människor i alla åldrar till nytta samt bidra till att förebygga fysisk och mental ohälsa.

| S. | Volontärverksamhet har en viktig roll när det gäller att stödja lokala utvecklingsinitiativ och underlätta ett framgångsrikt genomförande av ett antal gemenskapsfinansierade initiativ, till exempel programmen Leader, Interreg och Peace. |
| --- | --- |

S.

Volontärverksamhet har en viktig roll när det gäller att stödja lokala utvecklingsinitiativ och underlätta ett framgångsrikt genomförande av ett antal gemenskapsfinansierade initiativ, till exempel programmen Leader, Interreg och Peace.

1.   Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna samt de regionala och lokala myndigheterna att erkänna värdet av volontärarbete för att främja social och ekonomisk sammanhållning. Vidare uppmanar parlamentet dem att arbeta i partnerskap med volontärorganisationer och genomföra meningsfulla samråd med volontärsektorn i syfte att utarbeta planer och strategier för att erkänna volontärarbetets roll samt värdesätta, stödja, underlätta och uppmuntra detta arbete. Parlamentet uppmanar också medlemsstaterna med kraft att skapa en stabil och institutionell ram för icke-statliga organisationers deltagande i offentliga debatter.

2.   Europaparlamentet uppmanar kommissionens behöriga experter att göra en tydligare åtskillnad mellan frivilligorganisationer och icke statliga organisationer, vilkas verksamhet inte organiseras på samma frivilliga grund. Parlamentet efterlyser en heltäckande alleuropeisk undersökning om den sociala delaktighetens natur, omfattning och inre mekanismer, inklusive frivilligt deltagande och finansiering i detta syfte.

3.   Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna samt de regionala och lokala myndigheterna att göra verkliga insatser för att underlätta volontärorganisationers tillgång till tillräcklig och hållbar finansiering, både för administration och projekt, utan alltför mycket pappersarbete och byråkrati, samtidigt som den nödvändiga kontrollen av användningen av offentliga medel tryggas.

4.   Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att stödja inrättandet av frivilliga räddningstjänster på alla orter för att garantera snabba insatser vid naturkatastrofer och olyckor.

5.   Europaparlamentet vill uppmärksamma kommissionen på att det partnerskap som ingår i både gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutveckling (programperioden 2007–2013) och gemenskapens strategiska riktlinjer för sammanhållning inte alltid tillämpas på nationell nivå (17). Därför uppmanar parlamentet kommissionen att vidta lämpliga administrativa och institutionella åtgärder för att se till att dess egen politik och dess egna förfaranden och regler följs och tillämpas under samråd och förhandlingar samt påföljande åtgärder med anknytning till strukturfonderna.

6.   Europaparlamentet rekommenderar alla medlemsstater att upprätta ”satelliträkenskaper” för institutioner utan vinstsyfte och uppmanar dem att låta dessa ”satelliträkenskaper” omfatta volontärarbete så att de politiska beslutsfattarna kan ta hänsyn till institutioner utan vinstsyfte då de utformar sina politiska strategier. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta ställning till möjligheten att göra volontärverksamhet till en särskild kategori i Eurostats räkenskaper.

7.   Europaparlamentet delar till fullo uppfattningen att volontärarbete och volontärverksamhet inte bör ersätta betalt arbete.

8.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för att inrätta ett system för all gemenskapsfinansiering som innebär att volontärverksamhet kan erkännas som ett bidrag till delfinansiering av projekt, och att utforma mekanismer med vilka volontärverksamhet kan kostnadsberäknas på ett lämpligt sätt. Parlamentet välkomnar det arbete som några av kommissionens generaldirektorat har utfört för att göra inställningen till volontärarbete såsom ett bidrag till gemenskapens finansiering av samfinansierade projekt mer flexibel.

9.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja möjligheterna för äldre volontärer och att utarbeta ett program för aktiva pensionärer för det ökande antal pensionärer med lång erfarenhet som önskar bli volontärer, dvs. ett program som kan genomföras parallellt med och komplettera det ovannämnda programmet ”Aktiv ungdom”, och vidare stödja särskilda program för att främja volontärverksamhet över generationsgränserna samt mentorskap.

10.   Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja och underlätta volontärverksamhet i alla gemenskaper, både reella och virtuella, t.ex. familjevolontärarbete eller volontärarbete i marginaliserade grupper eller grupper som traditionellt kanske inte skulle utföra sådant arbete, samt betona att det är mycket viktigt att volontärarbetet organiseras så det är förenligt med familje- och yrkesliv.

11.   Europaparlamentet uppmanar företag och andra aktörer inom den privata sektorn att, som en del av deras strategier för socialt ansvar, ekonomiskt stödja initiativ som främjar och ökar volontärarbetet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna med kraft att inom ramen för volontärarbete inom företag tillhandahålla den privata sektorn incitament för att finansiera och stödja volontärsektorn, och därmed underlätta överförande av kunskap och färdigheter från företagen i den privata till den offentliga sektorn samt förbättra livskvaliteten på lokal nivå genom att uppmuntra till självhjälp för att lösa lokala problem.

12.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka erkännandet av volontärarbete som en verksamhet för att förvärva kunskaper och färdigheter via Youthpass i anslutning till Europass, och samtidigt se till att volontärarbete inte betraktas som alternativ till formell utbildning utan endast som ett komplement till den. Parlamentet efterlyser även nationella/lokala åtgärder för att öka volontärers rörlighet.

13.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka fördröjningen i fråga om att anta förslaget till en europeisk stadga för volontärer för att fastställa volontärorganisationernas roll, rättigheter och ansvar. Parlamentet rekommenderar årliga inbördes utvärderingar för att bedöma volontärarbetet i varje enskild medlemsstat samt inom specifika sektorer och organisationer.

14.   Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen och medlemsstaterna upprättar en europeisk databas med grundläggande information om volontärorganisationer samt detaljerade uppgifter om bästa metoder, vilket skulle erbjuda riktlinjer som kan bidra till att förbättra volontärsystemen.

15.   Europaparlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att se till att volontärer har tillräckliga olycksfallsförsäkringar och ansvarsförsäkringar i samband med sitt volontärarbete, och att volontärer får ersättning för alla överenskomna utlägg som de har haft i volontärarbetet.

16.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna samt de regionala och lokala myndigheterna att främja volontärarbete genom utbildning på alla nivåer, däribland möjligheter att ägna sig åt volontärarbete i ett tidigt skede av utbildningssystemet så att detta betraktas som ett normalt bidrag till samhällslivet, och även fortsätta att främja sådan verksamhet i takt med att studenterna blir äldre, för att underlätta praktik där de studerande som en del av examensutbildningen arbetar tillsammans med volontärorganisationer/grupper från det civila samhället inom ramen för en partnerskapsmodell, samt att uppmuntra samverkan mellan volontärsektorn och utbildningssektorn på alla nivåer, främja volontärarbete och erkänna utbildning i volontärverksamhet som en del av ett livslångt lärande.

17.   Med tanke på den översyn av momsbestämmelserna avseende offentliga organ och sociala undantag som planerats för 2010 uppmanar Europaparlamentet kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna behandla de starka sociala argument som finns för införandet av undantag från mervärdesskatt för volontärorganisationer som registrerats i medlemsstaterna i samband med inköp som görs för att de ska kunna uppnå sina mål, och även att behandla argumenten för att man i särskilda fall ska kunna införa undantag från mervärdesskatt på varor och tjänster som doneras till volontärorganisationer.

18.   Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, i enlighet med subsidiaritetsprincipen, att upprätta en hållbar infrastruktur för volontärverksamhet för att lösa frågor som central finansiering av volontärorganisationer.

19.   Europaparlamentet rekommenderar att 2011 ska utses till Europeiska året för volontärarbete.

20.   Europaparlamentet inser att volontärverksamheten ser olika ut i de olika medlemsstaterna, men uppmanar inte desto mindre medlemsstaterna samt de regionala och lokala myndigheterna att när så är möjligt dra lärdom av varandra genom utbyte av bästa metoder.

21.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa stödsystem för att skapa effektivare system för samarbete och nätverkande mellan volontärorganisationer samt stärka internationella volontärssystem som i vissa fall kan bidra till uppnåendet av millennieutvecklingsmålen. Parlamentet efterlyser i synnerhet inrättande av program för att bidra till att återigen stimulera till volontärarbete i medlemsstater där detta i allmänhet har förknippats med åtgärder av obligatorisk karaktär.

22.   Europaparlamentet rekommenderar främjande av gränsöverskridande volontärprojekt.

23.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja volontärers ställning inom samtliga politikområden och lagstiftningsområden.

24.   Europaparlamentet uppmanar berörda lokala och regionala intressenter, volontärorganisationer och media att erbjuda medborgarna lämplig information om möjligheterna att arbeta som volontär jämsides med lämplig utbildning där särskild tonvikt läggs vid de mer utsatta och marginaliserade grupperna i samhället samt behoven i avlägsna och otillgängliga regioner.

25.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att jämsides med Plan D för demokrati, dialog och debatt inrätta en Plan V för att värdera, värdesätta och värna om visibilitet för volontärer.

26.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över sin visumpolitik när det gäller personer i tredjeländer som deltar i godkända EU-volontärprogram, i syfte att införa ett mer liberalt viseringssystem, i synnerhet när det gäller volontärer från EU:s grannländer.

27.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, regionkommittén och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén.

---

(1)  EUT L 378, 27.12.2006, s. 32.

(2)  EUT L 327, 24.11.2006, s. 30.

(3)  EUT L 55, 25.2.2006, s. 20.

(4)  EUT L 291, 21.10.2006, s. 11.

(5)  EUT C 297, 7.12.2006, s. 6.

(6)  EGT L 215, 9.8.2001, s. 30.

(7)  EUT C 301 E, 13.12.2007, s. 45.

(8)  EUT C 105, 25.4.2008, s. 11.

(9)  EUT C 325, 30.12.2006, s. 46.

(10)  EGT C 180, 11.6.1998, s. 57.

(11)  Eurobarometerrapport, Social Reality Stocktaking, februari 2007.

(12)  Rapport från Johns Hopkins-universitetet, Measuring Civil Society and Volunteering, september 2007. Internet: www.jhu.edu/ccss.

(13)  Volunteering works, Institute for Volunteering Research and Volunteering, England, september 2007.

(14)  Se Mandl, I., Oberholzner, T., och Dörflinger, C., Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor. Internet: www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2007/18/en/1/ef0718en.pdf.

(15)  Vestergaard Poulsen, L., From Deprived Neighbourhood to Sustainable Community, sammanfattning på engelska, The Urban II Programme, Århus, 2002–2007.

(16)  Se The Health Benefits of Volunteering – A review of Recent Research, (Corporation for National and Community Service, 2007).

(17)  Se Civil Society as a Partner in European Union Structural Funds, European Citizen Action Service, november 2004.

---

| 29.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 259/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 259/14

---

EIB:s årsredovisning 2006

P6_TA(2008)0132

Europaparlamentets resolution av den 22 april 2008 om Europeiska investeringsbankens årsrapport för 2006 (2007/2251(INI))

(2009/C 259 E/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 266 och 267 i EG-fördraget om inrättande av Europeiska investeringsbanken (EIB) och protokoll (nr 11) om bankens stadga (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 266 och 267 i EG-fördraget om inrättande av Europeiska investeringsbanken (EIB) och protokoll (nr 11) om bankens stadga (1),

| — | med beaktande av artikel 248 i EG-fördraget om revisionsrättens roll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 248 i EG-fördraget om revisionsrättens roll,

| — | med beaktande av Lissabonfördraget, som undertecknades den 13 december 2007 av EU-medlemsstaternas stats- och regeringschefer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Lissabonfördraget, som undertecknades den 13 december 2007 av EU-medlemsstaternas stats- och regeringschefer,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 februari 2007 om EIB:s årsrapport för 2005 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 februari 2007 om EIB:s årsrapport för 2005 (2),

| — | med beaktande av rådets beslut 2007/247/EG av den 19 april 2007 om gemenskapens medverkan i Europeiska investeringsfondens kapitalökning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2007/247/EG av den 19 april 2007 om gemenskapens medverkan i Europeiska investeringsfondens kapitalökning (3),

| — | med beaktande av EG-domstolens dom av den 10 juli 2003 om befogenheterna för Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) att genomföra utredningar inom EIB (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-domstolens dom av den 10 juli 2003 om befogenheterna för Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) att genomföra utredningar inom EIB (4),

| — | med beaktande av rådets beslut 2006/1016/EG av den 19 december 2006 (5) om att ge EIB ett nytt mandat som innebär att banken har rätt att bevilja lån på upp till 12,4 miljarder euro till Europeiska unionens grannländer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2006/1016/EG av den 19 december 2006 (5) om att ge EIB ett nytt mandat som innebär att banken har rätt att bevilja lån på upp till 12,4 miljarder euro till Europeiska unionens grannländer,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 680/2007 av den 20 juni 2007 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området transeuropeiska nät på transportområdet och energiområdet (6) och Europaparlamentets och rådets beslut 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (7) (som har samband med finansieringsfaciliteten med riskdelning (RSFF)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 680/2007 av den 20 juni 2007 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området transeuropeiska nät på transportområdet och energiområdet (6) och Europaparlamentets och rådets beslut 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (7) (som har samband med finansieringsfaciliteten med riskdelning (RSFF)),

| — | med beaktande av EIB:s och Europeiska kommissionens undertecknande den 11 januari 2008 av samarbetsavtalet om inrättande av ett lånegarantiinstrument för projekt som avser det transeuropeiska transportnätet (LGTT), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s och Europeiska kommissionens undertecknande den 11 januari 2008 av samarbetsavtalet om inrättande av ett lånegarantiinstrument för projekt som avser det transeuropeiska transportnätet (LGTT),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut 1639/2006/EG av den 24 oktober 2006 om att upprätta ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut 1639/2006/EG av den 24 oktober 2006 om att upprätta ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) (8),

| — | med beaktande av EIB:s 49:e årsrapport (2006) och dess offentlighetspolicy av den 28 mars 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s 49:e årsrapport (2006) och dess offentlighetspolicy av den 28 mars 2006,

| — | med beaktande av EIB:s ”Europeiska miljöprinciper” från 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s ”Europeiska miljöprinciper” från 2006,

| — | med beaktande av bankens verksamhetsplan för 2007–2009, som godkändes av EIB:s styrelse vid dess sammanträde den 12 december 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bankens verksamhetsplan för 2007–2009, som godkändes av EIB:s styrelse vid dess sammanträde den 12 december 2006,

| — | med beaktande av EIB-ordförande Philippe Maystadts anförande i budgetkontrollutskottet den 11 september 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB-ordförande Philippe Maystadts anförande i budgetkontrollutskottet den 11 september 2007,

| — | med beaktande av den godkända årsredovisningen för budgetåret 2006, om vilken en oberoende revisor och EIB:s revisionskommitté avgett ett positivt revisionsuttalande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den godkända årsredovisningen för budgetåret 2006, om vilken en oberoende revisor och EIB:s revisionskommitté avgett ett positivt revisionsuttalande,

| — | med beaktande av de nya finansiella instrumenten för infrastruktur och europeiska transporttjänster (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de nya finansiella instrumenten för infrastruktur och europeiska transporttjänster (9),

| — | med beaktande av arbetet med och slutsatserna från den debatt som hölls i Clermont-Ferrand (Frankrike) den 14 december 2007 på temat: ”Fysisk planering och användning av Europeiska unionens territorium – utmaningen med investeringar inom unionen och deras finansiering: Europeiska investeringsbankens roll”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetet med och slutsatserna från den debatt som hölls i Clermont-Ferrand (Frankrike) den 14 december 2007 på temat: ”Fysisk planering och användning av Europeiska unionens territorium – utmaningen med investeringar inom unionen och deras finansiering: Europeiska investeringsbankens roll”,

| — | med beaktande av EIB:s pågående översyn av sin politik och sina förfaranden för bedrägeribekämpning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s pågående översyn av sin politik och sina förfaranden för bedrägeribekämpning,

| — | med beaktande av Parisförklaringen om biståendets effektivitet, som antogs den 2 mars 2005, och av Europeiska unionens samförstånd om utveckling (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisförklaringen om biståendets effektivitet, som antogs den 2 mars 2005, och av Europeiska unionens samförstånd om utveckling (10),

| — | med beaktande av artikel 45 och artikel 112.2 i Europaparlamentets arbetsordning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 och artikel 112.2 i Europaparlamentets arbetsordning,

| — | med beaktande av budgetkontrollutskottets betänkande (A6-0079/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av budgetkontrollutskottets betänkande (A6-0079/2008), och av följande skäl:

| A. | EIB:s uppgift är att, genom att använda både kapitalmarknaderna och sina egna medel, bidra till en balanserad och störningsfri utveckling av den inre marknaden. |
| --- | --- |

A.

EIB:s uppgift är att, genom att använda både kapitalmarknaderna och sina egna medel, bidra till en balanserad och störningsfri utveckling av den inre marknaden.

| B. | EIB bidrar till en harmonisk utveckling i Europeiska unionen som helhet och till att minska utvecklingsskillnaderna mellan de olika regionerna, däribland de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

B.

EIB bidrar till en harmonisk utveckling i Europeiska unionen som helhet och till att minska utvecklingsskillnaderna mellan de olika regionerna, däribland de yttersta randområdena.

| C. | EIB:s tecknade kapital uppgick den 31 december 2006 till 163,7 miljarder euro, varav medlemsstaterna har betalat in 8,2 miljarder EUR. |
| --- | --- |

C.

EIB:s tecknade kapital uppgick den 31 december 2006 till 163,7 miljarder euro, varav medlemsstaterna har betalat in 8,2 miljarder EUR.

| D. | I EIB:s stadga föreskrivs att den totala summan av lån och garantier som beviljats av banken inte ska överstiga 250 procent av det tecknade kapitalet. |
| --- | --- |

D.

I EIB:s stadga föreskrivs att den totala summan av lån och garantier som beviljats av banken inte ska överstiga 250 procent av det tecknade kapitalet.

| E. | EIB omfattas inte av kraven i Basel II, men har beslutat att frivilligt följa Basel II-reglerna i den mån de är tillämpliga på bankens verksamhet. |
| --- | --- |

E.

EIB omfattas inte av kraven i Basel II, men har beslutat att frivilligt följa Basel II-reglerna i den mån de är tillämpliga på bankens verksamhet.

| F. | Finansinspektionen i Luxemburg (Commission de Surveillance du Secteur Financier, CSSF) har samtyckt till att ingående övervaka EIB:s riskhanteringspolicy, men endast informellt och i strikt rådgivande egenskap, samtidigt som EIB ansvarar för att fastställa tillämpningsramen för Basel II utifrån sina egna behov. |
| --- | --- |

F.

Finansinspektionen i Luxemburg (Commission de Surveillance du Secteur Financier, CSSF) har samtyckt till att ingående övervaka EIB:s riskhanteringspolicy, men endast informellt och i strikt rådgivande egenskap, samtidigt som EIB ansvarar för att fastställa tillämpningsramen för Basel II utifrån sina egna behov.

| G. | EIB:s prioriteringar omfattar en trygg, konkurrenskraftig och hållbar energiförsörjning, ekonomisk och social sammanhållning, stöd till forskning, teknik och innovation, transeuropeiska transport- och energinät, en långsiktigt hållbar miljö, kampen mot klimatförändringar samt stöd till små och medelstora företag. |
| --- | --- |

G.

EIB:s prioriteringar omfattar en trygg, konkurrenskraftig och hållbar energiförsörjning, ekonomisk och social sammanhållning, stöd till forskning, teknik och innovation, transeuropeiska transport- och energinät, en långsiktigt hållbar miljö, kampen mot klimatförändringar samt stöd till små och medelstora företag.

| H. | Europeiska unionens finansieringsbehov i fråga om infrastruktur är omfattande och uppskattas till 600 miljarder EUR (9). |
| --- | --- |

H.

Europeiska unionens finansieringsbehov i fråga om infrastruktur är omfattande och uppskattas till 600 miljarder EUR (9).

| I. | EIB har mycket stor betydelse för utvecklingen av de transeuropeiska näten genom att tillhandahålla olika instrument och mekanismer. |
| --- | --- |

I.

EIB har mycket stor betydelse för utvecklingen av de transeuropeiska näten genom att tillhandahålla olika instrument och mekanismer.

| J. | EU har haft problem med att finansiera projekt på europeisk nivå, till exempel Galileo. |
| --- | --- |

J.

EU har haft problem med att finansiera projekt på europeisk nivå, till exempel Galileo.

| K. | EIB:s personal är mycket kompetent, framför när det gäller finansieringstekniska lösningar och stöd vid utarbetande av projekt. |
| --- | --- |

K.

EIB:s personal är mycket kompetent, framför när det gäller finansieringstekniska lösningar och stöd vid utarbetande av projekt.

| L. | EIB har stor betydelse för finansieringen av projekt i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

L.

EIB har stor betydelse för finansieringen av projekt i utvecklingsländerna.

Allmänt

1.   Europaparlamentet gratulerar EIB till dess verksamhetsberättelse för 2006 och uppmanar EIB att fortsätta arbetet med att utveckla EU:s ekonomi för att skapa tillväxt och sysselsättning och garantera interregional och social sammanhållning.

2.   Europaparlamentet välkomnar EIB:s öppenhet och helhjärtade samarbete med Europaparlamentet.

3.   Europaparlamentet begär att EIB och Europaparlamentets budgetkontrollutskott ska ha ett gemensamt informationsmöte minst en gång om året för att diskutera genomförandet av Europeiska utvecklingsfondens (EUF) investeringsfacilitet, parallellt med förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för EUF.

Budgetkontroll och förvaltning

4.   Europaparlamentet uppmanar EIB att göra allt för att bevara kreditvärderingen AAA, som fungerar som en garanti för bankens verksamhet och för bästa låneräntor, samt att anpassa sin tillsynspolitik i detta syfte utan att för den skull försumma mycket långsiktiga investeringar.

5.   Europaparlamentet betonar att EIB för en ”nolltoleranspolitik” mot bedrägerier och korruption och välkomnar det ökade antalet utredningar och EIB:s fördjupade samarbete med Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF). Parlamentet uppmanar dessutom EIB att när den antar politik och förfaranden för att bekämpa bedrägerier inkludera åtgärder som leder till

| i) | administrativa förfaranden som utestänger företag som EIB eller andra multilaterala utvecklingsbanker funnit skyldiga till bedrägerier, |
| --- | --- |

i)

administrativa förfaranden som utestänger företag som EIB eller andra multilaterala utvecklingsbanker funnit skyldiga till bedrägerier,

| ii) | en politik för att skydda personer som avslöjar missförhållanden och |
| --- | --- |

ii)

en politik för att skydda personer som avslöjar missförhållanden och

| iii) | en översyn av befintliga upphandlingsriktlinjer. |
| --- | --- |

iii)

en översyn av befintliga upphandlingsriktlinjer.

6.   Europaparlamentet välkomnar att det finns en byrå för klagomål som tar emot och handlägger externa klagomål, samt ett förfarande för att behandla klagomål som lämnats in via Europeiska ombudsmannen. Parlamentet välkomnar och stöder aktivt en dialog mellan Europeiska ombudsmannen och EIB. EIB uppmanas därför att se över sina interna förfaranden för att behandla klagomål och utfärda nya riktlinjer för att behandla klagomål som utsträcks till att omfatta all verksamhet som finansieras av EIB.

7.   Europaparlamentet välkomnar EIB:s vilja till öppenhet inom ramen för dess offentlighetspolicy och dess omfattande information till allmänheten, inklusive den årliga förteckningen över de projekt som banken har finansierat, tillsammans med kortfattad information om dessa projekt. Parlamentet uppmanar EIB att utöka verksamheten vid sin interna avdelning för utvärdering av verksamheten som genomför efterhandsutvärderingar av ett representativt urval av projekt och program.

Mekanismer för redovisnings- och tillsynskontroller och för mätning av resultat

8.   Europaparlamentet noterar det positiva externa revisionsuttalandet och slutsatserna i revisionskommitténs årsrapport. Parlamentet upprepar sitt önskemål att EIB ska omfattas av samma tillsynsregler som kreditinstituten och vara föremål för en verklig tillsynskontroll. Parlamentet konstaterar samtidigt att dessa regler inte tycks gälla för andra jämförbara internationella finansiella institutioner.

9.   Europaparlamentet kräver att ett oberoende tillsynsuppdrag inrättas för att se till att EIB:s finansiella situation är god, att dess resultat mäts exakt och att reglerna för god praxis inom yrket efterlevs. Parlamentet rekommenderar att detta ska genomföras samtidigt som EIB:s oberoende revisionskommitté stärks.

10.   Europaparlamentet föreslår att EIB ska begära att kommittén för europeiska banktillsynsmyndigheter (CEBS) yttrar sig om detta tillsynsuppdrag. I sitt yttrande ska CEBS ange vilket organ som skulle kunna anförtros uppdraget till dess att en verklig europeisk banktillsynsmyndighet inrättas. Parlamentet föreslår att alla lösningar övervägs, till exempel att tillsynen utförs av CEBS, av en nationell tillsynsmyndighet eller av de nationella tillsynsmyndigheterna med ett system med årlig rotation.

11.   Europaparlamentet gratulerar EIB till dess ansträngningar när det gäller införandet av de internationella redovisningsstandarderna IFRS för sina konsoliderade rapporter samt för Europeiska investeringsfondens redovisning, för vilken IFRS tillämpas för första gången för räkenskapsåret 2006.

12.   Under förutsättning att all information förmedlats till de utomstående parterna, delar Europaparlamentet EIB:s betänkligheter när det gäller att påskynda tillämpningen av IFRS för de lagstadgade räkenskaperna så länge det inte finns någon omfattande enighet bland medlemsstaterna, framför allt i fråga om redovisning till verkligt värde, vilket kan leda till stora variationer vid fastställandet av EIB:s icke-konsoliderade finansiella resultat.

13.   Europaparlamentet rekommenderar dock att en teknisk övervakning görs av denna fråga som kommer att bli avgörande när redovisningsresultaten ska läggas fram, godkännas och användas i samband med utvecklingen av riskkapitalverksamhet, finansieringen av små och medelstora företag och de nödvändiga finansieringslösningar som EU måste införa för att finansiera sin infrastruktur.

14.   Europaparlamentet noterar EIB:s val av metoder för att bedöma kreditrisker för att minska de problem som kan uppstå på grund av bristande erfarenhet när det gäller kreditförluster, samtidigt som parlamentet vill uppmärksamma behovet av att införa förebyggande åtgärder för att minimera riskerna när det gäller maximal säkring av finansiella resurser i syfte att säkerställa genomförandet av målen i EU:s politik.

15.   Europaparlamentet noterar de insatser som gjorts för att övervinna dessa problem genom metoder för införlivande av interna och externa parametrar och önskar få information om den nya metod som införts för att värdera EIB:s kunder och bedöma kreditrisker. Beträffande åtgärder i samband med värdepapperisering konstaterar parlamentet att den förenklade strategi som för närvarande används skulle kunna ses över i framtiden.

16.   Beträffande tillämpningen av Basel II önskar Europaparlamentet att EIB ska kunna visa att den kan utföra sitt uppdrag med sina egna medel, som uppgår till 33,5 miljarder EUR, och att den ska kunna bevara den bästa kreditvärderingen, dvs. AAA.

Strategi och mål

17.   Europaparlamentet välkomnar riktlinjerna i den nya strategin för 2007–2009, som omfattar ökat mervärde, gradvis ökat risktagande, bland annat för åtgärder till stöd för små och medelstora företag och lokala myndigheter, användning av nya finansiella instrument och fördjupat samarbete med kommissionen. Parlamentet stöder förbehållslöst EIB:s verksamhetsplan för perioden 2007–2009.

Nya strategiska prioriteringar och instrument

18.   Europaparlamentet välkomnar att EIB införlivat främjandet av en trygg, konkurrenskraftig och hållbar energiförsörjning som en av de centrala riktlinjerna för sin verksamhet, inklusive alternativa och förnybara energikällor och efterlyser utveckling av finansieringskriterier som tar hänsyn till miljön, i linje med EU:s strategiska mål om att minska utsläppen av växthusgaser.

19.   Europaparlamentet välkomnar att hållbar utveckling förblir ett grundläggande krav för EIB. Parlamentet gratulerar EIB till det utmärka resultatet av låneverksamheten för miljöskydd samt social och ekonomisk sammanhållning. EIB uppmanas att förstärka sina miljö- och socialstrategier, att ytterligare förbättra och uppdatera sina nuvarande standarder, särskilt den externa låneverksamheten. EIB uppmanas att klargöra målen och metoderna för sin bedömningsprocess och att ta med fler sociala och miljömässiga faktorer i sin verksamhet så att denna verksamhet, framför allt på den afrikanska kontinenten, är förenlig med det europeiska samförståndet om utveckling och uppnåendet av FN:s millennieutvecklingsmål. Parlamentet uppmanar EIB att aktivt utveckla en dialog med det civila samhället, bland annat genom samrådsförfaranden.

20.   Europaparlamentet gratulerar EIB till de ramavtal som undertecknats med kommissionen: finansieringsfaciliteten med riskdelning (RSFF) och lånegarantiinstrumentet för projekt som avser det transeuropeiska transportnätet (LGTT). Parlamentet uppmanar kommissionen och EIB att utveckla fler gemensamma instrument till stöd för EU:s politik, samtidigt som ansträngningar görs för att mobilisera mera privat kapital för att säkerställa fullt ut att EIB:s prioriterade mål genomförs.

Finansiering av viktiga infrastrukturprojekt

21.   Europaparlamentet erinrar om att EIB, trots att dess aktiviteter kompletterar den verksamhet som bedrivs av den privata sektorn, måste undvika att konkurrera med den privata sektorn när den eftersträvar en optimal hävstångseffekt för finansieringen av EU-projekt.

22.   Europaparlamentet uppmanar återigen EIB att prioritera finansieringen av de transeuropeiska näten, framför allt den gränsöverskridande infrastruktur som sammanbinder de nationella näten, vilket är en grundläggande faktor för utvecklingen av en marknadsekonomi med inriktning på social sammanhållning. Parlamentet uppmanar EIB att när det gäller finansiering av de transeuropeiska näten prioritera infrastruktur eller transportprojekt med lägre eller negativt klimatavtryck.

23.   Europaparlamentet föreslår att kommissionen, med tanke på EIB:s kompetenta personal, dess objektivitet och bankens erfarenhet av finansiering av viktig infrastruktur, uppdrar åt EIB att utarbeta strategier för finansieringen av infrastruktur och då beakta alla tänkbara alternativ: subventioner, inbetalning av medlemsstaternas tecknade andelar i EIB:s kapital, lån (däribland EIB-lån, framför allt lån inom ramen för förfarandet för medlemsstaternas särskilda lån (11)), innovativa instrument som LGTT och RSFF, finansieringslösningar anpassade till långsiktiga projekt som inte är lönsamma direkt, utarbetande av garantisystem, införande av ett investeringsavsnitt i EU:s budget, finansiella konsortier mellan europeiska, nationella och lokala myndigheter, offentlig-privata partnerskap etc.

Stöd till små och medelstora företag

24.   Europaparlamentet uppmanar EIB att se till att tillräckligt med riskkapital erbjuds små och medelstora företag som har problem med att skaffa riskkapital, och välkomnar lanseringen av det gemensamma Jeremie-initiativet (gemensamma europeiska resurser för mikroföretag, små och medelstora företag) som utarbetades 2005 av kommissionens generaldirektorat för regionalpolitik och EIB för att förbättra företagens tillgång till finansieringstekniska instrument, och välkomnar utvecklingen av programmet för konkurrenskraft och innovation inom ramen för prioriteringarna i Lissabonagendan.

25.   Europaparlamentet erinrar om att det har godkänt gemenskapens medverkan i Europeiska investeringsfondens kapitalökning, som syftar till att ge Europeiska investeringsfonden nödvändiga medel så att den kan fullfölja sitt uppdrag.

26.   Europaparlamentet instämmer i att marknadsbristerna när det gäller finansieringen av små och medelstora företag måste hanteras på ett bättre sätt och uppmanar kommissionen, Europeiska investeringsbanken och Europeiska investeringsfonden att fortsätta med diversifieringen av de finansiella gemenskapsinstrumenten före riskkapitalet (tekniköverföring) och efter riskkapitalet (mezzaninfinansiering), samt att främja utvecklingen av mikrokrediter i Europa inom ramen för ”Ett europeiskt initiativ för mikrokrediter för att främja tillväxt och sysselsättning” (KOM(2007)0708).

Stöd vid utarbetande av projekt

27.   Europaparlamentet betonar betydelsen av EIB:s expertkunskap för utarbetandet av projekt, framför allt tack vare Jaspers-programmet (gemensamt stöd till projekt i de europeiska regionerna). En viktig del av EIB:s mervärde utgörs av dess tekniska kapacitet när det gäller att ordna finansiering för projekt och offentlig-privata partnerskap, framför allt inom ramen för det europeiska centrumet för specialistkunskap på området för offentlig-privata partnerskap (EPEC). EIB uppmanas att ge de projektansvariga på lokal nivå mer information om det tekniska stöd som EIB kan ge.

28.   Europaparlamentet gratulerar EIB till öppnandet av nya kontor i medlemsstaterna. Detta kommer att göra EIB synligare och föra banken närmare de projektansvariga, vilket kommer att underlätta projektens genomförande och hjälpa EIB att upprätta starkare band med organisationer, institutioner och lokala myndigheter i syfte att gynna EU:s politik för balanserad regional utveckling och snabbare göra de länder som har blivit EU-medlemmar sedan 2004 delaktiga i processen.

Verksamhet utanför Europeiska unionen

29.   Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse de positiva slutsatserna från översynen av faciliteten för investering och partnerskap för Europa–Medelhavsområdet (Femip). Parlamentet välkomnar utifrån denna översyn rådets uppmaning att ytterligare utöka Femip för att fördjupa partnerskapet för Europa och Medelhavsområdet. Parlamentet hoppas i detta sammanhang att EIB:s lånemandat för perioden 2007–2013, genom komplettering med lämpliga budgetanslag, kommer att göra det möjligt att påskynda den regionala ekonomiska integrationen.

30.   Europaparlamentet uppmanar EIB att i utvecklingsregioner bedriva sin verksamhet i enlighet med Parisförklaringen om biståndets effektivitet, och se till att verksamheten är förenlig med EU:s samförstånd om utveckling, särskilt när det gäller att ge effektivt bistånd, öka det ömsesidiga ansvaret och anta mätbara utvecklingsindikatorer.

31.   Europaparlamentet anser att Femip bör förbli den centrala utgångspunkten för alla nya EU-initiativ som syftar till att utveckla Medelhavsområdet.

32.   Europaparlamentet uppmanar EIB att fortsätta sin politik att utfärda värdepapper i en rad olika världsvalutor, däribland i tillväxtekonomiernas valutor, och samtidigt fortsätta att skydda sig mot växelkursriskerna.

*

- *

33.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att vidarebefordra denna resolution till rådet, kommissionen och EIB samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  Protokoll till fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen.

(2)  EUT C 287 E, 29.11.2007, s. 544.

(3)  EUT L 107, 25.4.2007, s. 5.

(4)  Mål C-15/00, Kommissionen mot EIB, REG 2003, s. I-7281.

(5)  EUT L 414, 30.12.2006, s. 95.

(6)  EUT L 162, 22.6.2007, s. 1.

(7)  EUT L 412, 30.12.2006, s. 1.

(8)  EUT L 310, 9.11.2006, s. 15.

(9)  PE 379.207, IP/B/TRAN/IC/2006-184.

(10)  Gemensam förklaring från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: ”Europeiskt samförstånd” – Europeiska samförståndet om utveckling (EUT C 46, 24.2.2006, s. 1).

(11)  Artikel 6 i EIB:s stadgar.

---

| 29.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 259/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 259/19

---

Avskaffande av hemlöshet

P6_TA(2008)0163

Europaparlamentets förklaring om avskaffande av hemlöshet

(2009/C 259 E/04)

Europaparlamentet avger denna förklaring

| — | med beaktande av artikel 116 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 116 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Rådet (sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) gav frågan om hemlöshet prioritet år 2005. Den tillhör delen ”aktiv integration” i EU:s strategi för socialt skydd och social integration. |
| --- | --- |

A.

Rådet (sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) gav frågan om hemlöshet prioritet år 2005. Den tillhör delen ”aktiv integration” i EU:s strategi för socialt skydd och social integration.

| B. | Tillgång till en lämplig bostad är en grundläggande mänsklig rättighet och tillgång till tak över huvudet är ofta ett första steg mot skäliga och hållbara bostadslösningar för extremt fattiga och utstötta personer. |
| --- | --- |

B.

Tillgång till en lämplig bostad är en grundläggande mänsklig rättighet och tillgång till tak över huvudet är ofta ett första steg mot skäliga och hållbara bostadslösningar för extremt fattiga och utstötta personer.

| C. | Varje vinter fryser människor ihjäl i hela EU till följd av brist på nödbostäder och uppsökande verksamhet som riktar sig till utsatta personer. |
| --- | --- |

C.

Varje vinter fryser människor ihjäl i hela EU till följd av brist på nödbostäder och uppsökande verksamhet som riktar sig till utsatta personer.

| D. | Hemlösa som lever på gatan är den mest synliga formen av hemlöshet. Det problemet kan lösas endast som en del av en bredare helhetsstrategi. |
| --- | --- |

D.

Hemlösa som lever på gatan är den mest synliga formen av hemlöshet. Det problemet kan lösas endast som en del av en bredare helhetsstrategi.

| E. | Vid två tillfällen i år har Europaparlamentet uppmanat till nödåtgärder för att bekämpa hemlöshet. |
| --- | --- |

E.

Vid två tillfällen i år har Europaparlamentet uppmanat till nödåtgärder för att bekämpa hemlöshet.

1.   Europaparlamentet uppmanar rådet att ingå ett åtagande på EU-nivå om att hemlösheten ska vara avskaffad år 2015.

2.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom EU utveckla en ramdefinition av hemlöshet, samla in jämförbara och pålitliga statistiska uppgifter och att ge årliga uppdateringar om de åtgärder som vidtagits och de framsteg som gjorts i medlemsstaterna i arbetet med att avskaffa hemlöshet.

3.   Europaparlamentet kräver att medlemsstaterna förbereder ”vinternödplaner” som en del av en bredare strategi mot hemlöshet.

4.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

Förteckning över ledamöter som har undertecknat förklaringen

Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Alfonso Andria, Laima Liucija Andrikienė, Roberta Angelilli, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Margrete Auken, Liam Aylward, Peter Baco, Maria Badia i Cutchet, Mariela Velichkova Baeva, Alessandro Battilocchio, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Ivo Belet, Irena Belohorská, Jean-Luc Bennahmias, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Slavi Binev, Šarūnas Birutis, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Jens-Peter Bonde, Guy Bono, Josep Borrell Fontelles, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, John Bowis, Sharon Bowles, Emine Bozkurt, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, André Brie, Wolfgang Bulfon, Udo Bullmann, Nicodim Bulzesc, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Jerzy Buzek, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, Carlos Carnero González, Paulo Casaca, Michael Cashman, Carlo Casini, Françoise Castex, Pilar del Castillo Vera, Giusto Catania, Jean-Marie Cavada, Jorgo Chatzimarkakis, Giulietto Chiesa, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Daniel Cohn-Bendit, Richard Corbett, Giovanna Corda, Titus Corlăţean, Thierry Cornillet, Paolo Costa, Jean Louis Cottigny, Michael Cramer, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Brian Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marie-Hélène Descamps, Mia De Vits, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Giorgos Dimitrakopoulos, Vasile Dîncu, Valdis Dombrovskis, Beniamino Donnici, Brigitte Douay, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Christian Ehler, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, Harald Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Göran Färm, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Szabolcs Fazakas, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Věra Flasarová, Hélène Flautre, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Monica Frassoni, Sorin Frunzăverde, Urszula Gacek, Kinga Gál, Vicente Miguel Garcés Ramón, Jean-Paul Gauzès, Jas Gawronski, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Bronisław Geremek, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Adam Gierek, Neena Gill, Robert Goebbels, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Nathalie Griesbeck, Elly de Groen-Kouwenhoven, Lilli Gruber, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Catherine Guy-Quint, András Gyürk, Fiona Hall, David Hammerstein, Benoît Hamon, Małgorzata Handzlik, Gábor Harangozó, Marian Harkin, Rebecca Harms, Satu Hassi, Adeline Hazan, Anna Hedh, Gyula Hegyi, Jacky Hénin, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Jim Higgins, Jens Holm, Krzysztof Hołowczyc, Mary Honeyball, Milan Horáček, Richard Howitt, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Stanisław Jałowiecki, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Anne E. Jensen, Pierre Jonckheer, Romana Jordan Cizelj, Madeleine Jouye de Grandmaison, Ona Juknevičienė, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Othmar Karas, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Piia-Noora Kauppi, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Evgeni Kirilov, Wolf Klinz, Jaromír Kohlíček, Maria Eleni Koppa, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Wiesław Stefan Kuc, Jan Jerzy Kułakowski, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, André Laignel, Jean Lambert, Stavros Lambrinidis, Vytautas Landsbergis, Esther De Lange, Anne Laperrouze, Henrik Lax, Johannes Lebech, Roselyne Lefrançois, Bernard Lehideux, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Katalin Lévai, Janusz Lewandowski, Bogusław Liberadzki, Marcin Libicki, Eva Lichtenberger, Marie-Noëlle Lienemann, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Jamila Madeira, Ramona Nicole Mănescu, Erika Mann, Thomas Mann, Mario Mantovani, Marian-Jean Marinescu, Helmuth Markov, David Martin, Jean-Claude Martinez, Jan Tadeusz Masiel, Jiří Maštálka, Véronique Mathieu, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Manolis Mavrommatis, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Willy Meyer Pleite, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Francisco José Millán Mon, Gay Mitchell, Nickolay Mladenov, Viktória Mohácsi, Cristobal Montoro Romero, Claude Moraes, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Elisabeth Morin, Jan Mulder, Roberto Musacchio, Joseph Muscat, Robert Navarro, Bill Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Rareș-Lucian Niculescu, Lambert van Nistelrooij, Ljudmila Novak, Raimon Obiols i Germà, Vural Öger, Cem Özdemir, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Janusz Onyszkiewicz, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Csaba Őry, Siiri Oviir, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Vincent Peillon, Alojz Peterle, Maria Petre, Tobias Pflüger, Willi Piecyk, Rihards Pīks, Józef Pinior, Mirosław Mariusz Piotrowski, Umberto Pirilli, Hubert Pirker, Paweł Bartłomiej Piskorski, Lapo Pistelli, Gianni Pittella, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Zdzisław Zbigniew Podkański, Samuli Pohjamo, Lydie Polfer, Mihaela Popa, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Jacek Protasiewicz, Bilyana Ilieva Raeva, Miloslav Ransdorf, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Marco Rizzo, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Raül Romeva i Rueda, Wojciech Roszkowski, Libor Rouček, Martine Roure, Paul Rübig, Heide Rühle, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Tokia Saïfi, Aloyzas Sakalas, Daciana Octavia Sârbu, Toomas Savi, Luciana Sbarbati, Christel Schaldemose, Pierre Schapira, Karin Scheele, Agnes Schierhuber, Olle Schmidt, György Schöpflin, Jürgen Schröder, Elisabeth Schroedter, Willem Schuth, Esko Seppänen, Czesław Adam Siekierski, José Albino Silva Peneda, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Peter Skinner, Csaba Sógor, Søren Bo Søndergaard, María Sornosa Martínez, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Margarita Starkevičiūtė, Peter Šťastný, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Daniel Strož, Margie Sudre, László Surján, Gianluca Susta, Eva-Britt Svensson, Hannes Swoboda, József Szájer, Andrzej Jan Szejna, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Ţicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Jacques Toubon, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Helga Trüpel, Claude Turmes, Evangelia Tzampazi, Feleknas Uca, Vladimir Urutchev, Nikolaos Vakalis, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Ari Vatanen, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Cornelis Visser, Oldřich Vlasák, Johannes Voggenhuber, Sahra Wagenknecht, Henri Weber, Renate Weber, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Bernard Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Francis Wurtz, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Gabriele Zimmer, Marian Zlotea, Tadeusz Zwiefka

---

Onsdag 23 april 2008

| 29.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 259/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 259/22

---

Grönboken om det civila samhällets roll i narkotikapolitiken inom Europeiska unionen

P6_TA(2008)0169

Europaparlamentets resolution av den 23 april 2008 om grönboken om det civila samhällets roll i narkotikapolitiken inom Europeiska unionen (2007/2212(INI))

(2009/C 259 E/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 15 december 2004 till rådet och Europeiska rådet om EU:s strategi för narkotikabekämpning (2005–2012) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 15 december 2004 till rådet och Europeiska rådet om EU:s strategi för narkotikabekämpning (2005–2012) (1),

| — | med beaktande av kommissionens grönbok av den 26 juni 2006 om det civila samhällets roll i narkotikapolitiken inom Europeiska unionen (KOM(2006)0316), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok av den 26 juni 2006 om det civila samhällets roll i narkotikapolitiken inom Europeiska unionen (KOM(2006)0316),

| — | med beaktande av rapporten av den 18 april 2007 och de svar som inkom till följd av det öppna samrådet om ovannämnda grönbok (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 18 april 2007 och de svar som inkom till följd av det öppna samrådet om ovannämnda grönbok (2),

| — | med beaktande av avdelning VI i EU-fördraget och särskilt artikel 29 och artikel 31.1 e, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avdelning VI i EU-fördraget och särskilt artikel 29 och artikel 31.1 e,

| — | med beaktande av de internationella, europeiska och nationella instrumenten för skydd av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och särskilt för skydd av rätten till liv och hälsa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de internationella, europeiska och nationella instrumenten för skydd av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och särskilt för skydd av rätten till liv och hälsa,

| — | med beaktande av FN:s allmänna narkotikakonvention av den 30 mars 1961, ändrad genom Genèveprotokollet av den 25 mars 1972, FN:s konvention om psykotropa ämnen av den 21 februari 1971 och FN:s konvention mot olaglig hantering av narkotika och psykotropa ämnen av den 19 december 1988, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s allmänna narkotikakonvention av den 30 mars 1961, ändrad genom Genèveprotokollet av den 25 mars 1972, FN:s konvention om psykotropa ämnen av den 21 februari 1971 och FN:s konvention mot olaglig hantering av narkotika och psykotropa ämnen av den 19 december 1988,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1920/2006 av den 12 december 2006 om Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (3), som är en omarbetning av tidigare rättsakter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1920/2006 av den 12 december 2006 om Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (3), som är en omarbetning av tidigare rättsakter,

| — | med beaktande av 2007 års rapport från Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2007 års rapport från Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1150/2007/EG av den 25 september 2007 om inrättande för perioden 2007–2013 av det särskilda programmet ”Förebyggande av och information om narkotikamissbruk” som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” (5) och särskilt artiklarna 2–7, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1150/2007/EG av den 25 september 2007 om inrättande för perioden 2007–2013 av det särskilda programmet ”Förebyggande av och information om narkotikamissbruk” som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” (5) och särskilt artiklarna 2–7,

| — | med beaktande av kommissionens interna arbetsdokument av den 21 december 2006 om 2006 års framstegsrapport om genomförandet av EU:s handlingsplan mot narkotika (2005–2008) (SEK(2006)1803), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens interna arbetsdokument av den 21 december 2006 om 2006 års framstegsrapport om genomförandet av EU:s handlingsplan mot narkotika (2005–2008) (SEK(2006)1803),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 december 2007 om 2007 års lägesrapport om genomförandet av EU:s handlingsplan för narkotikabekämpning (2005–2008) (KOM(2007)0781), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 december 2007 om 2007 års lägesrapport om genomförandet av EU:s handlingsplan för narkotikabekämpning (2005–2008) (KOM(2007)0781),

| — | med beaktande av EU:s handlingsplan mot narkotika (2005–2008), som antogs av rådet i juni 2005 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s handlingsplan mot narkotika (2005–2008), som antogs av rådet i juni 2005 (6),

| — | med beaktande av rådets beslut 2005/387/RIF av den 10 maj 2005 om informationsutbyte, riskbedömning och kontroll avseende nya psykoaktiva ämnen (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2005/387/RIF av den 10 maj 2005 om informationsutbyte, riskbedömning och kontroll avseende nya psykoaktiva ämnen (7),

| — | med beaktande av EU:s narkotikastrategi (2005–2012) som godkändes av Europeiska rådet den 16–17 december 2004 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s narkotikastrategi (2005–2012) som godkändes av Europeiska rådet den 16–17 december 2004 (8),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 273/2004 av den 11 februari 2004 om narkotikaprekursorer (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 273/2004 av den 11 februari 2004 om narkotikaprekursorer (9),

| — | med beaktande av den politiska förklaring om narkotika och de resolutioner som antogs vid FN:s generalförsamlings särskilda sammanträde (UNGASS) den 8 och 10 juni 1998, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den politiska förklaring om narkotika och de resolutioner som antogs vid FN:s generalförsamlings särskilda sammanträde (UNGASS) den 8 och 10 juni 1998,

| — | med beaktande av FN:s verksamhet, särskilt narkotikakommissionens 51:a sammanträde i Wien den 10–14 mars 2008 (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s verksamhet, särskilt narkotikakommissionens 51:a sammanträde i Wien den 10–14 mars 2008 (10),

| — | med beaktande av vitboken om styrelseformerna i EU (KOM(2001)0428), kommissionens meddelande med titeln ”Mot en bättre struktur för samråd och dialog – Allmänna principer och miniminormer för kommissionens samråd med berörda parter” (KOM(2002)0704) och ”Strategiska mål 2005–2009, EU 2010: Ett partnerskap för Europas förnyelse – Välstånd, solidaritet och säkerhet” (KOM(2005)0012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av vitboken om styrelseformerna i EU (KOM(2001)0428), kommissionens meddelande med titeln ”Mot en bättre struktur för samråd och dialog – Allmänna principer och miniminormer för kommissionens samråd med berörda parter” (KOM(2002)0704) och ”Strategiska mål 2005–2009, EU 2010: Ett partnerskap för Europas förnyelse – Välstånd, solidaritet och säkerhet” (KOM(2005)0012),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0073/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0073/2008), och av följande skäl:

| A. | Det är nödvändigt att inom EU främja en mer djupgående dialog mellan och med de olika aktörerna i det civila samhället (på transnationell, nationell, regional och lokal nivå). Syftet bör vara att förbättra utformningen, genomförandet och utvärderingen av narkotikapolitiska beslut, på både nationell och europeisk nivå. |
| --- | --- |

A.

Det är nödvändigt att inom EU främja en mer djupgående dialog mellan och med de olika aktörerna i det civila samhället (på transnationell, nationell, regional och lokal nivå). Syftet bör vara att förbättra utformningen, genomförandet och utvärderingen av narkotikapolitiska beslut, på både nationell och europeisk nivå.

| B. | En organisation på europeisk nivå för aktörer från det civila samhället har ett tydligt mervärde i förhållande till nationella, regionala och lokala organisationer i det civila samhället. |
| --- | --- |

B.

En organisation på europeisk nivå för aktörer från det civila samhället har ett tydligt mervärde i förhållande till nationella, regionala och lokala organisationer i det civila samhället.

| C. | Det civila samhället kan särskilt bidra med erfarenheter som är särskilt viktiga i fråga om vissa specifika aspekter av narkotikapolitiken, till exempel förebyggande insatser, informationsverksamhet, stöd till dem som försöker bryta sitt beroende samt social återanpassning. |
| --- | --- |

C.

Det civila samhället kan särskilt bidra med erfarenheter som är särskilt viktiga i fråga om vissa specifika aspekter av narkotikapolitiken, till exempel förebyggande insatser, informationsverksamhet, stöd till dem som försöker bryta sitt beroende samt social återanpassning.

| D. | EU:s narkotikastrategi (2005–2012) har som främsta mål att tillhandahålla korrekt information och stärka det civila samhällets roll i narkotikafrågor. |
| --- | --- |

D.

EU:s narkotikastrategi (2005–2012) har som främsta mål att tillhandahålla korrekt information och stärka det civila samhällets roll i narkotikafrågor.

| E. | Grönboken om det civila samhällets roll i narkotikapolitiken inom Europeiska unionen och inrättandet av ett civilsamhällesforum om narkotika är ett första konkret steg mot att uppfylla detta mål. |
| --- | --- |

E.

Grönboken om det civila samhällets roll i narkotikapolitiken inom Europeiska unionen och inrättandet av ett civilsamhällesforum om narkotika är ett första konkret steg mot att uppfylla detta mål.

| F. | De flesta av de organisationer som svarat inom ramen för kommissionens samråd har ställt sig mycket positiva till tanken på en tematisk länk mellan befintliga nätverk. |
| --- | --- |

F.

De flesta av de organisationer som svarat inom ramen för kommissionens samråd har ställt sig mycket positiva till tanken på en tematisk länk mellan befintliga nätverk.

| G. | En större synergi mellan det civila samhället och EU:s institutioner och organ är viktig för att etablera en kanal för permanent samråd och främja utbyte av information och bästa metoder, särskilt i fråga om vetenskapliga bidrag. |
| --- | --- |

G.

En större synergi mellan det civila samhället och EU:s institutioner och organ är viktig för att etablera en kanal för permanent samråd och främja utbyte av information och bästa metoder, särskilt i fråga om vetenskapliga bidrag.

| H. | Det är av största vikt att tillvarata den verksamhet som bedrivs av organisationer inom det civila samhället och deras engagemang i samarbetet med tredjeländer och deras insatser för att främja alternativa och hållbara strategier för att hantera narkotikaproblemen. |
| --- | --- |

H.

Det är av största vikt att tillvarata den verksamhet som bedrivs av organisationer inom det civila samhället och deras engagemang i samarbetet med tredjeländer och deras insatser för att främja alternativa och hållbara strategier för att hantera narkotikaproblemen.

| I. | Ett öppet kommunikationsmedium såsom Internet bör ingå i varje struktur som föreslås för dialoger eller samråd med utvalda nätverk i specifika frågor, vilka bör kompletteras med öppna samråd med samtliga berörda parter. |
| --- | --- |

I.

Ett öppet kommunikationsmedium såsom Internet bör ingå i varje struktur som föreslås för dialoger eller samråd med utvalda nätverk i specifika frågor, vilka bör kompletteras med öppna samråd med samtliga berörda parter.

| J. | I detta sammanhang kan det civila samhället spela en viktig roll som bör komplettera och stärka medlemsstaternas och de internationella organisationernas betydande ansvar när det gäller att samarbeta i kampen mot framställning av och handel med narkotika, på samma sätt som de samarbetar i kampen mot terrorism. |
| --- | --- |

J.

I detta sammanhang kan det civila samhället spela en viktig roll som bör komplettera och stärka medlemsstaternas och de internationella organisationernas betydande ansvar när det gäller att samarbeta i kampen mot framställning av och handel med narkotika, på samma sätt som de samarbetar i kampen mot terrorism.

| K. | Ett närmare samarbete mellan EU-institutionerna och det civila samhället i narkotikapolitiska frågor skulle hjälpa institutionerna att göra en ordentlig utvärdering av de befintliga strategierna. |
| --- | --- |

K.

Ett närmare samarbete mellan EU-institutionerna och det civila samhället i narkotikapolitiska frågor skulle hjälpa institutionerna att göra en ordentlig utvärdering av de befintliga strategierna.

| L. | Med ”narkotika” bör avses all narkotika och alla psykotropa ämnen som definieras av de ovannämnda FN-konventionerna. |
| --- | --- |

L.

Med ”narkotika” bör avses all narkotika och alla psykotropa ämnen som definieras av de ovannämnda FN-konventionerna.

| M. | Narkotikabruk kan leda till särskilda hälsorisker för unga flickor och kvinnor, särskilt i samband med graviditet och genom överföring av HIV/aids. |
| --- | --- |

M.

Narkotikabruk kan leda till särskilda hälsorisker för unga flickor och kvinnor, särskilt i samband med graviditet och genom överföring av HIV/aids.

| N. | Det tenderar att finnas fler män än kvinnor i behandlingsprogram och av dem som i dag går med i behandlingsprogram för narkomaner i EU är ungefär 20 procent kvinnor. |
| --- | --- |

N.

Det tenderar att finnas fler män än kvinnor i behandlingsprogram och av dem som i dag går med i behandlingsprogram för narkomaner i EU är ungefär 20 procent kvinnor.

| O. | Man har funnit stora skillnader i omfattningen av och mönstren för narkotikabruk mellan män och kvinnor. Forskningsstudier visar på stora skillnader mellan könen i ett brett urval fysiologiska och psykosociala faktorer som har samband med beroendeutveckling, risktagande och beteenden när det gäller uppsökande av hjälp. |
| --- | --- |

O.

Man har funnit stora skillnader i omfattningen av och mönstren för narkotikabruk mellan män och kvinnor. Forskningsstudier visar på stora skillnader mellan könen i ett brett urval fysiologiska och psykosociala faktorer som har samband med beroendeutveckling, risktagande och beteenden när det gäller uppsökande av hjälp.

1.   Europaparlamentet tillstår att det civila samhället har en central roll när det gäller att stödja arbetet med att utveckla, definiera, genomföra, utvärdera och övervaka narkotikapolitiken. Parlamentet framhåller särskilt det mervärde som utgörs av det civila samhällets erfarenhet av arbetet på fältet, dess kapacitet för förnyelse och dess potential för utbyte av information och bästa praxis, som vetenskapligt prövats och dokumenterats i samband med den faktiska tillämpningen av narkotikapolitiken.

2.   Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstaternas regeringar, icke-statliga organisationer, det civila samhället, föräldraföreningar och yrkesförbund att anordna omfattande informationskampanjer om

| — | narkotikarelaterade fysiska och psykiska hälsorisker och skador, särskilt hos unga flickor, gravida eller ammande kvinnor och hos barn, |
| --- | --- |

—

narkotikarelaterade fysiska och psykiska hälsorisker och skador, särskilt hos unga flickor, gravida eller ammande kvinnor och hos barn,

| — | mödravård och överföring av narkotika från mor till foster, |
| --- | --- |

—

mödravård och överföring av narkotika från mor till foster,

| — | behandling för minderåriga och brottsbelastade narkotikamissbrukare, |
| --- | --- |

—

behandling för minderåriga och brottsbelastade narkotikamissbrukare,

| — | stöd till föräldrar med barn som använder narkotika. |
| --- | --- |

—

stöd till föräldrar med barn som använder narkotika.

3.   Europaparlamentet tillstår att kyrkorna och de religiösa samfunden har varit mycket aktiva i kampen mot narkotika, och deras erfarenheter bör därför tas i beaktande i samband med utformningen, genomförandet och utvärderingen av narkotikapolitiken.

4.   Europaparlamentet poängterar att man bör framhäva det civila samhällets betydelse för att en narkotikapolitik karakteriserad av ett europeiskt angreppssätt ska kunna utvecklas, något som är ett huvudmål i EU:s narkotikastrategi (2005–2012).

5.   Europaparlamentet understryker att Internet har en viktig roll när det gäller att se till att det finns ett öppet och konsekvent sätt att utbyta information om genomförandet och utarbetandet av EU:s narkotikastrategi för 2005–2012. Internet spelar också en viktig roll för att främja det civila samhällets involvering och garantera dess deltagande (inbegripet användarnas och samhällsgruppernas deltagande) i genomförandet av den ovannämnda handlingsplanen på samtliga nivåer och i civilsamhällesforumet om narkotika, för att förbättra tillträdet till och effektiviteten hos förebyggande program samt för att öka medvetenheten om dessa frågor.

6.   Europaparlamentet framhåller det viktiga partnerskapet med medierna, inbegripet elektroniska medier, vid spridandet av vetenskaplig information om narkotikarelaterade risker för den fysiska och psykiska hälsan, särskilt bland unga och gravida kvinnor. Parlamentet uppmuntrar dessa medier att bli privilegierade parter i kampen mot narkotika mot bakgrund av det stora inflytande de har på den yngre generationen.

7.   Europaparlamentet ser positivt på genomförandet av det särskilda programmet om förebyggande och information om narkotika för perioden 2007–2013 och påminner om att ett särskilt mål för programmet är att involvera det civila samhället i genomförandet och utvecklingen av EU:s narkotikastrategi.

8.   Europaparlamentet beklagar de försenade utbetalningarna av de medel som avsatts för programmet.

9.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att man i den nya hälsostrategin för 2008–2013 beaktar att narkotika har en annorlunda effekt på kvinnor, särskilt vid finansieringen av de informationsprogram mot narkotika som drivs av organisationer i det civila samhället.

Forumet – den strukturella dimensionen

10.   Europaparlamentet understryker att inrättandet av ett civilsamhällesforum om narkotika är ett första steg mot att på ett mer konkret och konstruktivt sätt få med de europeiska organisationerna i det civila samhället i EU-verksamhet i samband med politiken för att förebygga narkotikamissbruk och bekämpa narkotika.

11.   Europaparlamentet beklagar att några organisationer anser att urvalskriterierna för organisationer som ville delta i civilsamhällesforumet om narkotika inte var insynsvänliga. Kommissionen uppmanas att beakta olika lösningar på detta problem. Parlamentet hoppas att framtidens utvidgningar av forumet kommer att genomföras under öppnare former.

12.   Europaparlamentet anser att civilsamhällesforumet om narkotika inte bör vara exklusivt, utan snarare öppet för alla så att det ger en bred och balanserad bild av opinionen.

13.   Europaparlamentet påpekar att syftet med civilsamhällesforumet om narkotika inte är att skapa en församling som tjänar som en plattform för olika ideologier, utan att föra en dialog och ha direkt utbyte med de organisationer som genom såväl förebyggande verksamhet som rehabilitering verkar i frontlinjen i kampen mot narkotika, och att erbjuda ett praktiskt instrument för att understödja utformningen och genomförandet av politiken för att förhindra narkotikabruk och bekämpa narkotika genom positiva erfarenheter, samt att analysera de gränsöverskridande problemen i unionen till följd av skillnader i nationell lagstiftning, särskilt i gränsregioner.

14.   Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utbyta bästa tillgängliga praxis inom kampen mot narkotika och inom förebyggande arbete och information till barn och ungdomar, samt att uppmuntra till utvecklingen av dessa metoder i samarbete med representanter för det civila samhället.

15.   Europaparlamentet beklagar att organisationer inom det civila samhället i de nya medlemsstaterna deltar i så begränsad utsträckning i forumet. Det civila samhället i de nya medlemsstaterna måste göras medvetet och involveras i högre grad, med tanke på dessa länders betydelse i den utvidgade unionen.

16.   Europaparlamentet beklagar att det första civilsamhällesforumet om narkotika i december 2007 genomfördes med otillräckligt deltagande av icke-statliga nationella och gränsöverskridande nätverk av organisationer för kvinnor, mödrar och unga flickor samt organisationer som arbetar med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Kommissionen uppmanas att aktivt främja deltagande av sådana organisationer, samt andra organisationer med värdefull erfarenhet av narkotika och narkotikamissbruk, för att tillgängliga och lättåtkomliga specialiserade tjänster ska kunna tillhandahållas.

17.   Europaparlamentet stöder kommissionens arbete med att avgöra vilken roll civilsamhällesforumet om narkotika kan spela i EU:s narkotikastrategi i syfte att klargöra de slutgiltiga målen för samrådet inom forumet.

18.   Europaparlamentet anser att civilsamhällesforumet om narkotika bör ha ett tydligt mandat, klart fastställda föredragningslistor, öppna förfaranden och genomförbara arbetsprogram som på ett konkret sätt bidrar till den politiska processen.

19.   Europaparlamentet hoppas att dialogen med det civila samhället kan få konkret effekt i EU:s beslutsprocess. Parlamentet anser därför att det civila samhället bör ges en formell status i samband med de mål som fastställts i EU:s narkotikastrategi (2005–2012) och vid kommande initiativ, bland annat på följande sätt:

| — | Forumet bör, tillsammans med andra oberoende organ, delta i den utvärdering av EU:s handlingsplan mot narkotika (2005–2008) som kommissionen kommer att genomföra under 2008. |
| --- | --- |

—

Forumet bör, tillsammans med andra oberoende organ, delta i den utvärdering av EU:s handlingsplan mot narkotika (2005–2008) som kommissionen kommer att genomföra under 2008.

| — | Förbindelserna med medlemsstaterna bör fördjupas och bli öppnare, i syfte att upprätta ett verkligt samarbete mellan forumet och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Förbindelserna med medlemsstaterna bör fördjupas och bli öppnare, i syfte att upprätta ett verkligt samarbete mellan forumet och medlemsstaterna.

| — | Forumet bör alltid finnas representerat vid möten som rådets ordförandeskap anordnar med nationella narkotikasamordnare. |
| --- | --- |

—

Forumet bör alltid finnas representerat vid möten som rådets ordförandeskap anordnar med nationella narkotikasamordnare.

| — | Forumet bör ha regelbunden kontakt med parlamentet, som varje år bör anordna en konferens med forumet, andra berörda grupper och de EU-institutioner som arbetar inom narkotikaområdet, och i detta sammanhang bör det ske en utvärdering av de resultat som uppnåtts. |
| --- | --- |

—

Forumet bör ha regelbunden kontakt med parlamentet, som varje år bör anordna en konferens med forumet, andra berörda grupper och de EU-institutioner som arbetar inom narkotikaområdet, och i detta sammanhang bör det ske en utvärdering av de resultat som uppnåtts.

| — | Det bör skapas omfattande synergieffekter mellan forumets verksamhet och verksamheten vid Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (EMCDDA), vilket skulle kunna ägna ett avsnitt i sin årsrapport åt de insatser som gjorts av det civila samhället i EU. |
| --- | --- |

—

Det bör skapas omfattande synergieffekter mellan forumets verksamhet och verksamheten vid Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (EMCDDA), vilket skulle kunna ägna ett avsnitt i sin årsrapport åt de insatser som gjorts av det civila samhället i EU.

20.   Europaparlamentet uppmanar EMCDDA att samla in statistik om kvinnors narkotikakonsumtion i EU, analysera dess utveckling och beakta de olika effekterna hos kvinnor och män i sin årsrapport. Syftet bör vara att informera och öka kunskapen i det europeiska civila samhället.

21.   Europaparlamentet uppmuntrar till att skapa tematiska länkar mellan befintliga nätverk, vare sig detta sker utanför civilsamhällesforumet om narkotika eller i form av arbetsgrupper eller undergrupper som organiseras inom forumets ram.

22.   Europaparlamentet begär att Europeiska unionen avsätter anslag för den verksamhet som bedrivs inom det civila samhället i EU, både för pågående projekt och för framtida initiativ på området, och att anslagen omfattas av budgetkontroll.

23.   Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, när så är möjligt och på villkor att vederbörliga kvalitetskriterier uppfylls, låta reglerna om finansiering med statliga medel även omfatta professionella organisationer som erbjuder samhällstjänster inte bara i form av hälso- och socialvård utan även i form av insatser för att minska skadeverkningar och tillhandahålla lågtröskelvård. Parlamentet anser att man på detta sätt kan se till att erbjuda tjänster som kan planeras och upprätthållas på lång sikt och som uppfyller de kvalitetskrav som ställs.

24.   Europaparlamentet betonar vikten av att samhället avsätter ekonomiska resurser för att stödja frivilligorganisationer och föräldraföreningar som engagerar sig för att bekämpa narkotikamissbruk, särskilt bland unga människor.

Det civila samhället – den interna dimensionen

25.   Europaparlamentet betonar vikten av det civila samhällets arbete när det gäller att uppnå de mål som fastställs i EU:s narkotikastrategi (2005–2012) i fråga om strategier för att förebygga, sprida information om och hantera problem som hänger samman med narkotikaberoende samt åtgärder för att tillse att dessa planer tillämpas på rätt sätt.

26.   Europaparlamentet uppmanar samtliga berörda parter på såväl EU-nivå som nationell nivå att ägna större uppmärksamhet åt det nytänkande som det civila samhällets erfarenheter kan bidra med för att uppnå de mål som fastställs i EU:s narkotikastrategi (2005–2012), särskilt inom ramen för initiativ för att öka allmänhetens medvetenhet och politik som avser skadereducering, stöd till dem som försöker bryta sitt beroende och social återanpassning.

27.   Europaparlamentet anser att den dialog som på EU-nivå förs med organisationer som företräder narkotikamissbrukare måste stärkas för att man ska kunna hantera de utmaningar som utgörs av den sociala återanpassningen och behovet av stöd till dem som försöker bryta sitt beroende.

28.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att med det civila samhällets hjälp främja lika tillträde till program, se till att även gömda och marginaliserade grupper omfattas och arbeta för att främja kapacitetsuppbyggnad, i syfte att säkerställa hållbara och effektiva program.

29.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja initiativ från det civila samhället som syftar till att

| — | förstärka förebyggande åtgärder och information om riskerna i samband med användning av narkotika och psykotropa ämnen på arbetsplatser och bland ungdomar, |
| --- | --- |

—

förstärka förebyggande åtgärder och information om riskerna i samband med användning av narkotika och psykotropa ämnen på arbetsplatser och bland ungdomar,

| — | behandla frihetsberövade narkotikamissbrukare, |
| --- | --- |

—

behandla frihetsberövade narkotikamissbrukare,

| — | utarbeta detaljerade planer med förebyggande åtgärder för att med hjälp av sociala organisationer och fackföreningar bekämpa användning av narkotika och psykotropa ämnen i riskfyllda stadsområden, särskilt bland ungdomar, för att tillgodose de fysiska och psykiska hälsobehoven i dessa områden, |
| --- | --- |

—

utarbeta detaljerade planer med förebyggande åtgärder för att med hjälp av sociala organisationer och fackföreningar bekämpa användning av narkotika och psykotropa ämnen i riskfyllda stadsområden, särskilt bland ungdomar, för att tillgodose de fysiska och psykiska hälsobehoven i dessa områden,

| — | i samarbete med föräldra-, student- och lärarföreningar och forskare anordna informations- och preventionskampanjer när det gäller narkotika och dess skadliga effekter för folkhälsan och det sociala livet, vilka ska genomföras i skolorna och nå ut till olika befolkningsgrupper, |
| --- | --- |

—

i samarbete med föräldra-, student- och lärarföreningar och forskare anordna informations- och preventionskampanjer när det gäller narkotika och dess skadliga effekter för folkhälsan och det sociala livet, vilka ska genomföras i skolorna och nå ut till olika befolkningsgrupper,

| — | genomföra en skadereduceringspolitik genom att arbeta direkt på gatorna och i eftersatta städer och stadsdelar, |
| --- | --- |

—

genomföra en skadereduceringspolitik genom att arbeta direkt på gatorna och i eftersatta städer och stadsdelar,

| — | utarbeta och inrätta särskilda återanpassningsprojekt för gatubarn och socialt missgynnade familjer. |
| --- | --- |

—

utarbeta och inrätta särskilda återanpassningsprojekt för gatubarn och socialt missgynnade familjer.

30.   Europaparlamentet hänvisar till att oron ökar för att kvinnor kanske inte får tillgång till hjälp på grund av att de saknar socialt och ekonomiskt stöd och framför allt för att de har barn att ta hand om. Sådana faktorer kan hindra kvinnor från att söka vård på behandlingshem för narkotikamissbrukare. Parlamentet påpekar att de inrättningar som erbjuder barnomsorg har oftast en högre andel kvinnor än de inrättningar som inte gör det.

31.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ägna särskild uppmärksamhet åt gränsregionerna, som ofta konfronteras med följderna av skillnader i nationell narkotikalagstiftning.

32.   Europaparlamentet uppmanar organisationerna inom det civila samhället att målmedvetet agera för att bekämpa minderårigas konsumtion av narkotika och narkotikarelaterade preparat.

33.   Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter att analysera narkotikapolitikens konsekvenser och bedöma dess effektivitet och utvärdera om och i vilken mån narkotikapolitiken har skjutit över målet och resulterat i kränkningar av den enskildes rättigheter.

34.   Europaparlamentet betonar att narkotikapolitiken måste baseras på ett gediget vetenskapligt underlag som erhållits i samarbete med det civila samhället i samband med narkotikarelaterad forskning. Parlamentet anser att man bör utveckla forskningsbaserade och faktastyrda politiska riktlinjer och bedriva evidensbaserad verksamhet, inbegripet för att förebygga och reducera hälsorelaterade skador.

35.   Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att satsa på utvidgat samarbete mellan – och etablera gemensamma sambandstjänster för – brottsbekämpande organ och organisationer från det civila samhället, särskilt på lokal nivå.

Det civila samhället – den externa dimensionen

36.   Europaparlamentet bekräftar att det civila samhället spelar en viktig roll i den externa dimensionen av Europas narkotikapolitik. Parlamentet välkomnar det faktum att EU är världsledande när det gäller finansiering av externa program och initiativ i kampen mot narkotika.

37.   Europaparlamentet begär att man utökar och stöder en europeisk strategi utanför EU, som kommer att få hållbara, avsevärda och konkreta effekter på situationen i de områden där råvarorna för narkotika framställs.

38.   Europaparlamentet framhåller de erfarenheter som gjorts inom de europeiska organisationer som arbetar med att omvandla lokala odlingar så att de inriktas på odling för terapeutisk användning och annan medicinsk användning. Parlamentet påminner dock om att sådana odlingar alltid bör kontrolleras ytterst noga.

39.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka hur man kan bedriva samarbetet med de civilsamhällesorganisationer inom EU som arbetar med att främja framställandet av substanser av kokainblad för uteslutande laglig användning, för att på ett effektivt sätt (genom att förbruka råvaran) bidra till den internationella kampen mot narkotikahandeln och samtidigt säkerställa en säker användning av sådana substanser.

40.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att följa upp parlamentets rekommendation till rådet av den 25 oktober 2007 om opiumproduktion för medicinska ändamål i Afghanistan (11) och att stödja civilsamhällets initiativ som är inriktade på samarbete med de narkotikaproducerande länderna i kampen mot narkotika och kampens möjliga positiva effekter för dessa länders demokratiseringsprocesser. Parlamentet betonar vikten av att främja till exempel pilotprojekt såsom ”vallmoväxter för läkemedel”, vilka har som mål att en del av de illegala vallmoodlingarna ska gå över till industriell produktion av lagliga, opiumbaserade smärtstillande medel. Det är också viktigt att överväga de fördelar som kan uppkomma genom att bevilja tillstånd för odling av vallmoväxter för läkemedelsanvändning samt att fastställa på vilket sätt detta kan åstadkommas och vilka kontroller som ska genomföras under FN:s överinseende.

41.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med det civila samhället undersöka möjligheterna att bekämpa de illegala vallmoodlingarna genom besprutning som inte är skadlig för människor, djur eller miljö.

42.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utnyttja samarbetet med nationella forskningsinstitut, vetenskapliga organisationer och medicinska tidskrifter samt studiecentrum, föreningar, specialistinstitut och organisationer inom det civila samhället, vilka under de senaste åren har utgjort en referenspunkt vid utarbetandet av strategierna för att bekämpa narkotikahandel och i utvärderingen av den geopolitiska situationen och de ekonomiska flöden som härrör från den internationella narkotikahandeln.

43.   Europaparlamentet anser att det är viktigt att de EU-organisationerna samarbetar med de internationella nätverken för narkotikaorganisationer, för att på så sätt främja utbytet av erfarenheter och information.

44.   Europaparlamentet har tagit del av de erfarenheter som gjorts inom Vienna NGO Committee on Narcotic Drugs, som är en icke-statlig organisation som representerar det civila samhället inom FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå (UNODC) och hoppas att organisationer och enskilda personer i framtiden kommer att delta i större utsträckning i den kommitténs verksamhet. Parlamentet påminner om förslag såsom ”Beyond 2008” – som är ett initiativ som i huvudsak syftar till att främja det civila samhällets roll vid tioårsöversynen av de parametrar som 1998 fastställdes vid en extra session i FN:s generalförsamling om narkotika (UNGASS). Parlamentet föreslår att det hålls ett liknande samråd mellan de europeiska organisationerna inför översynen av EU:s narkotikastrategi efter 2012.

45.   Europaparlamentet påpekar att tio år har gått sedan UNGASS 1998, vars främsta målsättning var att uppnå en värld utan droger inom tio år. Parlamentet anser att man num flr att ta lärdom inför den framtida strategin, måste göra en utvärdering av resultaten av den nuvarande narkotikapolitiken, för att avgöra vilka strategier som varit framgångsrika.

*

- *

46.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och, för kännedom, till Europeiska rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk, Europarådet samt FN och dess specialorgan.

---

(1)  EUT C 226 E, 15.9.2005, s. 233.

(2)  http://ec.europa.eu/justice_home/news/consulting_public/news_consulting_public_en.htm.

(3)  EUT L 376, 27.12.2006, s. 1.

(4)  http://www.emcdda.europa.eu/html.cfm/index407EN.html.

(5)  EUT L 257, 3.10.2007, s. 23.

(6)  EUT C 168, 8.7.2005, s. 1.

(7)  EUT L 127, 20.5.2005, s. 32.

(8)  Dok. 15074/1/04.

(9)  EUT L 47, 18.2.2004, s. 1.

(10)  http://www.unodc.org/documents/commissions/CND-Session51/CND-51_Info_Participants.pdf.

(11)  Antagna texter, P6_TA(2007)0485.

---

| 29.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 259/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 259/29

---

Planering och genomförande av den tionde Europeiska utvecklingsfonden

P6_TA(2008)0171

Europaparlamentets resolution av den 23 april 2008 om planering och genomförande av den tionde Europeiska utvecklingsfonden (2007/2138(INI))

(2009/C 259 E/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (1) (Cotonouavtalet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (1) (Cotonouavtalet),

| — | med beaktande av det interna avtalet mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om finansiering av gemenskapens bistånd inom den fleråriga finansieringsramen för perioden 2008–2013 i enlighet med AVS–EG-partnerskapsavtalet och om tilldelning av ekonomiskt stöd till de utomeuropeiska länder och territorier på vilka den fjärde delen av EG-fördraget är tillämplig (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interna avtalet mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om finansiering av gemenskapens bistånd inom den fleråriga finansieringsramen för perioden 2008–2013 i enlighet med AVS–EG-partnerskapsavtalet och om tilldelning av ekonomiskt stöd till de utomeuropeiska länder och territorier på vilka den fjärde delen av EG-fördraget är tillämplig (2),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 617/2007 av den 14 maj 2007 om genomförande av tionde Europeiska utvecklingsfonden enligt AVS–EG-partnerskapsavtalet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 617/2007 av den 14 maj 2007 om genomförande av tionde Europeiska utvecklingsfonden enligt AVS–EG-partnerskapsavtalet (3),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och budgetutskottet (A6–0042/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och budgetutskottet (A6–0042/2008), och av följande skäl:

| A. | Genomförandet av den tionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) hängde samman med att ratificeringsprocessen (i alla EU:s medlemsstater och i tvåtredjedelar av medlemmarna i gruppen av staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet) var tvungen att avslutas senast den 30 november 2007 för att kunna träda i kraft den 1 januari 2008 (artikel 93.3 i Cotonouavtalet). |
| --- | --- |

A.

Genomförandet av den tionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) hängde samman med att ratificeringsprocessen (i alla EU:s medlemsstater och i tvåtredjedelar av medlemmarna i gruppen av staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet) var tvungen att avslutas senast den 30 november 2007 för att kunna träda i kraft den 1 januari 2008 (artikel 93.3 i Cotonouavtalet).

| B. | ”Tidsfristklausulen” innebär att det inte längre går att använda de resterande medlen från de tidigare Europeiska utvecklingsfonderna. |
| --- | --- |

B.

”Tidsfristklausulen” innebär att det inte längre går att använda de resterande medlen från de tidigare Europeiska utvecklingsfonderna.

| C. | Kommissionens har åtagit sig att använda samtliga medel i den nionde EUF före den 31 december 2007. |
| --- | --- |

C.

Kommissionens har åtagit sig att använda samtliga medel i den nionde EUF före den 31 december 2007.

| D. | EUF är fortfarande inte är integrerad i EU:s budget, trots Europaparlamentets begäran om att den ska upptas i budgeten. |
| --- | --- |

D.

EUF är fortfarande inte är integrerad i EU:s budget, trots Europaparlamentets begäran om att den ska upptas i budgeten.

| E. | Europaparlamentet och de nationella parlamenten har inte någon formell kontroll över EUF, eftersom fonden inte är upptagen i EU:s budget, vilket utgör en demokratisk brist. |
| --- | --- |

E.

Europaparlamentet och de nationella parlamenten har inte någon formell kontroll över EUF, eftersom fonden inte är upptagen i EU:s budget, vilket utgör en demokratisk brist.

| F. | Kommissionens har genomfört en studie i 64 AVS-länder om icke–statliga aktörers delaktighet i programplaneringen av den tionde EUF, som visar att aktörerna visserligen har underrättats, men att endast hälften av de länder där studien genomförts varit verkligt delaktiga. |
| --- | --- |

F.

Kommissionens har genomfört en studie i 64 AVS-länder om icke–statliga aktörers delaktighet i programplaneringen av den tionde EUF, som visar att aktörerna visserligen har underrättats, men att endast hälften av de länder där studien genomförts varit verkligt delaktiga.

| G. | Ett nytt strategiskt partnerskap mellan Afrika och EU och en handlingsplan för 2008–2010, baserade på principerna om Afrikas enighet, det ömsesidiga beroendet mellan Afrika och Europa, gemensamt egenansvar och delade skyldigheter, respekten för de mänskliga rättigheterna, de demokratiska principerna och rättsstaten, samt rätten till utveckling, inleddes vid toppmötet mellan EU och Afrika i Lissabon (den 8–9 december 2007) och en gemensam förklaring från Europaparlamentet och det Panafrikanska parlamentet antogs vid detta toppmöte med krav på en starkare roll för parlamenten i den nya strategin. |
| --- | --- |

G.

Ett nytt strategiskt partnerskap mellan Afrika och EU och en handlingsplan för 2008–2010, baserade på principerna om Afrikas enighet, det ömsesidiga beroendet mellan Afrika och Europa, gemensamt egenansvar och delade skyldigheter, respekten för de mänskliga rättigheterna, de demokratiska principerna och rättsstaten, samt rätten till utveckling, inleddes vid toppmötet mellan EU och Afrika i Lissabon (den 8–9 december 2007) och en gemensam förklaring från Europaparlamentet och det Panafrikanska parlamentet antogs vid detta toppmöte med krav på en starkare roll för parlamenten i den nya strategin.

| H. | EU och medlemsstaterna har gjort politiska åtaganden om utvecklingsstöd – i synnerhet till förmån för Afrika – och om ett effektivt bistånd. |
| --- | --- |

H.

EU och medlemsstaterna har gjort politiska åtaganden om utvecklingsstöd – i synnerhet till förmån för Afrika – och om ett effektivt bistånd.

| I. | EU har åtagit sig att öka sitt handelsstöd med 2 000 000 000 euro fram till 2010 (1 000 000 000 euro från kommissionen och 1 000 000 000 euro från medlemsstaterna). |
| --- | --- |

I.

EU har åtagit sig att öka sitt handelsstöd med 2 000 000 000 euro fram till 2010 (1 000 000 000 euro från kommissionen och 1 000 000 000 euro från medlemsstaterna).

| J. | Den vägledande fördelningen av anslagen för den tionde Europeiska utvecklingsfonden är ungefär 30 procent för det allmänna budgetstödet, 30 procent för infrastruktur, 15 procent för förvaltning (däribland fred och säkerhet), 8 procent för jordbruk och landsbygdsutveckling samt 8 procent för de sociala sektorerna och social sammanhållning, och med de återstående anslagen fördelade på framför allt ekonomisk utveckling, institutionellt stöd och miljön. |
| --- | --- |

J.

Den vägledande fördelningen av anslagen för den tionde Europeiska utvecklingsfonden är ungefär 30 procent för det allmänna budgetstödet, 30 procent för infrastruktur, 15 procent för förvaltning (däribland fred och säkerhet), 8 procent för jordbruk och landsbygdsutveckling samt 8 procent för de sociala sektorerna och social sammanhållning, och med de återstående anslagen fördelade på framför allt ekonomisk utveckling, institutionellt stöd och miljön.

| K. | Den andel av anslagen för den tionde Europeiska utvecklingsfonden som avsätts för de grundläggande utbildnings- och hälsosektorerna är något mindre än för den nionde Europeiska utvecklingsfonden. |
| --- | --- |

K.

Den andel av anslagen för den tionde Europeiska utvecklingsfonden som avsätts för de grundläggande utbildnings- och hälsosektorerna är något mindre än för den nionde Europeiska utvecklingsfonden.

Utmaningar och mål för den tionde EUF

1.   Europaparlamentet betonar att utmaningen i att genomföra EUF under perioden 2008–2013 är stor, framför allt vad gäller EU:s och medlemsstaternas politiska åtaganden om utvecklingsbistånd, de pågående framstegen mot ett förnyat partnerskap mellan Europa och Afrika och EU:s bidrag till genomförandet av millennieutvecklingsmålen senast 2015.

2.   Europaparlamentet stöder till fullo det främsta målet för samarbete som fastställs i artikel 1 i förordning (EG) nr 617/2007, det vill säga ”att utrota fattigdomen i partnerländer och partnerregioner inom ramen för en hållbar utveckling och även att uppnå millennieutvecklingsmålen”. Europaparlamentet fäster den allra största betydelse vid att dessa prioriterade mål struktureras utifrån alla instrument och villkor för det planerade genomförandet av denna förordning och beklagar att villkoren i strategidokumentet avseende specifika länder och regioner omfattas av en restriktiv tolkning av dessa mål.

3.   Europaparlamentet begär att genomförandet av EUF även ska ingå i EU:s internationella åtaganden enligt artikel 177.3 i EG-fördraget.

4.   Europaparlamentet insisterar på att genomförandet av EUF ska vara förenligt med rekommendationerna i FN:s utvecklingsprogram (UNDP) om användningen av offentligt utvecklingsstöd och att alla åtgärder som inte uppfyller de tillämpliga kriterierna för offentligt utvecklingsbistånd som fastställts av utvecklingsbiståndskommittén inom organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling åtminstone ska uteslutas ur programplaneringen. Parlamentet kräver därför att artikel 2.3 i förordning (EG) nr 617/2007 ska ändras.

5.   Europaparlamentet anser att det är tillfredsställande att utarbetandet av den nya förordningen (EG) nr 617/2007 för EUF styrs av en strävan efter förenkling och harmonisering. Parlamentet anser att denna strävan efter anpassning till instrumentet för utvecklingssamarbete (4) torde bidra till att stärka parlamentets roll vid uppföljningen och kontrollen av EUF:s genomförande.

6.   Europaparlamentet ställer sig positivt till att integrera EUF i EU:s budget i syfte att skapa enhetlighet, öppenhet och effektivitet i utvecklingssamarbetet samt för att säkerställa den demokratiska kontrollen. Europaparlamentet understryker att integreringen av EUF i budgeten också utgör en lämplig lösning på de återkommande problemen med den tungrodda och långsamma mellanstatliga ratificeringsprocessen. Europaparlamentet uppmanar rådet att planera budgeteringen för EUF inom ramen för halvtidöversynen av budgetramen för 2009.

7.   Europaparlamentet välkomnar att man i Lissabonfördraget avsiktligt har tagit bort EG–fördragets artikel 179.3, som innebar att EUF inte omfattades av fördraget, vilket gör det möjligt att integrera EUF i EU:s budget.

8.   Europaparlamentet erinrar om sitt engagemang för att skapa en enhetlig utvecklingspolitik och om EU:s åtaganden om att garantera att det inte råder någon motsättning mellan utvecklingspolitikens mål och unionens övriga politik som påverkar utvecklingspolitiken (handel, miljö, säkerhet, jordbruk m.m.).

9.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fästa större uppmärksamhet på utvandringen av kvalificerad arbetskraft från AVS–länderna till EU och att lägga fram lämpliga förslag för att göra det lättare att stanna kvar i eller återvända till sitt land.

10.   Europaparlamentet upprepar sitt åtagande i fråga om principerna för lokalt ägarskap och deltagande som ligger till grund för Cotonouavtalet och det europeiska samförståndet om utveckling (5).

Tidsplan

11.   Europaparlamentet uppmanar de AVS:s–länder som inte ännu har ratificerat det interna avtalet och det reviderade Contonouavtalet att göra det för att genomförandet av den tionde Europeiska utvecklingsfonden ska kunna inledas snarast möjligt.

12.   Europaparlamentet noterar kommissionens åtagande att använda samtliga medel från den nionde EUF före tidsfristen den 31 december 2007. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta alla åtgärder som behövs för att inga medel ska bli föremål för ”bestämmelsen om tidsbegränsning” och för att säkerställa den fortsatta finansieringen.

13.   Europaparlamentet betonar att denna tvingande tidsplan inte har gjort det möjligt för de civila samhällena och parlamenten att fullständigt delta i programplaneringen och begär bestämt att dessa brister i samrådsförfarandet rättas till under genomförandefasen.

Strategidokument och prioriterade åtgärdsområden

14.   Europaparlamentet betonar att för att uppnå de mål som fastställs i artikel 1 i förordning (EG) nr 617/2007 måste åtgärder som syftar till att minska fattigdomen, framför allt på områden som rör millennieutvecklingsmålen som t.ex. de sociala sektorerna, särskilt hälsovård och grundutbildning, prioriteras i programplaneringen. Parlamentet understryker att det åtagande som gjorts inom ramen för finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete, att anslå 20 procent av medlen till områdena hälsovård och primärutbildning fram till 2009, bör gälla alla EU:s utgifter inom utvecklingspolitiken, däribland EUF, för att vara konsekvent.

15.   Europaparlamentet noterar kommissionens avsikt att nå detta mål med hjälp av budgetstöd, men beklagar att det inte har utarbetats en övergripande strategi tillsammans med mottagarländerna för att införliva områdena hälsovård och utbildning i landstrategidokumenten. Parlamentet begär att denna fråga åter ska tas upp för bedömning inom ramen för halvtidsöversynen för att målet på 20 procent ska nås.

16.   Europaparlamentet betonar att en hållbar fattigdomsminskning endast kan nås inom ramen för en hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling. Parlamentet betonar vidare att alla åtgärder inom EUF därför borde ingå i en utvecklingsprocess som syftar till att skapa en stark ekonomi som skyddar miljön och som ger alla tillgång till grundläggande sociala tjänster.

17.   Europaparlamentet betonar att en hållbar utveckling aldrig kan nås i situationer med krig, inbördesstrider eller politisk instabilitet. Parlamentet anser därför att man bör prioritera demokratiskapande och insatser för att stödja fred, rättssäkerhet, stabila och demokratiska institutioner, samt fullständig respekt för de mänskliga rättigheterna.

18.   Europaparlamentet anser att landstrategidokumenten måste bli föremål för en demokratisk kontroll och följaktligen inte kan utarbetas och tillämpas i brist på parlamentarisk kontroll. Parlamentet anser att översändandet av landstrategidokumenten till den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen utgör ett viktigt bidrag till det mål för ägarskap som fastslås i Cotonouavtalet och är ett positivt steg mot tilldelningen av en administrativ befogenhet inom ramen för kommittéförfarandet till den gemensamma parlamentariska församlingen och Europaparlamentet. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att den gemensamma parlamentariska församlingen förfogar över de ekonomiska medel som krävs för att den ska kunna slutföra sitt arbete med landstrategidokumenten och uppmanar den att utarbeta en uppföljningsrapport om den gemensamma parlamentariska församlingens yttranden.

19.   Europaparlamentet beklagar att förordning (EG) nr 617/2007 inte innehåller ett angivet förfarande när det gäller deltagande av eller samråd med Europaparlamentet, de nationella parlamenten, de lokala myndigheterna och icke-statiga aktörer inom ramen för den uppföljande utarbetningen och bedömningen av landstrategidokument. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att systematiskt införliva dessa samråd i programplaneringen.

Jämställdhetsfrågan

20.   Europaparlamentet beklagar att jämställdhetsfrågan inte har tagits upp som ett särskilt åtgärdsområde. Parlamentet begär att detta beslut ska omprövas inom ramen för halvtidsöversynen av genomförandet av EUF i samråd med AVS-länderna.

21.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppfylla åtagandena om jämställdhet mellan könen i centrala politiska dokument som t.ex. det europeiska samförståndet om utveckling, den gemensamma EU–Afrika-strategin och framför allt Cotonouavtalet, och på så sätt se till att jämställdhetsfrågorna förekommer bland de politiska prioriteringarna i AVS–EU-partnerskapsavtalet, och får lämplig uppmärksamhet och nödvändiga finansiella resurser inom ramen för integrering av jämställdheten (jämställdhetsintegrering). Parlamentet hävdar bestämt att jämställdhetsfrågorna måste lyftas fram genom införande av ett kapitel och särskilda indikationer i kommissionen årliga rapport som möjliggör en bättre uppföljning och en bättre kontroll av de framsteg som görs.

Budgetstöd

22.   Europaparlamentet anser att budgetstödet kan utgöra ett effektivt bidrag när det gäller att utrota fattigdomen och genomföra millennieutvecklingsmålen, särskilt när medlen inriktas på områdena grundläggande utbildning och hälsovård. Parlamentet delar kommissionens strävan att göra budgetstödet till en drivkraft som kan öka de nationella budgetarnas anslag för dessa sektorer.

23.   Europaparlamentet erinrar om att flera nödvändiga förutsättningar noga måste iakttas för att budgetstödet ska vara effektivt och legitimt, framför allt å ena sidan en förstärkt samordning mellan givarna och å andra sidan respekten för demokratiska regler, god förvaltning och en förvaltningsplan för de offentliga finanserna som kontrolleras demokratiskt av ett parlament som valts i mottagarländerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att strikt respektera dessa nödvändiga förutsättningar innan man inleder programplaneringen för budgetstödet.

24.   Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att direkt sammankoppla budgetstödet med framstegen för att genomföra millennieutvecklingsmålen och att främja genomförandet av dessa mål genom ”millennieutvecklingsmålavtal” som föreskriver en garanterad finansiering under en längre period, vilket också skulle bidra till att göra stödet mer förutsägbart.

25.   Europaparlamentet begär att budgetstödet, på grundval av tillförlitliga och öppna indikatorer som gör det möjligt att mäta framstegen inom ramen för millennieutvecklingsmålen, ska utvärderas i en årlig rapport till Europaparlamentet, de gemensamma parlamentariska församlingarna, de nationella parlamenten och de icke-statliga aktörerna.

26.   Europaparlamentet begär att det avsätts särskilda resurser inom ramen för budgetstödet för att förstärka ansvaret hos alla AVS-parlament för budgetövervakning.

Stimulansbelopp

27.   Europaparlamentet påminner om sin önskan att främja god förvaltning och kan samtycka till principen om ett ”tillägg till goda förvaltning” inom ramen för den politiska dialog som fastställs i artikel 8 i Cotonouavtalet, förutsatt att dessa tilldelningskriterier och genomförandestrategier är tydliga och öppna.

28.   Europaparlamentet konstaterar att flera av de kriterier som kommissionen fastställt för fördelning av stimulansbeloppet i första hand speglar intressen hos länderna i norr och motsätter sig en utveckling mot villkorlighet för det stöd som bygger på kriterier som inte uteslutande gäller god förvaltning.

29.   Europaparlamentet uttrycker sin oro över tolkningen av de kriterier som hör samman med den ekonomiska och sociala förvaltningen. Parlamentet protesterar mot påtvingandet av ”dolda kriterier” för ekonomiska och sociala frågor och anser att analysen av den offentliga lagstiftningen och politiken på området inte kan leda till krav på liberalisering och avreglering. Parlamentet rekommenderar att förvaltningsprofilen utökas med kriterier för förekomst av offentliga tjänster och deras kvalitet. Parlamentet påminner om att AVS-ländernas och AVS-regionernas ståndpunkt när det gäller det slutgiltiga valet om att delta eller inte i avtalen om ekonomiskt partnerskap inte bör utgöra ett kriterium.

30.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klargöra beslutsprocessen för fördelningen av stimulansbeloppet, och att lägga fram förslag som syftar till att garantera att Europaparlamentet och de icke-statliga aktörerna informeras på detta område.

Regional integrering, handelsrelaterat bistånd och avtal om ekonomiskt partnerskap

31.   Europaparlamentet påminner om att EU har förpliktat sig att öka sitt handelsrelaterade bistånd till 2 000 000 000 euro per år och att anslå 50 procent av detta tilläggsstöd till AVS-länderna, en ökning som ska täckas av tilläggsfonder. Europaparlamentet fäster stor vikt vid att EU respekterar sitt åtagande i fråga om handelsrelaterat bistånd och uppmanar kommissionen och rådet att informera om det aktuella läget när det gäller EU:s och medlemsstaternas åtaganden för att uppnå detta mål.

32.   Europaparlamentet begär med eftertryck att finansiering av regionala integrerade program ska gynna AVS-länderna och AVS-regionerna i lika hög grad, oberoende av staternas ståndpunkt i det slutgiltiga valet att delta i avtalet om ekonomiskt partnerskapet eller inte. Parlamentet motsätter sig att det vid tilldelningen av medel från regionala integrerade program uppställs villkor som hör samman med deltagande i ett avtal om ekonomiskt partnerskap.

33.   Europaparlamentet upprepar sitt krav på att ytterligare medel inom EUF ska avsättas för de särskilda behov som hänger samman med anpassningen av AVS-ländernas ekonomi till de ekonomiska partnerskapsavtalen.

Deltagande

34.   Europaparlamentet understryker att efterhandsgranskningen av Europaparlamentets beviljande av ansvarsfrihet för Europeiska utvecklingsfonden utgör en otillräcklig demokratisk kontroll och uppmanar rådet att tilldela parlamentet en institutionell uppgift för alla delar av övervaknings- och utvärderingsresultaten i programplaneringen, i avvaktan på att EUF integreras i EU:s budget.

35.   Europaparlamentet beklagar den synnerligen oklara och tvetydiga formuleringen av de bestämmelser som fastställer aktörernas roll i programplaneringen av gemenskapens bistånd (se artikel 2.3 i förordning (EG) nr 617/2007). Parlamentet begär att Europaparlamentet, de nationella parlamenten, de lokala myndigheterna och vederbörliga icke-statliga aktörer medverkar i programplaneringsprocessen, uppföljningen och kontrollen av genomförandet av EUF.

36.   Europaparlamentet uppmanar de nationella parlamenten inom EU och i AVS-länderna att utöva en noggrann parlamentarisk kontroll av de verkställande organen när det gäller planeringen av EUF. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att de nationella parlamenten hörs aktivt i alla skeden av utarbetandet och uppföljningen av strategidokumenten.

37.   Europaparlamentet bekräftar att det stöder det krav som den gemensamma parlamentariska församlingen framförde vid sin nionde session i april 2005, om att en lämplig procentandel av EUF:s anslag ska avsättas för utbildning och politisk träning av parlamentariker och politiska, ekonomiska och sociala makthavare, till förmån för hållbara och goda styrelseformer, rättsstaten, demokratiska strukturer och en interaktion mellan regering och opposition i pluralistiska demokratier som bygger på fria val.

Uppföljning och bedömning av resultaten

38.   Europaparlamentet begär att Europaparlamentet, de nationella parlamenten och de icke-statliga aktörerna ska rådfrågas 2010 om halvtidsöversynen av genomförandet av EUF och att Europaparlamentet ska informeras om resultaten av halvtidsutvärderingen av investeringsanslaget.

39.   Europaparlamentet noterar med tillfredställelse att kommissionen har utarbetat en årsrapport om genomförandet av det bistånd som tillhandahållits genom EUF, en rapport som överlämnats till Europaparlamentet. Parlamentet ska ytterst noggrant granska denna årsrapport när det gäller hur biståndet medverkar till att utrota fattigdomen och till att förverkliga millennieutvecklingsmålen. Parlamentet begär att denna årsrapport också översänds till den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen, de nationella parlamenten och de icke-statliga aktörerna.

40.   Europaparlamentet välkomnar kommissionens och Europeiska investeringsbankens (EIB) uttalade avsikt att regelbundet utvärdera resultaten, med särskilt fokus på framstegen för att genomföra millennieutvecklingsmålen, och att göra alla berörda aktörer, däribland de icke-statliga aktörerna, delaktiga i utvärderingsfasen av gemenskapsstödet, vilket naturligtvis innebär Europaparlamentet, de nationella parlamenten och den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen. Parlamentet uppmanar kommissionen att förtydliga på vilket sätt och hur ofta dessa utvärderingar kommer att göras.

41.   Europaparlamentet betonar att i en kris- eller konfliktsituation är erfarenheten eller expertkunskapen hos parlamentariker och företrädare för det civila samhället oumbärlig och uppmanar kommissionen att föreskriva att dessa aktörer ska höras innan de särskilda bestämmelser som avses i artikel 8.2 i förordning (EG) nr 617/2007 antas.

Biståndets effektivitet

42.   Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse hänvisningen till Parisdeklarationen om effektivitet hos utvecklingsstödet och insisterar på att EUF:s programplanering ska vara förenlig med rekommendationerna i denna deklaration. Parlamentet betonar dock att inrättandet av ett jämställt partnerskap mellan ett jämlikt EU och AVS inte enbart kan bygga på bidragsgivarnas harmonisering och anpassning, utan framför allt också måste främja ömsesidiga åtaganden och skyldigheter, i synnerhet beträffande styrelseformer.

43.   Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att omsätta i praktiken sin avsikt att noga övervaka framstegen på detta område och utarbeta en särskild rapport inom ramen för förberedelserna av toppmötet i Accra i september 2008. Parlamentet begär att bedömningen av biståndets effektivitet ska vara föremål för en periodisk rapport, som ska läggas fram för Europaparlamentet.

44.   Europaparlamentet erkänner att de ansträngningar som kommissionen har gjort för att påskynda utbetalningarna har gjort det möjligt att förbättra genomförandegraden för EUF betydligt. Europaparlamentet betonar dock att det fortfarande finns utrymme för förbättringar på detta område och vädjar till medlemsstaterna att aktivt bidra till detta. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en kvartalsrapport till Europaparlamentet och den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen om utbetalning av medlen.

45.   Europaparlamentet delar helt och hållet den uttalade strävan att stärka förutsägbarheten hos stödet inom ramen för genomförandet av EUF.

Fredsbevarande resurs för Afrika

46.   Europaparlamentet ger sitt uttalade stöd till inrättandet av en fredsbevarande resurs för Afrika och begär att reglerna för förvaltning av detta instrument ska innefatta ett förstärkt politiskt partnerskap mellan EU och Afrikanska unionen, i enlighet med riktlinjerna i den nya gemensamma EU–Afrika-strategin.

47.   Europaparlamentet betonar att den fredsbevarande resursen för Afrika ska betraktas som ett instrument för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) och som inte hör hemma på utvecklingsområdet enligt de kriterier som uppställts av organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling. Parlamentet beklagar i detta hänseende djupt rådets beslut från den 11 april 2006 i vilket rådet föreskriver att fredsmekanismen ska finansieras genom EUF.

48.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att tillhandahålla en annan finansiering senast efter den bedömning där man åter ska granska det finansieringsförfarande som avser den fredsbevarande resursen för Afrika 2010. Parlamentet begär att bli hört inom ramen för denna bedömning.

49.   Europaparlamentet begär att Europaparlamentet och den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen ska rådfrågas om handlingsprogrammet för perioden 2008–2010 och den årliga verksamhetsrapporten om kommissionens användning av de kontanta medlen.

Samfinansiering och överensstämmelse med de andra instrumenten

50.   Europaparlamentet godkänner den möjlighet till samfinansiering av utvecklingsprojekt med medlemsstaterna och andra bidragsgivare som ges i programplaneringen för den tionde EUF.

51.   Europaparlamentet kräver att denna möjlighet också ska gälla för EU:s andra finansieringsinstrument och upprepar sitt krav på att en ny planeringsbar och förutsebar panafrikansk finansieringsram ska inrättas inom ramen för EUF, de tematiska instrumenten i finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete och det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet för att finansiera och stödja genomförandet av den nya gemensamma EU–Afrika-strategin.

52.   Europaparlamentet hoppas att de gemensamma AVS–EU-programmen ska genomföras på grundval av samfinansiering för att gemensamt möta världens stora utmaningar, såsom tillgång till de globala offentliga resurserna och klimatförändringarna, och samtidigt bidra till en förstärkning av det politiska partnerskapet inom ramen för Cotonouavtalet.

*

- *

53.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3. Avtalet reviderat genom det avtal som undertecknades den 25 juni 2005, (EUT L 209, 11.8.2005, s. 27).

(2)  EUT L 247, 9.9.2006, s. 32.

(3)  EUT L 152, 13.6.2007, s. 1.

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 antagen av rådet den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (EUT L 378, 27.12.2006, s. 41).

(5)  Gemensam förklaring från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: Europeiskt samförstånd om utveckling (EUT C 46, 24.2.2006, s. 1).

---

| 29.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 259/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 259/35

---

2007 års framstegsrapport om före detta jugoslaviska republiken Makedonien

P6_TA(2008)0172

Europaparlamentets resolution av den 23 april 2008 om 2007 års framstegsrapport om före detta jugoslaviska republiken Makedonien (2007/2268(INI))

(2009/C 259 E/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003, där man lovade alla stater på västra Balkan att de skulle kunna anslutas till Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003, där man lovade alla stater på västra Balkan att de skulle kunna anslutas till Europeiska unionen,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 817 (1993) av den 7 april 1993 och 845 (1993) av den 18 juni 1993, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 817 (1993) av den 7 april 1993 och 845 (1993) av den 18 juni 1993,

| — | med beaktande av Europeiska rådets beslut av den 16 december 2005 om att ge före detta jugoslaviska republiken Makedonien ställning som kandidatland för EU-medlemskap och ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möten den 15–16 juni 2006 och den 14–15 december 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets beslut av den 16 december 2005 om att ge före detta jugoslaviska republiken Makedonien ställning som kandidatland för EU-medlemskap och ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möten den 15–16 juni 2006 och den 14–15 december 2006,

| — | med beaktande av 1995 års interimsavtal mellan Republiken Grekland och före detta jugoslaviska republiken Makedonien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1995 års interimsavtal mellan Republiken Grekland och före detta jugoslaviska republiken Makedonien,

| — | med beaktande av slutsatserna från det fjärde sammanträdet med stabiliserings- och associeringsrådet för EU och före detta jugoslaviska republiken Makedonien av den 24 juli 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från det fjärde sammanträdet med stabiliserings- och associeringsrådet för EU och före detta jugoslaviska republiken Makedonien av den 24 juli 2007,

| — | med beaktande av deklarationen om EU och Västra Balkan som godkändes i Salzburg den 11 mars 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av deklarationen om EU och Västra Balkan som godkändes i Salzburg den 11 mars 2006,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet av den 5 mars 2008 med titeln ”Västra Balkan: ökade utsikter till EU-medlemskap” (KOM(2008)0127), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet av den 5 mars 2008 med titeln ”Västra Balkan: ökade utsikter till EU-medlemskap” (KOM(2008)0127),

| — | med beaktande av rådets beslut 2008/212/EG av den 18 februari 2008 om principerna, prioriteringarna och villkoren i det europeiska partnerskapet för anslutning med före detta jugoslaviska republiken Makedonien (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2008/212/EG av den 18 februari 2008 om principerna, prioriteringarna och villkoren i det europeiska partnerskapet för anslutning med före detta jugoslaviska republiken Makedonien (1),

| — | med beaktande av 2007 års framstegsrapport från kommissionen om före detta jugoslaviska republiken Makedonien av den 6 november 2007 (SEK(2007)1432), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2007 års framstegsrapport från kommissionen om före detta jugoslaviska republiken Makedonien av den 6 november 2007 (SEK(2007)1432),

| — | med beaktande av parlamentets resolution av den 13 december 2006 om kommissionens meddelande om utvidgningsstrategin och de största utmaningarna 2006–2007 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets resolution av den 13 december 2006 om kommissionens meddelande om utvidgningsstrategin och de största utmaningarna 2006–2007 (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 juli 2007 om 2006 års framstegsrapport om före detta jugoslaviska republiken Makedonien (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 juli 2007 om 2006 års framstegsrapport om före detta jugoslaviska republiken Makedonien (3),

| — | med beaktande av rekommendationerna från gemensamma parlamentarikerkommittén EU–före detta jugoslaviska republiken Makedonien av den 29–30 januari 2007 och 26–27 november 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna från gemensamma parlamentarikerkommittén EU–före detta jugoslaviska republiken Makedonien av den 29–30 januari 2007 och 26–27 november 2007,

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 24 oktober 2007 om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och före detta jugoslaviska republiken Makedonien om förenklat utfärdande av viseringar för kortare vistelse (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 24 oktober 2007 om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och före detta jugoslaviska republiken Makedonien om förenklat utfärdande av viseringar för kortare vistelse (4),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 24 oktober 2007 om förslaget till rådets beslut om ingåendet av återtagandeavtalet mellan Europeiska gemenskapen och före detta jugoslaviska republiken Makedonien (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 24 oktober 2007 om förslaget till rådets beslut om ingåendet av återtagandeavtalet mellan Europeiska gemenskapen och före detta jugoslaviska republiken Makedonien (5),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A6-0059/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A6-0059/2008), och av följande skäl:

| A. | Före detta jugoslaviska republiken Makedonien fick status som kandidatland för anslutning till EU redan 2005, men hittills har inget datum för att inleda anslutningsförhandlingar bestämts. Detta segdragna förhållande ökar frustrationen och osäkerheten mot bakgrund av den snabba reformtakt som myndigheterna i Skopje hållit på senare tid. |
| --- | --- |

A.

Före detta jugoslaviska republiken Makedonien fick status som kandidatland för anslutning till EU redan 2005, men hittills har inget datum för att inleda anslutningsförhandlingar bestämts. Detta segdragna förhållande ökar frustrationen och osäkerheten mot bakgrund av den snabba reformtakt som myndigheterna i Skopje hållit på senare tid.

| B. | I deklarationen om EU och västra Balkan, som godkändes enhälligt av samtliga utrikesministrar från EU:s medlemsstater och staterna på västra Balkan i Salzburg den 11 mars 2006, upprepas betydelsen av goda grannförbindelser och behovet av att hitta en ömsesidigt acceptabel lösning på olösta problem med grannländerna. |
| --- | --- |

B.

I deklarationen om EU och västra Balkan, som godkändes enhälligt av samtliga utrikesministrar från EU:s medlemsstater och staterna på västra Balkan i Salzburg den 11 mars 2006, upprepas betydelsen av goda grannförbindelser och behovet av att hitta en ömsesidigt acceptabel lösning på olösta problem med grannländerna.

| C. | En medlemsstat, Grekland, och före detta jugoslaviska republiken Makedonien befinner sig mitt i en förhandlingsprocess under ledning av FN för att nå en ömsesidigt acceptabel lösning när det gäller kandidatlandets namn. |
| --- | --- |

C.

En medlemsstat, Grekland, och före detta jugoslaviska republiken Makedonien befinner sig mitt i en förhandlingsprocess under ledning av FN för att nå en ömsesidigt acceptabel lösning när det gäller kandidatlandets namn.

1.   Europaparlamentet välkomnar det förnyade politiska samförståndet om landets anslutning till Europeiska unionen och de avsevärda framstegen sedan den ovannämnda senaste framstegsrapporten, som kommissionen offentliggjorde i november 2007.

2.   Europaparlamentet välkomnar antagandet av lagen om offentliga åklagare, lagen om åklagarnas råd och lagen om förbindelserna mellan folkgrupperna, som anger de lagar som ska antas med dubbel majoritet (genom att tillämpa den s.k. Badinter-principen) och beslutet om slutlig utnämning till rättsväsendets råd.

3.   Europaparlamentet välkomnar inrättandet av det nationella rådet för europeisk integration, vars mål är ett partiövergripande stöd för reformer i samband med EU och vars ordförande är oppositionsledaren, som utgör en viktig pådrivande faktor bakom processen för EU-anslutning. Parlamentet konstaterar att det nationella rådet anger landets institutionella prioriteringar i förhandlingsprocessens förberedelsefas genom att exakt tilldela den institutionella struktur, de mänskliga resurser och de budgetmedel som behövs. Parlamentet uppmuntrar regeringen och parlamentet att upprätthålla drivkraften i reformen och fortsätta med en oförtröttlig, regelbunden och konstruktiv dialog om de centrala frågorna på landets europeiska dagordning, mellan alla berörda parter och i en anda av samarbete och samförstånd.

4.   Europaparlamentet välkomnar regeringens och parlamentets oförtröttliga arbete med och framgångar i genomförandet av Ohrid-ramavtalet och det ökade erkännandet av statens multietniska karaktär. Parlamentet välkomnar regeringens och parlamentets åtagande att i högre grad främja förbindelserna mellan olika etniska folkgrupper, vilket har lett till antagande av lagstiftning, exempelvis de ändringar som den 8 februari 2007 antogs i fråga om lagen om allmänna helgdagar, där de olika etniska och religiösa helgdagarna fastställs, och de ökade budgetanslagen för att främja minoritetsfolkgruppernas kulturella värden och traditioner. Parlamentet betonar behovet av att få till stånd en rättvis representation för minoritetsgrupper, särskilt inom den offentliga förvaltningen, polisväsendet och militären, och välkomnar överenskommelsen om ett urval av 45 lagförslag som kan antas enbart med s.k. Badinter-majoritet.

5.   Europaparlamentet påpekar att den förnyade politiska drivkraften i riktning mot europeisk integration som påvisas i före detta jugoslaviska republiken Makedonien är resultatet av ett starkt engagemang hos alla politiska krafter. Parlamentet välkomnar den regelbundna och intensiva dialog som förts mellan ledarna för de fyra största partierna (VMRO-DPMNE, SDSM, DPA och DUI) och som har lett till antagandet av flera lagar och till åtgärder som är av betydelse för en fortsatt EU-integration.

6.   Europaparlamentet välkomnar även att fler företrädare för etniska minoriteter anställs i offentlig förvaltning i enlighet med Ohrid-ramavtalet, och hoppas att detta avtal kommer att genomföras konsekvent även framöver.

7.   Europaparlamentet lovordar det åtagande som ledarna för de största politiska partierna i parlamentet gjort att fortsätta att arbeta för att nå framsteg i de frågor där oenighet kvarstår, såsom språkanvändningen och det sociala paketet för offren i 2001 års konflikt.

8.   Europaparlamentet välkomnar att man åstadkommit tydliga framsteg i kampen mot organiserad brottslighet och korruption under 2007, och även påtagliga framsteg i kampen mot människo- och narkotikahandel. Parlamentet uppmanar regeringen att fortsätta tillämpa lagstiftningen mot korruption och driva på reformen av rättsväsendet, vilket bör leda till en förstärkning av rättssystemets oberoende ställning och övergripande kapacitet.

9.   Europaparlamentet berömmer regeringen för de framsteg den gjort på ekonomins område, samtidigt som den makroekonomiska stabiliteten upprätthållits. Parlamentet välkomnar skattepolitiken och den ökande skattedisciplinen, som medfört ökade intäkter till statsbudgeten. Parlamentet välkomnar det förbättrade företagsklimatet och insatserna för att minska de juridiska och administrativa hindren för att starta företag.

10.   Europaparlamentet ser fram emot att den nya banklagen, som ligger i linje med EU:s regelverk, kommer att antas. Parlamentet konstaterar att det är viktigt att under 2008 anta en ny lag om nationalbanken, och därigenom stärka bankens oberoende och den administrativa tillsynskapaciteten.

11.   Det är oroande att arbetslöshetssiffrorna förblir höga, och Europaparlamentet uppmanar med kraft regeringen att ta itu med denna fråga, särskilt läget i byarna på gränsen mot Kosovo där det är avgörande att hantera arbetslösheten för att ge lokalbefolkningen möjlighet att tjäna pengar på lagligt sätt.

12.   Europaparlamentet erinrar om behovet av att fortsätta att genomföra Ohrid-ramavtalet som ett sätt att stärka förtroendet över gränserna, vilket är vägen till stabilitet i regionen.

13.   Europaparlamentet påminner om att 2005 års lag om användning av folkgruppernas flaggor tillåter minoritetsgrupper som utgör en majoritet i en kommun att använda sina flaggor. Parlamentet konstaterar med försiktighet att författningsdomstolens dom av den 24 oktober 2007 bekräftade rätten för en folkgrupp att hissa sin flagga vid sidan av statens flagga, utvidgade också rätten att hissa en etnisk grupps flagga till att omfatta alla etniska grupper i en kommun samt bekräftade rätten för etniska albaner att använda landets Albaniens flagga som sin symbol. Parlamentet understryker att domstolen också försökte klargöra gränserna för denna rättighet, eftersom den ansåg att statsflaggan och folkgruppsflaggorna har olika betydelser, och drog slutsatsen att folkgruppsflaggor inte får hissas permanent, exempelvis under officiella statsbesök, eller på statens byggnader. Parlamentet uppmanar alla parter att diskutera denna fråga i den anda som finna i Ohrid-ramavtalet och internationell standard.

14.   Europaparlamentet välkomnar regeringens åtgärder för att snabbt reagera på rekommendationerna i Europeiska kommissionens framstegsrapport för 2007 och anta den omarbetade nationella planen för antagande av gemenskapens regelverk i överensstämmelse med prioriteringarna i det för 2008 föreslagna anslutningspartnerskapet.

15.   Europaparlamentet berömmer det arbete som utförs av den offentliga förvaltningen för att förbereda processen för anslutningsförhandlingar med EU. Parlamentet uppmanar myndigheterna att fortsätta med reformen av den offentliga förvaltningen för att säkerställa avpolitisering, professionalism, sakkunskap och effektivitet, och att avstå från varje åtgärd som skulle kunna äventyra den förvaltningskapacitet som redan byggts upp.

16.   Europaparlamentet anser att det är en gemensam utmaning för alla politiska krafter och etniska grupper i före detta jugoslaviska republiken Makedonien att bevisa att landet nu är fritt från konflikter som såväl inom landet som utomlands bedöms negativt och som överstiger vanliga politiska meningsskiljaktigheter, inbegripet bojkotter mot demokratiska myndighetsinrättningar, och därmed bevisa att landet är moget för processen för integration i Europeiska unionen.

17.   Europaparlamentet stöder det initiativ som centrumet för demokrati och försoning i Sydosteuropa, beläget i Thessaloniki, och Sorosstiftelsen har tagit för att publicera textböcker om Balkans historia, på både albanska och makedonska, som riktar sig till historielärare och gymnasieelever och som syftar till att införliva olika åsikter om parternas gemensamma historia utifrån ett balanserat perspektiv och i en anda av försoning.

18.   Europaparlamentet konstaterar att lagförslaget om översyn av valreglerna, som skulle göra det möjligt att utöka parlamentet med 13 platser för att gynna representationen för både små etniska minoriteter och medborgare som lever utomlands, behandlades den 27 september 2007. Parlamentet anser at det är oroande att lagförslaget skulle få till följd av man kringgår användning av den s.k. Badinter-majoritetsregeln enligt Ohrid-ramavtalet. Parlamentet betonar att respekten för principen att ingångna avtal ska hållas (pacta sunt servanda) är avgörande för att stärka det ömsesidiga förtroendet. Parlamentet anser därför att det är önskvärt att nå brett samförstånd, i vilket även de albanska företrädarna deltar, när det gäller varje ändring av valreglerna och förväntar sig att det kommer att hållas fler samråd för att uppnå detta.

19.   Europaparlamentet hoppas att alla bestämmelser i vallagen, inbegripet artikel 27 om utnämning av ordföranden för valkommittén, fullt ut kommer att respekteras. likaledes att den styrande koalitionen kommer att säkerställa ett rättvist och demokratiskt förtida val i enlighet med konstitutionen och vallagen.

20.   Europaparlamentet erinrar om den fortsatta diskrimineringen av den romska befolkningen, särskilt inom utbildning, socialt skydd, hälsovård, bostäder och sysselsättning. Parlamentet hoppas att den nationella strategin för romer kommer att genomföras inom en snar framtid i enlighet med de fastställda målen.

21.   Europaparlamentet välkomnar att avtalen med före detta jugoslaviska republiken Makedonien om viseringslättnader och återtagande trätt i kraft. Parlamentet konstaterar emellertid att tillträde till EU-länderna fortfarande utgör ett stort problem för medborgare i före detta jugoslaviska republiken Makedonien och mer allmänt för medborgare i länderna på västra Balkan. Parlamentet understryker att landet måste omfattas av tillträdesregler som motsvarar dem som gäller för Kroatien. Parlamentet stöder därför att Europeiska kommissionen den 20 februari 2008 startade en dialog om viseringsliberalisering med målet att upprätta en färdplan som i slutändan leder till en viseringsfri ordning, och uppmanar kommissionen och medlemsstaternas regeringar att göra allt de kan för att snabbt slutföra och genomföra färdplanen för fullständig viseringsliberalisering.

22.   I detta sammanhang konstaterar Europaparlamentet att regeringen infört pass med biometriska säkerhetskännetecken, upprättat ett nationellt informationssystem för viseringar och ett viseringscentrum samt genomfört det integrerade systemet för gränsförvaltning.

23.   Europaparlamentet välkomnar antagandet av den nya lagen om den rättsliga ställningen för kyrkor, religiösa samfund och religiösa grupper, som kommer att tillämpas från och med maj 2008 och som slutgiltigt kommer att kunna avhjälpa klagomålen från små trossamfund, särskilt de samfund som under de gångna årtiondena uppstått eller utvecklats till följd av utländsk mission eller utbrytning ur befintliga kyrkor, när det gäller förbud mot att bygga, inneha eller använda byggnader som används som gudstjänstlokaler.

24.   Europaparlamentet välkomnar den framgångsrika inledningen av den andra fasen i skattedecentraliseringen i juli 2007, då 42 av 84 kommuner inlemmades i processen och ytterligare nio kommuner anslöt sig.

25.   Europaparlamentet påpekar att ytterligare åtgärder har vidtagits för att främja kvinnors rättigheter, särskilt lika möjligheter. Parlamentet understryker dock att skyddet av kvinnor mot alla former av våld måste stärkas.

26.   Europaparlamentet påpekar att det är önskvärt att, i enlighet med den lag om radio- och tv-verksamhet som antogs i november 2005, upprätthålla den offentliga radio- och tv-verksamhetens oberoende i förhållande till de statliga organen och ge utrymme åt de olika åsikter som finns, varigenom man kan förebygga hinder för andra medier till följd av inblandning från myndigheternas sida. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att se till att den offentliga verksamheten uppfyller EU:s och Europarådets normer för att motverka ny hatpropaganda mot angränsande stater, framför allt i medierna.

27.   Europaparlamentet konstaterar att ensidigt stöd för vissa medieprodukter, t.ex. statliga kampanjer och annonsering av statsfinansierade företag, leder till att konkurrensen snedvrids i mediesektorn, vilket inverkar negativt på andra medier, även regeringskritiska medier.

28.   Europaparlamentet välkomnar att förberedelser inletts för att genomföra polislagen. Att denna lag tillämpas fullt ut och effektivt är en viktig utmaning och en central prioritering för europeisk associering.

29.   Europaparlamentet konstaterar att insatserna för att värna om vattenkvaliteten bör utökas på grundval av den nya vattenlagen. Parlamentet erinrar särskilt om det stora behovet av att skydda vattenkvaliteten och kontrollera föroreningarna i ån Vardar, som är avrinningsområde för största delen av landet och under namnet Axíos fortsätter och för med sig farligt avfall till Greklands territorium, och gränssjöarna Ohrid, Prespa och Dojran, samt understryker behovet av att ingå och säkerställa ett effektivt genomförande av relevanta bilaterala avtal med grannländerna Albanien och Grekland.

30.   Europaparlamentet konstaterar att lagen om avfallshantering antagits har lett till vissa framsteg när det gäller hanteringen av asbest, insamlingen av avfall, avfall som innehåller polyklorerad bifenyl och råmaterialavfall.

31.   Europaparlamentet uppmärksammar att inställningen i fråga om miljön i allmänhet förbättras och uppmanar myndigheterna i före detta jugoslaviska republiken Makedonien att fortsätta arbetet med att se till att deras miljölagstiftning ligger i linje med de normer som är gångbara inom EU.

32.   Europaparlamentet konstaterar att en omfattande polisinsats genomfördes nära byn Brodec norr om Tetovo den 7 november 2007 i syfte att gripa flera misstänkta brottslingar, och att sex medlemmar av det s.k. Brodec-gänget dödades under insatsen och ytterligare tretton personer från byn fängslades av inrikesministeriet. I Brodec påträffades lätta och tunga vapen, inbegripet tunga kulsprutor och luftvärnsrobotar. Parlamentet påpekar att enligt Europeiska unionens övervakningsmission och OSSE genomfördes insatsen professionellt och effektivt, utan dödsoffer bland civila eller poliser. Parlamentet välkomnar att regeringen offentligt har deklarerat att den kommer att bygga upp moskén och annan infrastruktur som skadats. Parlamentet uttrycker oro över rapporterna om att personer kan ha misshandlats i samband med att de gripits. Parlamentet uppmanar ombudsmannen att noggrant undersöka dessa händelser och betonar att eventuella oklarheter kring polisinsatsen i Brodec bör utredas med öppenhet, insyn och med fullständigt iakttagande av rådande lagar.

33.   Europaparlamentet lovordar de framsteg som skett i lagstiftningen för immateriella rättigheter, men betonar att ökade insatser krävs för att se till att den lagstiftning som antas också efterlevs.

34.   Europaparlamentet välkomnar att före detta jugoslaviska republiken Makedonien aktivt deltar i sydöstra Europas samarbetsprocess och bidrar till att skapa ett råd för regionalt samarbete. Parlamentet välkomnar likaledes landets konstruktiva hållning i fråga om Kosovos status. Parlamentet är emellertid oroat över förseningen av den tekniska markeringen av gränsen med Kosovo och anser att frågan bör vidareutvecklas i enlighet med förslaget från Martti Ahtisaari, tidigare FN:s särskilda sändebud för processen kring Kosovos status. Parlamentet välkomnar det aktiva samarbetet med Kosovo inom handel, tull och polissamarbetsfrågor och att man samtidigt upprätthåller goda grannförbindelser med Serbien. Parlamentet välkomnar att frihandelsavtal undertecknats med dessa båda grannländer och rekommenderar en liknande politisk inriktning för förbindelserna med Albanien, Bulgarien och Grekland, särskilt inom transport och kommunikationer.

35.   Europaparlamentet välkomnar före detta jugoslaviska republiken Makedoniens bidrag till Europeiska unionens militära operation i Bosnien och Hercegovina (Althea), erkänner landets betydelse för den regionala stabiliteten och uttrycker sitt djupa deltagande med landet och familjerna till de elva soldater i den fredsbevarande styrkan som tragiskt förolyckades då en av landets militärhelikoptrar störtade den 12 januari 2008.

36.   Europaparlamentet beklagar att före detta jugoslaviska republiken Makedonien undertecknat och ratificerat ett avtal om bilateral immunitet med myndigheterna i Förenta staterna, varigenom medborgare i det landet beviljas undantag från jurisdiktionen för den internationella brottmålsdomstolen i Haag. Parlamentet understryker att en sådan handligt strider mot EU:s standarder och politik, som syftar till att stödja internationella brottmålsdomstolen, och mot EU:s vägledande principer för avtal om bilateral immunitet. Parlamentet uppmanar före detta jugoslaviska republiken Makedoniens regering och parlament att se till att dess lagstiftning stämmer överens med EU-medlemsstateras principer och normer.

37.   Europaparlamentet konstaterar att ytterligare investeringar krävs för att utveckla landets infrastrukturförbindelser med grannländerna, något som skulle bidra till ekonomisk utveckling och stabilitet i hela regionen. Parlamentet uppmanar regeringen att snarast färdigställa järnvägsförbindelsen mellan Skopje och Sofia.

38.   Europaparlamentet konstaterar att parlamentet upplöstes den 11 april 2008 och att det kommer att hållas förtida val i juni 2008, och hoppas att myndigheterna kommer att göra allt de kan för att minimera eventuella förseningar av de nödvändiga förberedelser som bör leda till att anslutningsöverläggningar inleds före slutet av 2008.

39.   Europaparlamentet välkomnar det ökade bilaterala samarbetet och de mellanmänskliga kontakterna mellan före detta jugoslaviska republiken Makedonien och Grekland. Parlamentet konstaterar med tillfredsställelse att det, sedan parlamentet antog sin nämnda ovanresolution av den 12 juli 2007, hållits bilaterala samtal i regionen, under överinseende av FN och med stöd från det särskilda sändebudet Matthew Nimitz, i syfte att finna en ömsesidigt acceptabel lösning på meningsskiljaktigheterna kring landets namn. Parlamentet konstaterar att dynamiken i förhandlingarna har ökat. Parlamentet uppmanar båda sidor att utnyttja tillfället att omedelbart återuppta förhandlingarna i ljuset av den senaste tidens viktiga framsteg samt försöka uppnå en kompromisslösning, så att frågan inte längre utgör något hinder för före detta jugoslaviska republiken Makedoniens medlemskap i internationella organisationer, i enlighet med övergångsavtalet från 1995 som fortfarande är i kraft.

40.   Europaparlamentet påminner om att rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) i sina slutsatser från den 10 december 2007 understryker betydelsen av regionalt samarbete, goda grannförbindelser och behovet av att finna ömsesidigt acceptabla lösningar på olösta problem i processen att närma sig EU.

41.   Europaparlamentet stöder de insatser som regeringen i före detta jugoslaviska republiken Makedonien gör för att upprätta gemensamma kommittéer för utbildning och historia med EU-medlemsstater i landets grannskap för att granska eventuella åsiktsskillnader och historiska feltolkningar som kan leda till tvister, och uppmanar med kraft myndigheterna att främja ett gemensamt firande av före detta jugoslaviska republiken Makedoniens gemensamma kulturella och historiska arv med landets grannar.

42.   Europaparlamentet konstaterar att trots att landet gjort avsevärda framsteg sedan 2005, då det fick kandidatlandsstatus, är det det enda av de tre kandidatländerna som man hittills inte fört några anslutningsförhandlingar med. Det är önskvärt att denna exceptionella situation upphör. Parlamentet uppmanar före detta jugoslaviska republiken Makedonien att se till att alla nödvändiga reformer genomförs. Parlamentet hänvisar till den förteckning med åtta riktmärken som kommissionen upprättat med utgångspunkt i de centrala prioriteringarna i det nya anslutningspartnerskapet och hoppas att landet kommer att uppnå dessa så att anslutningsförhandlingar ska kunna inledas före 2008 års utgång, vilket ytterligare skulle öka stabiliteten och stärka de europeiska framtidsutsikterna för länderna på västra Balkan. Parlamentet uppmanar rådet att vid nästa toppmöte utvärdera de hittills gjorda framstegen och om möjligt besluta om ett datum för anslutningsförhandlingarnas början.

43.   Europaparlamentet välkomnar regeringens förberedelser inför genomförandet av föraranslutningsinstrumentet, vilka har underlättat undertecknandet av finansieringsavtalet för föranslutningsinstrumentet 2007 och ramavtalet för 2007–2013. Parlamentet upprepar instrumentets betydelse för att förbereda ett framtida EU-medlemskap. Parlamentet uppmanar både regeringen och kommissionen att påskynda förberedelserna för ett tidigt genomförande av ett decentraliserat system för förvaltning av föranslutningsinstrumentet för att skapa ökad effektivitet och lokal kontroll över processen.

44.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt regeringen och parlamentet i före detta jugoslaviska republiken Makedonien.

---

(1)  EUT L 80, 19.3.2008, s. 32.

(2)  EUT C 317 E, 23.12.2006, s. 480.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2007)0352.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2007)0454.

(5)  Antagna texter, P6_TA(2007)0453.

---

| 29.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 259/41 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 259/41

---

Den kinesiska politiken och dess konsekvenser för Afrika

P6_TA(2008)0173

Europaparlamentets resolution av den 23 april 2008 om Kinas politik och dess konsekvenser för Afrika (2007/2255(INI))

(2009/C 259 E/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den politiska dialogen mellan EU och Kina, som formellt upprättades 1994, i syfte att erkänna Kinas status som blivande världsmakt och de särskilt långtgående internationella förpliktelser som följer därav, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den politiska dialogen mellan EU och Kina, som formellt upprättades 1994, i syfte att erkänna Kinas status som blivande världsmakt och de särskilt långtgående internationella förpliktelser som följer därav,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet med titeln ”En långsiktig politik för förbindelserna mellan Kina och Europa” (KOM(1995)0279) och parlamentets resolution av den 12 juni 1997 om kommissionens meddelande om en långsiktig politik för förbindelserna mellan Kina och Europa (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet med titeln ”En långsiktig politik för förbindelserna mellan Kina och Europa” (KOM(1995)0279) och parlamentets resolution av den 12 juni 1997 om kommissionens meddelande om en långsiktig politik för förbindelserna mellan Kina och Europa (1),

| — | med beaktande av FN:s millennieförklaring av den 8 september 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s millennieförklaring av den 8 september 2000,

| — | med beaktande av förklaringen från forumet för samarbete mellan Kina och Afrika (FOCAC) i Peking och samarbetsprogrammet för ekonomisk och social utveckling från oktober 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från forumet för samarbete mellan Kina och Afrika (FOCAC) i Peking och samarbetsprogrammet för ekonomisk och social utveckling från oktober 2000,

| — | med beaktande av Kairoförklaringen (2000) från toppmötet mellan Afrika och EU under ledning av Afrikanska enhetsorganisationen (OAU) och EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Kairoförklaringen (2000) från toppmötet mellan Afrika och EU under ledning av Afrikanska enhetsorganisationen (OAU) och EU,

| — | med beaktande av OECD:s (Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling) rapport ”Riktlinjer från kommittén för utvecklingsbistånd – Strategier för hållbar utveckling” från 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s (Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling) rapport ”Riktlinjer från kommittén för utvecklingsbistånd – Strategier för hållbar utveckling” från 2001,

| — | med beaktande av Afrikanska unionens (AU) konstituerande akt, vilken antogs den 11 juli 2000 och trädde i kraft den 26 maj 2001, och de afrikanska ledarnas dokument från oktober 2001: ”Nytt partnerskap för Afrikas utveckling” (Nepad), vilket förklarades som program för AU vid dess första toppmöte, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska unionens (AU) konstituerande akt, vilken antogs den 11 juli 2000 och trädde i kraft den 26 maj 2001, och de afrikanska ledarnas dokument från oktober 2001: ”Nytt partnerskap för Afrikas utveckling” (Nepad), vilket förklarades som program för AU vid dess första toppmöte,

| — | med beaktande av Kinas policydokument om EU (2003) (2) och om afrikansk politik (2006) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Kinas policydokument om EU (2003) (2) och om afrikansk politik (2006) (3),

| — | med beaktande av kommissionens policydokument ”Ett alltmer utvecklat partnerskap – gemensamma intressen och utmaningar i förbindelserna mellan EU och Kina”, (KOM(2003)0533), vilket godkändes av Europeiska rådet den 13 oktober 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens policydokument ”Ett alltmer utvecklat partnerskap – gemensamma intressen och utmaningar i förbindelserna mellan EU och Kina”, (KOM(2003)0533), vilket godkändes av Europeiska rådet den 13 oktober 2003,

| — | med beaktande av det strategiska partnerskapet mellan EU och Kina, som inleddes 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det strategiska partnerskapet mellan EU och Kina, som inleddes 2003,

| — | med beaktande av handlingsplanen från Addis Abeba, som utarbetades i FOCAC och offentliggjordes i december 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen från Addis Abeba, som utarbetades i FOCAC och offentliggjordes i december 2003,

| — | med beaktande av AU-kommissionens strategiska plan 2004–2007, som antogs den 7 juli 2004 vid det tredje toppmötet mellan de afrikanska stats- och regeringscheferna i Addis Abeba i Etiopien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av AU-kommissionens strategiska plan 2004–2007, som antogs den 7 juli 2004 vid det tredje toppmötet mellan de afrikanska stats- och regeringscheferna i Addis Abeba i Etiopien,

| — | med beaktande av Parisförklaringen om biståndseffektivitet, vilken godkändes av många europeiska och afrikanska länder samt av Kina den 2 mars 2005 efter högnivåforumet om biståndseffektivitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisförklaringen om biståndseffektivitet, vilken godkändes av många europeiska och afrikanska länder samt av Kina den 2 mars 2005 efter högnivåforumet om biståndseffektivitet,

| — | med beaktande av de åtaganden som G8 antog i Gleneagles den 8 juli 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de åtaganden som G8 antog i Gleneagles den 8 juli 2005,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 19 december 2005 om ”EU och Afrika: Mot ett strategiskt partnerskap”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 19 december 2005 om ”EU och Afrika: Mot ett strategiskt partnerskap”,

| — | med beaktande av slutsatserna från rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) möte den 3 oktober 2005, där EU uttrycker sitt stöd för ett internationellt fördrag om vapenhandel inom ramen för FN, för att inrätta bindande gemensamma normer för den globala handeln med konventionella vapen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) möte den 3 oktober 2005, där EU uttrycker sitt stöd för ett internationellt fördrag om vapenhandel inom ramen för FN, för att inrätta bindande gemensamma normer för den globala handeln med konventionella vapen (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet med titeln ”EU – Kina: Närmare partner med ökat ansvar” (KOM(2006)0631) och kommissionens åtföljande arbetsdokument med titeln ”En rapport om handel och investeringar mellan EU och Kina – Konkurrens och partnerskap” (KOM(2006)0632), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet med titeln ”EU – Kina: Närmare partner med ökat ansvar” (KOM(2006)0631) och kommissionens åtföljande arbetsdokument med titeln ”En rapport om handel och investeringar mellan EU och Kina – Konkurrens och partnerskap” (KOM(2006)0632),

| — | med beaktande av det nionde toppmötet mellan EU och Kina, som hölls i Finland i september 2006, och den gemensamma förklaring som utfärdades vid toppmötets slut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det nionde toppmötet mellan EU och Kina, som hölls i Finland i september 2006, och den gemensamma förklaring som utfärdades vid toppmötets slut,

| — | med beaktande av rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) slutsatser om Kina, som antogs den 11 december 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) slutsatser om Kina, som antogs den 11 december 2006,

| — | med beaktande av FN-stadgan och FN:s säkerhetsråds resolution 1674(2006) om skydd för civila i väpnade konflikter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-stadgan och FN:s säkerhetsråds resolution 1674(2006) om skydd för civila i väpnade konflikter,

| — | med beaktande av FN:s handlingsprogram för att förhindra, bekämpa och utrota alla aspekter av olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s handlingsprogram för att förhindra, bekämpa och utrota alla aspekter av olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen (5),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: Europeiskt samförstånd (6) (2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: Europeiskt samförstånd (6) (2006),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 september 2006 om förbindelserna mellan EU och Kina (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 september 2006 om förbindelserna mellan EU och Kina (7),

| — | med beaktande av det strategiska partnerskapet mellan Afrika och EU, den gemensamma strategin och handlingsplanen för Afrika och EU (2007) samt partnerskapet mellan Afrika och EU om handel och regional integration, vetenskap, informationssamhället och rymden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det strategiska partnerskapet mellan Afrika och EU, den gemensamma strategin och handlingsplanen för Afrika och EU (2007) samt partnerskapet mellan Afrika och EU om handel och regional integration, vetenskap, informationssamhället och rymden,

| — | med beaktande av inledandet av partnerskapet mellan EU och Afrika om infrastruktur (2007), som återspeglar behovet av investeringar i infrastrukturförbindelser (transporter, energi, vatten och IKT) för att underlätta en hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av inledandet av partnerskapet mellan EU och Afrika om infrastruktur (2007), som återspeglar behovet av investeringar i infrastrukturförbindelser (transporter, energi, vatten och IKT) för att underlätta en hållbar utveckling,

| — | med beaktande av uttalandet från företagarforumet EU–Afrika vid det andra toppmötet mellan EU och Afrika (2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från företagarforumet EU–Afrika vid det andra toppmötet mellan EU och Afrika (2007),

| — | med beaktande av FN:s halvtidsrapport 2007 om millennieutvecklingsmålen, där det anges att Afrika söder om Sahara inte är på väg att uppnå något av millennieutvecklingsmålen, och att den nuvarande takten i arbetet för att minska fattigdomen i Afrika skulle behöva fördubblas för att man ska kunna uppnå millennieutvecklingsmålet att halvera antalet människor som lever i extrem fattigdom fram till 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s halvtidsrapport 2007 om millennieutvecklingsmålen, där det anges att Afrika söder om Sahara inte är på väg att uppnå något av millennieutvecklingsmålen, och att den nuvarande takten i arbetet för att minska fattigdomen i Afrika skulle behöva fördubblas för att man ska kunna uppnå millennieutvecklingsmålet att halvera antalet människor som lever i extrem fattigdom fram till 2015,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet med titeln ”Från Kairo till Lissabon – Det strategiska partnerskapet mellan EU och Afrika” (KOM(2007)0357) och det gemensamma dokument som utarbetats av kommissionen och rådets sekretariat med titeln ”Efter Lissabon: Hur vi kan få det strategiska partnerskapet EU–Afrika att fungera” (SEK(2007)0856), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet med titeln ”Från Kairo till Lissabon – Det strategiska partnerskapet mellan EU och Afrika” (KOM(2007)0357) och det gemensamma dokument som utarbetats av kommissionen och rådets sekretariat med titeln ”Efter Lissabon: Hur vi kan få det strategiska partnerskapet EU–Afrika att fungera” (SEK(2007)0856),

| — | med beaktande av EU:s landsstrategidokument om Kina (2007–2013) och det fleråriga vägledande programmet 2007–2013 (8), där EU anslår 128 000 000 euro i stöd för utvecklingssamarbete till Kina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s landsstrategidokument om Kina (2007–2013) och det fleråriga vägledande programmet 2007–2013 (8), där EU anslår 128 000 000 euro i stöd för utvecklingssamarbete till Kina,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaring som antogs vid det tionde toppmötet mellan Kina och EU, som hölls i Peking den 28 november 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaring som antogs vid det tionde toppmötet mellan Kina och EU, som hölls i Peking den 28 november 2007,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet av utskottet för utveckling (A6-0080/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet av utskottet för utveckling (A6-0080/2008), och av följande skäl:

| A. | En hållbar utveckling i Afrika kan främjas eller påverkas starkt av åtgärder från blivande stormakter, exempelvis Kina. |
| --- | --- |

A.

En hållbar utveckling i Afrika kan främjas eller påverkas starkt av åtgärder från blivande stormakter, exempelvis Kina.

| B. | De afrikanska staterna är i första hand ansvariga för de politiska, sociala, ekonomiska och miljörelaterade följderna av utländska medborgares, organisationers och regeringars närvaro på deras territorier. |
| --- | --- |

B.

De afrikanska staterna är i första hand ansvariga för de politiska, sociala, ekonomiska och miljörelaterade följderna av utländska medborgares, organisationers och regeringars närvaro på deras territorier.

| C. | Både EU och Kina har åtagit sig att bidra till fred, säkerhet och en hållbar utveckling i Afrika. |
| --- | --- |

C.

Både EU och Kina har åtagit sig att bidra till fred, säkerhet och en hållbar utveckling i Afrika.

| D. | EU är Afrikas största bidragsgivare och handelspartner. Kina har aviserat ökat ekonomiskt samarbete och avgett löften om ökat bistånd, och kan till 2010 bli Afrikas största handelspartner. |
| --- | --- |

D.

EU är Afrikas största bidragsgivare och handelspartner. Kina har aviserat ökat ekonomiskt samarbete och avgett löften om ökat bistånd, och kan till 2010 bli Afrikas största handelspartner.

| E. | En strategi för hållbar utveckling i Afrika måste säkerställa att icke-afrikanska aktörers deltagande inte underminerar utvecklingen, och därför välkomnas inrättandet av Afrikanska unionens insatsstyrka för Afrikas strategiska partnerskap med blivande stormakter. |
| --- | --- |

E.

En strategi för hållbar utveckling i Afrika måste säkerställa att icke-afrikanska aktörers deltagande inte underminerar utvecklingen, och därför välkomnas inrättandet av Afrikanska unionens insatsstyrka för Afrikas strategiska partnerskap med blivande stormakter.

| F. | Initiativ som främjar dialogen med Afrika välkomnas. Till dessa hör toppmöten mellan Kina och Afrika liksom mellan EU och Afrika, FOCAC, partnerskapet mellan EU och Afrika, EU:s fredsbevarande resurs för Afrika, resurserna EU-Afrika för energi och vatten, partnerskapet mellan EU och Afrika om infrastruktur, dialogerna inom ramen för Cotonouavtalet (9) och alla andra dialoger mellan EU eller Kina och afrikanska organisationer. |
| --- | --- |

F.

Initiativ som främjar dialogen med Afrika välkomnas. Till dessa hör toppmöten mellan Kina och Afrika liksom mellan EU och Afrika, FOCAC, partnerskapet mellan EU och Afrika, EU:s fredsbevarande resurs för Afrika, resurserna EU-Afrika för energi och vatten, partnerskapet mellan EU och Afrika om infrastruktur, dialogerna inom ramen för Cotonouavtalet (9) och alla andra dialoger mellan EU eller Kina och afrikanska organisationer.

| G. | Det tredje toppmötet i FOCAC hölls i Peking i november 2006, och i detta sammanhang antogs en förklaring om ”en ny form av strategiskt partnerskap” mellan Kina och Afrika. Detta samarbete tar både itu med de utmaningar som den ekonomiska globaliseringen medför och främjar allmän utveckling, men ett antal afrikanska stater som erkänt Taiwan har uteslutits från detta samarbete. |
| --- | --- |

G.

Det tredje toppmötet i FOCAC hölls i Peking i november 2006, och i detta sammanhang antogs en förklaring om ”en ny form av strategiskt partnerskap” mellan Kina och Afrika. Detta samarbete tar både itu med de utmaningar som den ekonomiska globaliseringen medför och främjar allmän utveckling, men ett antal afrikanska stater som erkänt Taiwan har uteslutits från detta samarbete.

| H. | Som ständig medlem i FN:s säkerhetsråd har Kina ett särskilt ansvar att bidra till global fred och säkerhet. EU välkomnar Kinas åtaganden i olika multilaterala sammanhang, t.ex. inom ramen för FN, Internationella arbetsorganisationen (ILO), Internationella valutafonden (IMF), Världsbanken, Världshandelsorganisationen (WTO) och Kyotoprotokollet. |
| --- | --- |

H.

Som ständig medlem i FN:s säkerhetsråd har Kina ett särskilt ansvar att bidra till global fred och säkerhet. EU välkomnar Kinas åtaganden i olika multilaterala sammanhang, t.ex. inom ramen för FN, Internationella arbetsorganisationen (ILO), Internationella valutafonden (IMF), Världsbanken, Världshandelsorganisationen (WTO) och Kyotoprotokollet.

| I. | EU har åtagit sig att öka nivån på det officiella utvecklingsbiståndet till 0,7 procent av BNP till 2015 (0,56 procent till 2010), och att anslå åtminstone 50 procent av unionens officiella utvecklingsbistånd till Afrika. EU:s officiella utvecklingsbistånd omfattar 20 miljarder euro till Afrika söder om Sahara från tionde Europeiska utvecklingsfonden (2008–2013). EU anslog 350 miljoner euro till EU:s fredsbevarande resurs för Afrika och 5,6 miljarder euro till partnerskapet mellan EU och Afrika om infrastruktur för 2008–2013. EU är en stor bidragsgivare till de internationella fredsbevarande uppdragen i Afrika, den globala fonden för att bekämpa aids, tuberkulos och malaria och andra internationella initiativ som är av betydelse för kontinentens utveckling. |
| --- | --- |

I.

EU har åtagit sig att öka nivån på det officiella utvecklingsbiståndet till 0,7 procent av BNP till 2015 (0,56 procent till 2010), och att anslå åtminstone 50 procent av unionens officiella utvecklingsbistånd till Afrika. EU:s officiella utvecklingsbistånd omfattar 20 miljarder euro till Afrika söder om Sahara från tionde Europeiska utvecklingsfonden (2008–2013). EU anslog 350 miljoner euro till EU:s fredsbevarande resurs för Afrika och 5,6 miljarder euro till partnerskapet mellan EU och Afrika om infrastruktur för 2008–2013. EU är en stor bidragsgivare till de internationella fredsbevarande uppdragen i Afrika, den globala fonden för att bekämpa aids, tuberkulos och malaria och andra internationella initiativ som är av betydelse för kontinentens utveckling.

| J. | Kinas närvaro och intressen i Afrika ökar. Kina blev nettogivare i Afrika söder om Sahara under 2005 och har sedan dess ökat sina biståndslöften och lovat att fördubbla sitt bistånd till Afrika från 2006 års nivå senast 2009. Kina har lovat att inrätta en utvecklingsfond på 5 miljarder US-dollar mellan Kina och Afrika för att uppmuntra kinesiska företag att investera i Afrika. |
| --- | --- |

J.

Kinas närvaro och intressen i Afrika ökar. Kina blev nettogivare i Afrika söder om Sahara under 2005 och har sedan dess ökat sina biståndslöften och lovat att fördubbla sitt bistånd till Afrika från 2006 års nivå senast 2009. Kina har lovat att inrätta en utvecklingsfond på 5 miljarder US-dollar mellan Kina och Afrika för att uppmuntra kinesiska företag att investera i Afrika.

| K. | Kinas nya roll som ytterligare alternativ ekonomisk givare innebär en utmaning för EU:s villkorsbaserade strategi gentemot afrikanska regeringar, vars syfte är att säkra politiska reformer. |
| --- | --- |

K.

Kinas nya roll som ytterligare alternativ ekonomisk givare innebär en utmaning för EU:s villkorsbaserade strategi gentemot afrikanska regeringar, vars syfte är att säkra politiska reformer.

| L. | Kina har lyft 400 miljoner människor av sitt eget folk ur extrem fattigdom under de senaste 25 åren och har därför betydande erfarenheter som skulle kunna vara till nytta för de afrikanska länderna. Trots detta står Kina nu inför stora sociala och ekonomiska ojämlikheter och oroväckande miljöförstöring. Politiska rättigheter och grundläggande friheter fortsätter att vara kraftigt begränsade och Kina fortsätter att visa upp svaga arbetsnormer och dåliga möjligheter att utkräva ansvar av de styrande. |
| --- | --- |

L.

Kina har lyft 400 miljoner människor av sitt eget folk ur extrem fattigdom under de senaste 25 åren och har därför betydande erfarenheter som skulle kunna vara till nytta för de afrikanska länderna. Trots detta står Kina nu inför stora sociala och ekonomiska ojämlikheter och oroväckande miljöförstöring. Politiska rättigheter och grundläggande friheter fortsätter att vara kraftigt begränsade och Kina fortsätter att visa upp svaga arbetsnormer och dåliga möjligheter att utkräva ansvar av de styrande.

| M. | Kinas ökade engagemang för utvecklingssamarbete med de afrikanska länderna är välkommet, särskilt biståndet för att bygga sjukhus, skolor och bättre transportinfrastruktur. |
| --- | --- |

M.

Kinas ökade engagemang för utvecklingssamarbete med de afrikanska länderna är välkommet, särskilt biståndet för att bygga sjukhus, skolor och bättre transportinfrastruktur.

| N. | Kinas ekonomiska tillväxt och legitima intresse av att utvecklas innebär att dess ökade behov av naturresurser och energi och dess uppköp i utvecklingsländer, särskilt i Afrika, blir en realitet. |
| --- | --- |

N.

Kinas ekonomiska tillväxt och legitima intresse av att utvecklas innebär att dess ökade behov av naturresurser och energi och dess uppköp i utvecklingsländer, särskilt i Afrika, blir en realitet.

| O. | De afrikanska stater som har gott om råvaror uppnår en bättre marknadsposition genom Kinas och andra berörda parters efterfrågan. |
| --- | --- |

O.

De afrikanska stater som har gott om råvaror uppnår en bättre marknadsposition genom Kinas och andra berörda parters efterfrågan.

| P. | Det vore önskvärt att Kinas engagemang i Afrika inte enbart omfattar de länder som är intressanta ur energipolitisk synpunkt, utan att man överväger ett samarbete med alla afrikanska länder. |
| --- | --- |

P.

Det vore önskvärt att Kinas engagemang i Afrika inte enbart omfattar de länder som är intressanta ur energipolitisk synpunkt, utan att man överväger ett samarbete med alla afrikanska länder.

| Q. | Kina har svarat för ca 40 procent av den totala ökningen i global efterfrågan på olja de senaste fyra åren, och 30 procent av Kinas råoljeimport kommer från Afrika. Kinas beroende av importerad olja, mineraler och andra råmaterial kommer troligtvis fortsätta att öka. Kina förväntas redan före 2010 importera 45 procent av den olja som landet behöver. Kinas ökande efterfrågan på energi och landets önskan att utöka sin energiimport har lett till att man letar efter oljeexportörer i de afrikanska länderna. |
| --- | --- |

Q.

Kina har svarat för ca 40 procent av den totala ökningen i global efterfrågan på olja de senaste fyra åren, och 30 procent av Kinas råoljeimport kommer från Afrika. Kinas beroende av importerad olja, mineraler och andra råmaterial kommer troligtvis fortsätta att öka. Kina förväntas redan före 2010 importera 45 procent av den olja som landet behöver. Kinas ökande efterfrågan på energi och landets önskan att utöka sin energiimport har lett till att man letar efter oljeexportörer i de afrikanska länderna.

| R. | Mellan 1995 och 2005 ökade Kinas oljeimport nästan femfaldigt, vilket lett till att Kina blivit världens näst största oljeimportör och lika stor som EU när det gäller leveranser importerade från Afrika. CNPC (ett kinesiskt statsägt oljebolag) kontrollerar uppskattningsvis 60–70 procent av Sudans oljeproduktion. 2006 var Angola Kinas största oljeleverantör. Kina importerar redan 28 procent av sin olja och gas från Afrika söder om Sahara, och Afrikas oljeexport till Kina förväntas öka de kommande åren. |
| --- | --- |

R.

Mellan 1995 och 2005 ökade Kinas oljeimport nästan femfaldigt, vilket lett till att Kina blivit världens näst största oljeimportör och lika stor som EU när det gäller leveranser importerade från Afrika. CNPC (ett kinesiskt statsägt oljebolag) kontrollerar uppskattningsvis 60–70 procent av Sudans oljeproduktion. 2006 var Angola Kinas största oljeleverantör. Kina importerar redan 28 procent av sin olja och gas från Afrika söder om Sahara, och Afrikas oljeexport till Kina förväntas öka de kommande åren.

| S. | Främmande länders eller företags utnyttjande av Afrikas naturresurser kan medföra utveckling, men också utarma resurserna, undergräva statsstyrningen och skapa möjligheter för korruption, särskilt på platser där korruptionskulturen redan genomsyrar samhället, förvärra sociala ojämlikheter och den makroekonomiska stabiliteten och skapa eller förvärra konflikter, vilket utgör ett allvarligt hot mot fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

S.

Främmande länders eller företags utnyttjande av Afrikas naturresurser kan medföra utveckling, men också utarma resurserna, undergräva statsstyrningen och skapa möjligheter för korruption, särskilt på platser där korruptionskulturen redan genomsyrar samhället, förvärra sociala ojämlikheter och den makroekonomiska stabiliteten och skapa eller förvärra konflikter, vilket utgör ett allvarligt hot mot fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling.

| T. | Nästan 9 procent av EU:s import kommer från Afrika. Hälften av denna import utgörs av energirelaterade produkter, 23 procent är tillverkade produkter, och 11 procent är livsmedel och jordbruksprodukter. Afrika tar emot 8,3 procent av EU:s export. Denna export avser till 78 procent maskiner, kemikalier och tillverkade produkter. Sydafrika är EU:s största handelspartner (import och export). EU:s handel med Afrika fortsätter att minska, även om EU fortfarande är Afrikas viktigaste handelspartner. |
| --- | --- |

T.

Nästan 9 procent av EU:s import kommer från Afrika. Hälften av denna import utgörs av energirelaterade produkter, 23 procent är tillverkade produkter, och 11 procent är livsmedel och jordbruksprodukter. Afrika tar emot 8,3 procent av EU:s export. Denna export avser till 78 procent maskiner, kemikalier och tillverkade produkter. Sydafrika är EU:s största handelspartner (import och export). EU:s handel med Afrika fortsätter att minska, även om EU fortfarande är Afrikas viktigaste handelspartner.

| U. | EU är Kinas viktigaste handelspartner och den största investeraren i Kina, och Kina är dessutom EU:s näst största handelspartner. Dialogen med Kina om demokratiska reformer, respekten för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen bör inte stå tillbaka för handelsförbindelserna och de ekonomiska förbindelserna. |
| --- | --- |

U.

EU är Kinas viktigaste handelspartner och den största investeraren i Kina, och Kina är dessutom EU:s näst största handelspartner. Dialogen med Kina om demokratiska reformer, respekten för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen bör inte stå tillbaka för handelsförbindelserna och de ekonomiska förbindelserna.

| V. | Kina har de senaste åren har upplevt en explosionsartad ekonomisk tillväxt på i genomsnitt 9 procent per år och blivit en ledande exportör. Kinas återkomst som stormakt i världsekonomin har i grunden förändrat status quo för handelsflödena och de internationella marknaderna. För att upprätthålla denna expansion har Kina blivit en nettoimportör av olja och av många andra råmaterial och varor, och landets efterfrågan har orsakat stora prisökningar på alla typer av mineraler och jordbruksvaror. |
| --- | --- |

V.

Kina har de senaste åren har upplevt en explosionsartad ekonomisk tillväxt på i genomsnitt 9 procent per år och blivit en ledande exportör. Kinas återkomst som stormakt i världsekonomin har i grunden förändrat status quo för handelsflödena och de internationella marknaderna. För att upprätthålla denna expansion har Kina blivit en nettoimportör av olja och av många andra råmaterial och varor, och landets efterfrågan har orsakat stora prisökningar på alla typer av mineraler och jordbruksvaror.

| W. | Kina har rätt att konkurrera legitimt med EU och dess medlemsstater på de internationella marknaderna. |
| --- | --- |

W.

Kina har rätt att konkurrera legitimt med EU och dess medlemsstater på de internationella marknaderna.

| X. | Kinas snabba ekonomiska utveckling de senaste tjugo åren har allmänt sett starkt påverkat handeln och de ekonomiska förbindelserna mellan EU och Kina. Den totala handeln i båda riktningarna har mer än sextiofaldigats sedan 1978, och uppgick 2005 till 210 miljarder EUR. EU har gått från ett handelsöverskott i början av 1980-talet till ett underskott på 106 miljarder euro 2005, dess största handelsunderskott med någon handelspartner, och Kina är nu EU:s näst största handelspartner efter USA. År 2000 slöt EU ett avtal om bilateralt marknadstillträde med Kina – en viktig milstolpe i Kinas anslutningsprocess till WTO. Kinas anslutning förändrade de globala handelsmönstren på många sätt. |
| --- | --- |

X.

Kinas snabba ekonomiska utveckling de senaste tjugo åren har allmänt sett starkt påverkat handeln och de ekonomiska förbindelserna mellan EU och Kina. Den totala handeln i båda riktningarna har mer än sextiofaldigats sedan 1978, och uppgick 2005 till 210 miljarder EUR. EU har gått från ett handelsöverskott i början av 1980-talet till ett underskott på 106 miljarder euro 2005, dess största handelsunderskott med någon handelspartner, och Kina är nu EU:s näst största handelspartner efter USA. År 2000 slöt EU ett avtal om bilateralt marknadstillträde med Kina – en viktig milstolpe i Kinas anslutningsprocess till WTO. Kinas anslutning förändrade de globala handelsmönstren på många sätt.

| Y. | Ungefär 3,6 procent av Kinas import kommer från Afrika och 2,8 procent av Kinas export går till Afrika. Värdet av Kinas handel med Afrika har ökat från 2 miljarder US-dollar 1999 till ungefär 39,7 miljarder US-dollar 2005. Kina är nu Afrikas tredje viktigaste handelspartner. Det är tydligt att Afrika är på väg att bli en ny front för Kinas ekonomiska expansion, och att Kina är mycket effektivt när det gäller att koppla samman bistånd-mot-olja-strategier med utrikespolitiska verktyg. |
| --- | --- |

Y.

Ungefär 3,6 procent av Kinas import kommer från Afrika och 2,8 procent av Kinas export går till Afrika. Värdet av Kinas handel med Afrika har ökat från 2 miljarder US-dollar 1999 till ungefär 39,7 miljarder US-dollar 2005. Kina är nu Afrikas tredje viktigaste handelspartner. Det är tydligt att Afrika är på väg att bli en ny front för Kinas ekonomiska expansion, och att Kina är mycket effektivt när det gäller att koppla samman bistånd-mot-olja-strategier med utrikespolitiska verktyg.

| Z. | Handeln mellan Afrika och Kina beräknas ha ökat från 4 miljarder US-dollar 1995 till 55 miljarder US-dollar 2006, och Kina strävar efter en ökning till 100 miljarder US-dollar fram till 2010. I maj 2007 meddelade kinesiska Exim Bank att den hade för avsikt att tillhandahålla 20 miljarder US-dollar för att finansiera handel och infrastruktur i Afrika under de tre kommande åren. Kina har förbundit sig att tillhandahålla 3 miljarder US-dollar till förmånliga krediter och 2 miljarder US-dollar till krediter för förmånsköpare för Afrika under de tre kommande åren. Kina har lovat att ytterligare öppna sina marknader för Afrika genom att utöka antalet varor som exporteras till Kina och som ingår i den avgiftsfria kvoten från de minst utvecklade länder i Afrika vilka har diplomatiska förbindelser med Kina, från 190 till över 440, och etablera tre till fem samarbetszoner för handel och ekonomi under de kommande tre åren. |
| --- | --- |

Z.

Handeln mellan Afrika och Kina beräknas ha ökat från 4 miljarder US-dollar 1995 till 55 miljarder US-dollar 2006, och Kina strävar efter en ökning till 100 miljarder US-dollar fram till 2010. I maj 2007 meddelade kinesiska Exim Bank att den hade för avsikt att tillhandahålla 20 miljarder US-dollar för att finansiera handel och infrastruktur i Afrika under de tre kommande åren. Kina har förbundit sig att tillhandahålla 3 miljarder US-dollar till förmånliga krediter och 2 miljarder US-dollar till krediter för förmånsköpare för Afrika under de tre kommande åren. Kina har lovat att ytterligare öppna sina marknader för Afrika genom att utöka antalet varor som exporteras till Kina och som ingår i den avgiftsfria kvoten från de minst utvecklade länder i Afrika vilka har diplomatiska förbindelser med Kina, från 190 till över 440, och etablera tre till fem samarbetszoner för handel och ekonomi under de kommande tre åren.

| AA. | Medlemskap i WTO medför en rad rättigheter och skyldigheter för både EU och Kina. Många av dessa skyldigheter tillämpas och genomförs fortfarande inte korrekt av Kina. |
| --- | --- |

AA.

Medlemskap i WTO medför en rad rättigheter och skyldigheter för både EU och Kina. Många av dessa skyldigheter tillämpas och genomförs fortfarande inte korrekt av Kina.

| AB. | Kinas engagemang i Afrika bör inte enbart ses mot bakgrund av tryggade energi- och råvaruleveranser, utan också tryggade livsmedelsleveranser, eftersom Kina räknar med ökande livsmedelsimport i framtiden. |
| --- | --- |

AB.

Kinas engagemang i Afrika bör inte enbart ses mot bakgrund av tryggade energi- och råvaruleveranser, utan också tryggade livsmedelsleveranser, eftersom Kina räknar med ökande livsmedelsimport i framtiden.

| AC. | Europas framtida förbindelser med Afrika kommer att påverkas av om man lyckas genomföra avtalen om ekonomiskt partnerskap eller inte. |
| --- | --- |

AC.

Europas framtida förbindelser med Afrika kommer att påverkas av om man lyckas genomföra avtalen om ekonomiskt partnerskap eller inte.

| AD. | Kina ger krediter istället för utvecklingsbistånd till afrikanska länder, som löper risk att skuldsätta sig för stora belopp. |
| --- | --- |

AD.

Kina ger krediter istället för utvecklingsbistånd till afrikanska länder, som löper risk att skuldsätta sig för stora belopp.

| AE. | Genom Kinas agerande har den viktiga frågan om förbättring och finansiering av infrastrukturer i Afrika åter fått ökad betydelse. |
| --- | --- |

AE.

Genom Kinas agerande har den viktiga frågan om förbättring och finansiering av infrastrukturer i Afrika åter fått ökad betydelse.

| AF. | Enligt siffror från OECD utförs 50 procent av de offentliga arbetena i Afrika av kinesiska uppdragstagare. I kinesiska projekt i Afrika anställs för det mesta kinesiska arbetstagare. |
| --- | --- |

AF.

Enligt siffror från OECD utförs 50 procent av de offentliga arbetena i Afrika av kinesiska uppdragstagare. I kinesiska projekt i Afrika anställs för det mesta kinesiska arbetstagare.

| AG. | Genom att använda sin egen arbetskraft i Afrika säkrar Kina en långsiktig tillgång till den afrikanska marknaden som gynnar kinesiska handelsmän, och påverkar på så sätt de afrikanska nationella samhällsekonomierna. |
| --- | --- |

AG.

Genom att använda sin egen arbetskraft i Afrika säkrar Kina en långsiktig tillgång till den afrikanska marknaden som gynnar kinesiska handelsmän, och påverkar på så sätt de afrikanska nationella samhällsekonomierna.

| AH. | Även kineserna måste vara angelägna om att uppnå en viss grad av investerings- och rättssäkerhet för sina investeringar genom att främja goda styrelseformer i sönderfallande samhällsekonomier. |
| --- | --- |

AH.

Även kineserna måste vara angelägna om att uppnå en viss grad av investerings- och rättssäkerhet för sina investeringar genom att främja goda styrelseformer i sönderfallande samhällsekonomier.

| AI. | Statligt ägda kinesiska företag kan ta större risker när de investerar i Afrika. Det kinesiska energibolaget CNOOC Ltd. meddelade sin avsikt att köpa en 45-procentig andel i ett offshore-oljefält i Nigeria för 2 270 000 000 US-dollar. |
| --- | --- |

AI.

Statligt ägda kinesiska företag kan ta större risker när de investerar i Afrika. Det kinesiska energibolaget CNOOC Ltd. meddelade sin avsikt att köpa en 45-procentig andel i ett offshore-oljefält i Nigeria för 2 270 000 000 US-dollar.

| AJ. | 2007 inrättade Kina investeringsfonden China Investment Cooperation Ltd., vars tillgångar uppgår till över 200 000 000 000 US-dollar och som för närvarande är den sjätte största statliga investeringsfonden i världen. |
| --- | --- |

AJ.

2007 inrättade Kina investeringsfonden China Investment Cooperation Ltd., vars tillgångar uppgår till över 200 000 000 000 US-dollar och som för närvarande är den sjätte största statliga investeringsfonden i världen.

| AK. | Kina är redan, eller håller på att bli, det land i världen som släpper ut mest koldioxid, och det kinesiska folket drabbas direkt av dessa utsläpp. EU hör också till dem som släpper ut mest koldioxid i världen, och européerna måste också ta itu med konsekvenserna av sina utsläpp. De löften som gavs vid G8+5-toppmötet i Heiligendamm 2007 omfattar ett riktmärke på 50 procents utsläppsminskningar till 2050. Andra mål som EU och Kina ställt upp avser minskade utsläpp och förnybara energikällor. Afrika är den kontinent som förutsägs drabbas hårdast av miljöförstöring, avskogning och klimatförändringar. |
| --- | --- |

AK.

Kina är redan, eller håller på att bli, det land i världen som släpper ut mest koldioxid, och det kinesiska folket drabbas direkt av dessa utsläpp. EU hör också till dem som släpper ut mest koldioxid i världen, och européerna måste också ta itu med konsekvenserna av sina utsläpp. De löften som gavs vid G8+5-toppmötet i Heiligendamm 2007 omfattar ett riktmärke på 50 procents utsläppsminskningar till 2050. Andra mål som EU och Kina ställt upp avser minskade utsläpp och förnybara energikällor. Afrika är den kontinent som förutsägs drabbas hårdast av miljöförstöring, avskogning och klimatförändringar.

| AL. | Det är lovvärt att Kina har anslutit sig till Kyotoprotokollet och konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (CITES). Kina har värdefulla sakkunskaper i kampen mot avskogning och ökenspridning. |
| --- | --- |

AL.

Det är lovvärt att Kina har anslutit sig till Kyotoprotokollet och konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (CITES). Kina har värdefulla sakkunskaper i kampen mot avskogning och ökenspridning.

| AM. | Över hälften av all skogsavverkning i särskilt sårbara regioner, inbegripet i Centralafrika, uppskattas ske olagligt. Kina anklagas för att vara huvudansvarigt för att den olagliga avverkningen över hela världen nyligen ökat. Exempelvis uppskattas 90 procent av virkesexporten från Ekvatorialguinea till Kina vara olaglig. |
| --- | --- |

AM.

Över hälften av all skogsavverkning i särskilt sårbara regioner, inbegripet i Centralafrika, uppskattas ske olagligt. Kina anklagas för att vara huvudansvarigt för att den olagliga avverkningen över hela världen nyligen ökat. Exempelvis uppskattas 90 procent av virkesexporten från Ekvatorialguinea till Kina vara olaglig.

| AN. | Kina har förklarat att de ”fem principerna för fredlig samexistens” utgör hörnstenarna för dess ”oberoende utrikespolitik för fred”, som grundar sig på konceptet ”icke-inblandning”, vilket emellertid inte är neutralt, såsom det uppfattats i afrikanska länder där man uttryckt kritik mot Kina och t.o.m. anti-kinesiska känslor. Kinesiska olje- och gruvarbetare har attackerats, rövats bort och mördats i Zambia, Nigeria och Etiopien. Kina önskar att landet ses som en ansvarstagande världsmakt och måste lovordas för att ha använt sitt inflytande för att uppmuntra den sudanesiska regeringen att acceptera en hybridstyrka från FN och AU i Darfur. Som ständig medlem i säkerhetsrådet kan Kina spela en avgörande roll när det gäller att förebygga, medla i och lösa konflikter. |
| --- | --- |

AN.

Kina har förklarat att de ”fem principerna för fredlig samexistens” utgör hörnstenarna för dess ”oberoende utrikespolitik för fred”, som grundar sig på konceptet ”icke-inblandning”, vilket emellertid inte är neutralt, såsom det uppfattats i afrikanska länder där man uttryckt kritik mot Kina och t.o.m. anti-kinesiska känslor. Kinesiska olje- och gruvarbetare har attackerats, rövats bort och mördats i Zambia, Nigeria och Etiopien. Kina önskar att landet ses som en ansvarstagande världsmakt och måste lovordas för att ha använt sitt inflytande för att uppmuntra den sudanesiska regeringen att acceptera en hybridstyrka från FN och AU i Darfur. Som ständig medlem i säkerhetsrådet kan Kina spela en avgörande roll när det gäller att förebygga, medla i och lösa konflikter.

| AO. | Trots framsteg när det gäller vissa sociala och ekonomiska fri- och rättigheter fortsätter Kina att visa bristande respekt för grundläggande mänskliga rättigheter, inbegripet rätten till liv och en rättvis rättegång, yttrandefrihet och föreningsfrihet samt andra sociala, ekonomiska och kulturella rättigheter, inbegripet arbetsrättsliga. Bristen på respekt för de mänskliga rättigheterna är särskilt påtaglig i fråga om tibetanerna. Detta påverkar bilden av Kina och Kinas agerande utomlands, särskilt i Afrika, där utveckling och god samhällsstyrning inte kan nå framsteg utan demokratisk ansvarsskyldighet, respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

AO.

Trots framsteg när det gäller vissa sociala och ekonomiska fri- och rättigheter fortsätter Kina att visa bristande respekt för grundläggande mänskliga rättigheter, inbegripet rätten till liv och en rättvis rättegång, yttrandefrihet och föreningsfrihet samt andra sociala, ekonomiska och kulturella rättigheter, inbegripet arbetsrättsliga. Bristen på respekt för de mänskliga rättigheterna är särskilt påtaglig i fråga om tibetanerna. Detta påverkar bilden av Kina och Kinas agerande utomlands, särskilt i Afrika, där utveckling och god samhällsstyrning inte kan nå framsteg utan demokratisk ansvarsskyldighet, respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen.

| AP. | Kina bör lovordas för att ha uppfyllt minimikraven i Kimberleyprocessens certifieringssystem för den internationella handeln med rådiamanter och för att ha utarbetat riktlinjer för ansvarsfullt beteende för skogsföretag. |
| --- | --- |

AP.

Kina bör lovordas för att ha uppfyllt minimikraven i Kimberleyprocessens certifieringssystem för den internationella handeln med rådiamanter och för att ha utarbetat riktlinjer för ansvarsfullt beteende för skogsföretag.

| AQ. | Kina bör lovordas för att ha ratificerat FN:s konvention mot korruption, trots att korruption fortfarande är ett allvarligt problem i Kina som, på provinsnivå och lokal nivå, dramatiskt påverkar kapaciteten att uppnå politiska mål och standarder som den centrala regeringen fastställt. Dessa metoder får följder för de afrikanska länder i vilka Kina och kinesiska företag investerar; de främjar ofta korruption och de hjälper till att berika korrupta regimer och hålla dem kvar vid makten, vilket undergräver god samhällsstyrning, ansvarsskyldighet och rättssäkerhet. Att strikt respektera FN:s konvention mot korruption är avgörande för att främja god samhällsstyrning, ansvarsskyldighet och rättssäkerhet. |
| --- | --- |

AQ.

Kina bör lovordas för att ha ratificerat FN:s konvention mot korruption, trots att korruption fortfarande är ett allvarligt problem i Kina som, på provinsnivå och lokal nivå, dramatiskt påverkar kapaciteten att uppnå politiska mål och standarder som den centrala regeringen fastställt. Dessa metoder får följder för de afrikanska länder i vilka Kina och kinesiska företag investerar; de främjar ofta korruption och de hjälper till att berika korrupta regimer och hålla dem kvar vid makten, vilket undergräver god samhällsstyrning, ansvarsskyldighet och rättssäkerhet. Att strikt respektera FN:s konvention mot korruption är avgörande för att främja god samhällsstyrning, ansvarsskyldighet och rättssäkerhet.

| AR. | Europeiska, kinesiska och andra vapenexportörer underblåser de väpnade konflikterna i Afrika, vilket undergräver utvecklingen på ett allvarligt sätt. Medlemsstaterna är ännu inte juridiskt bundna av EU:s uppförandekod för vapenexport och utövar otillräcklig kontroll över olagliga vapen som exporteras till eller passerar genom Afrika. |
| --- | --- |

AR.

Europeiska, kinesiska och andra vapenexportörer underblåser de väpnade konflikterna i Afrika, vilket undergräver utvecklingen på ett allvarligt sätt. Medlemsstaterna är ännu inte juridiskt bundna av EU:s uppförandekod för vapenexport och utövar otillräcklig kontroll över olagliga vapen som exporteras till eller passerar genom Afrika.

| AS. | Kina har ett särskilt ansvar som en av världens största vapenexportörer och som ständig medlem i FN:s säkerhetsråd. |
| --- | --- |

AS.

Kina har ett särskilt ansvar som en av världens största vapenexportörer och som ständig medlem i FN:s säkerhetsråd.

| AT. | Öppenheten är bristfällig i fråga om Kinas export av konventionella vapen, handeldvapen och lätta vapen. Amnesty International har nyligen anklagat Kina för att ha en ”farligt tillåtande” inställning till vapenexport. Kina är ansvarigt för betydande överföringar av vapen till konfliktdrabbade länder, till och med i strid mot FN-embargon exempelvis i Darfur, Liberia och Demokratiska Republiken Kongo. |
| --- | --- |

AT.

Öppenheten är bristfällig i fråga om Kinas export av konventionella vapen, handeldvapen och lätta vapen. Amnesty International har nyligen anklagat Kina för att ha en ”farligt tillåtande” inställning till vapenexport. Kina är ansvarigt för betydande överföringar av vapen till konfliktdrabbade länder, till och med i strid mot FN-embargon exempelvis i Darfur, Liberia och Demokratiska Republiken Kongo.

| AU. | Kina bör lovordas för att vara det land som tillhandahåller näst flest fredsbevarande FN-styrkor bland de ständiga medlemmarna i säkerhetsrådet, och Kina har redan sänt mer än 3 000 man på fredsbevarande uppdrag i Afrika. |
| --- | --- |

AU.

Kina bör lovordas för att vara det land som tillhandahåller näst flest fredsbevarande FN-styrkor bland de ständiga medlemmarna i säkerhetsrådet, och Kina har redan sänt mer än 3 000 man på fredsbevarande uppdrag i Afrika.

1.   Europaparlamentet understryker att EU måste förstärka effekterna av sin politik i Afrika genom att se till att löften och åtaganden uppfylls, och betonar i detta sammanhang Lissabonfördragets betydelse för att förbättra effektiviteten och samstämmigheten i EU:s yttre förbindelser, med vederbörlig hänsyn till utvecklingspolitiska frågor.

2.   Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att utforma en sammanhängande strategi för att möta de nya utmaningarna från tillväxtländer som ger bistånd till Afrika, exempelvis Kina, och att samordna olika medlemsstaters och EU-institutionernas strategi i denna fråga. Parlamentet betonar vidare att man inte ska försöka efterlikna Kinas metoder och mål, eftersom detta inte nödvändigtvis är förenligt med EU:s värderingar, principer och långsiktiga intressen. Parlamentet konstaterar att denna strategi bör integreras i EU:s dialog med Afrikanska unionen och i förbindelserna med alla afrikanska partner. Parlamentet betonar att EU bör inleda en utvecklingspolitisk dialog med Kina för att diskutera metoder och mål, men att EU även i fortsättningen måste hålla fast vid sin egen strategi om utvecklingssamarbete.

3.   Europaparlamentet uppmanar EU med kraft att också i konkurrens med andra givarnationer behålla sina höga krav på att främja god samhällsstyrning och iakttagandet av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar EU att i denna konkurrens positionera sig med kvalitativt bättre erbjudanden, t.ex. etablering av moderna, klimatvänliga tillverkningsanläggningar för förädling av råvaror i ursprungslandet och anställning och utbildning av lokal arbetskraft. Parlamentet konstaterar att utarbetande av sådana erbjudanden också bör integreras i EU:s dialog med Afrikanska unionen och i förbindelserna med alla afrikanska partner, specifikt vid genomförandet av den gemensamma EU–Afrika-strategin och handlingsplanen.

4.   Europaparlamentet välkomnar att Kina är berett att samarbeta i praktiska frågor med de afrikanska länderna utan att inta en förmyndarroll. Parlamentet noterar att detta samarbete är av ett pragmatiskt slag, och beklagar i detta sammanhang att Kina samarbetar med afrikanska förtryckarregimer. Parlamentet framhåller att det vore önskvärt att koppla politiska villkor till samarbetet och ge större utrymme åt mänskliga rättigheter och miljöfrågor.

5.   Europaparlamentet uppmanar EU och Kina att, så ofta det går, diskutera, utarbeta och formulera sina strategier för Afrika på ett ansvarsfullt sätt, med målet att främja hållbar utveckling och uppnående av millennieutvecklingsmålen. Parlamentet betonar vikten av att formulera konstruktiva dialoger inom en multilateral ram med alla relevanta aktörer på kontinenten, särskilt AU och Nepad. Parlamentet uppmanar därför EU att säkerställa att forumet för afrikanskt partnerskap (African Partnership Forum) aktivt inbegriper samtliga större givare och investerare, framför allt Kina.

6.   Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och Kina att öka sitt stöd till Nepad som drivkraft för en hållbar utvecklingsstrategi för Afrika och även stödja de afrikanska regionala organisationerna, AU, Panafrikanska parlamentet samt Afrikas nationella parlament och regeringar för att förbättra deras ledarskap och öka deras egenansvar för en sådan strategi. Parlamentet uppmanar EU att bidra till att stärka Afrikas förmåga att säkerställa samstämmighet mellan givare och investerare och att garantera att utländska investeringar bidrar till att främja en hållbar utveckling.

7.   Europaparlamentet betonar sin vilja att inleda en dialog med den kinesiska nationella folkkongressen, Panafrikanska parlamentet och de afrikanska nationella parlamenten i syfte att främja en hållbar utveckling och förbättra kapaciteten för inbördes kontroll.

8.   Europaparlamentet uppmanar EU att uppmuntra Kina att axla sitt ansvar som ständig medlem i FN:s säkerhetsråd, inbegripet ”ansvaret att skydda”, och därigenom bekräfta att Kinas närvaro i Afrika i sig faktiskt påverkar värdländerna, även politiskt, oavsett om landet har för avsikt att tillämpa en politik som går ut på ”icke-inblandning”.

9.   Europaparlamentet uppmanar EU att beakta de åsikter som de afrikanska staterna och AU uttrycker i sina synpunkter på Kinas Afrikapolitik och dess konsekvenser. Parlamentet betonar att EU bör undvika generaliseringar om Kinas roll, inta en öppen och konstruktiv inställning till Kina och inte försöka påtvinga landet europeiska modeller och åsikter.

Hållbar utveckling

10.   Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta dialogen mellan Afrika, EU och Kina till ömsesidig nytta utgående från Afrikas behov och i de afrikanska ländernas och folkens intresse, i syfte att stärka effektiviteten och samstämmigheten i utvecklingssamarbetet, utforska konkreta samarbetsvägar och förbättra partnerskapen samt att undvika separata åtgärder utan samordning. Parlamentet föreslår att EU, AU och Kina inrättar ett permanent rådgivande organ, för att förbättra samstämmigheten och effektiviteten för de olika insatserna i utvecklingssamarbetet. Parlamentet uppmanar EU, Kina och Afrika att upprätta en global ram för konkreta operativa projekt om gemensamma utmaningar såsom anpassning till klimatförändringar, förnybar energi, jordbruk, vatten och hälsa.

11.   Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att stärka sina förbindelser med de afrikanska länderna genom att uppfylla sina biståndsåtaganden och prioritera uppnåendet av millennieutvecklingsmålen. Parlamentet välkomnar att EG:s bistånd ökade med 6 procent och att de 15 medlemsstaternas bistånd ökade med 2,9 procent under 2006 jämfört med föregående år, men beklagar att det offentliga utvecklingsbiståndet (ODA) från de 15 medlemsstaterna till alla regioner minskat som andel av bruttonationalinkomst (BNI) från 0,44 procent ODA/BNI under 2005 till 0,43 procent ODA/BNI under 2006. Parlamentet beklagar också att fyra medlemsstater misslyckats med att nå det individuella målet på 0,33 procent av BNI under 2006, och att flera skulle ha misslyckats om inte nödhjälp, och andra poster som inte motsvarar tillgängliga fonder för utvecklingsländerna, skulle ha dragits av från siffrorna för ODA.

12.   Europaparlamentet påminner om att det slutliga målet för all utvecklingspolitik, vare sig den genomförs av EU eller Kina, bör vara att minska och utrota fattigdomen.

13.   Europaparlamentet uppmanar EU att stärka obundna biståndsåtaganden och uppmuntra Kina att lämna obundet bistånd till sina afrikanska partner för att säkerställa att ekonomiska villkor för internationellt bistånd eller lån inte hämmar den hållbara utvecklingen. I detta sammanhang uppmanar parlamentet med kraft EU att förmå Kina att skapa fler arbetstillfällen på den lokala afrikanska arbetsmarknaden i stället för att ta in tusentals kinesiska arbetare.

14.   Europaparlamentet uppmanar EU att uppmuntra Kina att utnyttja sin sjukvårdsexpertis för att stödja initiativ som syftar till att förbättra de offentliga hälso- och sjukvårdssystemen i Afrika, att säkerställa hållbar utveckling, och att stödja initiativ för att bekämpa de fattigdomsrelaterade pandemier som plågar Afrika, det vill säga hiv/aids, malaria och tuberkulos.

15.   Europaparlamentet uppmanar EU att, inom ramen för OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd (OECD/DAC), delta i en konstruktiv dialog med tillväxtländer som ger bistånd men som inte är med i DAC, inbegripet Kina, i syfte att uppmuntra dessa att anta DAC:s riktlinjer och standarder eller likvärdiga uppförandekoder och respektera principerna i Parisförklaringen om biståndseffektivitet.

16.   Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att uppmuntra Kina att inrätta en specialiserad biståndsinstitution, för att förbättra den kinesiska sakkunskapen om bistånd och biståndsoberoendet, och åta sig att rapportera öppet om biståndsbudgeten. Parlamentet uppmanar EU att på begäran bistå Kina i att utveckla denna sakkunskap.

17.   Europaparlamentet uppmuntrar EU och de afrikanska länderna att bjuda in företrädare från Kina att delta i bilaterala och multilaterala givarsamordningsmöten.

18.   Europaparlamentet uppmanar EU att uppmuntra Kinas deltagande när det gäller att bemöta de utmaningar som hör samman med den demografiska situationen i Afrika. I detta sammanhang framhåller parlamentet att befolkningstillväxten är högre än den ekonomiska tillväxten i många delar av Afrika, och att åtgärder för att ändra denna situation omfattar förbättring av den sexuella och reproduktiva hälsan, vilket anges i FN:s rapport från den internationella konferensen om befolkning och utveckling 1994.

19.   Europaparlamentet betonar att internationella partnerskap för utveckling måste sätta människorna i centrum, eftersom en hållbar utveckling endast är möjlig om det civila samhället stärks. Parlamentet betonar att kvinnor och minoritetsgrupper eller sårbara grupper bör få särskilt stöd och värdesättas som viktiga aktörer för utveckling, och att föreningsfrihet och fria och pluralistiska medier är nödvändiga förutsättningar för utveckling och måste stödjas av dessa partnerskap.

20.   Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att nå ut till en större del av allmänheten i Afrika och EU genom närvaro och besök av samt dialog med europeiska regeringsföreträdare på hög nivå.

Energi och naturresurser

21.   Europaparlamentet anser att EU:s utrikespolitik, mot bakgrund av Kinas engagemang i Afrika, bör fästa större vikt vid samarbetet med Afrika i energifrågor. Parlamentet efterlyser ett aktivt samarbete mellan Afrika och EU på energipolitikens område.

22.   Europaparlamentet inser vikten av öppenhet i förvaltningen av naturresurser för att generera inkomster som är avgörande för utveckling och för att minska fattigdomen, säkerställa stabil försörjning och förhindra resursrelaterade konflikter och instabilitet i resursrika länder. Parlamentet uppmanar EU att uppmuntra Afrikas resursrika länder att ansluta sig till EITI-initiativet (Extractives Industry Transparency Initiative) genom att erbjuda bättre politiskt, ekonomiskt och tekniskt stöd till EITI, i syfte att bland annat göra det möjligt för det civila samhället att delta i EITI på ett fritt och effektivt sätt. Parlamentet uppmanar med kraft EU att inleda ett aktivt samarbete med den kinesiska regeringen och kinesiska företag för att uppmuntra dem att stödja EITI, och uppmanar EU att förespråka att EITI utvidgas till att även omfatta andra naturresurser, exempelvis virke, samt att intäkterna kanaliseras till regeringarna via resursstödda lån.

23.   Europaparlamentet anser det ytterst viktigt att EU uppmanar alla politiska makthavare och internationella investerare som är verksamma i Afrika att strikt respektera de sociala och miljörelaterade skyddsbestämmelser som Världsbanken beslutade om 2002 för utvinningsindustrin.

24.   Europaparlamentet uppmanar EU att aktivt främja öppenhet, inte bara när det gäller inkomster från naturresurser, utan även i fråga om utgifter i förhållande till inkomster från naturresurser, genom att stödja initiativ för att förbättra öppenhet i budgetförvaltningen i afrikanska länder. Parlamentet uppmanar med kraft EU att arbeta för ”ansvarsfull långivning” från alla biståndsgivare, som kräver att mottagande resursrika länder med en historia av undermålig samhällsstyrning och korruption ska vidta konkreta åtgärder för att öka öppenheten i förvaltningen av inkomsterna som ett villkor för att erhålla icke-humanitärt bistånd. Parlamentet uppmanar EU att tillämpa artiklarna 96 och 97 i Cotonouavtalet mer konsekvent gentemot resursrika länder, och att parallellt inleda en dialog med Kina och andra givare för att öka effektiviteten av sammanhängande åtgärder genom samordning. Parlamentet betonar att EU bör föregå med gott exempel genom att göra sina egna utvecklingsprogram och -projekt till modeller för öppenhet och god samhällsstyrning.

25.   Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att verka för strängare internationell kontroll av olagligt virke och handeln med elfenben. Parlamentet uppmanar EU att förespråka de principer som anges i EU:s handlingsplan för skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (Flegt) och att också uppmuntra Kina att anta liknande principer i dess egen import av virke från Afrika, i syfte att stoppa handeln med olagligt avverkat virke och främja hållbar förvaltning av skogar. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att snarast lägga fram förslag om att olagligförklara import av olagligt avverkat virke och produkter av olagligt avverkat virke till EU för att avskräcka Kina från att olagligt avverka afrikanskt virke för sin möbelexport. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvidga sina förhandlingar med tredjeländer om frivilliga partnerskapsavtal och uppmanar EU att bidra till stärkande av liknande initiativ, såsom Flegt-avtal med afrikanska och asiatiska stater.

26.   Europaparlamentet uppmanar EU att rekommendera att internationella konventioner om utvinning eller prospektering av energiresurser omfattar öppna licensavtal och innehålla villkor som styr skatteinkomsterna till regeringarna samt en klausul om att en procentandel av vinsterna investeras i utveckling av lokalsamhällen.

27.   Europaparlamentet uppmanar EU och Kina att ta itu med problemet med olaglig handel av naturresurser genom samordnade åtgärder, vilka bör omfatta en överenskommelse om en definition av vad som utgör ”konfliktresurser” och utnämnande av en internationell expertgrupp som utarbetar multilaterala metoder för att hantera denna fråga.

28.   Europaparlamentet uppmanar EU och Kina att investera mer i förnybar energi som ett sätt att ta itu med miljöförstöring och klimatförändringar, och som ett sätt att förebygga konflikter om knappa resurser, såsom olja.

Handel, investeringar och infrastrukturer

29.   Europaparlamentet påpekar att diversifiering av handeln i allmänhet är en avgörande faktor för att få till stånd stabil ekonomisk tillväxt i alla afrikanska stater. Parlamentet framhåller att kinesisk export av varor till Afrika inte bör hindra utvecklingen av afrikansk industri eller förstöra denna industris konkurrenskraft.

30.   Europaparlamentet uppmanar EU och vädjar till Kina att erbjuda Afrika en väg ut ur ”råvarufällan” samt uppmuntra Afrikas omvandling från råvaruleverantör till varuproducent och tillhandhållare av tjänster. I detta sammanhang uppmanar parlamentet med kraft EU att uppmuntra alla berörda aktörer, det vill säga medlemsstaterna och de tillväxtländer som är biståndsgivare, exempelvis Kina, att diversifiera handeln och investeringarna, överföra teknik till afrikanerna, stärka de internationella reglerna om rättvis handel, utvidga det globala marknadstillträdet för afrikanska produkter, sänka tullarna på förädlade varor från Afrika, främja utvecklingen av den privata sektorn och dess tillgång till finansiering, underlätta handeln, främja regional integration i Afrika och underlätta penningöverföringar från afrikaner bosatta utanför Afrika.

31.   Europaparlamentet uppmanar EU att öka sin ekonomiska inverkan på Afrikas utveckling genom att reformera sin egen gemensamma jordbrukspolitik och genom att underlätta afrikanska produkters tillträde till EU:s marknad. Parlamentet uppmanar EU och vädjar till Kina att i samband med reformer av sin egen jordbrukspolitik i högre grad ta hänsyn till den afrikanska jordbrukssektorns utvecklingsmöjligheter, att underlätta import av afrikanska jordbruksprodukter och att i samband med jordbruksexport noga beakta att utbyggnaden av livsmedels- och sysselsättningstryggande jordbruksproduktion i Afrika inte hotas.

32.   Europaparlamentet uppmanar EU och vädjar till Kina att öka sina insatser för en rättvis världshandel med målet att uppnå samstämmighet mellan handels- och utvecklingspolitiken, att avsevärt höja den andel av vinsten från den globala handeln med varor som kommer deltagande producenter och arbetstagare till godo, utvidga tillgången till afrikanska produkter på världsmarknaderna och sänka importtullarna på helfabrikat från Afrika. Parlamentet vädjar till Kinas regering och till EU att utveckla en exportstrategi som inte hindrar produktion av varor i Afrika under förhållanden som är miljömässigt och socialt hållbara.

33.   Europaparlamentet vädjar till Kina att i samband med lämnandet av krediter ta hänsyn till de händelser som framkallat många utvecklingsländers skuldkris, och att inte upprepa de fel som kreditgivarna begått tidigare.

34.   Europaparlamentet välkomnar det steg Kina tagit för att förbättra sociallagstiftningen och arbetstagarnas rättigheter från och med den 1 januari 2008, efter påtryckningar från WTO och den internationella allmänna opinionen, och betonar att mer bindande sociallagstiftning i Kina borde få positiva effekter på Kinas agerande i Afrika.

35.   Europaparlamentet understryker viken av att Afrika utvecklar en egen strategi gentemot Kina. En sådan strategi är enligt parlamentet mycket viktig för att ge handelsförbindelserna mellan Kina och Afrika en mer ömsesidig karaktär. Parlamentet betonar att denna strategi måste inriktas på ökat deltagande av afrikanska arbetstagare i kinesiska projekt i Afrika, större beredvillighet från Kinas sida att bidra med tekniköverföring samt utvidgat tillträde till den kinesiska marknaden för typiska afrikanska exportvaror såsom kaffe, kakao och lädervaror.

36.   Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen inom ramen för de pågående förhandlingarna med Kina om ett nytt handelskapitel i partnerskaps- och samarbetsavtalet insisterar på en bindande utformning av texten när det gäller ILO:s grundläggande arbetsnormer, företagens sociala ansvar och miljöansvar, bestämmelser mot social och miljömässig dumpning, ILO:s rekommendationer för drägliga arbetsvillkor samt efterlevnad av de krav som följer av internationella konventioner avseende mänskliga rättigheter.

37.   Europaparlamentet betonar vikten av att använda lokal arbetskraft som arbetar under rättvisa ekonomiska villkor vid genomförande av investeringar i infrastruktur och konstruktion av nya anläggningar. Parlamentet efterlyser ökat engagemang i utbildningen av arbetstagare inom ramen för stipendier och cirkulär migration. Parlamentet efterlyser åtgärder för ökad delaktighet från den delvis högt kvalificerade afrikanska diasporan och att penningöverföringar från afrikaner bosatta utanför Afrika gynnas.

38.   Europaparlamentet erkänner den avgörande positiva roll som informations- och kommunikationsteknik (IKT) spelar generellt sett, som ett stöd för tillväxt, konkurrensförmåga och skapande av arbetstillfällen. Parlamentet rekommenderar att kommissionen sammanför nuvarande afrikanska och europeiska program med tydligare fokus på att bygga upp IKT-kapaciteten hos små och medelstora företag genom offentlig–privata partnerskap, så att institutioner och politik utformas för att underlätta investeringar, innovationer och tekniköverföring.

39.   Europaparlamentet uppmanar EU och Kina att stödja Afrikanska unionen och Nepad i genomförandet av miljökonsekvensbedömningar och i utvärderingen av den potentiella fattigdomsminskade tillväxten för utländska investeringsprojekt i Afrika, särskilt inom områdena energi och infrastruktur, samt i utvecklingen av ett öppnare system för tilldelning av kontrakt och offentliga utgifter. Parlamentet understryker betydelsen av långsiktig planering av de afrikanska ländernas användning av vinster som uppkommit genom den senaste råvaruprisökningen, vinster inom energiprospektering och utländska investeringsflöden. I detta syfte uppmanar parlamentet med kraft EU och Kina att målinriktat stödja uppbyggnaden av lämplig förvaltningskompetens.

40.   Europaparlamentet uppmanar EU att engagera sig i gemensamma projekt med Kina i Afrika på områdena för utforskning av energi, transporter och infrastrukturer, i syfte att tillsammans med AU och Nepad utveckla en gemensam uppsättning igångsättningsregler och investeringar.

41.   Europaparlamentet uppmanar EU och Kina att investera i utbildning i Afrika eftersom utbildad arbetskraft är en av hörnstenarna för en mer oberoende utveckling.

42.   Europaparlamentet uppmanar EU att gå längre än det pågående företagarforumet EU–Afrika och utarbeta en sammanhängande handlingsplan för att stimulera och diversifiera europeiska investeringar i Afrika.

43.   Europaparlamentet inser att europeiska ekonomiska investeringar i Afrika lider av konkurrensnackdelar på grund av öppet eller dolt stöd till kinesiska projekt och anbud från den kinesiska regeringen (eller från helägda statliga företag), av högre kostnader till följd av sociala och ekonomiska standarder som de kinesiska konkurrenterna inte uppfyller, av kopplat kinesiskt bistånd som hindrar europeiska företag att delta i projekt finansierade via kinesiskt stöd, och av europeiska företags begränsade tillgång till finansiering och risktäckningsinstrument.

Miljö

44.   Europaparlamentet noterar miljökonsekvenserna av Kinas närvaro i Afrika och uppmanar med kraft Kina ta sitt miljöansvar, både på hemmaplan och i Afrika.

45.   Europaparlamentet uppmanar EU att uppmuntra kinesiska exportkreditmyndigheter, inbegripet Exim Bank, att genomföra systematiska miljöbedömningar av infrastrukturprojekt i Afrika, exempelvis dammar, vägar och gruvor.

46.   Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att tillsammans med de minst utvecklade länderna och de små ö-stater som är utvecklingsländer upprätta en global klimatförändringsallians som särskilt stärker samarbetet för anpassningar till klimatförändringarna. Parlamentet uppmanar EU att bjuda in Kina att delta på viktiga områden av alliansens arbete, såsom i dialogen om katastrofförebyggande åtgärder och utveckling av klimatsäkring, där samarbete är av avgörande betydelse p.g.a. Kinas ställning som stor bidragsgivare och investerare i Afrika och av att Kina ofta investerar i storskaliga infrastrukturprojekt som i många fall är särskilt känsliga för klimatförändringar.

47.   Parlamentet efterlyser ökat ekonomiskt stöd till anpassningar till klimatförändringarna och anser att skyldigheten att bidra bör fastställas enligt både historiska utsläpp och betalningsförmåga och att medel inte bör tas från befintliga biståndsbudgetar. I detta sammanhang uppmanar parlamentet med kraft EU att förespråka förstärkta samordnade och kompletterande internationella åtgärder när det gäller att tillhandahålla finansiella resurser och investeringar till stöd för åtgärder för att mildra effekterna av och tillåta anpassningar till klimatförändringarna i Afrika. Detta bör enligt parlamentet ske genom bättre tillgång till lämpliga, förutsebara och varaktiga finansiella resurser, finansiellt och tekniskt stöd till utveckling av kapacitet för att bedöma kostnaderna för anpassningar och på så sätt fastställa det finansiella behovet samt genom nya, utökade resurser, inbegripet offentlig finansiering och finansiering på förmånliga villkor. Parlamentet understryker att allt finansiellt stöd bör lämnas med minsta möjliga byråkrati och kräver att en effektiv övervakning av resultaten inrättas.

48.   Europaparlamentet uppmanar EU att inleda multilaterala diskussioner med AU medlemsstater och Kina samt med det civila samhället om de globala hoten från miljöförstöring och klimatförändring och kräva att åtagandena i handlingsplanen från Bali, som undertecknades vid den trettonde partskonferensen (COP-13) i Bali den 15 december 2007, bildar grund för ett nytt regelverk för perioden efter 2012.

49.   Europaparlamentet uppmanar EU att gå i täten för att mildra effekterna av klimatförändringarna genom ett prioriterat och intensivt program som omfattar storskaligt finansiellt stöd (utöver de nuvarande biståndsbudgetposterna) för utveckling och genomförande av grön energiteknik i både tillväxtländer och utvecklingsländer, men att också ta hänsyn till ländernas olika behov. Framför allt uppmanar parlamentet EU att tillhandahålla finansiering som gör det möjligt att överföra billig grön teknik till afrikanska länder. Parlamentet inser att ökad finansiering av tekniköverföring är ett avgörande steg mot att senast 2009 nå en uppgörelse om en ram för globala klimatförändringar för perioden efter 2012.

50.   Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och Kina att i enlighet med handlingsplanen från Bali se till att deras projekt i Afrika – särskilt energiutvinningsprojekt – är miljömässigt hållbara och förenliga med handlingsplanen från Bali.

51.   Europaparlamentet inser att västerländsk handel och konsumtion bär en del av ansvaret för Kinas ökande efterfrågan på afrikanska naturresurser, liksom för att utvecklingsländernas koldioxidutsläpp ökar till följd av att förorenande industrier ”utlokaliseras”. Parlamentet uppmanar EU att ta upp frågan om rättvis handel och klimaträttvisa inom ramen för det trilaterala samarbetet med Kina och Afrika samt att stärka åtgärderna för att främja en socialt och miljömässigt ansvarsfull konsumtion (inbegripet genom produktmärkning som visar produktens miljöpåverkan under hela dess livscykel, från utvinning av naturresurser till produktion och transport).

52.   Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att förespråka ökat internationellt samarbete med framför allt Kina för att få till stånd brådskande anpassningsåtgärder genom sårbarhetsbedömningar, åtgärdsprioritering, bedömning av finansiella behov, kapacitetsutveckling och motåtgärder, införlivande av anpassningsåtgärder i planeringen på sektornivå och nationell nivå, särskilda projekt och program samt incitament för genomförandet av anpassningsåtgärder och andra metoder för att möjliggöra klimatvänlig utveckling. I detta sammanhang bör hänsyn enligt parlamentets mening tas till de brådskande och omedelbara behoven i utvecklingsländer som är sårbara för klimatförändringarnas negativa effekter, till exempel i de afrikanska länder som är särskilt hårt drabbade av torka, ökenspridning och översvämningar.

53.   Europaparlamentet uppmanar EU att stärka dialogen med Afrika och Kina och utveckla gemensamma strategier för att hantera globala miljöproblem såsom skogsskövling, ökenspridning och fragmentering, minskning eller förlust av biologisk mångfald och markens bördighet samt förorening av vatten och luft. Parlamentet uppmanar EU att främja energieffektivitet, grön teknik, riskhantering och mekanismer för tidig varning om kriser samt ansvarsfull industrialisering och konsumtion.

God samhällsstyrning och mänskliga rättigheter

54.   Europaparlamentet uppmanar med kraft de kinesiska myndigheterna att respektera principerna om demokrati, god samhällsstyrning och mänskliga rättigheter i sina kontakter med Afrika.

55.   Europaparlamentet uppmanar EU att konsekvent agera utifrån sina egna värderingar, principer och åtaganden enligt Cotonouavtalet i förbindelserna med de afrikanska regeringar som hindrar demokratin och kränker de mänskliga rättigheterna genom att vägra ge dem kontroll över bistånd, budgetstöd eller investeringar. Parlamentet uppmanar med kraft EU att se till att humanitärt och annat bistånd i dessa fall ges genom lokala civilsamhälleliga organisationer och bidrar till att stärka dessa organisationers kapacitet. Parlamentet framhåller att EU bör med kraft uppmana andra större bidragsgivare, t.ex. Kina, som är bundna av FN:s människorättskonventioner, -avtal och -instrument, att agera på liknande sätt.

56.   Europaparlamentet betonar att Kinas ”villkorslösa” investeringar i afrikanska länder som missköts av förtryckarregimer, trots vikten av principer som suveränitet, egenansvar och anpassning, leder till att dessa länder upprätthåller överträdelser av mänskliga rättigheterna och ytterligare fördröjer ländernas demokratiska utveckling samt hindrar erkännandet av god samhällsstyrning, inbegripet rättsstatsprincipen och korruptionskontroll. I detta sammanhang understryker parlamentet vikten av att EU förstärker sitt stöd till de regeringar, institutioner och civilsamhälleliga aktörer som främjar god samhällsstyrning, rättsstatsprincipen och respekt för de mänskliga rättigheterna i Afrika, det vill säga nationella parlament, flerpartisystem, utvecklings- och människorättsorganisationer, fria massmedier och antikorruptionsorgan.

57.   Europaparlamentet uppmanar EU att kräva att alla biståndsgivande och biståndsmottagande länder respekterar de riktlinjer och öppenhetsnormer som har fastställts av de internationella finansinstituten och uppmanar med kraft EU att avråda de kinesiska myndigheterna från att uppmuntra nationella banker att anta ”ekvatorsprinciperna” om sociala och miljömässiga normer.

58.   Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att uppmuntra Kina att frivilligt införa bestämmelserna i OECD:s konvention om bekämpning av bestickning och säkerställa att den genomförs, inte bara i Kina, utan även i landets förbindelser med afrikanska länder.

59.   Europaparlamentet uppmanar EU att uppmuntra alla medlemsstater och Kina att delta i de pågående globala initiativen för att underlätta återvinning av tillgångar enligt kapitel V i FN:s konvention mot korruption, inbegripet initiativet för återvinning av stulna tillgångar (StAR) som nyligen inleddes av Världsbanken och FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå (UNODC).

60.   Europaparlamentet uppmanar EU att förmå Kina att ratificera de ILO-konventioner som landet fortfarande inte har antagit och se till att dessa genomförs i utvecklingsländer där kinesiska investerare, företag, experter eller arbetstagare är verksamma, framför allt i Afrika.

61.   Europaparlamentet uppmanar EU att främja utarbetandet av internationella och rättsligt bindande uppförandekoder för god samhällsstyrning, säkra och rättvisa arbetsförhållanden, företagens sociala ansvar och miljöskyddsåtgärder, samt att stödja möjligheterna att utkräva ansvar av företagen.

Fred och säkerhet

62.   Europaparlamentet uppmanar EU att göra sin uppförandekod för vapenexport till ett rättsligt bindande instrument.

63.   Europaparlamentet uppmanar EU att uppmuntra Kina att öka öppenheten i sitt nationella system för kontroll av vapenexport, framför allt genom att säkerställa en fullständig rapportering av exporten till FN:s register för export av konventionella vapen och uppdatera sina regler för vapenexportkontroll för att förhindra överföring av vapen till länder och regioner, särskilt i Afrika, där de internationella mänskliga rättigheterna och den humanitära rätten systematiskt kränks.

64.   Europaparlamentet uppmanar EU att upprätthålla sitt vapenembargo mot Kina så länge Kina fortsätter exportera vapen till väpnade styrkor och väpnade grupper i länder, många av dem afrikanska, som underblåser och upprätthåller konflikter och begår grova överträdelser av de mänskliga rättigheterna.

65.   Europaparlamentet uppmanar EU och Kina att upphöra med sina vapenaffärer med de regeringar som bär ansvaret för överträdelser av de mänskliga rättigheterna, är inblandade i konflikter eller står inför krig, exempelvis regeringarna i Kenya, Zimbabwe, Sudan, Tchad, Demokratiska republiken Kongo, Etiopien, Eritrea och Somalia. Parlamentet uppmanar EU och Kina att stoppa, förebygga och förbjuda vapenleveranser till väpnade icke-statliga aktörer som hotar mänskliga rättigheter, politisk stabilitet och hållbar utveckling på den afrikanska kontinenten.

66.   Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta att förespråka ett internationellt rättsligt bindande fördrag om handel med alla konventionella vapen, vilket förhandlas på FN-nivå.

67.   Europaparlamentet uppmanar EU och Kina att stödja initiativ som leds av Afrika, såsom en beredskapsstyrka och regionala organisationer som fungerar som säkerhetspelare.

68.   Europaparlamentet uppmanar EU att uppmuntra Kina till att fortsättningsvis utöka sitt deltagande i FN:s och AU:s fredsbevarande uppdrag i Afrika, samt att tillhandahålla stridande trupper när detta är nödvändigt och i enlighet med FN:s uppdrag.

69.   Europaparlamentet uppmanar EU att tillsammans med Kina utveckla gemensamma strategier för människors säkerhet, framför allt på områden som traditionell nedrustning, avväpning, demobilisering och återanpassning (DDR), spårbarhet för vapen, minröjning och reform av säkerhetssektorn (SSR). Parlamentet efterlyser också engagemang i icke-traditionella säkerhetsfrågor, såsom förebyggande av naturkatastrofer, klimatflyktingar och ekonomiska flyktingar, fördrivna personer och migranter, narkotika samt smittbara sjukdomar.

*

- *

70.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, regeringen i Folkrepubliken Kina och Kinas nationella folkkongress, Afrikanska unionen, Nepad, Panafrikanska parlamentet och forumet för samarbete mellan Kina och Afrika (FOCAC).

---

(1)  EGT C 200, 30.6.1997, s. 158.

(2)  Peking, oktober 2003, http://www.China-un.ch/eng/xwdt/t88637.htm.

(3)  Peking, den 12 januari 2006, http://www.gov.cn/misc/2006–01/12/content_156490.htm.

(4)  Europeiska unionens råd, 2678:e sammanträdet, Luxemburg, den 3 oktober 2005.

(5)  FN:s dokument (A/Conf. 192/15) från juli 2001, http://disarmament.un.org/cab/poa.html.

(6)  EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

(7)  EUT C 305 E, 14.12.2006, s. 219.

(8)  http://ec.europa.eu/external_relations/china/csp/index.htm.

(9)  Partnerskapsavtal mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (EGT L 317, 15.12.2000, s. 3). Avtalet senast ändrat genom beslut nr 1/2006 av AVS-EG-ministerrådet (EUT L 247, 9.9.2006, s. 22).

---

Torsdag 24 april 2008

| 29.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 259/56 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 259/56

---

Årlig politisk strategi 2009

P6_TA(2008)0174

Europaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om kommissionens årliga politiska strategi för 2009

(2009/C 259 E/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om den årliga politiska strategin för 2009 (KOM(2008)0072), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om den årliga politiska strategin för 2009 (KOM(2008)0072),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om sitt lagstiftnings- och arbetsprogram för 2008 (KOM(2007)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om sitt lagstiftnings- och arbetsprogram för 2008 (KOM(2007)0640),

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Parlamentets strukturerade dialog med kommissionen är ett viktigt interinstitutionellt steg både för genomförandet av lagstiftnings- och arbetsprogrammet för 2008 och för utarbetandet och utformningen av lagstiftnings- och arbetsprogrammet för 2009. |
| --- | --- |

A.

Parlamentets strukturerade dialog med kommissionen är ett viktigt interinstitutionellt steg både för genomförandet av lagstiftnings- och arbetsprogrammet för 2008 och för utarbetandet och utformningen av lagstiftnings- och arbetsprogrammet för 2009.

| B. | Det är därför viktigt att den strukturerade dialogen förs i god tid, så att man kan koncentrera sig på att fastställa EU:s viktigaste strategiska mål för 2009. |
| --- | --- |

B.

Det är därför viktigt att den strukturerade dialogen förs i god tid, så att man kan koncentrera sig på att fastställa EU:s viktigaste strategiska mål för 2009.

Tillväxt och sysselsättning

1.   Europaparlamentet understryker än en gång hur viktigt det är att med kraft genomföra Lissabonstrategin, varvid sambanden mellan ekonomiska, sociala och miljöanknutna framsteg för att skapa en hållbar ekonomi som är dynamisk och innovativ betonas.

2.   Europaparlamentet välkomnar det länge emotsedda stödet till små och medelstora företag som bygger på den kommande rättsakten för småföretag. Parlamentet anser att den rättsakten är ett mycket viktigt led i strategin för att stödja små och medelstora företag. Parlamentet konstaterar vidare att det behövs lagstiftning och en budgetram för att små och medelstora företag ska kunna stödjas på bästa möjliga sätt. Parlamentet varnar dock för missbruk av dessa instrument i syfte att låsa de nationella marknaderna och på så sätt minska konkurrenskraften och konsumenternas valmöjligheter i EU. Parlamentet uppmanar ännu en gång kommissionen att lägga fram ett lagförslag om stadgan för europeiska privata bolag.

3.   Europaparlamentet välkomnar en mer systematisk och integrerad övervakning av de viktigaste varu- och tjänstemarknaderna för att upptäcka befintliga problem. Parlamentet konstaterar att detta skulle kunna innebära utredningar av konkurrensrelaterade frågor och får varken missgynna små och medelstora företag eller de olika varorna och tjänsterna på den inre marknaden. Parlamentet noterar att kommissionen har för avsikt att se till att sektorslagstiftningen rörande den inre marknaden för varor anpassas efter den nya lagstiftningen. Parlamentet uppmanar dock än en gång kommissionen att övervaka medlemsstaternas genomförande och verkställande av sekretesslagstiftningen, och uppmärksammar behovet av en övergripande översyn samt en översyn av direktiv 2001/95/EG (1) om allmän produktsäkerhet. Europaparlamentet betonar vikten av att fortsätta uppmärksamma arbetet med att införliva centrala direktiv för den inre marknaden, särskilt direktiv 2006/123/EG (2) om tjänster på den inre marknaden, och vidareutveckla verktyg för den inre marknaden.

4.   Europaparlamentet välkomnar uppföljningen av översynen av den inre marknaden 2007 med initiativet avseende gemensamt partnerskap mellan kommissionen och medlemsstaterna för att tillämpa lagstiftning avseende den inre marknaden och se till att den verkligen genomförs. Parlamentet noterar ändringsförslagen avseende flera direktiv enligt den nya metoden för att modernisera den inre marknaden för varor. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta arbeta för att förbättra samarbetet med medlemsstaterna inom detta område. Dock beklagar parlamentet bristen på konkret harmonisering av lagförslagen avseende den inre marknaden. Parlamentet understryker vikten av ömsesidigt erkännande i kombination med en målinriktad harmonisering av den inre marknaden för att fullborda den inre marknaden för varor och tjänster.

5.   Europaparlamentet anser att det krävs en ny strategi för att utveckla och främja forskning om de ambitiösa målen i Lissabonstrategin ska kunna uppnås. Parlamentet begär att man gör en första utvärdering av genomförandet av det sjunde ramprogrammet verksamhet inom området för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) före halvtidsöversynen och utvärderingen av Europeiska forskningsrådets verksamhet hittills.

6.   Europaparlamentet framhåller att det är av allra största vikt att garantera stabiliteten på finansmarknaderna och ge konsumenterna lugnande besked mot bakgrund av den pågående finanskrisen. Parlamentet noterar att den aktuella krisen visar hur viktigt det är att EU utvecklar tillsynssystem för att öka insynen vad gäller investerare, skapar bättre värderingsstandarder samt förbättrar tillsynen och värderar kreditvärderingsinstitutens roll. Parlamentet uppmanar kommissionen att arbeta i fullt partnerskap med parlamentet i samband med utvecklingen av den färdplan som Ekofinrådet enades om i december 2007 i syfte att förbättra Lamfalussy-förfarandet, lagstiftningen för finansiella tjänster samt införlivande- och genomförandeprocessen. Parlamentet anser att den riktade översynen av direktiv 2006/48/EG (3) om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut och direktiv 2006/49/EG (4) om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut som har aviserats borde förbättra finansiella institutioners regler om tillsyn och riskhantering och öka förtroendet mellan marknadsaktörerna. Parlamentet bekräftar att det är mycket viktigt att EU representeras bättre och på ett enhetligt sätt i internationella finansinstitutioner, och beklagar att det inte finns något förslag i denna riktning.

7.   Europaparlamentet välkomnar även kommissionens beslutsamhet att gå vidare med arbetet rörande finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag eftersom integreringen på detta område är minimal och konkurrensen måste förbättras på vissa områden för att konsumenterna ska komma i åtnjutande av konkreta fördelar. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant följa genomförandet av direktiv 2008/48/EG om konsumentkreditavtal.

8.   Europaparlamentet noterar kommissionens insatser för att uppnå de mål för sysselsättningsgraden som fastställts i Lissabonstrategin. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta utveckla en gemensam metod för olika sätt att kombinera flexibilitet och trygghet på arbetsmarknaden (flexicurity), som å ena sidan bör främja större flexibilitet på arbetsmarknaden och å andra sidan trygga arbetstagarnas säkerhet, tillsammans med ett balanserat genomförande av de fyra pelare som avser flexicurity, vilket kan bli nödvändigt för att större ekonomiska effekter ska kunna uppnås.

9.   Europaparlamentet framhåller att parlamentet kommer att undersöka konsekvenserna av EG-domstolens aktuella dom i fallen C-438/05 (5), C-341/05 (6) och C-346/06 (7), Rüffert, först med en debatt i kammaren och därefter med en rapport från parlamentet om utmaningar för kollektiva förhandlingar.

10.   Europaparlamentet beklagar att kommissionen ger låg prioritet åt frågor som rör kultur och utbildning i den årliga politiska strategin för 2009. Parlamentet ber kommissionen att stärka det gemensamma utbildningsområdet för alla, genom att framför allt förbättra kvaliteten i och tillgängligheten till EU:s utbildningssystem. Parlamentet framhåller att man särskilt bör uppmärksamma livslångt lärande genom att utveckla studenters rörlighet, språkkunskaper och vuxenutbildning. Parlamentet betonar vikten av kulturell mångfald, särskilt när det gäller digitalt innehåll.

11.   Europaparlamentet välkomnar kommissionens uppgift om ett kommande meddelande om dialog mellan universitet och näringsliv för att bidra till att garantera att europeiska universitet kan konkurrera med de bästa universiteten i världen. Parlamentet stödjer kommissionens initiativ till att utarbeta en grönbok om kultur- och innovationsindustrierna och framhåller behovet av att man vidareutvecklar EU:s verksamhet på detta område, eftersom den i hög grad bidrar till sysselsättning och tillväxt. Parlamentet påpekar att EU:s verksamhet också bör syfta till att stärka den kulturella identiteten och mångfalden.

12.   Europaparlamentet understryker att passagerares rättigheter bör få en mer central plats, i synnerhet såvitt avser skyddet av passagerare som reser långa sträckor med buss samt passagerare på tåg och fartyg. Parlamentet betonar betydelsen av att trafikledningssystemen utvecklas väl, och uppmanar kommissionen att fortsätta utveckla det europeiska systemet för flygledningstjänsten (SESAR) och det europeiska trafikstyrningssystemet (ERTMS).

Klimatförändringar och en hållbar utveckling i Europa

13.   Europaparlamentet ger sitt kraftfulla stöd till kommissionens arbete att utveckla en energipolitik för EU, vars syfte är att åstadkomma energioberoende och stärka solidariteten mellan medlemsstaterna. Parlamentet förbinder sig till ett nära samarbete med rådet och kommissionen för att så snart som möjligt nå en effektiv och fungerande överenskommelse om klimatförändring och energipaketet. Kommissionen uppmanas att så snart som möjligt lägga fram den bästa och mest objektiva analysen om eventuella ekonomiska och sociala konsekvenser av stigande energipriser, så att beslutsprocessen i parlamentet och rådet kan vägledas på bästa sätt. Parlamentet konstaterar dessutom att EU måste fortsätta visa att ekonomisk tillväxt och utveckling är förenligt med en industri med låga koldioxidutsläpp. För övrigt påminner parlamentet om hur viktigt det är att se till att klimatförändringsmålen ingår i alla EU:s politikområden och finansieringsplaner.

14.   Europaparlamentet är också medvetet om att denna strategi för att lyckas är beroende av EU:s förmåga att övertyga sina internationella partner och särskilt de viktigaste aktörerna att ansluta sig till en sådan strategi. Därför betonar parlamentet att EU bör tala med en röst och visa solidaritet på detta område. Parlamentet uppmärksammar rapporten om klimatförändringens konsekvenser för internationell säkerhet (8), som nyligen lades fram av den höge representanten och kommissionen till Europeiska rådet, och framhåller behovet av en helhetsstrategi för frågor rörande energi, klimatförändringar och utrikespolitik. Parlamentet beklagar bristen på en årlig och långsiktig strategi för en extern europeisk energipolitik.

15.   Europaparlamentet välkomnar att kommissionen vill minska utsläppen i samband med varutransporter och uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till rättsakt som innebär att utsläppshandelssystemet omfattar transport på yttre och inre vattenvägar. I detta sammanhang välkomnar parlamentet även utvecklingen av en ny havspolitik och avsikten att lägga fram ett förslag om en reform av den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter, men uppmanar kommissionen att snarast förklara hur man avser att omfördela 6 miljoner euro inom fiskepolitiken. Parlamentet uppmanar kommissionen att till de viktigaste åtgärder som planeras för 2009 avseende ”en hållbar utveckling i Europa” lägga till ett nytt kapitel om reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter.

16.   Europaparlamentet anser att sammanhållningspolitiken bör förbli ett gemenskapspolitiskt område i enlighet med fördraget och solidaritetsprincipen, och förkastar därför alla försök att åternationalisera denna politik. Parlamentet anser att de nödvändiga ekonomiska resurserna måste garanteras framöver för att möta de nya framtida utmaningarna som kommer att ha en betydande regional inverkan. Det är inte bara ekonomisk och social sammanhållning som måste hanteras, utan även utmaningar orsakade av demografiska förändringar, växande städer, segregation, migrationsströmmar, nödvändig globaliseringsanpassning, klimatförändringar, nödvändig energiförsörjningsgaranti och jordbruksområdenas långsamma process för att komma i kapp övriga områden.

17.   Europaparlamentet konstaterar att de ändringar av lagstiftningen som man enades om inom ramen för kontrollen av hur den gemensamma jordbrukspolitiken fungerar kommer att genomföras under 2009 och förväntar sig att parlamentets ståndpunkt beaktas till fullo i detta sammanhang. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att under 2009 lägga fram ett antal förslag för att minska byråkratin och förenkla förfarandena och hoppas att förslagen också kommer att gälla jordbrukare, framför allt i samband med tvärvillkor. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att främja hög kvalitet inom jordbruksproduktionen och räknar med att spela en aktiv roll vid utformningen av konkreta förslag. Parlamentet beklagar att man i den årliga politiska strategin för 2009 inte beaktar den ökande oron över försörjningsberedskapen.

Förverkliga en gemensam invandringspolitik

18.   Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att utarbeta en gemensam invandringspolitik, och framhåller att en EU-pakt för invandringspolitik bör omfatta frågor som rör både hanteringen av olaglig invandring och laglig invandring samt införandet av en ambitiösare asylpolitik inom ramen för EU:s kompetensområde och på grundval av förslag som läggs fram av kommissionen före årsskiftet. Parlamentet anser att man bör prioritera en översyn av förordning (EG) nr 343/2003 (9) om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredje land har gett in i någon medlemsstat (Dublin II-konventionen).

19.   Europaparlamentet framhåller att gränsskyddet också är en prioriterad fråga, och parlamentet kommer att granska de förslag som nyligen lagts fram (om EU:s passageraruppgifter, ett europeiskt gränsövervakningssystem, inresa/utresa och utvärdering av Frontex) och därvid kräva att ett starkt uppgiftsskydd upprätthålls.

20.   Europaparlamentet betonar att det är ytterst viktigt att skynda på ett fullständigt genomförande av Schengens informationssystem (SIS II) och Informationssystemet för viseringar (VIS). Dessutom måste Frontex stärkas, och i detta syfte måste medlemsstaterna åta sig att tillhandahålla personal och utrustning.

Medborgarna i centrum

21.   Europaparlamentet upprepar sin begäran om en översyn av de åtta sektorsdirektiv som skulle analyseras inom ramen för översynen av konsumentskyddsbestämmelserna och av arbetet med de horisontella instrumenten som inrättar principerna för en inre marknad för att fullborda den inre marknaden. Parlamentet betonar det fortsatta behovet av mer konkreta lagstiftning när det gäller CE-märkning och säkerhetsmärkning. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att arbeta för att garantera säkerhetsbestämmelser för konsumentprodukter och se till att dessa efterlevs.

22.   Europaparlamentet begär att fler civilrättsliga initiativ tas för att åstadkomma en lagstiftningsmässig motvikt som leder till säkerhet och rätt att få sin sak prövad. Parlamentet efterlyser ytterligare framsteg avseende den gemensamma referensramen, som är ett mycket viktigt förberedande lagstiftningsprojekt, och betonar vikten av ett nära samarbete mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen kring detta projekt.

23.   Europaparlamentet anser att diskriminering inte bör förbjudas på ett område och samtidigt tillåtas på andra områden. Parlamentet ser fram emot kommissionens förslag om att i enlighet med sitt arbetsprogram för 2008 utarbeta ett omfattande direktiv om bekämpning av diskriminering enligt artikel 13 i EG-fördraget, samtidigt som parlamentet understryker att medlemsstaternas befogenheter på detta område måste respekteras.

24.   Europaparlamentets ser fram emot kommissionens förslag om gränsöverskridande hälsovård samtidigt som man understryker att medlemsstaternas befogenheter på detta område måste respekteras. Parlamentet ser också fram emot pakten om psykisk hälsa och upprepar dessutom sitt engagemang för att förbättra hälsovården i Europa, bland annat genom att stödja en EU-strategi för att bekämpa cancer, hjärt- och kärlsjukdomar samt andra allvarliga sjukdomar, inklusive sällsynta sjukdomar.

25.   Europaparlamentet beklagar att den politiska strategin fortfarande är vag när det gäller folkhälsa. Kommissionen bör öka sina insatser för att få bukt med den ojämlikhet i hälsa som beror på sociala, ekonomiska och miljömässiga faktorer, främja en sund livsstil och förbättra hälsoinformationen samt stärka sin samordning och kapacitet för snabba insatser när det gäller globala hälsohot. När det gäller förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) (10), är ett korrekt genomförande av förordningen avgörande för att den ska få avsedd effekt. Parlamentet uppmanar kommissionen att på lämpligt sätt förbereda sig inför sina kommande uppgifter enligt Reach.

26.   Europaparlamentet vill se fler åtgärder för bekämpning av organiserad brottslighet, framför allt IT-brottslighet, och uppmanar kommissionen att öka sina insatser i kampen mot den fruktansvärda människohandeln. Parlamentet begär att man utformar omfattande strategier mot terrorismen, och uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag som värnar om och främjar terroroffrens intressen samt att utforma förslag som kan garantera bättre beredskap inför biologiska angrepp.

27.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga vilka övergångslösningar som bör införas för antagande av lagstiftning som rör rättsliga och inrikes frågor i väntan på att Lissabonfördraget ska träda i kraft. Från och med 2009 ger Lissabonfördraget Europaparlamentet en ny roll vid utformningen av området för frihet, säkerhet och rättvisa och även när det gäller ingående av internationella avtal på detta område. Parlamentet betonar att detta innebär att man måste se över viss lagstiftning som avser den befintliga pelarstrukturen och även Europols och Eurojusts status.

28.   Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om barns rättigheter och skydd av barn. Kommissionens strategi för att integrera jämställdhet i all politik är väldigt allmän. Kommissionen förväntas därför snarast presentera detaljerna i de initiativ som man avser att inleda 2009. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att Daphne III träder i kraft vid avsedd tidpunkt.

EU som partner i världen

29.   Europaparlamentet välkomnar att man i den årliga politiska strategin lägger stor vikt vid förberedelserna inför Lissabonfördragets ikraftträdande. Förberedelserna måste göras såväl internt som i samband med kommissionens förbindelser med parlamentet och rådet. Det är viktigt att nödvändiga förberedelser görs inför Lissabonfördragets ikraftträdande, särskilt i fråga om inrättandet av den europeiska avdelningen för yttre åtgärder i samarbete med parlamentet.

30.   Europaparlamentet framhåller vikten av att de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen försvaras och främjas i hela världen, i synnerhet i det stora antalet länder där de mänskliga rättigheterna kränks.

31.   Europaparlamentet framhåller vikten av att anslutningsförhandlingarna med Kroatien avslutas så snart som möjligt, bland annat för att signalera till övriga delar av västra Balkan att framtiden finns i EU om de uppfyller de nödvändiga kraven.

32.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut bidra till översynen av den europeiska säkerhetsstrategin.

33.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka att villkoren i planen för en helhetslösning i Kosovo genomförs till fullo och att insistera på att grunden måste läggas för ett multietniskt Kosovo. Kommissionen bör tillsammans med rådet införa nödvändiga samordningsarrangemang så att de olika EU-aktörerna i Kosovo talar med en röst. Parlamentet uppmanar kommissionen att genom stabiliserings- och associeringsprocessen understöda och hålla den kurs som staterna på västra Balkan utstakat för ett framtida medlemskap i EU.

34.   Europaparlamentet understryker behovet av en EU-strategi för Östersjöregionen för att stärka samarbetet och integrationen av länderna i detta område, och uppmanar kommissionen att lägga fram en plan för genomförandet av synergipolitiken för Svartahavsområdet.

35.   Europaparlamentet begär att ytterligare åtgärder vidtas för att stärka den europeiska grannskapspolitiken och göra den intressantare för de berörda länderna. Europeiska unionen måste behålla sitt engagemang för de demokratiska värdena och rättssäkerheten i dessa länder. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja en parlamentarisk dimension i den europeiska grannskapspolitikens östra del genom att inrätta en parlamentarisk församling för EU och partnerländerna i öst som för samman ledamöter från Europaparlamentet och de partnerländer i öst som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken.

36.   Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte har lagt fram några specifika förslag till genomförande av millennieutvecklingsmålen så att åtagandena kan uppfyllas senast 2015. Kommissionen uppmanas att se till att det humanitära stödet från EU, särskilt livsmedelsstödet till utvecklingsländer, behålls och om möjligt utvidgas under 2009. Parlamentet anser att en hållbar utvecklingsagenda från Doha fortfarande är en prioritet inom EU:s handelspolitik, men beklagar att man i den politiska strategin ännu inte har börjat fundera över WTO:s utredningsagenda efter Doha. Ett ambitiöst kapitel om hållbar utveckling bör utgöra en viktig del av varje frihandelsavtal (inklusive ratificering och genomförande av de centrala ILO-konventionerna samt grundläggande miljöstandarder).

Genomförande, förvaltning och bättre lagstiftning

37.   När det gäller bättre lagstiftning, bör man enligt Europaparlamentet prioritera oberoende konsekvensanalyser, ett korrekt genomförande, övervakning och rapportering i fråga om gemenskapens lagstiftning. Parlamentet anser emellertid att kommissionen har en central uppgift när det gäller att hjälpa medlemsstaterna att uppfylla detta mål. Parlamentet betonar att det själv bör medverka mer aktivt i övervakningen av hur gemenskapens lagstiftning tillämpas, och understryker behovet av närmare interinstitutionellt samarbete när det gäller kommittéförfaranden.

38.   Europaparlamentet stöder kommissionens förslag för att minska de administrativa bördorna, upprepar att det är fast beslutet att nå målet om en 25-procentig minskning senast 2012 och kräver konkreta resultat inom en snar framtid. Parlamentet betraktar detta som en huvudprioritering, särskilt med avseende på små och medelstora företag, och ser det som ett viktigt bidrag till Lissabonstrategimålen. Parlamentet påminner om att man i all lagstiftning måste eftersträva detta mål. Förenklingen, kodifieringen och omarbetningen av det befintliga regelverket får dock inte försvaga de politiska målen.

39.   Europaparlamentet understryker att politiska prioriteringar bör stödjas av nya budgetprioriteringar för att EU ska kunna spela en konkret roll.

40.   Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen ska vidta åtgärder för att förbättra kvaliteten på de nationella förklaringarna (26 medlemsstater har lämnat in en sammanställning av EU:s utgifter i enlighet med punkt 44 i det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (11) och artikel 53b i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (12)) så att de kan användas av Europeiska revisionsrätten, och förväntar sig att i ett mycket tidigt skede få ta del av en rapport om kvaliteten på dessa sammanställningar och förslag om hur deras kvalitet kan förbättras. Parlamentet understryker vidare hur viktigt det är att genomföra besluten avseende ansvarsfriheten för 2006 års budget, särskilt handlingsplanen för strukturfonderna och uppföljningen av användningen av EU-medel för yttre åtgärder.

Kommunikationen om EU

41.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sätta medborgaren i centrum för det europeiska projektet. Kommissionen uppmanas också att i högre grad inrikta sitt arbete på att utveckla en effektiv kommunikationspolitik för att ge medborgarna möjlighet att bättre förstå EU, särskilt under det år då valet till Europaparlamentet hålls. Dessutom är det viktigt att den initiativrätt som medborgarna ges enligt Lissabonfördraget införs så snart som möjligt. Europaparlamentet påminner om kommissionens åtagande att, mot bakgrund av den föreslagna förordningen om ändring av förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (13), förbättra öppenheten och tillgången till handlingar.

*

- *

42.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT L 11, 15.1.2002, s. 4.

(2)  EUT L 376, 27.12.2006, s. 36.

(3)  EUT L 177, 30.6.2006, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2008/24/EG (EUT L 81, 20.3.2008, s. 38).

(4)  EUT L 177, 30.6.2006, s. 201. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2008/23/EG (EUT L 76, 19.3.2008, s. 54).

(5)  ”Viking” (International Transport Workers' Federation and Finnish Seamen's Union), dom av den 11 december 2007.

(6)  Laval, dom av den 18 december 2007.

(7)  Rüffert, dom av den 3 april 2008.

(8)  S133/08.

(9)  EUT L 50, 25.2.2003, s. 1.

(10)  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1.

(11)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1. Avtalet ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 2008/29/EG (EUT L 6, 10.1.2008, s. 7).

(12)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1525/2007 (EUT L 343, 27.12.2007, s. 9).

(13)  EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

---

| 29.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 259/61 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 259/61

---

Förlisningen av New Flames

P6_TA(2008)0176

Europaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om New Flames förlisning och följderna för Algecirasbukten

(2009/C 259 E/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 71, 80 och 251 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 71, 80 och 251 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av sina tidigare behandlingar av sjöfartsärenden och sina resolutioner om sjösäkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare behandlingar av sjöfartsärenden och sina resolutioner om sjösäkerhet,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 juli 2007 om unionens framtida havspolitik: En europeisk vision för oceanerna och haven (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 juli 2007 om unionens framtida havspolitik: En europeisk vision för oceanerna och haven (1),

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Till gemenskapslagstiftningens prioriterade områden hör bevarandet av en ocean- och havsmiljö som är säker och fri från föroreningar, med särskild tonvikt på Medelhavet. |
| --- | --- |

A.

Till gemenskapslagstiftningens prioriterade områden hör bevarandet av en ocean- och havsmiljö som är säker och fri från föroreningar, med särskild tonvikt på Medelhavet.

| B. | En oljetanker med dubbelskrov kolliderade den 12 augusti 2007 nära Gibraltars kust med lastfartyget New Flame som sedan sjönk. |
| --- | --- |

B.

En oljetanker med dubbelskrov kolliderade den 12 augusti 2007 nära Gibraltars kust med lastfartyget New Flame som sedan sjönk.

| C. | Även om denna typ av olyckor inte påverkar miljön på samma sätt som en tankerolycka, så väcker den ändå sociala farhågor. |
| --- | --- |

C.

Även om denna typ av olyckor inte påverkar miljön på samma sätt som en tankerolycka, så väcker den ändå sociala farhågor.

| D. | När det gäller New Flame har de spanska och de brittiska myndigheterna och Gibraltars regering överlämnat information om olyckan till Europeiska sjösäkerhetsbyrån. |
| --- | --- |

D.

När det gäller New Flame har de spanska och de brittiska myndigheterna och Gibraltars regering överlämnat information om olyckan till Europeiska sjösäkerhetsbyrån.

| E. | Spanien har sett till att oljebekämpningsfartyget Don India finns på plats i bukten sedan den 13 augusti 2007. |
| --- | --- |

E.

Spanien har sett till att oljebekämpningsfartyget Don India finns på plats i bukten sedan den 13 augusti 2007.

| F. | Att bunkra i kustvatten är i sig inget brott mot gemenskapens miljölagstiftning och leder till föroreningar endast om det görs på ett oprofessionellt sätt, utan hänsyn till miljöskyddet eller vid svår sjögång. |
| --- | --- |

F.

Att bunkra i kustvatten är i sig inget brott mot gemenskapens miljölagstiftning och leder till föroreningar endast om det görs på ett oprofessionellt sätt, utan hänsyn till miljöskyddet eller vid svår sjögång.

| G. | Bunkringsverksamheten regleras av respektive nationell lagstiftning som är tillämplig i området. |
| --- | --- |

G.

Bunkringsverksamheten regleras av respektive nationell lagstiftning som är tillämplig i området.

| H. | Att klyva fartyget skulle kunna leda till att havsbotten och havet förorenas och dessutom skada både närliggande fiskebankar och turismen vid kusten. |
| --- | --- |

H.

Att klyva fartyget skulle kunna leda till att havsbotten och havet förorenas och dessutom skada både närliggande fiskebankar och turismen vid kusten.

| I. | New Flame ligger nu på havsbotten, och med tanke på att fartyget har en lastkapacitet på 42 000 ton och innehåller minst 27 000 ton metallskrot kan det påverka vattenkvaliteten och ytterligare öka halten tungmetaller i området. Eftersom man inte vet vad resten av fartygets last bestod av är det svårt att fastställa den totala miljöpåverkan. |
| --- | --- |

I.

New Flame ligger nu på havsbotten, och med tanke på att fartyget har en lastkapacitet på 42 000 ton och innehåller minst 27 000 ton metallskrot kan det påverka vattenkvaliteten och ytterligare öka halten tungmetaller i området. Eftersom man inte vet vad resten av fartygets last bestod av är det svårt att fastställa den totala miljöpåverkan.

| J. | Ingen förolyckades och ingen större förorening upptäcktes efter kollisionen mellan de båda fartygen, men det kan fortfarande finnas hot mot miljön. |
| --- | --- |

J.

Ingen förolyckades och ingen större förorening upptäcktes efter kollisionen mellan de båda fartygen, men det kan fortfarande finnas hot mot miljön.

| K. | Längs kusten vid Gibraltar finns skyddsområden som ingår i Natura 2000-nätet, till exempel ett område av gemenskapsintresse ES 6120012 som kallas Frente Litoral del Estrecho de Gibraltar och som dagligen berörs negativt av den bunkringsverksamhet som bedrivs där. |
| --- | --- |

K.

Längs kusten vid Gibraltar finns skyddsområden som ingår i Natura 2000-nätet, till exempel ett område av gemenskapsintresse ES 6120012 som kallas Frente Litoral del Estrecho de Gibraltar och som dagligen berörs negativt av den bunkringsverksamhet som bedrivs där.

| L. | Europaparlamentet antog för länge sedan vid första behandlingen sina ändringsförslag till det tredje sjöfartspaketet som innehåller sju lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

L.

Europaparlamentet antog för länge sedan vid första behandlingen sina ändringsförslag till det tredje sjöfartspaketet som innehåller sju lagstiftningsförslag.

1.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att låta det ta del av all information om New Flame som lämnats av de behöriga nationella och regionala myndigheterna, särskilt alla uppgifter om en begäran om hjälp, såsom oljesaneringsfartyg som tillhandahålls genom gemenskapens civilskyddsmekanism, som också inbegriper förorening av havet till följd av olycka, som inrättats genom rådets beslut 2007/779/EG/Euratom av den 8 november 2007 (2) och som har som syfte att ställa till medlemsstaternas förfogande oljesaneringsfartyg från Europeiska sjösäkerhetsbyrån, när den medlemsstat där olyckan inträffat så begär.

2.   Europaparlamentet välkomnar att Andalusiens lokala och regionala myndigheter deltar i detta ärende, i enlighet med Europaparlamentets rekommendationer i fråga om EU:s havspolitik om att lokala och regionala myndigheterna bör medverka.

3.   Europaparlamentet noterar att Gibraltars regering och de brittiska och de spanska myndigheterna har uttryckt sin vilja att samarbeta inom forumet för dialog om Gibraltar på bästa sätt för att hantera olyckan och dess följder för havs- och kustmiljön.

4.   Europaparlamentet betonar att Europeiska sjösäkerhetsbyrån reagerade snabbt och effektivt på de spanska myndigheternas begäran om hjälp omedelbart efter olyckan. Europaparlamentet har ständigt förespråkat att byråns operativa och ekonomiska resurser ska ökas och att fler fartyg ska kunna hjälpa till i EU:s olika havsregioner. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska sjösäkerhetsbyrån att fullt ut stödja miljöskyddet i detta hotade område i enlighet med de miljömål som fastställs i EU:s lagstiftning och internationella instrument.

5.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin egenskap av fördragens väktare kontrollera om de behöriga myndigheterna har agerat korrekt för att försöka undvika katastrofen och uppfyllt sina åtaganden enligt artiklarna 2, 3, 6, 10, 80.2, 174.1, 174.2 och 175.4 i EG-fördraget, och att den, om så behövs, ska vidta de rättsliga åtgärder som kan bli en konsekvens av det bristfälliga agerandet.

6.   Europaparlamentet uppmuntrar alla ansträngningar och insatser som kan göras av de brittiska och de spanska myndigheterna, Gibraltars regering samt Algeciras och Gibraltars hamnmyndigheter och alla involverade parter för att på mest ansvarsfulla sätt hantera verksamheten i bukten.

7.   Med tanke på utsläppen av ännu okänt ursprung betonar Europaparlamentet att alla berörda myndigheter som ansvarar för bukten, kusten och bärgningen av New Flame måste fortsätta att vara ytterst vaksamma mot eventuella opportunistiska och illegala tömningar av bränsletankar och utsläpp av ballastvatten.

8.   Europaparlamentet understryker att det tredje sjöfartspaketet, som fortfarande befinner sig hos rådet för en första behandling medan parlamentet antog sin ståndpunkt för mer än ett år sedan och är villigt att gå vidare och avsluta de sju lagstiftningsförfarandena, ger EU alla nödvändiga redskap för att förebygga olyckor till havs och att hantera följderna av sådana olyckor, särskilt genom förslagen om sjöfartsövervakning och haveriutredningar. Det är nödvändigt att se till att grannhamnar samarbetar på ett effektivt sätt.

9.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att begära att de behöriga myndigheterna lämnar information om innehållet i lasten och om hur planeringen och tidsplanen ser ut för att bärga fartyget från bukten och för att hantera de föroreningsrisker som lasten kan medföra, och att överlämna denna information till Europaparlamentet.

10.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kräva av de medlemsstater som ännu inte gjort det att ratificera den internationella konventionen från 2001 om ansvarighet för skada orsakad av förorening genom bunkerolja och att se till att EU-lagstiftningen i detta ämne börjar tillämpas.

11.   Europaparlamentet uppmanar på nytt kommissionen att så snart som möjligt lägga fram ett förslag inför parlamentet och rådet, med syftet att garantera att bunkerolja för motorbränsle i nya fartyg förvaras i säkra tankar med dubbla skrov.

12.   Europaparlamentet upprepar sin efterlysning av ett EU-direktiv om förbättring av kvaliteten på fartygsbränsle. Parlamentet välkomnar överenskommelsen nyligen inom internationella sjöfartsorganisationen (IMO) om ett sådant förslag som ska läggas fram senast den 1 januari 2010.

13.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå förbättringar i lagstiftningen om skydd av miljökänsliga marina gränsområden, bl.a. en mer intensiv (satellit)övervakning och kontroll av fartygen.

14.   Europaparlamentet föreslår att kommissionen ska uppvakta behöriga regionala och nationella myndigheter för att nå en överenskommelse om ett offentligt resultatprotokoll för Gibraltar sund och särskilt för Algecirasbukten, liknande de regionala och bilaterala avtal som ingåtts mellan kuststater med bestämmelser om ömsesidig hjälp om en olycka med havsföroreningar inträffar.

15.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska sjösäkerhetsbyrån och medlemsstaternas regeringar och parlament samt de regionala myndigheter som berörs.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2007)0343.

(2)  EUT L 314, 1.12.2007, s. 9.

---

| 29.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 259/64 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 259/64

---

Toppmöte Latinamerika och Karibien – Europeiska unionen

P6_TA(2008)0177

Europaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om det femte toppmötet i Lima mellan länderna i Latinamerika och Västindien och EU

(2009/C 259 E/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av de deklarationer som antagits vid de fyra toppmötena mellan stats- och regeringschefer från Latinamerika och Västindien och Europeiska unionen i Rio de Janeiro (28–29 juni 1999), Madrid (17–18 maj 2002), Guadalajara (28–29 maj 2004) och Wien (12–13 maj 2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de deklarationer som antagits vid de fyra toppmötena mellan stats- och regeringschefer från Latinamerika och Västindien och Europeiska unionen i Rio de Janeiro (28–29 juni 1999), Madrid (17–18 maj 2002), Guadalajara (28–29 maj 2004) och Wien (12–13 maj 2006),

| — | med beaktande av den gemensamma kommunikén från det trettonde ministermötet mellan Riogruppen och Europeiska unionen som hölls i Santo Domingo, Dominikanska republiken, den 20 april 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma kommunikén från det trettonde ministermötet mellan Riogruppen och Europeiska unionen som hölls i Santo Domingo, Dominikanska republiken, den 20 april 2007,

| — | med beaktande av den gemensamma kommunikén från det ministermöte som hölls inom ramen för San José-dialogen mellan Europeiska unionens trojka och ministrar från de centralamerikanska länderna i Santo Domingo, Dominikanska republiken, den 19 april 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma kommunikén från det ministermöte som hölls inom ramen för San José-dialogen mellan Europeiska unionens trojka och ministrar från de centralamerikanska länderna i Santo Domingo, Dominikanska republiken, den 19 april 2007,

| — | med beaktande av slutakten från den sjuttonde interparlamentariska konferensen mellan Europeiska unionen och Latinamerika, som hölls i Lima den 14–16 juni 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutakten från den sjuttonde interparlamentariska konferensen mellan Europeiska unionen och Latinamerika, som hölls i Lima den 14–16 juni 2005,

| — | med beaktande av resolutionerna av den 15 november 2001 om en övergripande associering och en gemensam strategi för förbindelserna mellan Europeiska unionen och Latinamerika (1) och den 27 april 2006 om ett förstärkt partnerskap mellan Europeiska unionen och Latinamerika (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionerna av den 15 november 2001 om en övergripande associering och en gemensam strategi för förbindelserna mellan Europeiska unionen och Latinamerika (1) och den 27 april 2006 om ett förstärkt partnerskap mellan Europeiska unionen och Latinamerika (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 november 2007 om handel och klimatförändringar (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 november 2007 om handel och klimatförändringar (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 oktober 2007 om mord på kvinnor (kvinnomord) i Mexiko och Centralamerika samt Europeiska unionens roll i kampen mot denna företeelse (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 oktober 2007 om mord på kvinnor (kvinnomord) i Mexiko och Centralamerika samt Europeiska unionens roll i kampen mot denna företeelse (4),

| — | med beaktande av resolutionerna från den parlamentariska församlingen EU–Latinamerika av den 20 december 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionerna från den parlamentariska församlingen EU–Latinamerika av den 20 december 2007,

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Mer än någonsin är det nödvändigt att fortsätta arbetet med att fördjupa det strategiska biregionala partnerskap som proklamerats vid de fyra föregående toppmötena mellan stats- och regeringschefer från Latinamerika och Västindien och EU. |
| --- | --- |

A.

Mer än någonsin är det nödvändigt att fortsätta arbetet med att fördjupa det strategiska biregionala partnerskap som proklamerats vid de fyra föregående toppmötena mellan stats- och regeringschefer från Latinamerika och Västindien och EU.

| B. | Även om det har tagits viktiga steg återstår mycket att göra, såväl när det gäller partnerskapets politiska och säkerhetsmässiga aspekter som när det gäller dess sociala, handelsrelaterade och budgetmässiga aspekter. |
| --- | --- |

B.

Även om det har tagits viktiga steg återstår mycket att göra, såväl när det gäller partnerskapets politiska och säkerhetsmässiga aspekter som när det gäller dess sociala, handelsrelaterade och budgetmässiga aspekter.

| C. | Det strategiska partnerskapet bör leda till ett större närmande mellan samhällena, höja de sociala utvecklingsnivåerna och på ett avgörande sätt bidra till att fattigdomen och de sociala orättvisorna i Latinamerika drastiskt minskar. Den ekonomiska tillväxt som har registrerats i området de senaste åren bör bidra till detta liksom utbytena, de olika typerna av stöd och överföringen av erfarenheter ifråga om social sammanhållning som EU kan bidra med. |
| --- | --- |

C.

Det strategiska partnerskapet bör leda till ett större närmande mellan samhällena, höja de sociala utvecklingsnivåerna och på ett avgörande sätt bidra till att fattigdomen och de sociala orättvisorna i Latinamerika drastiskt minskar. Den ekonomiska tillväxt som har registrerats i området de senaste åren bör bidra till detta liksom utbytena, de olika typerna av stöd och överföringen av erfarenheter ifråga om social sammanhållning som EU kan bidra med.

1.   Europaparlamentet upprepar sitt åtagande att stödja det arbete som utförs i de olika regionala integrationsorganen i EU och Latinamerika och att göra allt som står i dess makt för att toppmötet i Lima, som ska hållas den 16–17 maj 2008, ska ge det strategiska partnerskapet ordentlig skjuts framåt. Parlamentet välkomnar de beslutsamma insatser som toppmötets ordförandeländer Peru och Slovenien, unionens slovenska ordförandeskap, kommissionen och rådet har gjort i detta syfte.

Principer och prioriteringar för det strategiska biregionala partnerskapet

2.   Europaparlamentet bekräftar på nytt sitt stöd för det biregionala synsättet och sin övertygelse om att det strategiska biregionala partnerskapet är överlägset när det gäller att på bästa sätt trygga de principer, värderingar och intressen som är gemensamma för parterna på bägge sidor av Atlanten.

3.   Europaparlamentet upprepar därför att den politiska deklarationen av den 17 maj 2002 från toppmötet i Madrid (2002) om de värderingar och ståndpunkter som är gemensamma för båda regioner (s.k. Madridkompromissen) fortfarande äger giltighet och betonar åter det gemensamma åtagandet för multilateralism, regional integration och social sammanhållning som bekräftades på nytt vid toppmötena i Guadalajara (2004) och Wien (2006).

4.   Europaparlamentet föreslår en samlad strategisk vision för partnerskapet som inte begränsar sig till enskilda förslag eller insatser och vars slutgiltiga mål ska vara att det runt 2012 inrättas ett område för övergripande interregionalt partnerskap mellan EU och Latinamerika. Häri ska ingå ett verkligt strategiskt partnerskap på det politiska, ekonomiska, sociala och kulturella området samt en gemensam strävan efter hållbar utveckling.

5.   Europaparlamentet rekommenderar att partnerskapets politiska och säkerhetsmässiga aspekter grundar sig på en regelbunden och funktionell sektorsuppdelad politisk dialog och en stadga för fred och säkerhet för EU och Latinamerika, vilken med utgångspunkt i FN:s stadga ska göra det möjligt att gemensamt utarbeta politiska, strategiska och säkerhetsrelaterade förslag.

6.   Europaparlamentet betonar att följande förutsättningar måste vara uppfyllda för att de handelsmässiga och ekonomiska förbindelserna mellan partnerna ska vara gynnsamma för båda parter:

| — | De måste bidra till en diversifiering och modernisering av de nationella produktionsapparaterna i Latinamerika, som fortfarande är kraftigt beroende av ett fåtal exportprodukter – ofta råvaror eller halvförädlade produkter – med hjälp av tekniska alternativ som på ett effektivt sätt bidrar till att skapa sysselsättning och öka hushållens inkomster. |
| --- | --- |

—

De måste bidra till en diversifiering och modernisering av de nationella produktionsapparaterna i Latinamerika, som fortfarande är kraftigt beroende av ett fåtal exportprodukter – ofta råvaror eller halvförädlade produkter – med hjälp av tekniska alternativ som på ett effektivt sätt bidrar till att skapa sysselsättning och öka hushållens inkomster.

| — | De måste utvidgas från att enbart omfatta handelsrelaterade frågor till att omfatta hela ekonomin, med hänsyn tagen till asymmetrierna i ekonomierna i de båda regionerna och behovet av att betona sociala och miljömässiga aspekter. De måste innefatta planer för överföring och utveckling av miljövänliga och förnybara tekniker genom biregionala saminvesteringar och gemensamma produktionssystem. |
| --- | --- |

—

De måste utvidgas från att enbart omfatta handelsrelaterade frågor till att omfatta hela ekonomin, med hänsyn tagen till asymmetrierna i ekonomierna i de båda regionerna och behovet av att betona sociala och miljömässiga aspekter. De måste innefatta planer för överföring och utveckling av miljövänliga och förnybara tekniker genom biregionala saminvesteringar och gemensamma produktionssystem.

| — | Det måste tryckas på hur viktigt det är att skydda rättssäkerhetsprincipen och inrätta en lämplig och gynnsam ram för investeringar. |
| --- | --- |

—

Det måste tryckas på hur viktigt det är att skydda rättssäkerhetsprincipen och inrätta en lämplig och gynnsam ram för investeringar.

| — | De måste beakta de skilda relativa utvecklingsnivåerna, vilket från EU:s sida bör ta sig uttryck i differentierade former för specialbehandling, i synnerhet gentemot de ekonomiskt och socialt minst utvecklade länderna. |
| --- | --- |

—

De måste beakta de skilda relativa utvecklingsnivåerna, vilket från EU:s sida bör ta sig uttryck i differentierade former för specialbehandling, i synnerhet gentemot de ekonomiskt och socialt minst utvecklade länderna.

| — | De måste främja den latinamerikanska integrationen. |
| --- | --- |

—

De måste främja den latinamerikanska integrationen.

7.   Europaparlamentet stödjer den agenda som föreslagits för toppmötet i Lima och dess fokusering på två stora tematiska områden: å ena sidan frågor som rör fattigdom, sociala orättvisor och marginalisering och å den andra, frågor som rör hållbar utveckling och därtill knutna aspekter rörande miljö, klimatförändringar och energi.

8.   Med tanke på att den parlamentariska församlingen EU–Latinamerika är en av det strategiska partnerskapets parlamentariska institutioner påminner Europaparlamentet om att det snabba inrättandet av denna församling före det föregående toppmötet i Wien innebär en viktig förstärkning av partnerskapets demokratiska legitimitet och dess institutionella ram som stegvis kommer att omfatta de debatter, den kontroll och den uppföljning av frågor som rör det strategiska partnerskapet och som faller inom församlingens ansvarsområde.

9.   Europaparlamentet rekommenderar toppmötet i Lima att upprepa EU:s och Latinamerikas och Västindiens åtagande för den pluralistiska och representativa demokratins principer och värderingar, yttrande- och pressfriheten, respekten för mänskliga rättigheter och avvisandet av alla former av diktatur eller auktoritär regim.

Gemensamma insatser för att uppnå en effektiv multilateralism

10.   Europaparlamentet betonar de fördelar som ett gemensamt åtagande för multilateralism kan ge partnerna i EU och Latinamerika, som tillsammans har över en miljard invånare, utgör en tredjedel av FN:s medlemsstater och står för mer än en fjärdedel av världshandeln.

11.   Europaparlamentet föreslår att det strategiska partnerskapet ska grundas på realistiska mål och gemensamma program, som bygger på det gemensamma förespråkandet av multilateralism (Kyotoprotokollet, internationella brottmålsdomstolen, bekämpning av dödsstraff och terrorism, FN-systemets grundläggande roll, etc.).

12.   Europaparlamentet förespråkar att det ska vidtas gemensamma åtgärder på alla de områden och fora där deras principer, värderingar och intressen otvetydigt är desamma, däribland världsfreden och det säkerhetspolitiska systemet som organiseras inom ramen för FN, skyddet av de mänskliga rättigheterna, miljöskyddspolitiken, utvecklingen, det civila samhällets deltagande i processen för det globala styrelseskicket och reformen av det internationella finanssystemet och handelssystemet och dess internationella institutioner (Världsbankgruppen, Internationella valutafonden, Världshandelsorganisationen).

13.   Europaparlamentet betonar att det multilaterala angreppssättet är det mest lämpade när det gäller att bemöta de gemensamma utmaningar som partnerna i EU och Latinamerika ställs inför, exempelvis bekämpning av terrorism, narkotikahandel, organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt, människohandel – däribland de maffior som utnyttjar och drar fördel av den olagliga invandringen – och klimatförändringar eller när det gäller frågor som rör energisäkerheten.

14.   Europaparlamentet upprepar sin övertygelse att terrorismbekämpningen bör ske med strikt iakttagande av de mänskliga rättigheterna, de medborgerliga friheterna och rättsstatsprincipen. Parlamentet kräver att samtliga kidnappade personer i Colombia, i första hand de sjuka, omedelbart och ovillkorligen ska friges. En sådan frigivning ska ske genom ett ensidigt beslut av FARC eller någon annan organisation som gjort sig skyldig till kidnappningar, eller i annat fall inom ramen för ett brådskande avtal om humanitär utväxling.

15.   Europaparlamentet stöder de upprepade resolutionerna från FN, toppmötet mellan länderna i Latinamerika och Västindien och EU samt från parlamentet, i vilka alla typer av tvångsåtgärder, t.ex. av det slag som ingår i de extraterritoriella lagarna, avvisas. På grund av sin ensidiga och extraterritoriella karaktär strider sådana åtgärder mot folkrätten, snedvrider handeln mellan partnerna i EU och Latinamerika och äventyrar deras gemensamma åtagande för multilateralismen.

Kraftfullt stöd till den regionala integrationen och till partnerskapsavtalen

16.   Som ett komplement till Världshandelsorganisationens multilateralism anser Europaparlamentet att ingåendet och den faktiska tillämpningen av fullständiga, långtgående och balanserade partnerskapsavtal mellan EU och Latinamerika, vilka kan bidra till respekt för befolkningens mänskliga, ekonomiska och sociala rättigheter, till en ömsesidig hållbar utveckling samt till en minskning av de sociala orättvisorna, utgör ett strategiskt mål i en internationell kontext där alla parter blir alltmer beroende av varandra och som kännetecknas av ekonomisk tillväxt, uppkomsten av nya ekonomiska maktsfärer och alltfler globala utmaningar men även av att det uppstår allvarliga och djupa kriser, som en regional integration skulle bidra till att dämpa eller lösa.

17.   Europaparlamentet föreslår därför att det med avseende på ekonomi och handel ska inrättas ett område för övergripande interregionalt partnerskap mellan EU och Latinamerika som bygger på en modell som är förenlig med Världshandelsorganisationen och med regionalismen. Den ska tillämpas i två steg.

| a) | Den första fasen kännetecknas av slutförandet av förhandlingarna om det interregionala partnerskapsavtalet EU–Mercosur, EU–Andinska gemenskapen och EU–Centralamerika under kortast möjliga tid samt av ett fördjupande av de befintliga avtalen EU–Mexiko och EU–Chile. |
| --- | --- |

a)

Den första fasen kännetecknas av slutförandet av förhandlingarna om det interregionala partnerskapsavtalet EU–Mercosur, EU–Andinska gemenskapen och EU–Centralamerika under kortast möjliga tid samt av ett fördjupande av de befintliga avtalen EU–Mexiko och EU–Chile.

| b) | Den andra fasen bör slutföras 2012 och vara inriktad på att nå ett övergripande interregionalt partnerskapsavtal som skulle fungera som rättslig och institutionell grund för och täcka in alla de geografiska områden som omfattas av det biregionala partnerskapets olika delar. Det skulle omfatta fri rörlighet för personer och den biregionala handeln genom en fördjupning dels av integrationsavtalen i Latinamerika, dels av unionens process för associering av samtliga länder och regionala grupper. |
| --- | --- |

b)

Den andra fasen bör slutföras 2012 och vara inriktad på att nå ett övergripande interregionalt partnerskapsavtal som skulle fungera som rättslig och institutionell grund för och täcka in alla de geografiska områden som omfattas av det biregionala partnerskapets olika delar. Det skulle omfatta fri rörlighet för personer och den biregionala handeln genom en fördjupning dels av integrationsavtalen i Latinamerika, dels av unionens process för associering av samtliga länder och regionala grupper.

18.   Europaparlamentet föreslår att toppmötet i Lima ska beställa en studie för att granska det övergripande interregionala partnerskapsavtalets genomförbarhet samt miljömässiga och sociala hållbarhet mot bakgrund av det föreslagna inrättandet av ett område för övergripande interregionalt partnerskap.

Limaagendan för utrotning av fattigdom, sociala orättvisor och marginalisering

19.   Europaparlamentet uppmanar toppmötet att se till att denna agenda omfattar antagandet av en begränsad uppsättning tydliga, konkreta och kontrollerbara åtaganden på alla dessa områden, som i sig själva kan ingjuta ny kraft i det strategiska partnerskapet och avsevärt förbättra levnadsstandarden för medborgarna på båda sidor av Atlanten. Parlamentet förespråkar att särskild uppmärksamhet ska fästas vid en minskning av sociala orättvisor och integrering av marginaliserade samhällsgrupper som saknar möjligheter, i synnerhet ursprungsbefolkningarna.

20.   Europaparlamentet uppmanar deltagarna vid toppmötet mellan länderna i Latinamerika och Västindien och EU att i de biregionala avtalen systematiskt ta med FN:s deklaration om ursprungsbefolkningars rättigheter, som godkändes av FN:s generalförsamling den 13 september 2007.

21.   Europaparlamentet anser det vara av central betydelse att båda regionerna har med målet om social sammanhållning som ett konstant, samstämmigt och praktiskt element i alla sina gemensamma initiativ och program. Parlamentet bekräftar att de europeiska och latinamerikanska partnerna är involverade i ett gemensamt solidariskt projekt inom ramen för vilket marknadsekonomi och social sammanhållning inte bör vara varandras motsatser, utan komplettera varandra.

22.   Europaparlamentet förespråkar att Limaagendan för att utrota fattigdom, sociala orättvisor och marginalisering ska innehålla konkreta åtgärder såsom

| — | gemensamma åtgärder som är fokuserade på det gemensamma målet att fram till 2015 nå millennieutvecklingsmålen, inbegripet grenusperspektivet för att öka möjligheterna för kvinnorna och försvara deras rättigheter. |
| --- | --- |

—

gemensamma åtgärder som är fokuserade på det gemensamma målet att fram till 2015 nå millennieutvecklingsmålen, inbegripet grenusperspektivet för att öka möjligheterna för kvinnorna och försvara deras rättigheter.

| — | anpassning av användningen av unionens finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (5) till de faktiska behoven på plats, då det i stor utsträckning berör tillväxtländer och medelinkomstländer för vilka samarbetet inom teknik, högre utbildning och innovation samt det ekonomiska samarbetet innehar särskild betydelse, |
| --- | --- |

—

anpassning av användningen av unionens finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (5) till de faktiska behoven på plats, då det i stor utsträckning berör tillväxtländer och medelinkomstländer för vilka samarbetet inom teknik, högre utbildning och innovation samt det ekonomiska samarbetet innehar särskild betydelse,

| — | gradvis användning av resurser från unionens instrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i världen (6)för bidrag och program som syftar till att förbättra styrelseskicket, de demokratiska institutionerna och människorättsläget i Latinamerika, |
| --- | --- |

—

gradvis användning av resurser från unionens instrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i världen (6)för bidrag och program som syftar till att förbättra styrelseskicket, de demokratiska institutionerna och människorättsläget i Latinamerika,

| — | öppnande av EU:s program beträffande yrkesutbildning, utbildning, forsknings- och tekniksamarbete, kultur, hälsofrågor och migrationsfrågor för de latinamerikanska länderna, |
| --- | --- |

—

öppnande av EU:s program beträffande yrkesutbildning, utbildning, forsknings- och tekniksamarbete, kultur, hälsofrågor och migrationsfrågor för de latinamerikanska länderna,

| — | stöd till program för institutionella och skattemässiga reformer, |
| --- | --- |

—

stöd till program för institutionella och skattemässiga reformer,

| — | inrättandet av en biregional solidaritetsfond, |
| --- | --- |

—

inrättandet av en biregional solidaritetsfond,

| — | ökning av budgetanslagen så att de motsvarar de ambitiösa mål som har proklamerats. |
| --- | --- |

—

ökning av budgetanslagen så att de motsvarar de ambitiösa mål som har proklamerats.

23.   Parlamentet uppmanar partnerna att genomföra en stabil och effektiv politik avseende demokratiskt styrelseskick, sociala frågor samt offentliga finanser och skattefrågor i syfte att öka den sociala sammanhållningen och minska fattigdomen, de sociala orättvisorna och marginaliseringen.

24.   Europaparlamentet anser att utbildning och investeringar i humankapital utgör grunden för den sociala sammanhållningen, den ekonomiska och sociala utvecklingen samt den sociala rörligheten. Parlamentet upprepar sitt oförtrutna stöd för inrättandet av ett ”gemensamt område för högre utbildning mellan EU och länderna i Latinamerika och Västindien”. Parlamentet betonar att staten både i Latinamerika och i EU bör garantera tillträde till utbildning samt till andra samhällsomfattande tillgångar (hälsovård, vatten, säkerhet).

25.   Europaparlamentet anser det vara absolut nödvändigt att gjuta nytt liv i unionens politik för utvecklingssamarbete till förmån för Latinamerika. Samtidigt som kampen mot fattigdom och sociala orättvisor ska stå i centrum för denna politik, måste den anta ett differentierat synsätt som beaktar de olika ekonomiska och sociala förutsättningarna i de latinamerikanska länderna och deras utvecklingsnivå.

26.   Europaparlamentet anser således att det synsätt som enbart går ut på bistånd i utvecklingssamarbetet med Latinamerika måste överges och att uppmärksamheten ska riktas mot samarbete inom teknik, högre utbildning och innovation samt mot utnyttjande av de resurser som skapas på detta område inom ramen för det sjunde ramprogrammet (7).

Utveckling av samarbetsformer inom migrationspolitiken

27.   Europaparlamentet föreslår toppmötet en systematisk biregional dialog om migration som garanterar de migrerande arbetstagarnas mänskliga rättigheter, oavsett i vilken situation de befinner sig, och som utvecklar och fördjupar samarbetet i fråga om personers fria rörlighet med de latinamerikanska ursprungs- och transitländerna. I detta sammanhang ska ett övergripande och balanserat kriterium användas, på samma sätt som sker gentemot länderna i Afrika och Medelhavsområdet samt gentemot grannländerna öster och sydöst om unionen.

28.   Europaparlamentet efterlyser att frågor rörande olaglig invandring och möjligheter till laglig migration ska prioriteras i denna dialog, i synnerhet visavi de länder som de olagliga invandrarna kommer ifrån eller som fungerar som transitländer för sådana invandrare.

29.   Europaparlamentet föreslår att det fram till 2012 ska studeras allmänna gemensamma bestämmelser och regler för att förenkla rörligheten inte bara för varor, tjänster och kapital, utan även för personer, genom att det stegvis utformas ett så brett partnerskap som möjligt som gynnar alla parter och utgår från det globala synsätt som FN rekommenderar i migrationsfrågor.

30.   Europaparlamentet upprepar behovet av att minska de alltför höga avgifter som migrerande arbetstagare i dagsläget betalar för penningförsändelser samt av att stödja dem som önskar återvända med hjälp av program som skyddar alla deras rättigheter och deras integritet.

31.   Europaparlamentet uppmanar Europeiska kommissionen att lägga fram ett meddelande som utvidgar prioriteringarna, instrumenten och åtgärderna i den övergripande strategi om migration som fastslogs i ordförandeskapets slutsatser på Europeiska rådet den 15–16 december 2005, och kompletterades i ordförandeskapets slutsatser på Europeiska rådet den 14–15 december 2006, till att gälla länderna i Latinamerika och Västindien.

Limaagendan och hållbar utveckling, i synnerhet miljö, klimatförändringar och energi

32.   Europaparlamentet rekommenderar att det i den politiska agendan mellan Europeiska unionen och länderna i Latinamerika ska ges företräde för samarbete i klimatförändringsfrågor och för politik för att förebygga den globala uppvärmningen. Parlamentet erinrar om att det är de allra fattigaste, i första hand ursprungsbefolkningarna, som är de första som faller offer för klimatförändringar och miljöförstörelse.

33.   Europaparlamentet påminner om att alliansen mellan Europeiska unionen och Latinamerika ur denna synvinkel är av allra största vikt om man betänker bägge parters intresse av att främja hållbar utveckling och miljöbalans, och förordar därför ömsesidigt stöd till de olika internationella miljöinitiativen.

34.   Europaparlamentet uppmanar de latinamerikanska partnerna att då åsikterna går isär om detaljerna i åtgärderna för att bekämpa klimatförändringar (t.ex. när det gäller luftfart) visa ett konstruktivt hållningssätt och aldrig helt blockera initiativ.

35.   Europaparlamentet rekommenderar partnerna i EU och Latinamerika att arbeta tillsammans för en anslutning till Kyotoprotokollet av de stora utsläppsländer som ännu inte anslutit sig till detta protokoll, att stärka och samordna sina ståndpunkter i förhandlingarna om internationella instrument avseende den globala uppvärmningen och att kraftfullt stödja handeln med utsläppsrättigheter mellan de båda regionerna.

36.   Europaparlamentet anser att ekonomisk utveckling måste gå hand i hand med hållbar utveckling. Parlamentet stöder i detta sammanhang de mest missgynnade länderna i deras dubbla ansträngningar för att minska de förorenande utsläppen och öka sina framsteg och sitt sociala välstånd.

37.   Europaparlamentet förespråkar skapandet av överstatliga mekanismer och samarbete inom latinamerikanska och västindiska internationella organ (t.ex. samarbetsorganisationen OTCA) för att besluta om och finansiera skyddet av några av vår planets viktigaste naturreservat (t.ex. Amazonas) som ligger i olika latinamerikanska länder.

38.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta för att främja miljöpolitiken i de latinamerikanska länderna. Parlamentet anser att samarbetet och bästa praxis måste stärkas och att detta även bör synas i den finansiering som EU beviljar och i politiken för utvecklingsbistånd.

39.   Europaparlamentet uppmanar toppmötet i Lima att utarbeta gemensamma initiativ när det gäller t.ex. klimatförändringar, ökenutbredning, energi (i synnerhet förnybar energi och agrobränslen), vatten, biologisk mångfald, skogar och förvaltning av kemiska produkter på grundval av den färdplan som antogs den 15 december 2007 under den trettonde NATO-konferensen om klimatförändringar som ägde rum på Bali.

40.   Europaparlamentet uppmanar toppmötet i Lima att diskutera och undersöka den internationella livsmedelskrisen och att lägga fram möjliga lösningar på den.

Stärkta institutionella mekanismer för främjande och förebyggande

41.   Europaparlamentet förespråkar även följande:

| a) | Inrättandet av en offentlig-privat EU–Latinamerikastiftelse för främjande av dialogen mellan partnerna i linje med de stiftelser som existerar för andra geografiska områden, som Asien och Medelhavet. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag i detta syfte. |
| --- | --- |

a)

Inrättandet av en offentlig-privat EU–Latinamerikastiftelse för främjande av dialogen mellan partnerna i linje med de stiftelser som existerar för andra geografiska områden, som Asien och Medelhavet. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag i detta syfte.

| b) | Inrättandet av ett biregionalt centrum för konfliktförebyggande för att på förhand upptäcka orsakerna till potentiella våldsamma och väpnade konflikter och på bästa sätt förebygga dem och förhindra en eventuell upptrappning. |
| --- | --- |

b)

Inrättandet av ett biregionalt centrum för konfliktförebyggande för att på förhand upptäcka orsakerna till potentiella våldsamma och väpnade konflikter och på bästa sätt förebygga dem och förhindra en eventuell upptrappning.

| c) | Inrättandet av ett övervakningscentrum för migration, vars uppgift ska vara att löpande och i detalj följa upp alla frågor som är knutna till migrationsströmmarna mellan EU och Latinamerika. |
| --- | --- |

c)

Inrättandet av ett övervakningscentrum för migration, vars uppgift ska vara att löpande och i detalj följa upp alla frågor som är knutna till migrationsströmmarna mellan EU och Latinamerika.

42.   Europaparlamentet anser det vara nödvändigt att stärka det strategiska partnerskapets parlamentariska dimension och stödja den latinamerikanska begäran, enligt vilken 150 ledamöter från den parlamentariska församlingen EU-Latinamerika skulle vara ett lämpligt antal för att främja införlivandet i denna församling av Mercosurs nyligen inrättade parlament.

*

- *

43.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till ordförandeskapet för det femte toppmötet mellan länderna i Latinamerika och Västindien och EU, rådet, kommissionen, parlamenten i EU:s medlemsstater och i samtliga länder i Latinamerika och Västindien, den parlamentariska församlingen EU-Latinamerika, det latinamerikanska parlamentet, det centralamerikanska parlamentet, det andinska parlamentet och Mercosurs parlament.

---

(1)  EUT C 140 E, 13.6.2002, s. 569.

(2)  EUT C 296, 6.12.2006, s. 123.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2007)0576.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2007)0431.

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 av den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (EUT L 378, 27.12.2006, s. 41).

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1889/2006 av den 20 december 2006 om inrättande av ett finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (EUT L 386, 29.12.2006, s. 1).

(7)  EUT L 412, 30.12.2006, s. 1.

---

| 29.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 259/70 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 259/70

---

Situationen i Burma

P6_TA(2008)0178

Europaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om situationen i Burma

(2009/C 259 E/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 december 2006 om situationen i Burma (1) och sin resolution av den 21 juni 2007 om Burma (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 december 2006 om situationen i Burma (1) och sin resolution av den 21 juni 2007 om Burma (2),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 19 november 2007 om antagande av ytterligare restriktiva åtgärder mot Burma (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 19 november 2007 om antagande av ytterligare restriktiva åtgärder mot Burma (3),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 194/2008 av den 25 februari 2008 om förlängning och skärpning av de restriktiva åtgärderna mot Burma/Myanmar och om upphävande av förordning (EG) nr 817/2006 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 194/2008 av den 25 februari 2008 om förlängning och skärpning av de restriktiva åtgärderna mot Burma/Myanmar och om upphävande av förordning (EG) nr 817/2006 (4),

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Statens råd för fred och utveckling (SPDC) i Burma, under ledning av general Than Shwe, har meddelat att en folkomröstning om en ny konstitution ska hållas den 10 maj 2008, följt av flerpartival 2010. |
| --- | --- |

A.

Statens råd för fred och utveckling (SPDC) i Burma, under ledning av general Than Shwe, har meddelat att en folkomröstning om en ny konstitution ska hållas den 10 maj 2008, följt av flerpartival 2010.

| B. | SPDC fortsätter att utsätta befolkningen i Burma för avskyvärda människorättsbrott, såsom tvångsarbete, förföljelser av dissidenter, värvning av barnsoldater och tvångsförflyttningar. |
| --- | --- |

B.

SPDC fortsätter att utsätta befolkningen i Burma för avskyvärda människorättsbrott, såsom tvångsarbete, förföljelser av dissidenter, värvning av barnsoldater och tvångsförflyttningar.

| C. | Burmas regering har förkastat de förslag som lades fram av FN:s särskilda sändebud Ibrahim Gambari för att säkerställa ett fritt och rättvist genomförande av folkomröstningen i närvaro av internationella observatörer. |
| --- | --- |

C.

Burmas regering har förkastat de förslag som lades fram av FN:s särskilda sändebud Ibrahim Gambari för att säkerställa ett fritt och rättvist genomförande av folkomröstningen i närvaro av internationella observatörer.

| D. | Burmas regering har i förslaget till konstitution inkluderat bestämmelser som avsätter en fjärdedel av platserna i parlamentets båda kamrar till militärer, ger landets överbefälhavare rätt att när som helst upphäva konstitutionen och förhindrar personer med en utländsk make/maka eller ett utländskt barn att ställa upp som kandidater i presidentvalet (vilket skulle gälla för den fängslade oppositionsledaren för Nationella demokratiförbundet (NLD) Aung San Suu Kyi, som också tilldelats Nobels fredspris och Sacharovpriset). Förslaget till konstitution ger även statstjänstemän straffrihet för handlingar som de begått i tjänsten. |
| --- | --- |

D.

Burmas regering har i förslaget till konstitution inkluderat bestämmelser som avsätter en fjärdedel av platserna i parlamentets båda kamrar till militärer, ger landets överbefälhavare rätt att när som helst upphäva konstitutionen och förhindrar personer med en utländsk make/maka eller ett utländskt barn att ställa upp som kandidater i presidentvalet (vilket skulle gälla för den fängslade oppositionsledaren för Nationella demokratiförbundet (NLD) Aung San Suu Kyi, som också tilldelats Nobels fredspris och Sacharovpriset). Förslaget till konstitution ger även statstjänstemän straffrihet för handlingar som de begått i tjänsten.

| E. | Sedan folkomröstningen utlovades har regeringen antagit lag nr 1/2008, som nekar medlemmar av religiösa ordnar rösträtt. |
| --- | --- |

E.

Sedan folkomröstningen utlovades har regeringen antagit lag nr 1/2008, som nekar medlemmar av religiösa ordnar rösträtt.

| F. | Den demokratiska oppositionen har inte deltagit i utarbetandet av konstitutionen. |
| --- | --- |

F.

Den demokratiska oppositionen har inte deltagit i utarbetandet av konstitutionen.

| G. | Den största delen av den burmesiska oppositionen har beslutat att rösta nej i folkomröstningen. |
| --- | --- |

G.

Den största delen av den burmesiska oppositionen har beslutat att rösta nej i folkomröstningen.

| H. | Det finns fortfarande cirka 1 800 politiska fångar i Burma, inbegripet Aung San Suu Kyi. |
| --- | --- |

H.

Det finns fortfarande cirka 1 800 politiska fångar i Burma, inbegripet Aung San Suu Kyi.

| I. | Den burmesiska regeringen har misslyckats med att på ett ändamålsenligt sätt ta itu med frågor om den fortsatta rekryteringen och utnyttjandet av barn i väpnade konflikter. |
| --- | --- |

I.

Den burmesiska regeringen har misslyckats med att på ett ändamålsenligt sätt ta itu med frågor om den fortsatta rekryteringen och utnyttjandet av barn i väpnade konflikter.

| J. | De sanktioner som EU antagit gentemot den burmesiska regeringen har hittills varit verkningslösa. |
| --- | --- |

J.

De sanktioner som EU antagit gentemot den burmesiska regeringen har hittills varit verkningslösa.

| K. | Den burmesiska regeringen fortsätter att ha politiska och ekonomiska förbindelser med grannländerna och Asean. |
| --- | --- |

K.

Den burmesiska regeringen fortsätter att ha politiska och ekonomiska förbindelser med grannländerna och Asean.

| L. | 30 procent av Burmas befolkning, det vill säga uppskattningsvis 15 miljoner människor, lever under fattigdomsgränsen. |
| --- | --- |

L.

30 procent av Burmas befolkning, det vill säga uppskattningsvis 15 miljoner människor, lever under fattigdomsgränsen.

1.   Europaparlamentet beklagar djupt den totala avsaknaden av demokratisk legitimitet i samband med folkomröstningen om den nya konstitutionen, eftersom den burmesiska befolkningen har fråntagits alla grundläggande demokratiska rättigheter som skulle göra det möjligt för dem att hålla en öppen debatt om förslaget till konstitution, att ändra den och därefter att fritt yttra sig genom folkomröstningen.

2.   Europaparlamentet fördömer den burmesiska regeringens vägran att följa de förslag som lades fram av FN:s särskilda sändebud Ibrahim Gambari för att möjliggöra en öppen och övergripande kampanj inför folkomröstningen om konstitutionen. Parlamentet uppmanar den burmesiska regeringen att agera med ärligt uppsåt och att samarbeta konstruktivt med FN:s särskilda sändebud.

3.   Europaparlamentet stöder en övergång till demokrati genom en övergripande nationell försoningsprocess och en trepartsdialog mellan regimen, NLD och företrädare för de etniska grupperna.

4.   Europaparlamentet kräver garantier från Burmas regering om att den kommer att sammankalla en oberoende valkommissionen, upprätta ett korrekt röstregister, häva de långvariga restriktionerna för media, respektera förenings-, yttrande- och mötesfriheten i Burma, upphäva nya förordningar som kriminaliserar legitima debatter om folkomröstningen och acceptera närvaron av internationella observatörer.

5.   Europaparlamentet kräver ett omedelbart och ovillkorligt frisläppande av politiska motståndare till regimen och mer än 1 800 politiska fångar, inbegripet Aung San Suu Kyi, ledarna för 88-generationens studentrörelse och ledarna för shanfolkens förbund för demokrati (Shan Nationalities League for Democracy), som fängslades 2005.

6.   Europaparlamentet uppmanar regimen att utreda alla dödsfall och fall av saknade personer sedan kraftåtgärderna i september 2007 mot demonstrerande buddhistiska munkar och demokratiaktivister, och att kartlägga var saknade munkar och nunnor befinner sig.

7.   Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen, rådet och medlemsstaterna att ta alla tillfällen i akt för att i internationella sammanhang ta avstånd från de fortsatta och ihållande övergreppen mot barn i Burma, framför allt utnyttjandet av barnsoldater. Parlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag rekryteringen av barnsoldater i Burma, och uppmanar FN:s säkerhetsråd att ingående utreda situationen i Burma när det gäller barnsoldater.

8.   Parlamentet konstaterar att Kina nyligen ratificerade det frivilliga protokollet till FN:s konvention om barnets rättigheter om barns indragning i väpnade konflikter, och understryker de beklagliga överträdelser som den burmesiska militärjuntan i detta avseende gjort sig skyldig till. Parlamentet uppmanar med kraft Kina att vidta åtgärder.

9.   Europaparlamentet stöder FN:s generalsekreterares medlingsuppdrag och Ibrahim Gambaris ansträngningar för att förhandla med de burmesiska myndigheterna. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att nära samarbeta med FN:s särskilda sändebud för att säkerställa att det internationella samfundets insatser i Burma är samstämmiga.

10.   Europaparlamentet stöder EU:s särskilda sändebud för Burma Piero Fassinos insatser för att främja en dialog med Asean-länderna. Parlamentet uppmanar med kraft Asean att utöva kraftiga påtryckningar på de burmesiska myndigheterna för att genomdriva demokratiska förändringar.

11.   Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet att förnya och utöka de riktade sanktionerna och att rikta in sig på att begränsa tillgången till internationella banktjänster för företag som ägs av militären. Begränsningen gäller även konglomerat och affärsrörelser som har nära samröre med militären eller vars inkomster gynnar militären. Vissa generalers och deras närmaste familjemedlemmars tillgång till personliga affärsmöjligheter, hälsovård, privatkonsumtion eller utländsk utbildning för deras barn bör också begränsas. Parlamentet uppmanar med kraft rådet att på ett omfattande och uttryckligt sätt förbjuda vissa personer och grupper att utföra ekonomiska transaktioner via banker som fungerar som clearingcentraler eller att på annat sätt utnyttja finansiella tjänster inom EU:s jurisdiktion.

12.   Europaparlamentet uppmanar rådet att se till att riktade sanktioner tillämpas på ett effektivt sätt, att ingående utreda vem sanktionerna ska riktas mot, att möjliggöra omprövning av beslut och pågående övervakning samt att säkerställa att åtgärder som beslutats verkligen tillämpas.

13.   Europaparlamentet uppmanar rådet att fortsätta att se över sanktionerna med utgångspunkt i specifika riktmärken för mänskliga rättigheter som bör omfatta följande punkter: frigivning av politiska fångar och samtliga övriga personer som på godtyckliga grunder har fängslats för att ha utövat sina grundläggande mänskliga rättigheter avseende yttrande-, mötes- och föreningsfrihet; en noggrann officiell redogörelse för hur många personer som har dödats, arresterats och/eller fängslats av säkerhetsstyrkorna, var de nu befinner sig och hur de mår, inbegripet under den senaste tidens kraftåtgärder; upphörande av militära angrepp mot civila och en övergång till demokrati. Parlamentet uppmanar också rådet att överväga ytterligare riktade sanktioner, såsom ett fullständigt förbud mot nya investeringar, ett förbud mot att tillhandahålla försäkringstjänster för investeringar i Burma och ett embargo på handel med viktiga varor som genererar stora inkomster till militärregeringen.

14.   Europaparlamentet uppmanar samtidigt EU och det bredare internationella samfundet att erbjuda incitament för reformer som en motvikt till hotet om och/eller införandet av sanktioner och att på ett positivt sätt motivera militären att införa förändringar.

15.   Europaparlamentet konstaterar att EU:s vapenembargo mot Burma är ineffektivt, eftersom militärregeringen köper sin militära utrustning i Kina, Ryssland och Indien. Parlamentet uppmanar därför med kraft EU att aktivt verka för ett världsomfattande embargo för vapenexport till Burma.

16.   Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet, västländernas regeringar och kampanjgrupper att öka sina humanitära insatser, särskilt genom befintliga hälsovårdsprogram och inleda nya och bredare program för stöd för grundutbildning. Dessa insatser måste nå internt fördrivna personer och andra som fastnat i konfliktområdena, i första hand längs gränsen mot Thailand. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att öka anslagen till humanitärt bistånd som betalas ut genom instrumentet för utvecklingssamarbete för Burma (för närvarande 32 000 000 euro för 2007–2010) och att investera mer i humanitärt bistånd för internt fördrivna personer på båda sidor om gränsen.

17.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upprätta och utvidga biståndsprogram som syftar till att stärka grupper som har svårt att hävda sina medborgerliga rättigheter, inbegripet kvinnor och etniska och religiösa minoriteter, och att överbrygga politiska, etniska, religiösa och andra splittringar.

18.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka stödet till burmeser som lever utomlands genom programmet för fördrivna personer inom ramen för instrumentet för utvecklingssamarbete, och att överväga andra stödmöjligheter.

19.   Europaparlamentet betonar att utbetalandet av bistånd bör vara kopplat till riktmärken och tidsfrister för att man bättre ska kunna bekämpa korruptionsriskerna.

20.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Aseanländernas regeringar och parlament, Nationella demokratiförbundet (NLD) i Burma, Statens råd för fred och utveckling (SPDC) i Burma, Folkrepubliken Kinas regering, Indiens regering och parlament, Rysslands regering och FN:s generalsekreterare.

---

(1)  EUT C 317 E, 23.12.2006, s. 902.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2007)0290.

(3)  Se rådets gemensamma ståndpunkt 2007/750/GUSP av den 19 november 2007 om ändring av gemensam ståndpunkt 2006/318/GUSP om förlängning av restriktiva åtgärder mot Burma/Myanmar (EUT L 308, 24.11.2007, s. 1).

(4)  EUT L 66, 10.3.2008, s. 1.

---

| 29.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 259/73 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 259/73

---

Biologisk mångfald och biosäkerhet

P6_TA(2008)0179

Europaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om förberedelserna inför partsmötena COP/MOP om biologisk mångfald och biosäkerhet i Bonn, Tyskland

(2009/C 259 E/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den nionde partskonferensen (COP9) till FN:s konvention om biologisk mångfald den 19–30 maj 2008 i Bonn, Tyskland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den nionde partskonferensen (COP9) till FN:s konvention om biologisk mångfald den 19–30 maj 2008 i Bonn, Tyskland,

| — | med beaktande av det fjärde partsmötet (MOP4) till Cartagenaprotokollet om biosäkerhet den 12–16 maj 2008 i Bonn, Tyskland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det fjärde partsmötet (MOP4) till Cartagenaprotokollet om biosäkerhet den 12–16 maj 2008 i Bonn, Tyskland,

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2007 om att stoppa förlusten av biologisk mångfald till 2010 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2007 om att stoppa förlusten av biologisk mångfald till 2010 (1),

| — | med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | FN:s konvention om biologisk mångfald är den bredaste globala överenskommelsen till skydd för den biologiska mångfalden. Den rör bevarande och hållbart nyttjande av den biologiska mångfalden och en rättvis fördelning av den nytta som användningen av genetiska resurser medför. Konventionen har undertecknats av 190 parter, bland annat de 27 medlemsstaterna och Europeiska gemenskapen. |
| --- | --- |

A.

FN:s konvention om biologisk mångfald är den bredaste globala överenskommelsen till skydd för den biologiska mångfalden. Den rör bevarande och hållbart nyttjande av den biologiska mångfalden och en rättvis fördelning av den nytta som användningen av genetiska resurser medför. Konventionen har undertecknats av 190 parter, bland annat de 27 medlemsstaterna och Europeiska gemenskapen.

| B. | Konventionens parter har förbundit sig att påtagligt minska förlusten av den biologiska mångfalden till 2010 och att etablera ett globalt nätverk med skyddade områden på land till 2010 och till havs till 2012. |
| --- | --- |

B.

Konventionens parter har förbundit sig att påtagligt minska förlusten av den biologiska mångfalden till 2010 och att etablera ett globalt nätverk med skyddade områden på land till 2010 och till havs till 2012.

| C. | Konventionens trovärdighet kommer att bero på i vilken mån man klarar att nå upp till dessa mål. |
| --- | --- |

C.

Konventionens trovärdighet kommer att bero på i vilken mån man klarar att nå upp till dessa mål.

| D. | EU brister i trovärdighet när det gäller konventionen på grund av det bristfälliga genomförandet av EU:s egen politik och lagstiftning om biologisk mångfald, till exempel fågeldirektivet (2) och livsmiljödirektivet (3), det otillräckliga praktiska arbetet för att stoppa förlusten av den biologiska mångfalden till 2010 inom EU samt på grund av EU:s ovilja dels att inleda textbaserade förhandlingar om ett rättsligt bindande instrument om tillgång och fördelning av vinster, dels att ställa nya och ytterligare målinriktade anslag till förfogande för konventionens genomförande i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

D.

EU brister i trovärdighet när det gäller konventionen på grund av det bristfälliga genomförandet av EU:s egen politik och lagstiftning om biologisk mångfald, till exempel fågeldirektivet (2) och livsmiljödirektivet (3), det otillräckliga praktiska arbetet för att stoppa förlusten av den biologiska mångfalden till 2010 inom EU samt på grund av EU:s ovilja dels att inleda textbaserade förhandlingar om ett rättsligt bindande instrument om tillgång och fördelning av vinster, dels att ställa nya och ytterligare målinriktade anslag till förfogande för konventionens genomförande i utvecklingsländerna.

| E. | Förlusten av biologisk mångfald i skogarna, avskogningstakten och klimatkrisen är av sådan omfattning att avgörande insatser för att få bukt med avskogningen och skogsförstörelsen inte kan vänta till efter 2012. |
| --- | --- |

E.

Förlusten av biologisk mångfald i skogarna, avskogningstakten och klimatkrisen är av sådan omfattning att avgörande insatser för att få bukt med avskogningen och skogsförstörelsen inte kan vänta till efter 2012.

| F. | Det finns påtagliga brister i genomförandet av arbetsprogrammet till konventionen om biologisk mångfald som måste rättas till. |
| --- | --- |

F.

Det finns påtagliga brister i genomförandet av arbetsprogrammet till konventionen om biologisk mångfald som måste rättas till.

| G. | Vid den senaste partskonferensen till konventionen om biologisk mångfald togs ett steg i riktning mot en mer framträdande roll för företrädare för ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen i framtida förhandlingar om tillgång och fördelning av vinster och deras rätt att fastställa prioriteringarna för egna marker, i enlighet med FN:s förklaring från 2007 om ursprungsfolkens rättigheter. |
| --- | --- |

G.

Vid den senaste partskonferensen till konventionen om biologisk mångfald togs ett steg i riktning mot en mer framträdande roll för företrädare för ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen i framtida förhandlingar om tillgång och fördelning av vinster och deras rätt att fastställa prioriteringarna för egna marker, i enlighet med FN:s förklaring från 2007 om ursprungsfolkens rättigheter.

| H. | Vid den senaste partskonferensen till konventionen om biologisk mångfald uppmanades parterna att förstärka sina insatser för att förbättra tillämpningen av skogslagstiftningen och ta itu med den skogsrelaterade handeln. |
| --- | --- |

H.

Vid den senaste partskonferensen till konventionen om biologisk mångfald uppmanades parterna att förstärka sina insatser för att förbättra tillämpningen av skogslagstiftningen och ta itu med den skogsrelaterade handeln.

| I. | Vid den senaste partskonferensen till konventionen om biologisk mångfald upprepades att försiktighetsprincipen ska tillämpas vid användning av GURT-teknik (Genetic Use Restriction Technology), och det rekommenderades att fältförsök och kommersiellt bruk inte bör godkännas. |
| --- | --- |

I.

Vid den senaste partskonferensen till konventionen om biologisk mångfald upprepades att försiktighetsprincipen ska tillämpas vid användning av GURT-teknik (Genetic Use Restriction Technology), och det rekommenderades att fältförsök och kommersiellt bruk inte bör godkännas.

| J. | Klimatförändringarna kommer att innebära att läget förvärras ytterligare när det gäller den biologiska mångfalden globalt. Ekosystem kommer att försämras och arter kommer att utrotas, vilket får drastiska följder för den mänskliga utvecklingen och försöken att utrota fattigdomen. |
| --- | --- |

J.

Klimatförändringarna kommer att innebära att läget förvärras ytterligare när det gäller den biologiska mångfalden globalt. Ekosystem kommer att försämras och arter kommer att utrotas, vilket får drastiska följder för den mänskliga utvecklingen och försöken att utrota fattigdomen.

| K. | Man uppskattar att ungefär 20 procent av världens koldioxidutsläpp orsakas av avskogning och skogsförstörelse. |
| --- | --- |

K.

Man uppskattar att ungefär 20 procent av världens koldioxidutsläpp orsakas av avskogning och skogsförstörelse.

| L. | Konventionen om biologisk mångfald och FN:s havsrättskonvention utgör det internationella rättsliga regelverk som reglerar skyddet av havsmiljön som helhet. Däremot finns det fortfarande ingen övergripande och rättsligt bindande överenskommelse som kan se till att befintliga åtaganden tillämpas enhetligt på alla havsområden, även internationellt vatten i det öppna havet. |
| --- | --- |

L.

Konventionen om biologisk mångfald och FN:s havsrättskonvention utgör det internationella rättsliga regelverk som reglerar skyddet av havsmiljön som helhet. Däremot finns det fortfarande ingen övergripande och rättsligt bindande överenskommelse som kan se till att befintliga åtaganden tillämpas enhetligt på alla havsområden, även internationellt vatten i det öppna havet.

| M. | Konventionen om biologisk mångfald ger vetenskapliga och, vid behov, tekniska råd och upplysningar om den biologiska mångfalden i havet och spelar därför en nyckelroll som stöd för FN:s generalförsamlings arbete med skydd av havsområden som ligger utanför nationell jurisdiktion. |
| --- | --- |

M.

Konventionen om biologisk mångfald ger vetenskapliga och, vid behov, tekniska råd och upplysningar om den biologiska mångfalden i havet och spelar därför en nyckelroll som stöd för FN:s generalförsamlings arbete med skydd av havsområden som ligger utanför nationell jurisdiktion.

1.   Europaparlamentet ser med stor oro på den kontinuerliga förlusten av biologisk mångfald och EU:s ständigt växande ekologiska fotavtryck, som gör att effekterna på den biologiska mångfalden sträcker sig långt utanför EU:s gränser.

2.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att visa prov på ledarskap och övertygelse genom att gå med på och underlätta konkreta åtgärder för att skydda den biologiska mångfalden, både nationellt och internationellt.

3.   Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, kommissionen och övriga parter till konventionen om biologisk mångfald att inrätta en internationell vetenskaplig panel för biologisk mångfald som ska ge råd till konventionens parter och göra en omfattande kartläggning av vilka områden som är viktiga att bevara.

4.   Europaparlamentet ser på det europeiska nätverket med skyddade områden Natura 2000 som en av hörnpelarna i EU:s ansträngningar för att leva upp till sina internationella och interna åtaganden om biologisk mångfald och ett betydande bidrag till det globala nätverket med skyddade områden. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att fågeldirektivet och livsmiljödirektivet genomförs ordentligt och motsätter sig bestämt alla försök att begränsa det skydd som dessa direktiv ger.

5.   Europaparlamentet anser att diskussionerna inom FN:s ramkonvention om klimatförändringar om att minska utsläppen av växthusgaser från avskogning och skogsförstörelse i utvecklingsländerna måste ha konventionen om biologisk mångfald som informationsunderlag och att diskussionen förs i överensstämmelse med denna konventions syften och att målet med att bevara skogens biologiska mångfald tryggas.

6.   Europaparlamentet vill dessutom att det ska göras mera för att förbättra de synergieffekter som konventionen för biologisk mångfald, FN:s konvention om förhindrande av ökenspridning och FN:s ramkonvention om klimatförändringar gemensamt för med sig i fråga om att motverka klimatförändringen och anpassa sig till den.

7.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att

| — | se till att besluten från COP 9 fokuserar på att genomföra konventionen om biologisk mångfalds arbetsprogram för skyddade områden och att förbättra genomförandet med sikte på målen för 2010, särskilt när det gäller konventionens arbetsprogram om biologisk mångfald i skogar, |
| --- | --- |

—

se till att besluten från COP 9 fokuserar på att genomföra konventionen om biologisk mångfalds arbetsprogram för skyddade områden och att förbättra genomförandet med sikte på målen för 2010, särskilt när det gäller konventionens arbetsprogram om biologisk mångfald i skogar,

| — | ge ekonomiskt stöd till Life Web-initiativet så att parternas frivilliga åtaganden för att utse och förvalta skyddade områden kan sammanföras med givarnas frivilliga åtaganden från om riktad (med)finansiering, |
| --- | --- |

—

ge ekonomiskt stöd till Life Web-initiativet så att parternas frivilliga åtaganden för att utse och förvalta skyddade områden kan sammanföras med givarnas frivilliga åtaganden från om riktad (med)finansiering,

| — | spela en ledande roll i förhandlingarna för att få till stånd en rättvis, jämlik och rättsligt bindande internationell ordning om tillgång och fördelning av vinster när det gäller genetiska resurser; det är väsentligt att COP 9 gör framsteg när det gäller att fastställa det huvudsakliga innehållet i en sådan internationell ordning och garanterar en fullständig efterlevnad av lagstiftningen i de länder där dessa resurser finns för att effektiva åtgärder ska kunna vidtas mot olagligt utnyttjande av dem (s.k. biopiratverksamhet), |
| --- | --- |

—

spela en ledande roll i förhandlingarna för att få till stånd en rättvis, jämlik och rättsligt bindande internationell ordning om tillgång och fördelning av vinster när det gäller genetiska resurser; det är väsentligt att COP 9 gör framsteg när det gäller att fastställa det huvudsakliga innehållet i en sådan internationell ordning och garanterar en fullständig efterlevnad av lagstiftningen i de länder där dessa resurser finns för att effektiva åtgärder ska kunna vidtas mot olagligt utnyttjande av dem (s.k. biopiratverksamhet),

| — | förstärka synergieffekter och kopplingar mellan FN:s ramkonvention om klimatförändringar och konventionen om biologisk mångfald för att maximera utdelningen när det gäller att dämpa klimatförändringarna och skydda den biologiska mångfalden samt i fråga om en hållbar mänsklig utveckling, |
| --- | --- |

—

förstärka synergieffekter och kopplingar mellan FN:s ramkonvention om klimatförändringar och konventionen om biologisk mångfald för att maximera utdelningen när det gäller att dämpa klimatförändringarna och skydda den biologiska mångfalden samt i fråga om en hållbar mänsklig utveckling,

| — | betrakta ett bevarande och ett hållbart nyttjande av den biologiska mångfalden som en av de främsta prioriteringarna för COP 9, |
| --- | --- |

—

betrakta ett bevarande och ett hållbart nyttjande av den biologiska mångfalden som en av de främsta prioriteringarna för COP 9,

| — | se till att en effektiv förvaltning och finansiering av skyddade områden och nätverk med skyddade områden ses som en absolut nödvändighet och att man beslutar om innovativa och permanenta finansiella mekanismer som kan bidra till att den biologiska mångfalden bevaras och nyttjas på ett hållbart sätt, |
| --- | --- |

—

se till att en effektiv förvaltning och finansiering av skyddade områden och nätverk med skyddade områden ses som en absolut nödvändighet och att man beslutar om innovativa och permanenta finansiella mekanismer som kan bidra till att den biologiska mångfalden bevaras och nyttjas på ett hållbart sätt,

| — | genomföra en EU-omfattande konsekvensbedömning om torka och vattenbrist till följd av klimatförändringar och effekterna på livsmiljöer för vilda djur och växter, och särskilt belysa områden där flyttfåglar häckar, samt främja det internationella samarbetet för skyddet av flyttfåglar och de tidvis översvämmade områden där flyttfåglarna finner vatten och föda, |
| --- | --- |

—

genomföra en EU-omfattande konsekvensbedömning om torka och vattenbrist till följd av klimatförändringar och effekterna på livsmiljöer för vilda djur och växter, och särskilt belysa områden där flyttfåglar häckar, samt främja det internationella samarbetet för skyddet av flyttfåglar och de tidvis översvämmade områden där flyttfåglarna finner vatten och föda,

| — | se till att COP 9 uppmanar parterna att inleda en diskussion och enas om gemensamma principer och kriterier för god skogsförvaltning och bygga vidare på de framsteg som redan gjorts i flera regionala FLEG/T-processer (Forest Law Enforcement, Governance and Trade) och Amazonasfördraget, |
| --- | --- |

—

se till att COP 9 uppmanar parterna att inleda en diskussion och enas om gemensamma principer och kriterier för god skogsförvaltning och bygga vidare på de framsteg som redan gjorts i flera regionala FLEG/T-processer (Forest Law Enforcement, Governance and Trade) och Amazonasfördraget,

| — | se till att COP 9 beslutar att parterna ska inleda diskussioner för att nå en överenskommelse om en global mekanism för att reglera skogsavverkningen och virkeshandeln i syfte att motverka olaglig avverkning och främja ett hållbart nyttjande av skogsresurser, och att COP 9 uppmanar parterna att anta nationell lagstiftning som förhindrar försäljning av virke och virkesprodukter som erhållits genom olaglig skogsavverkning eller skogsförstörelse, |
| --- | --- |

—

se till att COP 9 beslutar att parterna ska inleda diskussioner för att nå en överenskommelse om en global mekanism för att reglera skogsavverkningen och virkeshandeln i syfte att motverka olaglig avverkning och främja ett hållbart nyttjande av skogsresurser, och att COP 9 uppmanar parterna att anta nationell lagstiftning som förhindrar försäljning av virke och virkesprodukter som erhållits genom olaglig skogsavverkning eller skogsförstörelse,

| — | se till att COP 9 rekommenderar parterna att i större utsträckning ta med klimatförändringarnas effekter på skogens biologiska mångfald och insatser för att motverka detta i nationella strategier och handlingsplaner för biologisk mångfald och i nationella skogsprogram och andra skogsrelaterade strategier samt att stödja forskning för att öka kunskapen om hur klimatförändringarna påverkar skogens biologiska mångfald, |
| --- | --- |

—

se till att COP 9 rekommenderar parterna att i större utsträckning ta med klimatförändringarnas effekter på skogens biologiska mångfald och insatser för att motverka detta i nationella strategier och handlingsplaner för biologisk mångfald och i nationella skogsprogram och andra skogsrelaterade strategier samt att stödja forskning för att öka kunskapen om hur klimatförändringarna påverkar skogens biologiska mångfald,

| — | se till att man påskyndar genomförandet av befintliga åtaganden för ett bättre bevarande och en hållbar förvaltning av den biologiska mångfalden i havet för att skydda denna mångfald från destruktiva metoder, |
| --- | --- |

—

se till att man påskyndar genomförandet av befintliga åtaganden för ett bättre bevarande och en hållbar förvaltning av den biologiska mångfalden i havet för att skydda denna mångfald från destruktiva metoder,

| — | se till att COP 9 antar förslaget till vetenskapliga kriterier för att identifiera skyddsvärda havsområden och för att skapa representativa nätverk med skyddade havsområden, i enlighet med rekommendationerna från expertgruppen för ekologiska kriterier och biogeografiska klassifikationssystem för skyddsvärda havsområden, |
| --- | --- |

—

se till att COP 9 antar förslaget till vetenskapliga kriterier för att identifiera skyddsvärda havsområden och för att skapa representativa nätverk med skyddade havsområden, i enlighet med rekommendationerna från expertgruppen för ekologiska kriterier och biogeografiska klassifikationssystem för skyddsvärda havsområden,

| — | se till att COP 9 rekommenderar att parterna arbetar mot integrerade styrelseformer för biologisk mångfald i haven i områden utanför nationell jurisdiktion i syfte att tillämpa de kriterier man enats om och utvidga nationella och regionala nätverk med skyddade havsområden till att även omfatta internationella vatten utanför nationell jurisdiktion, |
| --- | --- |

—

se till att COP 9 rekommenderar att parterna arbetar mot integrerade styrelseformer för biologisk mångfald i haven i områden utanför nationell jurisdiktion i syfte att tillämpa de kriterier man enats om och utvidga nationella och regionala nätverk med skyddade havsområden till att även omfatta internationella vatten utanför nationell jurisdiktion,

| — | uppmuntra stater att inleda förhandlingar om en genomförandeöverenskommelse till FN:s havsrättskonvention för att skydda den biologiska mångfalden i havsområden utanför nationell jurisdiktion, så att man på lång sikt kan säkerställa integrerade styrelseformer, |
| --- | --- |

—

uppmuntra stater att inleda förhandlingar om en genomförandeöverenskommelse till FN:s havsrättskonvention för att skydda den biologiska mångfalden i havsområden utanför nationell jurisdiktion, så att man på lång sikt kan säkerställa integrerade styrelseformer,

| — | se till att COP 9 fattar ett slutgiltigt beslut att förbjuda alla former av terminatorteknik och enas om ett moratorium för kommersiellt nyttjande och utsättning av genetiskt modifierade träd i naturen, inbegripet i fältförsök, |
| --- | --- |

—

se till att COP 9 fattar ett slutgiltigt beslut att förbjuda alla former av terminatorteknik och enas om ett moratorium för kommersiellt nyttjande och utsättning av genetiskt modifierade träd i naturen, inbegripet i fältförsök,

| — | se till att COP 9 ställer den ovannämnda expertgruppens rekommendationer om den biologiska mångfalden i haven och utmed kusterna till förfogande för FN:s generalförsamlings tillfälliga öppna informella arbetsgrupp, |
| --- | --- |

—

se till att COP 9 ställer den ovannämnda expertgruppens rekommendationer om den biologiska mångfalden i haven och utmed kusterna till förfogande för FN:s generalförsamlings tillfälliga öppna informella arbetsgrupp,

| — | spela en framträdande roll i partsmötet till Cartagenaprotokollet för att se till att man får till stånd en rättsligt bindande ansvarsordning med brett tillämpningsområde, |
| --- | --- |

—

spela en framträdande roll i partsmötet till Cartagenaprotokollet för att se till att man får till stånd en rättsligt bindande ansvarsordning med brett tillämpningsområde,

| — | se till att COP 9 snarast gör något åt de negativa effekter som framställningen av biomassa för energiproduktion, särskilt framställningen av energigrödor, har på den biologiska mångfalden och ursprungs- och lokalbefolkningen, |
| --- | --- |

—

se till att COP 9 snarast gör något åt de negativa effekter som framställningen av biomassa för energiproduktion, särskilt framställningen av energigrödor, har på den biologiska mångfalden och ursprungs- och lokalbefolkningen,

| — | verka för att riktlinjerna om invasiva främmande arter i konventionen om biologisk mångfald genomförs fullt ut och anpassa gemenskapslagstiftningen därefter, så att den på bred front kan bemöta det hot som sådana arter utgör mot livsmiljöer och arter i EU, |
| --- | --- |

—

verka för att riktlinjerna om invasiva främmande arter i konventionen om biologisk mångfald genomförs fullt ut och anpassa gemenskapslagstiftningen därefter, så att den på bred front kan bemöta det hot som sådana arter utgör mot livsmiljöer och arter i EU,

| — | främja genomförandet av arbetsprogrammet för skyddade områden, i synnerhet dess mål 2.2, som avser att utöka och trygga medverkan från ursprungsbefolkningar, lokalsamhällen och berörda parter i arbetet med att utse och förvalta skyddade områden, samt att öka medvetenheten om arbetet med att mildra negativa effekter och anpassa verksamheter samt utöka samarbetet mellan förvaltningar och markägare, |
| --- | --- |

—

främja genomförandet av arbetsprogrammet för skyddade områden, i synnerhet dess mål 2.2, som avser att utöka och trygga medverkan från ursprungsbefolkningar, lokalsamhällen och berörda parter i arbetet med att utse och förvalta skyddade områden, samt att öka medvetenheten om arbetet med att mildra negativa effekter och anpassa verksamheter samt utöka samarbetet mellan förvaltningar och markägare,

| — | uppmuntra och stödja certifieringssystem för ett hållbart skogsbruk och för andra grödor, bl.a. energigrödor och trädplantering i boskapsuppfödningsområden. |
| --- | --- |

—

uppmuntra och stödja certifieringssystem för ett hållbart skogsbruk och för andra grödor, bl.a. energigrödor och trädplantering i boskapsuppfödningsområden.

8.   Europaparlamentet välkomnar COP9:s initiativ att inleda en dialog på hög nivå med parlamentariker och anser att parlamentarikerna kan spela en viktig roll när det gäller att på ett effektivt sätt uppnå konventionens tre mål.

9.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt de länders regeringar och parlament som är parter till konventionen om biologisk mångfald.

---

(1)  EUT C 102 E, 24.4.2008, s. 117.

(2)  EGT L 103, 25.4.1979, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/105/EG (EUT L 363, 20.12.2006, s. 368).

(3)  EGT L 206, 22.7.1992, s. 7. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/105/EG.

---

| 29.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 259/77 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 259/77

---

Mot en reformerad Världshandelsorganisation

P6_TA(2008)0180

Europaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om ”Mot en reformerad Världshandelsorganisation” (2007/2184(INI))

(2009/C 259 E/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 15 december 1999 om Världshandelsorganisationens (WTO) tredje ministerkonferens i Seattle (1), av den 25 oktober 2001 om öppenhet och demokrati i internationell handel (2), av den 13 december 2001 om WTO:s möte i Qatar (3), av den 25 september 2003 om WTO:s femte ministerkonferens i Cancún (4), av den 12 maj 2005 om utvärderingen av Doharundan efter beslutet av WTO:s allmänna råd den 1 augusti 2004 (5), av den 1 december 2005 om förberedelserna inför WTO:s sjätte ministerkonferens i Hongkong (6) och av den 4 april 2006 om bedömningen av Doharundan efter WTO:s ministerkonferens i Hongkong (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 15 december 1999 om Världshandelsorganisationens (WTO) tredje ministerkonferens i Seattle (1), av den 25 oktober 2001 om öppenhet och demokrati i internationell handel (2), av den 13 december 2001 om WTO:s möte i Qatar (3), av den 25 september 2003 om WTO:s femte ministerkonferens i Cancún (4), av den 12 maj 2005 om utvärderingen av Doharundan efter beslutet av WTO:s allmänna råd den 1 augusti 2004 (5), av den 1 december 2005 om förberedelserna inför WTO:s sjätte ministerkonferens i Hongkong (6) och av den 4 april 2006 om bedömningen av Doharundan efter WTO:s ministerkonferens i Hongkong (7),

| — | med beaktande av slutdeklarationerna från mötena med den parlamentariska konferensen om WTO vilka antogs i Genève den 18 februari 2003, i Cancún den 12 september 2003, i Bryssel den 26 november 2004, i Hongkong den 15 december 2005 och i Genève den 2 december 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutdeklarationerna från mötena med den parlamentariska konferensen om WTO vilka antogs i Genève den 18 februari 2003, i Cancún den 12 september 2003, i Bryssel den 26 november 2004, i Hongkong den 15 december 2005 och i Genève den 2 december 2006,

| — | med beaktande av Marrakechavtalet genom vilket WTO inrättades, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Marrakechavtalet genom vilket WTO inrättades,

| — | med beaktande av de deklarationer från WTO:s ministerkonferens som antogs i Doha den 14 november 2001 och i Hongkong den 18 december 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de deklarationer från WTO:s ministerkonferens som antogs i Doha den 14 november 2001 och i Hongkong den 18 december 2005,

| — | med beaktande av den rapport om WTO:s framtid (8) som lades fram i januari 2005 av det rådgivande rådet under ordförandeskap av Peter Sutherland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den rapport om WTO:s framtid (8) som lades fram i januari 2005 av det rådgivande rådet under ordförandeskap av Peter Sutherland,

| — | med beaktande av WTO:s rapport om världshandeln från 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av WTO:s rapport om världshandeln från 2004,

| — | med beaktande av punkt 56 i Hongkong-deklarationen om de åtgärder som måste vidtas för att viktiga FN-organ, även internationella arbetstagarorganisationen (ILO), i full utsträckning ska involveras i och ge stöd till WTO-processerna och de pågående förhandlingarna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av punkt 56 i Hongkong-deklarationen om de åtgärder som måste vidtas för att viktiga FN-organ, även internationella arbetstagarorganisationen (ILO), i full utsträckning ska involveras i och ge stöd till WTO-processerna och de pågående förhandlingarna,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0104/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0104/2008), och av följande skäl:

| A. | WTO har en central roll bland de multilaterala organisationer som bidrar till styret av den internationella ekonomin, en bättre hantering av globaliseringen och en rättvisare fördelning av dess fördelar. Dessa organisationer måste samarbeta för att uppnå millenniemålen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

A.

WTO har en central roll bland de multilaterala organisationer som bidrar till styret av den internationella ekonomin, en bättre hantering av globaliseringen och en rättvisare fördelning av dess fördelar. Dessa organisationer måste samarbeta för att uppnå millenniemålen för hållbar utveckling.

| B. | När den nuvarande WTO-rundan inleddes 2001 i Doha, Qatar, fick den officiellt namnet utvecklingsagendan från Doha. Tonvikten låg på att hjälpa utvecklingsländer och fattiga länder att få större utbyte av avregleringen av handeln. |
| --- | --- |

B.

När den nuvarande WTO-rundan inleddes 2001 i Doha, Qatar, fick den officiellt namnet utvecklingsagendan från Doha. Tonvikten låg på att hjälpa utvecklingsländer och fattiga länder att få större utbyte av avregleringen av handeln.

| C. | EU anser att det är mycket viktigt att bevara det som man hittills har uppnått i det multilaterala handelssystemet och är alltjämt starkt engagerat för Doharundans framgång. |
| --- | --- |

C.

EU anser att det är mycket viktigt att bevara det som man hittills har uppnått i det multilaterala handelssystemet och är alltjämt starkt engagerat för Doharundans framgång.

| D. | Trots de svårigheter som uppstått i samband med förhandlingarna fortsätter ansträngningarna för att framgångsrikt kunna avsluta denna runda, och dessa ansträngningar bör uppmuntras. |
| --- | --- |

D.

Trots de svårigheter som uppstått i samband med förhandlingarna fortsätter ansträngningarna för att framgångsrikt kunna avsluta denna runda, och dessa ansträngningar bör uppmuntras.

| E. | De olika handelsförhandlingar av bilateral och regional karaktär som EU nyligen har inlett med skilda partner på olika håll i världen ska komplettera och inte utgöra ett alternativ till slutförandet av Doharundan. |
| --- | --- |

E.

De olika handelsförhandlingar av bilateral och regional karaktär som EU nyligen har inlett med skilda partner på olika håll i världen ska komplettera och inte utgöra ett alternativ till slutförandet av Doharundan.

| F. | Förutom de omedelbara problemen i samband med rundans avslutning och den kritik som riktats mot de olika ståndpunkterna till de diskuterade frågorna, är det nödvändigt att redan nu förbereda vad som ska ske efter Doha. |
| --- | --- |

F.

Förutom de omedelbara problemen i samband med rundans avslutning och den kritik som riktats mot de olika ståndpunkterna till de diskuterade frågorna, är det nödvändigt att redan nu förbereda vad som ska ske efter Doha.

| G. | Redan 2004 genomförde det rådgivande rådet under ledning av Peter Sutherland ett viktigt utrednings- och diskussionsarbete avseende WTO:s framtid och de institutionella utmaningar som organisationen står inför. Dock har inga konkreta åtgärder vidtagits med anledning av rekommendationerna i den rapport som överlämnades från det rådgivande rådet till WTO:s generalsekreterare i januari 2005. |
| --- | --- |

G.

Redan 2004 genomförde det rådgivande rådet under ledning av Peter Sutherland ett viktigt utrednings- och diskussionsarbete avseende WTO:s framtid och de institutionella utmaningar som organisationen står inför. Dock har inga konkreta åtgärder vidtagits med anledning av rekommendationerna i den rapport som överlämnades från det rådgivande rådet till WTO:s generalsekreterare i januari 2005.

| H. | Det är mycket viktigt att snarast återuppta denna debatt i ljuset av den senaste utvecklingen och att än en gång grundligt granska flera aspekter av hur WTO fungerar, för att förbättra både organisationens effektivitet och legitimitet. |
| --- | --- |

H.

Det är mycket viktigt att snarast återuppta denna debatt i ljuset av den senaste utvecklingen och att än en gång grundligt granska flera aspekter av hur WTO fungerar, för att förbättra både organisationens effektivitet och legitimitet.

| I. | Den institutionella diskussion inom WTO som Europaparlamentet efterlyst är på intet sätt oförenlig med en fortsättning av Doharundan och dess eventuella slutförande. |
| --- | --- |

I.

Den institutionella diskussion inom WTO som Europaparlamentet efterlyst är på intet sätt oförenlig med en fortsättning av Doharundan och dess eventuella slutförande.

1.   Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till alla berörda parter, särskilt de framväxande ekonomierna, att visa flexibilitet för att komma ur det låsta läget i Doharundan och nå en överenskommelse som är fullständig, balanserad och fördelaktig både för ett uppsving inom den internationella handeln och den globala tillväxten och för utvecklingen i världens minst utvecklade länder.

2.   Europaparlamentet anser för övrigt att det nu är viktigare än någonsin att återuppta diskussionerna om WTO:s beslutsprocess, mandat, arbetssätt och framtid, med sikte på en eventuell reform av denna organisation.

3.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt i Genève presentera ett tydligt initiativ med syftet att återuppta diskussionerna om detta. Kommissionen uppmanas att i denna fråga informellt ta kontakt med andra WTO-medlemmar som kan tänkas stödja ett sådant initiativ samt att kontakta WTO:s generaldirektör före utgången av 2008 för att till honom rapportera om resultatet av dessa diskussioner.

4.   Europaparlamentet välkomnar en omfattande reform av WTO och framhåller återigen handelns betydelse som ett effektivt verktyg för utveckling och fattigdomsbekämpning. Parlamentet understryker vikten av multilateralism för att främja fri och rättvis handel och för att uppnå FN:s millennieutvecklingsmål.

5.   Europaparlamentet anser att ett starkt WTO med ett regelbaserat internationellt handelssystem erbjuder möjligheter för utvecklingsländerna att utrota fattigdomen, men beklagar att begränsade resurser försätter utvecklingsländerna i ett ofördelaktigt förhandlingsläge. Parlamentet framhåller att EU bör främja ett stärkt WTO-sekretariat och en ökning av resurserna för tekniskt stöd, särskilt till de utvecklingsländer som är WTO-medlemmar, så att de kan ta sig an frågor som de är särskilt intresserade av.

6.   Europaparlamentet påpekar att WTO är den enda globala organisationen med regelgivande uppgifter som inte tillhör familjen av FN-organ. WTO:s regleringar inskränker sig till ren handelspolitik. Kommissionen uppmanas att sätta detta strukturella dilemma högt upp på WTO:s reformagenda.

7.   Europaparlamentet anser att det föreslagna initiativet i första hand bör handla om själva syftena med det multilaterala handelssystemet, för att se till att de ömsesidigt stöder varandra och sammanhänger med andra internationella organisationers verksamheter. Det är framför allt nödvändigt att stärka samordningen mellan WTO:s verksamhet och det arbete som utförs av ILO, FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO), FN:s miljöprogram (UNEP), FN:s utvecklingsprogram (UNDP), Världshälsoorganisationen (WHO), FN:s konferens för handel och utveckling (Unctad) och Kyotoprogrammet om förnybar energi, så att beslutsprocesserna i dessa organisationer blir mer konsekvent. ILO bör beviljas observatörsstatus inför WTO, och en kommitté för handel och drägligt arbete bör inrättas efter samma modell som kommittén för handel och miljö.

8.   Europaparlamentet begär en grundlig genomgång av frågan hur bättre hänsyn kan tas till icke-handelsrelaterade frågor i WTO-bestämmelserna, för att göra det möjligt för medlemmarna att eftersträva legitima politiska mål samtidigt som de garanteras marknadstillträde. Parlamentet betonar i detta avseende att EU med eftertryck bör stödja ansträngningarna att anta internationella standarder, och att utvecklingsländerna bör ges det stöd som är nödvändigt för att de ska kunna iaktta sådana standarder.

9.   Europaparlamentet kräver att man inom FN, tillsammans med WTO, behandlar de nya band som måste skapas mellan de multilaterala organisationerna för att se till att deras verksamhet sammanhänger med olika internationella avtal och konventioner för att främja en hållbar utveckling och avskaffa fattigdomen.

10.   Europaparlamentet anser att den största utmaningen för samstämdheten mellan FN-systemet och WTO kommer att bli kravet på WTO att se till att handelsbestämmelserna till fullo är i överensstämmelse med lagstiftningen om mänskliga rättigheter och sociala och miljömässiga standarder.

11.   Europaparlamentet stöder ett tillvägagångssätt som bygger på incitament när det gäller WTO-medlemmarnas iakttagande av miljömässiga och sociala standarder, men begär samtidigt en utredning av WTO-förenliga åtgärder för att ta itu med social och miljömässig dumpning.

12.   Europaparlamentet stöder kravet på att en analys av sociala frågor, jämställdhets- och miljöfrågor, inklusive sysselsättning, arbetstagares rättigheter och liknande bestämmelser, ska ske vid framtida granskningar av WTO-medlemmar som utförs av det handelspolitiska granskningsorganet.

13.   Europaparlamentet uppmanar deltagarna i diskussionen att ta upp frågan om begränsningarna i systemet med handelsöverläggningar som pågår i ”rundor” under lång tid och som involverar samtliga WTO-medlemmar i överläggningarna om en mängd frågor utgående ifrån en ”helhetsprincip”. Parlamentet inser de förtjänster som detta system har haft historiskt sett i samband med genomförandet och utvecklingen av det multilaterala handelssystemet och genom att möjliggöra en successiv avreglering och ömsesidigt förmånliga åtaganden. På områden där tillräckliga framsteg har uppnåtts (vilket för närvarande gäller underlättandet av handeln) skulle dock andra flexiblare och effektivare modeller kunna användas i framtiden.

14.   Europaparlamentet anser att WTO:s institutionella struktur kan förbättras om man skiljer tydligare mellan å ena sidan aktiviteter i samband med förhandlingarna om nya bestämmelser och åtaganden och å andra sidan aktiviteter i samband med genomförandet av existerande överenskommelser. Parlamentet framhåller vikten av den senare typen av aktiviteter som inte i något fall får sättas på undantag, vare sig när det gäller resurser eller politisk uppmärksamhet från WTO-medlemmarnas sida.

15.   Europaparlamentet föreslår att de gällande multilaterala handelsbestämmelsernas relevans och tilllämplighet utvärderas regelbundet, med avseende på en eventuell anpassning.

16.   Europaparlamentet efterlyser en omdefiniering av ministerkonferensens roll och omfattning. Man kan redan se en tendens bland WTO-medlemmarna att föredra mindre formella samordnings- och beslutsformer på denna nivå. Ingen ministerkonferens sammankallades under 2007 trots de uttryckliga bestämmelserna i Marrakechavtalet om tidsplanen för sådana sammankomster. WTO-medlemmarna uppmanas att dra lärdom av denna utveckling.

17.   Europaparlamentet betonar vikten av WTO:s parlamentariska dimension för att stärka den demokratiska legitimiteten och insynen i WTO-förhandlingarna. Parlamentet understryker det viktiga arbete som utförts av den parlamentariska konferensen om WTO. Denna konferens har anordnats gemensamt av Europaparlamentet och den interparlamentariska unionen (IPU), vars verksamhet kan utökas.

18.   Europaparlamentet påminner om att parlamentsledamöterna i egenskap av valda företrädare för medborgarna har en viktig roll att spela i handelsförhandlingarna och i synnerhet i WTO-förhandlingarna.

19.   Europaparlamentet poängterar vikten av att inrätta en parlamentarisk församling inom WTO med rådgivande befogenheter mot bakgrund av WTO:s bristande demokratiska ansvarsskyldighet och legitimitet, och välkomnar alla slags reformer som kan stärka anslutningen av parlamentsledamöter till WTO.

20.   Europaparlamentet uppmanar WTO-medlemmarna att ge tillräckligt stöd till sina parlamentsledamöter så att dessa kan delta i utvecklingen av WTO:s parlamentariska dimension. Kommissionen uppmanas att ta initiativ i detta avseende inom WTO. Parlamentet betonar att tills WTO tar på sig detta ansvar kommer den parlamentariska dimensionen i WTO att garanteras genom den parlamentariska konferensen om WTO, som anordnas gemensamt av Europaparlamentet och IPU.

21.   Europaparlamentet efterlyser införande av ett mer demokratiskt beslutssystem i WTO som tar hänsyn till synpunkterna från alla dess medlemmar, vilket omfattar länder på olika utvecklingsnivåer.

22.   Europaparlamentet anser det varken är realistiskt eller önskvärt att ifrågasätta samförståndsprincipen inom WTO:s beslutsprocesser, som till skillnad från omröstningar med kvalificerad majoritet (eller det viktade omröstningssystemet) garanterar jämlikhet för alla medlemmar. Dock kan man studera olika lösningar för att, från fall till fall, göra det lättare att komma fram till ett sådant samförstånd.

23.   Europaparlamentet godtar den ovan nämnda Sutherlandrapportens förslag om en plurilateral strategi med opt-in- eller opt-out-avtal när man inte kan enas. Parlamentet betonar dock återigen sitt engagemang för multilateralism och varnar för att plurilateralism inte nödvändigtvis gynnar utvecklingsländerna, och att klyftan mellan industri- och utvecklingsländer kan vidgas.

24.   Europaparlamentet noterar att det inom WTO uppstår alltfler informella grupper som samlar fler eller färre WTO-medlemmar kring gemensamma sektorsintressen eller regionala intressen. Dessa grupper spelar ofta en positiv roll när det gäller att komma fram till gemensamma ställningstaganden och formulera kompromisser. WTO-medlemmarna uppmanas att överväga möjligheten att skapa bättre ramar för hur sådana grupper ska bildas och fungera, med tanke på insyn och effektivitet, och att ställa nödvändiga medel till förfogande för deras verksamhet.

25.   Europaparlamentet påpekar att ett jämlikt och effektivt deltagande från samtliga medlemmars sida, särskilt de minst utvecklade länderna, måste prioriteras inom ramen för alla reformer av det multilaterala handelssystemet.

26.   Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att stärka utvecklingsländernas aktiva medverkan och göra så att de känner sig fullt företrädda i förhandlingsarbetet och upplever att de kan identifiera, uttrycka och försvara sina egna handelsintressen, till exempel genom att införa ett system med representation av koalitioner snarare än av fasta grupper av länder och genom att anslå tillräckliga resurser för utveckling av kunskaper och tekniskt kunnande i dessa länder. Parlamentet betonar att tillräckliga resurser också krävs för att utvecklingsländerna faktiskt ska genomföra WTO-bestämmelserna, anpassa sig till reformer och därmed integreras bättre i världshandelssystemet.

27.   Europaparlamentet efterlyser insatser för att stärka utvecklingsländernas deltagande och representation i de beslutande organen och för att förbättra deras interna system för redovisning, insyn och god förvaltning.

28.   Europaparlamentet välkomnar Sutherlandrapportens förslag om att finansiering av tekniskt stöd ska inkluderas som en avtalsenlig rättighet för de minst utvecklade länderna så att de kan delta i det multilaterala handelssystemet på ett meningsfullt sätt. Parlamentet understryker att kapacitetsuppbyggnad är av yttersta vikt för att förbättra utvecklingsländernas möjligheter att förhandla, identifiera behov och strategier samt uppfylla WTO-åtagandena.

29.   Europaparlamentet anser att den återkommande frågan om att inom WTO inrätta ett slags ”begränsat råd” eller ”styrkommitté” som skulle ha till uppgift att förbereda och underlätta samförståndsbesluten i det allmänna rådet bör utredas ytterligare. Parlamentet ifrågasätter emellertid hur representationen kan uppnås i varje enskilt fall och befarar att det i högsta grad är nödvändigt att ett sådant organ är ansvarigt inför samtliga WTO-medlemmar och underkastat intern insyn.

30.   Europaparlamentet betonar att WTO:s sekretariat har en avgörande roll och framhåller betydelsen av att det har en proportionerlig andel av tjänstemän från industriländer och utvecklingsländer för att kunna fullgöra sitt mandat mer effektivt.

31.   Europaparlamentet önskar att frågan om vilka roller som WTO:s sekretariat och generaldirektör ska spela utreds noggrant. Parlamentet frågar sig vilka begränsningar som följer av en alltför strikt tillämpning av principen om styrning av systemet genom WTO-medlemmarnas regeringar (konceptet ”member driven organisation”). Parlamentet anser det nödvändigt att förstärka de finansiella och mänskliga resurserna inom WTO:s sekretariat. Parlamentet noterar emellertid att beviljandet av initiativrätt till WTO-organen för att främja det allmänna intresset ger upphov till frågor om demokratisk legitimitet, ansvarsskyldighet och insyn.

32.   Europaparlamentet föreslår att WTO:s sekretariat ges ett visst spelrum, så att det har möjlighet att ta initiativ av institutionell karaktär, föreslå kompromisslösningar vid blockeringar och t.o.m. leda arbetet vid vissa organ för att garantera kontinuitet och opartiskhet. Sådana förslag måste åtföljas av en allvarlig reflexion över hur ledamöter till sekretariatet ska rekryteras och över frågan om tilldelning av tillräckliga resurser för de uppgifter som sekretariatet anförtros.

33.   Europaparlamentet är övertygat om att det faktum att det inte görs tillräcklig åtskillnad mellan olika utvecklingsländer, trots de stora skillnaderna mellan dem när det gäller ekonomisk utveckling och deras särskilda behov, utgör ett allvarligt hinder för att anta effektiva åtgärder till förmån för dessa länder i enlighet med de mål som formulerades i Doharundan och att detta sker på bekostnad av de mest behövande utvecklingsländerna. Parlamentet uppmanar med kraft de längst komna utvecklingsländerna att ta på sig sin del av ansvaret redan under den pågående rundan, och att bidra i förhållande till sin utvecklingsnivå och (sektorsspecifika) konkurrensförmåga.

34.   Europaparlamentet anser att en omarbetning av den särskilda och differentierade behandlingen (SDT) är av yttersta vikt för WTO:s betydelse ur ett utvecklingsperspektiv. En sådan omarbetning bör innehålla en ny indelning av utvecklingsländerna inom WTO samt en SDT-strategi som utformas efter enskilda länders behov snarare än efter länderkategorier. Vid indelningen bör effektiva kriterier användas. Det räcker inte bara att beakta BNP-tillväxten utan också indikatorer som index för ekonomisk sårbarhet samt index för handel och utveckling bör beaktas.

35.   Europaparlamentet anser att man noggrant bör utreda frågan om indelning i kategorier eller underkategorier av inte bara utvecklingsländerna utan alla andra WTO-medlemmar. Denna indelning bör grundas på objektiva kriterier som inte enbart är knutna till bruttonationalprodukten, så att man eventuellt på ett differentierat sätt kan tillämpa gällande överenskommelser eller överenskommelser som fortfarande är föremål för förhandling.

36.   Europaparlamentet anser att samhällets, medborgarnas och parlamentsledamöternas krav på öppenhet i samband med utformningen och genomförandet av handelspolitiken är berättigat. Parlamentet välkomnar de faktiska förbättringar som WTO har gjort avseende den externa insynen sedan organisationen inrättades 1995 och gläds åt dess effektiva kommunikationspolicy. Det är viktigt för ekonomiska aktörer och för alla berörda aktörer i civilsamhället att ständigt ha tillgång till kvalitativ information om de multilaterala handelsbestämmelserna och deras faktiska tillämpning och om eventuella undantag för WTO-medlemmarna.

37.   Europaparlamentet stöder WTO:s generaldirektörs idéer om att stärka mekanismerna för ”aktiv transparens” och en effektiv övervakning av tillämpningen av de bestämmelser och åtaganden som WTO-medlemmarna har godtagit, för att garantera att de genomförs på ett effektivt sätt och i sin helhet. WTO uppmanas att fortsätta sina ansträngningar inom detta område, och WTO-medlemmarna uppmanas att anslå tillräckliga medel för detta.

38.   Europaparlamentet påminner om att överenskommelsen om tvistlösning sedan 1997 har varit föremål för förhandlingar som syftar till att förtydliga vissa av dess bestämmelser och förbättra dess tillämpning. Parlamentet beklagar att det under lång tid inte gjorts några framsteg i dessa förhandlingar. Parlamentet stöder EU:s förslag om ökad självständighet för tvistlösningsorganen.

39.   Europaparlamentet anser att arbetsgruppernas och överprövningsorganets möten i sakfrågan med parterna, inom ramen för förfarandet för tvistlösning, med hänsyn till förfarandets juridiska karaktär hädanefter bör vara offentliga, vilket är brukligt vid domstolsförhandlingar, och att de berörda handlingarna, särskilt parternas eller experternas inlagor, bör ställas till allmänhetens förfogande utom i några få väl motiverade undantagsfall.

40.   Europaparlamentet anser att WTO:s tvistlösningsmekanism hittills i stort sett har fyllt sin funktion väl, men att vissa anpassningar är nödvändiga, särskilt när det gäller genomförandet av tvistlösningsorganets rekommendationer eller beslut. Parlamentet välkomnar att tvistlösningssystemets ökade domstolskaraktär har stärkt trovärdigheten när det gäller WTO:s åtaganden, och anser att detta ger WTO-medlemmarna mer lika förutsättningar.

41.   Europaparlamentet betonar behovet av att garantera att tvistlösningsorganet tolkar WTO:s bestämmelser på ett sätt som tar hänsyn till tillämplig internationell miljölagstiftning och sociallagstiftning, och uppmanar, vid behov, kommissionen och samtliga WTO-medlemmar att ändra WTO:s regler i detta avseende.

42.   Europaparlamentet ser en möjlighet att införa sanktioner gentemot länder som vägrar att anpassa sin lagstiftning eller sina åtgärder till sina förpliktelser, till förmån för länder som missgynnas av sådan lagstiftning eller sådana åtgärder, särskilt när det handlar om små ekonomier som inte med trovärdighet kan svara med motåtgärder.

43.   Europaparlamentet uppmanar WTO-medlemmarna att utnyttja möjligheten till en omfattande diskussion om en eventuell reform av denna organisation, för att fortsätta och avsluta revideringen av överenskommelsen om tvistlösning.

44.   Europaparlamentet anser att en positiv integrering bland WTO-medlemmarna bör främjas liksom minskade eller avskaffade handelshinder (negativ integrering).

45.   Europaparlamentet anser att frågan om anslutning också bör finnas på programmet för en sådan diskussion. Parlamentet beklagar att vissa förhandlingar om anslutning till WTO drar ut på tiden bortom det rimligas gräns p.g.a. blockering från endast en eller några WTO-medlemmars sida.

46.   Europaparlamentet uppmanar WTO-medlemmarna att överväga idén om en särskild föranslutningsstatus för kandidatländer som genast påtar sig alla förpliktelser som följer av de gällande bestämmelserna, även om de ännu inte har avslutat de bilaterala förhandlingarna om marknadstillträde med sina viktigaste partner inom organisationen. Parlamentet insisterar på att beslut om att godkänna eller förkasta ett nytt lands anslutning till WTO alltid måste grundas på strikt kommersiella överväganden.

47.   Europaparlamentet ser EU:s initiativ ”allt-utom-vapen” som ett bra exempel på tillträde till de minst utvecklade ländernas marknader.

48.   Europaparlamentet erinrar om artikel XXXVIII 2 a i allmänna tull- och handelsavtalet (GATT 1994), som fortfarande inte har genomförts, i vilken samtliga WTO-medlemmar åläggs att stabilisera och förbättra marknadsvillkoren för primärprodukter av särskilt intresse för de utvecklingsländer som är medlemmar i WTO. Parlamentet framhåller att beslutsamma åtgärder beträffande denna artikel är en viktig del av ett reformerat WTO.

49.   Europaparlamentet understryker att diskussionen om reformen av WTO i hög grad måste vara av politisk karaktär och att den för att lyckas kräver stort engagemang och beslutsamhet från WTO-medlemmarnas sida. Dessa måste besluta om inom vilket WTO-organ som detta arbete ska genomföras samt om vilken roll som generaldirektören kan spela i detta sammanhang. Dock begär parlamentet att WTO-medlemmarnas parlament involveras i arbetet genom att medverka till bidrag från den parlamentariska konferensen om WTO.

50.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament och till övriga WTO-medlemmarnas regeringar och parlament samt till WTO.

---

(1)  EGT C 296, 18.10.2000, s. 121.

(2)  EGT C 112 E, 9.5.2002, s. 326.

(3)  EGT C 177 E, 25.7.2002, s. 290.

(4)  EUT C 77 E, 26.3.2004, s. 393.

(5)  EUT C 92 E, 20.4.2006, s. 397.

(6)  EUT C 285 E, 22.11.2006, s. 126.

(7)  EUT C 293 E, 2.12.2006, s. 155.

(8)  ”The Future of the WTO: Addressing Institutional Challenges in the New Millennium”, rapport från rådgivande rådet till generaldirektör Supachai Panitchpakdi, WTO, december 2005.

---

| 29.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 259/83 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 259/83

---

Frihandelsavtal med Gulf Cooperation Council

P6_TA(2008)0181

Europaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om frihandelsavtalet mellan EU och Gulfstaternas samarbetsråd

(2009/C 259 E/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 juli 1990 om betydelsen av att ett frihandelsavtal ingås mellan EEG och Gulfstaternas samarbetsråd (1) |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 juli 1990 om betydelsen av att ett frihandelsavtal ingås mellan EEG och Gulfstaternas samarbetsråd (1)

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2007 om EU i världen – konkurrenskraftens externa aspekter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2007 om EU i världen – konkurrenskraftens externa aspekter (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 maj 2007 om anständigt arbete för alla (3) |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 maj 2007 om anständigt arbete för alla (3)

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén om ”Europa i världen”, Ett konkurrenskraftigt Europa i världen – Ett bidrag till EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi (KOM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén om ”Europa i världen”, Ett konkurrenskraftigt Europa i världen – Ett bidrag till EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi (KOM(2006)0567),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén om en gemensam europeisk hållning till nationella placeringsfonder (KOM(2008)0115), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén om en gemensam europeisk hållning till nationella placeringsfonder (KOM(2008)0115),

| — | med beaktande av det ekonomiska avtalet mellan länderna i Gulfstaternas samarbetsråd som godkändes i Muskat, sultanatet Oman, den 31 december 2001 och Gulfstaternas samarbetsråds Dohaförklaring av den 21 december 2002 om en tullunion för Gulfstaternas samarbetsråd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det ekonomiska avtalet mellan länderna i Gulfstaternas samarbetsråd som godkändes i Muskat, sultanatet Oman, den 31 december 2001 och Gulfstaternas samarbetsråds Dohaförklaring av den 21 december 2002 om en tullunion för Gulfstaternas samarbetsråd,

| — | med beaktande av artiklarna 188 C och 188 N, punkterna 6 a och 6 v i Lissabonfördraget, som ändrar fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, enligt vilka rådet ska begära samtycke av parlamentet före ingåendet av samtliga internationella avtal som omfattar områden för vilka det vanliga lagstiftningsförfarandet gäller, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 188 C och 188 N, punkterna 6 a och 6 v i Lissabonfördraget, som ändrar fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, enligt vilka rådet ska begära samtycke av parlamentet före ingåendet av samtliga internationella avtal som omfattar områden för vilka det vanliga lagstiftningsförfarandet gäller,

| — | med beaktande av Europaparlamentets årsrapporter om mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets årsrapporter om mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU bör även i fortsättningen prioritera ett regelbaserat, multilateralt handelssystem, etablerat genom Världshandelsorganisationen (WTO), som är det bästa forumet för rättvisa och skäliga internationella handelsregler och som ser till att dessa efterlevs. |
| --- | --- |

A.

EU bör även i fortsättningen prioritera ett regelbaserat, multilateralt handelssystem, etablerat genom Världshandelsorganisationen (WTO), som är det bästa forumet för rättvisa och skäliga internationella handelsregler och som ser till att dessa efterlevs.

| B. | Respekt för och främjande av mänskliga rättigheter är av grundläggande betydelse för varje avtal som EU ingår med vilket land det än må vara. |
| --- | --- |

B.

Respekt för och främjande av mänskliga rättigheter är av grundläggande betydelse för varje avtal som EU ingår med vilket land det än må vara.

| C. | Gulfstaternas samarbetsråd är EU:s sjätte största exportmarknad och EU är Gulfstaternas samarbetsråds främsta handelspartner. EU:s export till länderna i Gulfstaternas samarbetsråd är diversifierad och består främst (56 procent år 2006) av maskineri och transportmaterial, och EU:s import från dessa länder består främst av bränsle och derivat. |
| --- | --- |

C.

Gulfstaternas samarbetsråd är EU:s sjätte största exportmarknad och EU är Gulfstaternas samarbetsråds främsta handelspartner. EU:s export till länderna i Gulfstaternas samarbetsråd är diversifierad och består främst (56 procent år 2006) av maskineri och transportmaterial, och EU:s import från dessa länder består främst av bränsle och derivat.

| D. | Länderna i Gulfstaternas samarbetsråd har för närvarande förmånstillträde till EU:s marknad enligt EU:s allmänna preferenssystem. |
| --- | --- |

D.

Länderna i Gulfstaternas samarbetsråd har för närvarande förmånstillträde till EU:s marknad enligt EU:s allmänna preferenssystem.

| E. | Europeiska företag ställs fortfarande inför svåra hinder i handeln med länderna i Gulfstaternas samarbetsråd och särskilt kravet om ett 50-procentigt tak för ägarintresset i lokala företag gör att många EU-företag inte försöker investera i dem. |
| --- | --- |

E.

Europeiska företag ställs fortfarande inför svåra hinder i handeln med länderna i Gulfstaternas samarbetsråd och särskilt kravet om ett 50-procentigt tak för ägarintresset i lokala företag gör att många EU-företag inte försöker investera i dem.

1.   Europaparlamentet anser att ett handelsavtal med Gulfstaternas samarbetsråd är ett användbart komplement till WTO:s multilaterala system, förutsatt att det sträcker sig tillräckligt långt utöver tullsänkningar och behandlar de kvalitativa villkor som är kopplade till handel, inklusive effektiva bestämmelser om mänskliga rättigheter, och sociala och miljömässiga normer.

2.   Europaparlamentet anser, med tanke på behovet av mer hållbara handelsmönster, att tillgången till energiresurser handlar om att multilateralt fastställa regler som inte får undermineras av bilaterala handelsavtal som tävlar om de mest förmånliga villkoren för tillgång.

3.   Europaparlamentet anser att det är oroväckande att förhandlingarna försenats, men konstaterar med intresse att stora framsteg gjorts under 2007. Parlamentet uppmanar båda parter att se till att väsentliga framsteg i förhandlingarna görs vad gäller alla olösta frågor före toppmötet mellan EU:s och Gulfstaternas samarbetsråds ministrar den 26 maj 2008.

4.   Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och Gulfstaternas samarbetsråd att i arbetet för att utveckla och utvidga harmoniska ekonomiska förbindelser samtidigt stärka sin politiska och sociala dialog.

Ömsesidigt marknadstillträde

5.   Europaparlamentet understryker av vilken avgörande betydelse marknadstillträde och liberaliseringen av icke-tariffära hinder är, vid sidan av kvot- och tullsänkningar eller avskaffande.

6.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant definiera åtgärder på området för produktstandarder (stöd för kapacitetsuppbyggnad och utbyte av mänskliga resurser). Parlamentet påminner om att det slutgiltiga målet när det gäller överenskomna standarder är att de omsätts i praktiken, vilket i sin tur förutsätter att en tvistlösningsmekanism införs.

7.   Europaparlamentet prioriterar ett effektivt genomförande av immateriella äganderättigheter. Parlamentet efterlyser ingående av ett frihandelsavtal i vilket vetenskapligt och tekniskt samarbete och immateriella rättigheter ingår som en viktig del.

8.   Europaparlamentet uttrycker sin oro över den eventuella snedvridna konkurrens som uppstått i flera länder som tillhör Gulfstaternas samarbetsråd till följd av statliga subventioner eller andra förmåner i förbindelse med tillgång till råmaterial till lägre kostnader än de världspriser som parterna från EU betalar. Parlamentet anser att frihandelsavtalet bör bekräfta befintliga WTO-regler om subventioner och kompensatoriska åtgärder.

9.   Europaparlamentet uttrycker sin oro över de gränsöverskridande investeringarnas asymmetriska utveckling, eftersom EU:s investeringar i Gulfstaternas region har minskat medan Gulfstaternas investeringar i EU har ökat. Parlamentet föreslår därför att samarbetet förbättras på konkurrenspolitikens område.

10.   Europaparlamentet betonar att alla exportsubventioner bör avskaffas inom en nära framtid. Parlamentet anser att prioritet även bör ges åt kvantitativa restriktioner.

Sektorspecifika frågor

11.   Europaparlamentet betonar vikten av förbättrad liberalisering av tjänster och investeringar i avtalet, tillsammans med offentlig upphandling, med samtidig respekt för behovet att säkerställa allmänna, tillgängliga och hållbara offentliga tjänster till överkomliga priser och med högkvalitativ standard för alla.

12.   Europaparlamentet anser att man i avtalet bör sträva efter bättre öppenhet och ansvarsskyldighet när det gäller investeringar som görs av statliga förmögenhetsfonder.

13.   Europaparlamentet ser med oro på icke-tariffära hinder som till exempel begränsningar vad gäller företagstjänster, där en sänkning av de omotiverade villkoren kan leda till att Gulfstaternas företag får tillgång till lägre kostnader, effektivare bank-, försäkrings- och rättstjänster.

14.   Europaparlamentet välkomnar kommissionens ovannämnda meddelande om en gemensam europeisk hållning till nationella placeringsfonder, särskilt förslaget om en uppförandekod för fondernas investeringsverksamhet. Parlamentet betonar vikten av att utvärdera dessa fonders aktiviteter inom känsliga europeiska sektorer.

15.   Europaparlamentet kräver att det införs en mekanism där det anges att petrokemiska producenter från Gulfstaterna måste införliva sina råvaror till internationella priser. Parlamentet anser att tillgång till råvaror till låga priser bör uppfattas som subventioner som snedvrider den rättvisa konkurrensen och därför ses som dumpning i Gatt-sammanhang.

16.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja användningen av euro i den framtida handeln mellan medlemsstaterna och Gulfstaternas samarbetsråd.

Hållbar utveckling

17.   Europaparlamentet understryker att verkställbara människorättsklausuler är en viktig del av frihandelsavtalen med alla länder eller regioner och bör införlivas med avtalet som en upphävandeklausul.

18.   Europaparlamentet anser att ett ambitiöst kapitel om hållbar utveckling utgör en väsentlig del av avtalet och påminner om att det slutliga målet är genomförandet av överenskomna standarder. Parlamentet anser att detta förutsätter att kapitlet omfattas av det gängse tvistelösningsförfarandet.

19.   Europaparlamentet anser att en ratificering och ett fullständigt genomförande från Gulfstaternas samarbetsråds medlemsstaters sida av den ram som fastställts av Förenta nationernas konventioner för att bekämpa gränsöverskridande brottslighet och korruption samt den internationella konventionen om skydd för alla migrerande arbetare och deras familjemedlemmar bör spela en viktig roll när det gäller att se till att frihandelsavtalet ledsagas av standarder för antikorruption och insyn samt sociala standarder.

20.   Europaparlamentet insisterar på respekt för demokratiska principer och grundläggande rättigheter såsom dessa fastställs i FN:s allmänna förklaring om mänskliga rättigheter av den 10 december 1948, som inspiration för parternas inhemska och internationell politik. Parlamentet är positivt till de åtgärder som vidtagits av länderna i Gulfstaternas samarbetsråd när det gäller att hantera diskrimineringen av kvinnor, särskilt den diskriminering som förekommer på arbetsmarknaden.

21.   Europaparlamentet utgår från att avtalet förpliktigar parterna att ratificera ILO:s viktigaste konventioner och garantera att dessa genomförs effektivt. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga olika sätt för att tillhandahålla länder med incitament för bättre arbetsstandarder, särskilt med tanke på invandrade arbetstagare, vilka utgör majoriteten av arbetskraften i de flesta länder som tillhör Gulfstaternas samarbetsråd.

22.   Europaparlamentet föreslår att en mekanism fastställs genom vilken erkända människorätts-, arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer kan lämna in begäran om åtgärder som sedan skulle behandlas inom en fastställd tidsram och kunna leda till fortgående uppföljnings- och översynsbestämmelser för att upprätthålla påtryckningar om att arbetares rättigheter inte får kränkas.

23.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att översända en uppdaterad bedömning av konsekvenserna för hållbar utveckling, särskilt med hänsyn till åtgärder som kan bli nödvändiga för att minska negativ inverkan på vissa grupper eller sektorer.

24.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma skiftet i handelsmönster till följd av ömsesidig liberalisering och särskilt inverkan på förlorade preferensförmåner i samband med det allmänna preferenssystemet, i syfte att fastställa optimala tariffsänkningar.

25.   Europaparlamentet betonar att man, utöver frihandelsavtalet, bör främja samarbete mellan EU och Gulfstaternas samarbetsråd, särskilt på områdena hållbar utveckling, klimatförändring och energieffektivitet, inbegripet bestämmelser om förnybar energi och Galileoprogrammet.

26.   Europaparlamentet uppmanar båda parter att verifiera områden av ökat samarbete inom ramen för det nuvarande Europa-Medelhavspartnerskapet, särskilt på området för utländska investeringar.

Europaparlamentets roll

27.   Europaparlamentet förväntar sig att Lissabonfördraget träder i kraft innan förhandlingarna avslutas, vilket innebär att parlamentet får rätt till samtycke vad gäller den här typen av avtal. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge det tillgång till förhandlingsmandatet från 2001.

*

- *

28.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, EU:s och Gulfstaternas samarbetsråds medlemsstaters regeringar och parlament samt till generalsekreteraren för Gulfstaternas samarbetsråd.

---

(1)  EGT C 231, 17.9.1990, s. 216.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2007)0196.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2007)0206.

---

| 29.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 259/86 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 259/86

---

Grönbok om marknadsbaserade styrmedel för miljöpolitiken och närliggande politikområden

P6_TA(2008)0182

Europaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om grönboken om marknadsbaserade styrmedel för miljöpolitiken och näraliggande politikområden (2007/2203(INI))

(2009/C 259 E/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av grönboken om marknadsbaserade styrmedel för miljöpolitiken och näraliggande politikområden (KOM(2007)0140), |
| --- | --- |

—

med beaktande av grönboken om marknadsbaserade styrmedel för miljöpolitiken och näraliggande politikområden (KOM(2007)0140),

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel (den 8–9 mars 2007), där EU:s energipolitik behandlas i bilaga I, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel (den 8–9 mars 2007), där EU:s energipolitik behandlas i bilaga I,

| — | med beaktande av Europeiska miljöbyråns rapport (nr 1/2006), ”Using the market for cost-effective environmental policy”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska miljöbyråns rapport (nr 1/2006), ”Using the market for cost-effective environmental policy”,

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 6 i EG-fördraget, enligt vilka miljöskyddskraven ska integreras i de olika delarna av gemenskapens politik i syfte att främja en miljömässigt hållbar ekonomisk utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 6 i EG-fördraget, enligt vilka miljöskyddskraven ska integreras i de olika delarna av gemenskapens politik i syfte att främja en miljömässigt hållbar ekonomisk utveckling,

| — | med beaktande av artikel 175 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 175 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 2179/98/EG av den 24 september 1998 om en översyn av Europeiska gemenskapens åtgärdsprogram för miljön och en hållbar utveckling kallat ”Mot en hållbar utveckling” (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 2179/98/EG av den 24 september 1998 om en översyn av Europeiska gemenskapens åtgärdsprogram för miljön och en hållbar utveckling kallat ”Mot en hållbar utveckling” (1),

| — | med beaktande av översynen av EU:s strategi för en hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av översynen av EU:s strategi för en hållbar utveckling,

| — | med beaktande av det sjätte miljöhandlingsprogrammet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det sjätte miljöhandlingsprogrammet,

| — | med beaktande av sina resolutioner om för stadsmiljön (2), för materialåtervinning av avfall (3), de temainriktade strategierna för ett hållbart nyttjande av naturresurserna (4) och för hållbar användning av bekämpningsmedel (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om för stadsmiljön (2), för materialåtervinning av avfall (3), de temainriktade strategierna för ett hållbart nyttjande av naturresurserna (4) och för hållbar användning av bekämpningsmedel (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2007 om att begränsa den globala klimatförändringen till 2 grader Celsius – vägen framåt för Balikonferensen om klimatförändringar och därefter (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2007 om att begränsa den globala klimatförändringen till 2 grader Celsius – vägen framåt för Balikonferensen om klimatförändringar och därefter (6),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor samt utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0040/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor samt utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0040/2008), och av följande skäl:

| A. | Mot bakgrund av de fakta som föreligger om klimatförändringarna krävs det kraftfulla insatser för att begränsa effekterna av dem. Europeiska rådet har fastställt minimimålet att minska koldioxidutsläppen med 20 procent fram till 2020 och med 60 procent fram till 2050. Det har också fastställt målet att förnybara energikällor ska stå för 20 procent av energianvändningen och att energieffektiviteten ska förbättras med 20 procent fram till 2020. |
| --- | --- |

A.

Mot bakgrund av de fakta som föreligger om klimatförändringarna krävs det kraftfulla insatser för att begränsa effekterna av dem. Europeiska rådet har fastställt minimimålet att minska koldioxidutsläppen med 20 procent fram till 2020 och med 60 procent fram till 2050. Det har också fastställt målet att förnybara energikällor ska stå för 20 procent av energianvändningen och att energieffektiviteten ska förbättras med 20 procent fram till 2020.

| B. | Europaparlamentet betonar i sin ovan nämnda resolution av den 15 november 2007 att industriländerna måste åta sig att minska sina utsläpp med åtminstone 30 procent till 2020 och med 60–80 procent till 2050 jämfört med 1990 års nivå. |
| --- | --- |

B.

Europaparlamentet betonar i sin ovan nämnda resolution av den 15 november 2007 att industriländerna måste åta sig att minska sina utsläpp med åtminstone 30 procent till 2020 och med 60–80 procent till 2050 jämfört med 1990 års nivå.

| C. | Föroreningar av olika slag förekommer och naturresurserna riskerar att ta slut. |
| --- | --- |

C.

Föroreningar av olika slag förekommer och naturresurserna riskerar att ta slut.

| D. | Det finns stor risk för att ett stort antal djur- och växtarter utrotas. EU har satt upp målet att hejda förlusten av biologisk mångfald fram till 2010. |
| --- | --- |

D.

Det finns stor risk för att ett stort antal djur- och växtarter utrotas. EU har satt upp målet att hejda förlusten av biologisk mångfald fram till 2010.

| E. | Transporter, framför allt varutransporter, leder till en ständig trafikökning i EU och som följd av detta till ökad energianvändning. |
| --- | --- |

E.

Transporter, framför allt varutransporter, leder till en ständig trafikökning i EU och som följd av detta till ökad energianvändning.

| F. | Marknadsbaserade styrmedel utgör viktiga verktyg för att genomföra principen om att förorenaren betalar och i ett vidare perspektiv för att på ett kostnadseffektivt sätt ta hänsyn till produktionens och konsumtionens dolda kostnader med avseende på människors hälsa och miljön. |
| --- | --- |

F.

Marknadsbaserade styrmedel utgör viktiga verktyg för att genomföra principen om att förorenaren betalar och i ett vidare perspektiv för att på ett kostnadseffektivt sätt ta hänsyn till produktionens och konsumtionens dolda kostnader med avseende på människors hälsa och miljön.

| G. | Skillnaderna är stora mellan medlemsstaterna när det gäller såväl miljöbeskattning (mellan 2 och 5 procent av medlemsstaternas BNP) som användning av marknadsbaserade styrmedel. De senaste fem åren har miljöskatternas andel av medlemsstaternas BNP minskat. |
| --- | --- |

G.

Skillnaderna är stora mellan medlemsstaterna när det gäller såväl miljöbeskattning (mellan 2 och 5 procent av medlemsstaternas BNP) som användning av marknadsbaserade styrmedel. De senaste fem åren har miljöskatternas andel av medlemsstaternas BNP minskat.

| H. | Energiskatterna motsvarar i medeltal 76 procent och transportskatterna 21 procent av miljöskatterna. |
| --- | --- |

H.

Energiskatterna motsvarar i medeltal 76 procent och transportskatterna 21 procent av miljöskatterna.

| I. | Hushållen belastas med den övervägande delen av miljöskatterna trots att energi-, vatten- och transportanvändningen är störst inom andra ekonomiska sektorer. |
| --- | --- |

I.

Hushållen belastas med den övervägande delen av miljöskatterna trots att energi-, vatten- och transportanvändningen är störst inom andra ekonomiska sektorer.

| J. | Reformen av miljöskadliga subventioner kan bidra till att tackla klimatförändringen, gå framåt med en hållbar utveckling och upprätthålla EU:s internationella konkurrenskraft. |
| --- | --- |

J.

Reformen av miljöskadliga subventioner kan bidra till att tackla klimatförändringen, gå framåt med en hållbar utveckling och upprätthålla EU:s internationella konkurrenskraft.

| K. | Prognoserna om klimatförändringens globala effekter bör inte bara leda till en frikoppling av tillväxten från produktions- och konsumtionsmönster utan också till en förändring av vår socioekonomiska utvecklingsmodell. |
| --- | --- |

K.

Prognoserna om klimatförändringens globala effekter bör inte bara leda till en frikoppling av tillväxten från produktions- och konsumtionsmönster utan också till en förändring av vår socioekonomiska utvecklingsmodell.

| L. | Dagens ekonomiska indikatorer baserade på BNP räcker inte längre till för att göra en korrekt bedömning av den sociala, ekonomiska och ekologiska verkligheten och tar inte hänsyn till de miljömässiga konsekvenser av mänsklig verksamhet som måste åtgärdas. Därför bör nya miljöindikatorer övervägas för att mäta produktion av välstånd så att större hänsyn tas till dessa förändringar. |
| --- | --- |

L.

Dagens ekonomiska indikatorer baserade på BNP räcker inte längre till för att göra en korrekt bedömning av den sociala, ekonomiska och ekologiska verkligheten och tar inte hänsyn till de miljömässiga konsekvenser av mänsklig verksamhet som måste åtgärdas. Därför bör nya miljöindikatorer övervägas för att mäta produktion av välstånd så att större hänsyn tas till dessa förändringar.

Kritik av grönboken

1.   Europaparlamentet välkomnar hänvisningen till principen att förorenaren ska betala men beklagar att kopplingen är svag eller obefintlig när det gäller att utforma eller kalibrera befintliga miljöpolicyinstrument. Parlamentet understryker att principen att förorenaren betalar ger möjlighet att fastställa ett verkligt pris, genom att låta produktens pris omfatta kostnaderna för att sanera efter förorening och återställa efter skador som orsakats av tillverkningen. I praktiken är förorenande tillverkning eller förorenande produkter i slutändan dyrare, om priset innefattar alla externa kostnader, eftersom det är billigare att förebygga än att restaurera eller återställa.

2.   Europaparlamentet beklagar bristen på en ingående analys av fördelarna med att skilja på de marknadsbaserade styrmedel som riktar sig till konsumenterna i motsats till dem som riktar sig till producenterna.

3.   Europaparlamentet understryker att principen om att förorenaren betalar inte får begränsas till att bara lägga kostnaderna på slutkonsumenterna, framför allt hushållen.

4.   Europaparlamentet beklagar att grönboken i huvudsak behandlar luftföroreningar och klimatförändringar samt att de andra negativa effekterna av produktions- och distributionsprocesser och konsumtionsmönster i stort sett förbigås.

5.   Europaparlamentet delar kommissionens uppfattning i fråga om att använda flera olika marknadsbaserade styrmedel och att göra åtskillnad mellan skatter och avgifter, varvid de sistnämnda normalt sett innebär betalning som ersättning för en klart definierad tjänst eller kostnad. Parlamentet framhåller behovet av styrmedel som ger såväl positiva som negativa incitament för att förverkliga miljö- och hälsoskyddsmålen och strategin för hållbar utveckling.

6.   Europaparlamentet beklagar att den internationella aspekten endast berörs i förbigående och att det fortfarande inte har införts några åtgärder för att minimera konkurrenssnedvridningen mellan olika regioner och industrisektorer.

Åtgärder

7.   Europaparlamentet välkomnar grönboken och uppmanar kommissionen att utforma en klar och tydlig strategi för användning av marknadsbaserade styrmedel i syfte att fastställa priset på miljöskador och åtgärda härmed sammanhängande brister hos marknaderna. Strategin bör omfatta beskattning, översynen av EU:s system för handel med utsläppsrätter samt handelspolitik och teknikpolitik.

8.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid utformandet av sin genomförandestrategi för marknadsbaserade styrmedel överväga och förbereda en ingående rapport om hur effektiva de regleringsinstrument är som EU använder i miljöfrågor i dag för att se efter inom vilka områden nuvarande lagstiftning med fördel kunde ersättas av marknadsbaserade styrmedel.

9.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda en jämförande studie av befintliga marknadsbaserade styrmedel för att bedöma deras effektivitet och främja utbytet av god praxis mellan medlemsstaterna.

10.   Europaparlamentet uppmanar EU att skilja mellan det ekonomiska ”bruttovälståndet” per invånare och det ekonomiska, sociala och ekologiska ”nettovälståndet”, exempelvis genom indikatorn för faktisk ekonomisk utveckling (true progress indicator – TPI). Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att mer noggrant undersöka möjligheten att mäta den europeiska tillväxten genom att använda ”gröna” indikatorer (7) som beaktar det välstånd som går förlorat genom miljöförstörelse.

11.   Europaparlamentet inser att fullständig internalisering av miljökostnaderna är en viktig förutsättning för att skapa rättvis konkurrens mellan olika företag och för att öka de ekonomiska incitamenten för renare produktion och konsumtion och för att stimulera innovation av renare teknik.

12.   Europaparlamentet anser att underlåtenhet att internalisera miljökostnaderna är liktydigt med att subventionera verksamhet som skadar miljön.

13.   Europaparlamentet framhåller att förekomsten av ett stort antal subventioner som skadar miljön i medlemsstaterna förvärrar miljöförstöringen och allvarligt undergräver principen att förorenaren betalar.

Principer

14.   Europaparlamentet framhåller att principen att förorenaren betalar är en av pelarna i EU:s miljöpolitik, och innebär att externa kostnader internaliseras i marknadspriserna för att säkerställa att dessa återspeglar de verkliga produktionskostnaderna eller de skador på miljön eller hälsan som orsakats. Parlamentet konstaterar att genomförandet av principen att förorenaren betalar lämnar en hel del övrigt att önska i de flesta medlemsstater.

15.   Europaparlamentet konstaterar att marknadsbaserade styrmedel omfattar ett stort antal instrument avsedda för specifika syften, bland annat överlåtbara rättigheter avsedda att minska utsläppen (såsom koldioxidutsläppen), miljöskatter avsedda att ändra priserna och således producenternas och konsumenternas beteende, miljöavgifter avsedda att täcka kostnaderna för miljötjänster samt miljöbidrag, som ska stödja utvecklingen av renare tekniker.

16.   Europaparlamentet anser att marknadsbaserade styrmedel för miljöpolitiken är ett av de effektivaste sätten att till rimliga kostnader nå miljömålen. Parlamentet framhåller emellertid att dessa styrmedel måste kompletteras med andra åtgärder som effektivitetsstandarder, utsläppsmål etc.

17.   Europaparlamentet konstaterar att marknadsbaserade styrmedel kommer att spela en nyckelroll när det gäller att uppnå EU:s mål om att 20 procent av energikonsumtionen ska täckas med energi från förnybara källor senast 2020.

18.   Europaparlamentet anser att omställningen till en hållbar utveckling och en koldioxidfri ekonomi kräver en kombination av instrument med negativa incitament (exempelvis skatter och avgifter) och positiva incitament (exempelvis handelssystem).

19.   Europaparlamentet betonar att man genom att utveckla blandningar av instrument kan bidra till en optimal användning av marknadsbaserade styrmedel. Parlamentet anser i detta sammanhang att marknadsbaserade styrmedel i hög grad kan bidra till att målen i Lissabonagendan uppnås.

20.   Europaparlamentet anser att de energipolitiska och klimatpolitiska åtgärder som antas på både EU-nivå och medlemsstatsnivå inom ramen för ett övergripande koncept måste bringas i samklang med de mål som fastställts i Lissabon och Göteborg.

21.   Europaparlamentet anser att marknadsbaserade styrmedel är lämpliga och fungerande instrument för internalisering av externa effekter och menar att de borde användas mycket oftare. De kan dock inte ersätta administrativa instrument, utan enbart komplettera dem.

22.   Europaparlamentet betonar att genomförandet av marknadsbaserade styrmedel för att ta itu med föroreningar och negativa miljökonsekvenser måste grunda sig på miljöeffektivitet. Europaparlamentet anser att sociala konsekvenser till följd av genomförandet av marknadsbaserade styrmedel bör kompenseras med särskilda politiska åtgärder såsom minimipriser, minskade avgifter, bidrag etc. för låginkomsthushåll. Parlamentet anser också att åtgärder måste antas som syftar till att bestraffa överdriven konsumtion.

23.   Europaparlamentet påminner om att det i rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (8) (”direktivet om energibeskattning”) förutses att beskattning under vissa villkor helt eller delvis kan ersättas med alternativa marknadsbaserade styrmedel, inbegripet i synnerhet EU:s system för handel med utsläppsrätter.

24.   Europaparlamentet betonar miljöbeskattningens betydelse för att nå miljömålen.

25.   Europaparlamentet anser att marknadsbaserade styrmedel i gemenskapen inte kan begränsas till systemen med överlåtbara utsläppsrätter eller utsläppskvoter utan att även andra system bör övervägas, exempelvis införande av en koldioxidskatt, liksom minskade subventioner till fossil energi.

26.   Europaparlamentet betonar att miljöskatter i första hand inte bör ses som ett sätt att öka skatteintäkterna utan snarare som ett sätt att undvika skadliga föroreningar och miljöförstöring – och därmed öka välfärden i samhället – till rimliga kostnader. Parlamentet betonar att införande av skatter på negativa faktorer, såsom föroreningar, borde kompenseras med minskade skatter på positiva faktorer, såsom arbete.

27.   Europaparlamentet erinrar om att även om det krävs enhällighet för beslut i skattefrågor ger fördragen möjlighet till fördjupat samarbete. Det är dessutom möjligt att tillämpa den öppna samordningsmetoden. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att gå vidare när det gäller miljöbeskattning på EU-nivå för att förhindra all slags skattedumpning.

28.   Europaparlamentet konstaterar att en ökad samordning av miljöskatterna i EU och utbyte av bästa praxis kommer att underlätta reformerna. Parlamentet stöder särskilt förslag om att tillåta medlemsstaterna att sänka mervärdesskattesatserna eller erbjuda skatteavdrag för energieffektiva produkter och energisparande material. Parlamentet betonar dock att medlemsstaterna själva bör besluta vad som är lämpligt för deras egna skattesystem.

29.   Europaparlamentet framhåller fördelarna med reformer av miljöbeskattningen och uppmanar medlemsstaterna att genomföra sådana reformer för att lindra bland annat energibristen och främja tekniker med låga koldioxidutsläpp samt tekniker för energibesparing, energieffektivitet och förnybar energi.

30.   Europaparlamentet stöder sänkt skatt på arbete på nationell nivå men framhåller att detta inte enbart är kopplat till en miljöskattereform.

31.   Europaparlamentet anser att prismodulering är ett sätt att påverka produktions- och konsumtionsmönster och stimulera användare att välja miljövänligare transportslag (exempelvis genom att sänka priserna inom offentliga transporter). Parlamentet anser att varje höjning på grund av marknadsbaserade styrmedel måste vara förutsägbar och, om det behövs, ska beakta de särskilda förhållandena i varje medlemsstat. Parlamentet betonar dock att effekterna av prisåtgärder kan bli begränsade på grund av bristande flexibilitet inom vissa sektorer och bland vissa kategorier av konsumenter.

32.   Europaparlamentet betonar att det är viktigt att få tillgång till exakta uppgifter om de miljömässiga och sociala kostnaderna för produkternas och tjänsternas hela livscykel. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en metodik för att uppskatta dessa kostnader.

33.   Europaparlamentet välkomnar den konferens som nyligen ägde rum om ”Bortom BNP” och som organiserades av kommissionen, Europaparlamentet, OECD, Världsnaturfonden och Romklubben och de viktigaste slutsatserna som lades fram. Parlamentet betonar vikten av att BNP kompletteras med andra indikatorer så att välfärden och framstegen i samhället bedöms på ett mer balanserat sätt, särskilt med avseende på den ekonomiska tillväxtens effekter på atmosfären och ekosystemen.

34.   Europaparlamentet anser att marknadsbaserade styrmedel kan bidra till att främja forskning och eko-innovation eftersom beskattning av miljöfarliga varor och tjänster eller användning av miljönormer stimulerar producenterna att investera i forskning i energieffektivare varor och tjänster.

Vilka styrmedel lämpar sig bäst för varje sektor?

35.   Europaparlamentet konstaterar dock att EU:s system för handel med utsläppsrätter i sin nuvarande form har ett alltför snävt tillämpningsområde med tanke på växthusgasernas många olika källor och de sektorer som berörs, och anser att kommissionen och medlemsstaterna måste göra nödvändiga förbättringar för att optimera utsläppshandelssystemet under projektets tredje fas från och med 2013.

36.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser genom att fastställa en gradvis striktare övre gräns och utvidga den till att gälla alla företag med stora utsläpp som huvudsaklig metod att uppnå målen för minskning av växthusgasutsläppen före 2020.

37.   Europaparlamentet betonar därför det brådskande behovet av en översyn av EU:s system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser för att på ett effektivt sätt ta itu med de brister man erfarit under försöksperioden, bland annat de oväntade vinster företagen fått på grund av de tillgångar de förvärvat vid tilldelningen av de kostnadsfria koldioxidkvoterna (exempelvis de stora elproducenterna). Parlamentet betonar att det starka stöd principen förorenaren betalar ges i EU:s strategi för hållbar utveckling innebär att EU:s system för handel med utsläppsrätter i första hand bör grunda sig på utauktionering på utsläppsrätter och ett totalt tak som överensstämmer med EU:s mål med utsläppsminskningar på 30 procent till 2020, inbegripet kvantitativa begränsningar och kvalitativa krav på användningen av projektcertifikat från mekanismen för ren utveckling/gemensamt genomförande (CDM/JI).

38.   Europaparlamentet betonar i detta hänseende vikten av att uppmuntra utvecklingen av den globala koldioxidmarknaden för att på ett kostnadseffektivt sätt uppnå den omfattande minskning av utsläppen som krävs.

39.   Europaparlamentet anser att ökad användning av marknadsbaserade styrmedel inom transportsektorn är särskilt viktigt för att till fullo internalisera miljökostnaderna och de sociala kostnaderna för alla transportsätt. Parlamentet anser särskilt att den låga nivån av internalisering inom vägtrafiken har negativa effekter på konkurrenskraften från andra transportsätt, som järnvägstransporter, och när det gäller att främja effektivare och renare teknik.

40.   Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att luftfartsverksamhet ska ingå i EU:s system för handel med utsläppsrätter, men anser att parallella och kompletterande åtgärder, som skatt på flygbensin och avgifter på kväveoxidutsläpp, behövs för att ta itu med sektorns effekter på klimatförändringarna.

41.   Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att före 2009 lägga fram ett lagstiftningsförslag om minskade växthusgasutsläpp från sjötransporter, som i nuläget inte omfattas av någon lagstiftning på gemenskapsnivå eller internationellt.

42.   Europaparlamentet anser att energibeskattning bör förbli ett sekundärt och kompletterande verktyg för att minska växthusgasutsläppen och endast tillämpas för utsläpp som inte, direkt eller indirekt, kan påverkas av EU:s system för handel med utsläppsrätter.

43.   Europaparlamentet erinrar om att transport- och byggsektorn står för en stor andel av den energiefterfrågan och de koldioxidutsläpp som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter.

44.   Europaparlamentet anser att översyn av direktivet om energibeskattning bör genomföras skyndsamt och i anslutning till direktivet om beskattning av tunga fordon (9) (Eurovinjett) så att man undviker överlappande åtgärder för ett och samma mål och modifierar miljöbeskattningen på ett sätt som snabbt leder till ett ändrat beteende som främjar miljön inom olika ekonomiska sektorer, inte minst genom en internalisering av externa kostnader.

45.   Europaparlamentet menar att det måste bli obligatoriskt att tillämpa Eurovinjettdirektivet i alla medlemsstater och att direktivet måste modifieras så att externa kostnader kan internaliseras genom avgiftsbeläggning av infrastrukturerna, inte minst vägtransporterna. För att undvika att trafiken flyttar till de vägar som inte täcks av Eurovinjettdirektivet bör detta direktiv utvidgas till att omfatta hela vägnätet.

46.   Europaparlamentet betonar behovet av att tillämpa principerna om bättre lagstiftning på användningen av marknadsbaserade styrmedel och undvika överlappande och komplexa styrmedel. Parlamentet stöder en ändring av direktivet om energibeskattning som skulle garantera att de som deltar i EU:s system för handel med utsläppsrätter inte betalar två gånger för sina utsläppsrätter, både genom handel och beskattning.

47.   Europaparlamentet anser att man i samband med översynen av lagstiftningen om beskattning av energiprodukter bör ta upp frågan om miniminivåerna när det gäller beskattning av industritransporter eller kommersiella transporter. Parlamentet stöder uppdelningen av beskattningen i en energidel och en miljödel på grundval av mängden koldioxidutsläpp.

48.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utvärdera undantagen och avgiftsbefrielserna i direktivet om beskattning av energiprodukter och att beakta vilket fossilt energislag som i framtiden bör befrias från beskattning samtidigt som direktivets tillämpningsområde och innehåll respekteras och att se till att dubbelarbete, till följd av att andra system för skatt eller handel tillämpas, undviks för aktörerna.

49.   Europaparlamentet begär att man i högre grad utnyttjar marknadsbaserade styrmedel i de enskilda medlemsstaterna och i EU i syfte att uppnå miljöpolitiska mål och för att internalisera externa kostnader i synnerhet. I detta sammanhang bör man dock se till att medlemsstaternas suveränitet i skattefrågor inte leder till några snedvridningar av konkurrensen. Parlamentet föreslår exempelvis en ökad användning av mer marknadsbaserade styrmedel för att främja energieffektivitet och värmeisolering i byggnader.

50.   Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla bättre incitament riktade till byggsektorn för att underlätta minskad energiefterfrågan och minskade koldioxidutsläpp. Parlamentet betonar vikten av att främja utvecklingen av byggnader med mycket låg energiförbrukning (”passiva hus”) och byggnader som producerar mer energi än de gör av med (”energipositiva hus”).

51.   Europaparlamentet föreslår att man med Kyotoprotokollets mekanismer som modell inför ett kompensationssystem som kan ge ekonomiska incitament och som ska kunna utnyttjas för finansiering av arbeten som syftar till att förbättra energieffektiviteten inom bostadssektorn och kolbalansen inom stadstransporterna.

Särskilda styrmedel och sektorer

52.   Europaparlamentet anser att en reform av subventioner som är skadliga för miljön inte bör begränsas till den gemensamma jordbrukspolitiken. Snabba och beslutsamma insatser krävs även inom transportsektorn, inte minst i fråga om vägtransporter. Parlamentet uppmanar kommissionen att snarast föreslå en färdplan för ett successivt men snabbt avskaffande av miljöskadliga subventioner i enlighet med Europeiska rådets beslut om en översyn av strategin för hållbar utveckling.

53.   Europaparlamentet instämmer med kommissionen i att avskaffandet av miljöskadliga subventioner utgör ett viktigt komplement när det gäller att uppnå hållbar utveckling och i synnerhet de mål som EU:s stats- och regeringschefer har godkänt för den integrerade klimatförändrings- och energiagendan.

54.   Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen vid översynen av gemenskapens riktlinjer om statligt stöd till miljöskydd verkligen tar hänsyn till behovet av att förändra produktions-, trafik-, transport- och konsumtionsmönstren samt att minska avfallsmängden.

55.   Europaparlamentet erinrar om gemenskapens lagstiftning på avfallsområdet men beklagar att den inte beaktar problemet med avfallsvolymerna i EU. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att överväga en lagstiftningsram för beskattning av avfall i syfte att hejda avfallsproduktionen och på medellång sikt minska avfallsmängderna i unionen.

56.   Europaparlamentet välkomnar fokuseringen på marknadsbaserade styrmedel för att genomföra ramdirektivet för vatten (10) och anser att det är mycket viktigt att internalisera kostnaderna för utvinning av grundvatten, försämring av vattenkvaliteten och vattenverk vid prissättning av vatten. Parlamentet betonar att ramdirektivet för vatten kan tjäna som referens vid fastställandet av marknadsbaserade styrmedel för miljöpolitiken. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att undersöka genomförandet i medlemsstaterna och att använda strategin för gemensamt genomförande av ramdirektivet för vatten och pilotavrinningsområden för att undersöka och främja bästa metoder. Parlamentet uppmanar kraftfullt medlemsstaterna att öka insatserna för att genomföra ramdirektivet för vatten korrekt och framför allt för att se till att all vattenförbrukning blir föremål för en ekonomisk utvärdering med uppgifter om resurs- och miljökostnaderna, kriterier som särskilt ska ligga till grund för beräkningen av vattenavgifter.

57.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa ett system med skatter eller avgifter för att minska användningen av bekämpningsmedel och främja användning av bekämpningsmedel som är mindre giftiga och mindre skadliga för miljön och hälsan.

58.   Europaparlamentet anser att om lägre mervärdesskatt på ekologiska produkter införs bör detta ske under strikt övervakning så att åtgärden verkligen gynnar konsumenterna. En sänkning av mervärdesskatten bör åtföljas av kompletterande bestämmelser, till exempel miljömärkning, för att inrätta ett system som gör det möjligt att lätt jämföra produkter.

59.   Europaparlamentet erkänner svårigheterna med att införa marknadsbaserade styrmedel för att öka eller bevara den biologiska mångfalden och ekosystemtjänsterna och för att ta itu med miljöproblem av lokal karaktär. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta tänka över frågan om att utvärdera kostnaderna för minskad biologisk mångfald och eventuell användning av marknadsbaserade styrmedel, men att man måste komma ihåg att skydd eller förbättrad biologisk mångfald i ett område inte får leda till minskad biologisk mångfald i ett annat område, på grund av de lokala effekter detta skulle kunna få.

60.   Europaparlamentet noterar i detta sammanhang, med intresse, de system för handel med utsläppsrätter för kväveoxider och svaveldioxid som inrättats av vissa medlemsstater, med tanke på att dessa system gör det möjligt att lösa de problem som dessa typer av luftföroreningar utgör på det mest kostnadseffektiva sättet. Parlamentet betonar att varje införande av system för handel med utsläppsrätter för kväveoxider och svaveldioxid måste ta hänsyn till de lokala förhållanden under vilka sådana utsläpp äger rum och begränsas till exakt definierade geografiska områden.

61.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sina initiativ behålla de befintliga mekanismer som medlemsstaterna antagit för att stödja utvecklingen av förnybara energikällor. Parlamentet anser att det innan det ges några ekonomiska incitament för biobränslen måste krävas kompletterande utvärderingar av huruvida dessa framställs på ett miljömässigt hållbart sätt.

62.   Europaparlamentet betonar att de marknadsbaserade styrmedlen bör utformas på ett sådant sätt att de inte negativt påverkar konkurrenskraften hos de branscher som är utsatta för internationell konkurrens, såsom energiintensiva branscher, för att undvika minskad försäljning på grund av importer, och den eventuella utlokaliseringen av tillverkning och följaktligen också miljökonsekvenser utanför Europeiska unionen.

63.   Europaparlamentet begär att kommissionen gör en genomförbarhetsstudie om införandet av ett ”koldioxidkort” för personer och små och medelstora företag, på vilket deras energiförbrukning och nivån på växthusgasutsläppen registreras.

64.   Europaparlamentet välkomnar utvecklandet av finansiella instrument utöver beskattning och system för handel med utsläppsrätter, i synnerhet den ökade tillgången till gröna/etiska investeringar, såsom gröna obligationer, instrument som ökar medvetenheten och skapar marknadsalternativ för investerare.

65.   Europaparlamentet erkänner den stödjande roll som riskkapital- och private equity-bolag spelar vid investeringar i teknik med låga koldioxidutsläpp.

Den internationella dimensionen

66.   Europaparlamentet konstaterar att europeiska ekonomier står för över 35 procent av världsmarknaden för miljövaror och att europeiska företag därför har en god chans att dra nytta av en global grön ekonomi. Detta kompenserar åtminstone en del av effekten på BNP.

67.   Europaparlamentet stöder att man överväger ett instrument för gränsskattejustering för att bland annat undvika eventuella ”koldioxidläckor” som skulle kunna urvattna skyldigheten att minska koldioxidutsläppen, och för att bevara EU:s ekonomiska konkurrenskraft. Parlamentet uppmanar kommissionen att med stöd av de undersökningar som genomförts i vissa medlemsstater utarbeta en rapport till Europaparlamentet om det eventuella antagandet av detta instrument. Parlamentet betonar emellertid att åtgärder för gränsskattejustering endast bör genomföras om och när ansträngningarna för att uppnå överenskommelse om obligatoriska koldioxidminskningar på internationell nivå misslyckas.

68.   Europaparlamentet anser att om ett sådant instrument ska kunna godtas på internationell nivå bör det ta hänsyn till bästa tillgängliga teknik och även i fortsättningen gynna tredjeländer, framför allt utvecklingsländer.

69.   Europaparlamentet anser att bindande internationella riktmärken och åtaganden som täcker alla sektorer som är utsatta för konkurrens bör föredras framför ett eventuellt antagande av gränsskattejusteringar för att utjämna snedvridning bland handelspartner.

*

- *

70.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT L 275, 10.10.1998, s. 1.

(2)  Europaparlamentets resolution av 26 september 2006 om den temainriktade strategin för stadsmiljön (EUT C 306 E, 15.12.2006, s. 182).

(3)  Europaparlamentets resolution av den 13 februari 2007 om en temainriktad strategi för materialåtervinning av avfall (EUT C 287 E, 29.11.2007, s. 168).

(4)  Europaparlamentets resolution av 25 april 2007 om en temainriktad strategi för ett hållbart nyttjande av naturresurser (EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 660).

(5)  Europaparlamentets resolution av 24 oktober 2007 om en temainriktad strategi för hållbar användning av bekämpningsmedel (antagna texter, P6_TA(2007)0467).

(6)  Antagna texter, P6_TA(2007)0537.

(7)  Miljöindikatorer eller indikatorer som beaktar miljön, såsom IBED (Indicateur du bien-être durable) eller ISEW (Indicator of Sustainable Economic Welfare).

(8)  EUT L 283, 31.10.2003, s. 51.

(9)  Rådets direktiv 93/89/EEG av den 25 oktober 1993 om medlemsstaternas tillämpning av skatter på vissa fordon som används för godstransporter på väg och tullar och avgifter för användningen av vissa infrastrukturer (EGT L 279, 12.11.1993, s. 32).

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

---

| 29.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 259/94 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 259/94

---

De internationella finansiella redovisningsstandarderna (IFRS) och styrningen av International Accounting Standards Board (IASB)

P6_TA(2008)0183

Europaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om internationella redovisningsstandarder (IFRS) och styrningen av International Accounting Standards Board (IASB) (2006/2248(INI))

(2009/C 259 E/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2006 om den senaste utvecklingen av och framtidsutsikterna för bolagsrätten (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2006 om den senaste utvecklingen av och framtidsutsikterna för bolagsrätten (2),

| — | med beaktande av kommissionens första rapport till europeiska värdepapperskommittén och parlamentet om överensstämmelsen mellan internationella redovisningsstandarder (IFRS-standarder) och nationellt god redovisningssed i tredje land, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens första rapport till europeiska värdepapperskommittén och parlamentet om överensstämmelsen mellan internationella redovisningsstandarder (IFRS-standarder) och nationellt god redovisningssed i tredje land,

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument till utvecklingen av styrningen och finansieringen av IASB (International Accounting Standards Board) och IASCF (International Accounting Standards Committee Foundation) från juli 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument till utvecklingen av styrningen och finansieringen av IASB (International Accounting Standards Board) och IASCF (International Accounting Standards Committee Foundation) från juli 2007,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 10 juli 2007 om frågan om styrningen och finansieringen av IASB och av den 11 juli 2006 om redovisningsstandarder och finansieringen av IASB, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 10 juli 2007 om frågan om styrningen och finansieringen av IASB och av den 11 juli 2006 om redovisningsstandarder och finansieringen av IASB,

| — | med beaktande av ECB:s rapport av den 19 december 2006 med titeln ”Assessment of accounting standards from a financial stability perspective”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ECB:s rapport av den 19 december 2006 med titeln ”Assessment of accounting standards from a financial stability perspective”,

| — | med beaktande av den europeiska rådgivande räkenskapsgruppens (EFRAG) skrivelse till IASB om IFRS-standarder för små och medelstora företag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska rådgivande räkenskapsgruppens (EFRAG) skrivelse till IASB om IFRS-standarder för små och medelstora företag,

| — | med beaktande av skrivelserna av den 3 oktober 2007 från ordföranden för utskottet för ekonomi och valutafrågor till Europeiska kommissionen som reaktion på förfrågan från den amerikanska finansinspektionen (SEC) och till ordförandena för motsvarande utskott i Förenta staternas kongress, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelserna av den 3 oktober 2007 från ordföranden för utskottet för ekonomi och valutafrågor till Europeiska kommissionen som reaktion på förfrågan från den amerikanska finansinspektionen (SEC) och till ordförandena för motsvarande utskott i Förenta staternas kongress,

| — | med beaktande av uttalandet från kommissionen, Japans finansinspektion, den internationella värdepappersorganisationen (IOSCO) och SEC av den 7 november 2007 om en förstärkning av IASCF:s styrning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från kommissionen, Japans finansinspektion, den internationella värdepappersorganisationen (IOSCO) och SEC av den 7 november 2007 om en förstärkning av IASCF:s styrning,

| — | med beaktande av SEC:s beslut av den 21 december 2007 om IFRS för utländska värdepappersemittenter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av SEC:s beslut av den 21 december 2007 om IFRS för utländska värdepappersemittenter,

| — | med beaktande av rådets fjärde direktiv 78/660/EEG av den 25 juli 1978 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om årsbokslut i vissa typer av bolag (3) och rådets sjunde direktiv 83/349/EEG av den 13 juni 1983 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om sammanställd redovisning (4) (fjärde och sjunde bolagsrättsdirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets fjärde direktiv 78/660/EEG av den 25 juli 1978 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om årsbokslut i vissa typer av bolag (3) och rådets sjunde direktiv 83/349/EEG av den 13 juni 1983 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om sammanställd redovisning (4) (fjärde och sjunde bolagsrättsdirektivet),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0032/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0032/2008), och av följande skäl:

| A. | IFRS-konceptet inrättades i syfte att skapa verkliga och övergripande finansiella redovisningsstandarder i hela världen för noterade företag. |
| --- | --- |

A.

IFRS-konceptet inrättades i syfte att skapa verkliga och övergripande finansiella redovisningsstandarder i hela världen för noterade företag.

| B. | Sedan januari 2005 har noterade företag i Europeiska unionen varit tvungna att använda internationella redovisningsstandarder vid sammanställningen av bokslut. |
| --- | --- |

B.

Sedan januari 2005 har noterade företag i Europeiska unionen varit tvungna att använda internationella redovisningsstandarder vid sammanställningen av bokslut.

| C. | Genom förordning (EG) nr 1606/2002 har IASCF/IASB i praktiken fått status som lagstiftare. |
| --- | --- |

C.

Genom förordning (EG) nr 1606/2002 har IASCF/IASB i praktiken fått status som lagstiftare.

| D. | Parlamentets ståndpunkt i punkterna 37–39 i sin ovannämnda resolution av den 4 juli 2006 om den senaste utvecklingen av och framtidsutsikterna för bolagsrätten tål att upprepas. |
| --- | --- |

D.

Parlamentets ståndpunkt i punkterna 37–39 i sin ovannämnda resolution av den 4 juli 2006 om den senaste utvecklingen av och framtidsutsikterna för bolagsrätten tål att upprepas.

| E. | Genom att anta IFRS-standarder har EU förvärvat ett kunnande och en erfarenhet som måste utnyttjas när man diskuterar IASCF/IASB:s fortsatta utveckling. Stater som inte har övergivit sina egna redovisningsstandarder utan endast har påbörjat en anpassningsprocess har i vissa fall inte samma kunnande och erfarenhet. |
| --- | --- |

E.

Genom att anta IFRS-standarder har EU förvärvat ett kunnande och en erfarenhet som måste utnyttjas när man diskuterar IASCF/IASB:s fortsatta utveckling. Stater som inte har övergivit sina egna redovisningsstandarder utan endast har påbörjat en anpassningsprocess har i vissa fall inte samma kunnande och erfarenhet.

| F. | Att det gick 17 månader innan en ny IASCF-ordförande kunde utses ger upphov till ett ifrågasättande av effektiviteten i det nuvarande förfarandet för urval och utnämning av ledamöter i detta organ. |
| --- | --- |

F.

Att det gick 17 månader innan en ny IASCF-ordförande kunde utses ger upphov till ett ifrågasättande av effektiviteten i det nuvarande förfarandet för urval och utnämning av ledamöter i detta organ.

| G. | Europeiska unionen bör övergå från en reaktiv till en aktiv strategi i sina förbindelser med IASCF/IASB. |
| --- | --- |

G.

Europeiska unionen bör övergå från en reaktiv till en aktiv strategi i sina förbindelser med IASCF/IASB.

| H. | Subprime-krisen sommaren 2007 visade på betydelsen av redovisningsstandarder, och särskilt begreppen ”korrekt värde” och ”marknad till marknad” för den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

H.

Subprime-krisen sommaren 2007 visade på betydelsen av redovisningsstandarder, och särskilt begreppen ”korrekt värde” och ”marknad till marknad” för den finansiella stabiliteten.

Öppna och ansvariga internationella organisationer

1.   Europaparlamentet är fast övertygat om att högkvalitativa globala redovisningsstandarder måste utarbetas.

2.   Europaparlamentet konstaterar att IASCF är ett privat organ som regleras av sina egna bestämmelser och att stiftelsen gjordes till lagstiftare inom EU genom förordning (EG) nr 1606/2002. Parlamentet medger att det känner viss oro över att IASCF/IASB eventuellt saknar insyn och redovisninsskyldighet som en följd av att de inte omfattas av någon kontroll från någon demokratiskt vald regering, och att EU:s institutioner inte har inrättat några förfaranden eller rutiner när det gäller samråd och demokratiskt beslutsfattande som är vanliga i EU:s egna lagstiftningsförfaranden. Parlamentet välkomnar dock att IASCF/IASB har försökt att förbättra dessa brister, bland annat genom sammanträden två gånger om året där IASCF granskar IASB:s arbete, konsekvensbedömningar av nya standarder och införande av formaliserade ”uppföljningsyttranden” till synpunkter som kommer fram i offentliga samråd.

3.   Europaparlamentet anser att man i brist på tillfredsställande lösningar på problemen med att inrätta och få överblick över IASCF/IASB bör inleda en diskussion om villkoren för en integrering av IASCF/IASB i systemet för internationell styrning, t.ex. Internationella valutafonden, Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling och Världsbanken.

4.   Europaparlamentet betonar behovet av fler representanter med europeisk bakgrund i de internationella normgivande organen för att legitimera en verkligt internationell modell och för att se till att tillbörlig hänsyn tas till den betydelse som Europeiska unionen har, i det att den utgör det utan jämförelse största ekonomiska området med flest enheter som tillämpar IFRS-standarder. Parlamentet anser att alla styrelseledamöter/förvaltare i IASCF/IASB bör komma från länder som har anslutit sig till eller avser att ansluta sig till IFRS-systemet. Parlamentet stöder införlivandet av en bestämmelse om ett minimum av geografisk jämvikt i IASCF:s konstitution, såsom föreslagits av förvaltarna.

5.   Europaparlamentet konstaterar att IASB:s förslag blir alltmer teoretiska och redan är så komplexa och teoretiska att särskilt små och medelstora företag inte alltid kan följa dem.

6.   Europaparlamentet konstaterar att IASB inte tar tillräcklig hänsyn till vissa praktiska företagsaspekter. Parlamentet anser att det är viktigt att årsredovisningarnas uppställning, från användarnas synvinkel, lämpar sig för andra användningsområden, till exempel för att ge investerarna finansiell information, för resultatkontroll eller för den ekonomiska förvaltningen.

7.   Europaparlamentet stöder en öppen och kontinuerlig debatt om redovisningsstandarder. Parlamentet anser därför att IASB bör stärka sina åtgärder när det gäller berörda parter så att synpunkter från alla IFRS-användare och investerare beaktas.

8.   Europaparlamentet anser dock att styrningen och redovisningsskyldigheten måste förbättras genom följande åtgärder:

| a) | Inrättande av ett offentligt kontrollorgan med deltagande av företrädare för alla intressen i IASCF/IASB, särskilt lagstiftare och kontrollanter och inrättande av ett organ med deltagande av företrädare för alla marknadsaktörer, inbegripet emittenter och användare i stater där från IFRS är obligatoriskt och som lämnar en årlig rapport om hur de internationella redovisningsstandarderna fungerar till de styrande organen i IASCF/IASB. |
| --- | --- |

a)

Inrättande av ett offentligt kontrollorgan med deltagande av företrädare för alla intressen i IASCF/IASB, särskilt lagstiftare och kontrollanter och inrättande av ett organ med deltagande av företrädare för alla marknadsaktörer, inbegripet emittenter och användare i stater där från IFRS är obligatoriskt och som lämnar en årlig rapport om hur de internationella redovisningsstandarderna fungerar till de styrande organen i IASCF/IASB.

| b) | Ett sådant kontrollorgan skulle kunna ansvara för valet och utnämningen av förvaltare/ombud i ett öppet förfarande inom vilket kandidaternas kompetens och tillbörlig geografisk representation av alla olika grupper säkerställs. Detta skulle bidra till att öka insynen i utnämningsförfarandet och i hög grad öka förvaltarnas legitimitet. |
| --- | --- |

b)

Ett sådant kontrollorgan skulle kunna ansvara för valet och utnämningen av förvaltare/ombud i ett öppet förfarande inom vilket kandidaternas kompetens och tillbörlig geografisk representation av alla olika grupper säkerställs. Detta skulle bidra till att öka insynen i utnämningsförfarandet och i hög grad öka förvaltarnas legitimitet.

| c) | Garantera att sammansättningen av IASB, Standards Advisory Council (SAC) och internationella kommittén för tolkning av finansiella rapporter (IFRIC) förbättras och att förvaltarna ser till att utnämningsförfarandet sker öppet och att de olika intressegruppernas intressen beaktas i tillbörlig omfattning. |
| --- | --- |

c)

Garantera att sammansättningen av IASB, Standards Advisory Council (SAC) och internationella kommittén för tolkning av finansiella rapporter (IFRIC) förbättras och att förvaltarna ser till att utnämningsförfarandet sker öppet och att de olika intressegruppernas intressen beaktas i tillbörlig omfattning.

| d) | Större deltagande från förvaltarnas sida vid kontrollen av IASB och dess arbetsplan, särskilt när det gäller det sätt på vilket handlingsplanen utarbetas och IASB:s uppdrag tilldelas. |
| --- | --- |

d)

Större deltagande från förvaltarnas sida vid kontrollen av IASB och dess arbetsplan, särskilt när det gäller det sätt på vilket handlingsplanen utarbetas och IASB:s uppdrag tilldelas.

| e) | Säkerställa att IASCF fungerar på ett sådant sätt att IASB kommer att utarbeta redovisningslösningar som inte bara är fackmässigt korrekta utan även påvisar vad som är nödvändigt och möjligt ur alla användarnas (investerare och tillsynsorgan) och räkenskapsförarnas synvinkel. |
| --- | --- |

e)

Säkerställa att IASCF fungerar på ett sådant sätt att IASB kommer att utarbeta redovisningslösningar som inte bara är fackmässigt korrekta utan även påvisar vad som är nödvändigt och möjligt ur alla användarnas (investerare och tillsynsorgan) och räkenskapsförarnas synvinkel.

| f) | Konsekvensbedömningar för alla projekt för att kontrollera alla kostnader och förmåner (inbegripet för de användande företagen) som följer av förslagna texter och särskilt konsekvenserna för den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

f)

Konsekvensbedömningar för alla projekt för att kontrollera alla kostnader och förmåner (inbegripet för de användande företagen) som följer av förslagna texter och särskilt konsekvenserna för den finansiella stabiliteten.

9.   Europaparlamentet konstaterar att kommissionen med sitt ovannämnda uttalande av den 7 november 2007, i likhet med slutförandet av vägplanen tillsammans med amerikanska myndigheter i april 2006, försöker åstadkomma förebyggande lösningar där effektivitet och legitimitet kräver en öppen process med samråd och debatt till vilken denna resolution hoppas kunna bidra.

10.   Europaparlamentet kräver att förbättringar av IASCF/IASB:s redovisningsskyldighet och styrning inte får skapa överdriven byråkrati utan måste se till att tekniska frågor inte politiseras i onödan.

11.   Europaparlamentet anser att IASB, innan man börjar utarbeta en standard, måste beakta de faktiska behov och efterfrågan på uppgifter som användarna (revisorer, investerare och kontrollorgan) anser sig behöva.

12.   Europaparlamentet uppmanar med kraft IASB att innan en ny standard antas genomföra en konsekvensundersökning av alla berörda aktörer där man beaktar regional mångfald och marknadsstrukturer. Parlamentet välkomnar meddelandet från IASCF:s förvaltare om att de i efterhand kommer att hänvisa till översyner av genomföranden och uppföljningsyttranden i sin årsrapport för 2007.

13.   Europaparlamentet kräver att man utarbetar och ändrar en redovisningsstandard först när det fastställts att det finna ett klart och tydligt behov av en sådan, och efter korrekt och föregående samrådsprocess.

14.   Europaparlamentet anser att kommissionens initiativrätt på detta område bör kombineras med ett lämpligt inledande förfarande för samråd.

15.   Europaparlamentet håller med rådet om att de beslutade åtgärderna om förbättring av IASB:s ledningsstruktur måste genomföras i enlighet med en arbetsplan som utarbetas för detta ändamål. Parlamentet anser att detta även gäller de åtgärder som föreslagits av parlamentet.

16.   Europaparlamentet anser att parlamentet i god tid bör rådfrågas på ett verkningsfullt sätt om handlingsplanen och fastställande av prioriteringar och riktning i projekt som rör fastställande av nya standarder. Parlamentet kräver därför att Europaparlamentet rådfrågas i ett tidigt skede.

17.   Europaparlamentet anser att IASCF/IASB:s finansieringsstruktur som för närvarande till stor del täcks av frivilliga bidrag, t.ex. från företag och redovisningsbyråer ger upphov till frågor. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang IASCF/IASB att undersöka hur finansieringen kan ändras, för det första för att se till alla användargruppers stater på ett tillbörligt sätt är delaktiga i finansieringen, för det andra för att inga intressekonflikter ska uppstå mellan finansiärer och användare och för det tredje att se till det finns allmän tillgång till redovisningsstandarder. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka huruvida och under vilka villkor den skulle kunna överväga att bidra till finansieringen.

18.   Europaparlamentet anser att öppen och stabil finansiering av IASCF/IASB är av avgörande vikt. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga huruvida och på vilket sätt en enhetlig finansieringsmetod i EU skulle kunna konstrueras.

Tillämpning av internationella redovisningsstandarder i EU

19.   Europaparlamentet anser att det är helt nödvändigt att gemenskapen uttrycker sig mera samordnat för att säkerställa maximalt inflytande i alla skeden av processen för utarbetande, tolkning och genomförande av redovisningsstandarder.

20.   Europaparlamentet konstaterar att IFRS-standarderna har bidragit till att göra det lättare att jämföra finansiella rapporter mellan länder, mellan konkurrenter inom samma bransch och mellan branscher.

21.   Europaparlamentet konstaterar att IFRS-standarderna har förtjänster som inte endast rör tekniska redovisningsaspekter utan också innebär fördelar för kapitalmarknaderna och Europeiska unionen som ledande i världen.

22.   Europaparlamentet konstaterar att den rundabordsgrupp om konsekvent användning av IFRS-standarder i EU (5) som kommissionen tog initiativ till 2004 i början av denna valperiod inte levde upp till de förväntningar gällande dess förmåga att ge klart uttryck för gemenskapens synpunkter och intressen.

23.   Europaparlamentet betonar att konsekvensen vid beslut och tillämpning är av grundläggande betydelse för framgången med IFRS-standarder, men påminner om att detta är principbaserade standarder och att konsekvens därför inte bör eftersträvas om det försämrar den yrkesmässiga bedömningen.

24.   Europaparlamentet håller med rådet om att slutsatserna från ovannämnda rundabordssamtal måste beaktas avsevärt starkare inom ramen för IASB:s arbete när det gäller standarder.

25.   Europaparlamentet konstaterar att väldigt många aktörer varit delaktiga i gemenskapens beslutsförfarande. Parlamentet pekar främst på att kommissionen tagit hjälp av aktörer vars kompetenser tydligt överlappar varandra. Parlamentet påpekar att denna överlappning innebär en möjlighet till ökad effektivitet och öppenhet.

26.   Europaparlamentet anser att de forum inom vilka gemenskapen kan göra sina synpunkter kända (Accounting Regulatory Committee ARC, EFRAG) inte ger EU möjlighet att verka på lika villkor med stater vars strukturer baseras på centraliserade befogenheter för lagstiftare och tillsynsmyndigheter (t.ex. Financial Accounting Standards Board FASB och SEC i Förenta staterna och Accounting Standards Board ASBJ och Financial Services Authority i Japan).

27.   Europaparlamentet anser att inrättandet av en mer enhetlig EU-struktur som beaktar nationella redovisningsstrukturer för redovisningsfrågor skulle, särskilt om i förekommande fall vissa befintliga organ avskaffades, bidra till förenkling och därigenom stärka den roll som EU bör spela på global nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta och lägga fram ett förslag i samråd med parlamentet, medlemsstaterna och CESR:s styrelse för att skapa en EU-struktur som utgör en legitim internationell aktör och garanterar enhetlig tolkning och tillämpning av standarder

28.   Europaparlamentet ser positivt på det sätt som det har utövat sina befogenheter på inom detta område och konstaterar att parlamentet inom ramen för det reviderade kommittéförfarandet kommer att vara ännu mer delaktigt i utarbetande och beslut om IFRS-standarder. Parlamentet konstaterar dock att parlamentet formellt kommer till tals först i den sista fasen av godkännandeförfarandet. Parlamentet kräver, nu även av tidsmässiga skäl, att parlamentet rådfrågas på ett verkningsfullt sätt redan i den del av förfarandet när IASB:s arbetsprogram utarbetas och förslaget till redovisningsstandard granskas för att man ska kunna undvika att en EU-version av IFRS uppstår och eventuellt behov av senare ändringar.

29.   Europaparlamentet anser att det skulle skada börsnoterade företag inom EU om man bara använder sig av valda delar av IFRS förutom som sista utväg.

30.   Europaparlamentet anser att man åtminstone bör beakta följande:

| a) | IASB:s organisation (konceptuell bas för IASB-arbetet): Parlamentet framhåller att finansiella rapporter tas fram inte endast för kapitalinvesterarnas skull utan även för ett stort antal andra aktörer, exempelvis långivare, anställda, myndigheter, ägare och kunder. |
| --- | --- |

a)

IASB:s organisation (konceptuell bas för IASB-arbetet): Parlamentet framhåller att finansiella rapporter tas fram inte endast för kapitalinvesterarnas skull utan även för ett stort antal andra aktörer, exempelvis långivare, anställda, myndigheter, ägare och kunder.

| b) | IAS/IFRS varumärke (utarbetande av finansiella rapporter): Parlamentet framhåller att IASB bör föreslå lösningar som tar hänsyn till behoven i de olika staterna som har gjort IFRS obligatorisk. |
| --- | --- |

b)

IAS/IFRS varumärke (utarbetande av finansiella rapporter): Parlamentet framhåller att IASB bör föreslå lösningar som tar hänsyn till behoven i de olika staterna som har gjort IFRS obligatorisk.

| c) | IAS 32 och IAS 39: Parlamentet uppmanar IASB att i IAS 32 föra in en definition av ”egna medel” som gör det möjligt för alla typer av företag, särskilt kooperativa företag och enkla bolag, att redovisa kapital som tillhandahålls av delägare som egna medel i balansräkningen, och att anta en lösning för hedgeredovisning som baseras på bankorganisationernas faktiska riskhanteringspraxis. |
| --- | --- |

c)

IAS 32 och IAS 39: Parlamentet uppmanar IASB att i IAS 32 föra in en definition av ”egna medel” som gör det möjligt för alla typer av företag, särskilt kooperativa företag och enkla bolag, att redovisa kapital som tillhandahålls av delägare som egna medel i balansräkningen, och att anta en lösning för hedgeredovisning som baseras på bankorganisationernas faktiska riskhanteringspraxis.

| d) | Företagsförvärv och sammangåenden (redovisning av förvärv av annat företag): Parlamentet framhåller att IASB bör utarbeta lösningar med beaktande av den räckvidd som användningen av principen om verkligt värde har. |
| --- | --- |

d)

Företagsförvärv och sammangåenden (redovisning av förvärv av annat företag): Parlamentet framhåller att IASB bör utarbeta lösningar med beaktande av den räckvidd som användningen av principen om verkligt värde har.

| e) | Beräkning av verkligt värde: Parlamentet anser att IASB bör basera sitt beslut på samråd och därför, utifrån resultatet av detta samråd, bör begränsa användningen av principen om verkligt värde. |
| --- | --- |

e)

Beräkning av verkligt värde: Parlamentet anser att IASB bör basera sitt beslut på samråd och därför, utifrån resultatet av detta samråd, bör begränsa användningen av principen om verkligt värde.

| f) | Tjänstekoncessioner (avtal enligt vilka en enhet (uppdragsgivaren), via ett avtal med en uppdragstagare (vanligtvis en regering), erhåller rätten och skyldigheten att tillhandahålla offentliga tjänster): Parlamentet framhåller att välbalanserade lösningar måste åstadkommas. |
| --- | --- |

f)

Tjänstekoncessioner (avtal enligt vilka en enhet (uppdragsgivaren), via ett avtal med en uppdragstagare (vanligtvis en regering), erhåller rätten och skyldigheten att tillhandahålla offentliga tjänster): Parlamentet framhåller att välbalanserade lösningar måste åstadkommas.

| g) | Resultatredovisning (förevisning och presentation av alla erkända förändringar i tillgångar och skulder från transaktioner eller andra händelser, förutom de som är förbundna med transaktioner med ägare i rollen som ägare): Parlamentet framhåller att välbalanserade lösningar måste åstadkommas. |
| --- | --- |

g)

Resultatredovisning (förevisning och presentation av alla erkända förändringar i tillgångar och skulder från transaktioner eller andra händelser, förutom de som är förbundna med transaktioner med ägare i rollen som ägare): Parlamentet framhåller att välbalanserade lösningar måste åstadkommas.

31.   Europaparlamentet anser att tillämpning av principen om verkligt värde kan bli dyr för företagen och leda till orealistiska värderingar: i avsaknad av bedömningar i verkliga marknader kan tillämpningen av principen om verkligt värde exempelvis medföra att företags verkliga värde blir missvisande. Parlamentet anser vidare att man även bör ta hänsyn till att tillämpningen av principen om verkligt värde inte alltid leder till realistiska utsagor för finansiella tillgångar och åtaganden.

32.   Europaparlamentet anser, mot bakgrund av den potentiella kopplingen mellan IFRS-standarder och beskattning, att det sätt på vilket dessa standarder utarbetas, träder i kraft och tolkas kan ha en enorm inverkan på medlemsstaterna.

33.   Europaparlamentet välkomnar att utskottet för ekonomi och valutafrågor sedan början på valperioden anordnar en årlig utfrågning med IASB:s ordförande och informella möten med IASFC:s ledamöter och kräver inför framtiden att ordförandena för IASB och IASCF sänder en årlig rapport till parlamentet om samtliga ärenden som är relevanta för parlamentet (inbegripet deras arbetsprogram, beslut i personalärenden, anslag och eventuella kontroversiella normer).

34.   Europaparlamentet stöder IASB:s avsikt att förbättra de nuvarande standarderna, men uttrycker oro för att fortgående modifieringar och även små ändringar kan bli kostsamma och resultera i dyra ändringar för stora bolag. Parlamentet anser att ändringar endast bör göras när de efter en kostnadsanalys bedöms vara nödvändiga.

IFRS för små och medelstora företag

35.   Europaparlamentet konstaterar att IASB genomför ett brett samråd och fältstudier om sitt förslag till IFRS för små och medelstora företag. Parlamentet kräver ett mer seriöst beaktande av resultaten från sådana samråd och fältstudier än som varit fallet med detta förslag till IFRS för små och medelstora företag. Parlamentet understryker att detta är nödvändigt om EU någonsin ska kunna börja beakta IFRS för mindre och medelstora företag eller anta EU-standarder för små och medelstora företag med syftet att göra anpassningar till IFRS för små och medelstora företag.

36.   Europaparlamentet anser att det är en utbredd uppfattning bland små och medelstora företag att de IFRS för små och medelstora företag som IASB föreslagit är alltför invecklade för dessa företag och i många falla avser de fullständiga IFRS. Parlamentet anser att skyldigheten rörande bilagor är alltför omfattande och att bördorna inte står i proportion till eventuella fördelar till följd av kravet att tillhandahålla information. Parlamentet är oroat över att förslaget utformades med relativt stora små och medelstora företag i åtanke (med fler än 50 anställda) och påpekar att de flesta små och medelstora företag är mindre. Parlamentet konstaterar också att små och medelstora företag är oroade över att IASB avser att ändra standarder vartannat år. Parlamentet konstaterar dock att det skulle kunna vara en bra valfri övergång för större expanderande små och medelstora företag, men understryker att detta inte får vara någon hållplats för påtvingad harmonisering.

37.   Europaparlamentet anser att främjande av (eller uppmuntran till) frivillig användning av IFRS-standarder inte är utan risker. Parlamentet menar att om några medlemsstater skulle besluta att tillämpa de slutgiltiga IFRS-standarderna på små och medelstora företag så skulle det kunna leda till en fragmentering av den inre marknaden och även skada de små och medelstora företagens redovisning i hela EU.

38.   Europaparlamentet betonar att IASB inte har fått mandat att utarbeta IFRS för små och medelstora företag. Parlamentet konstaterar att godkännandeförfarandet endast gäller internationella redovisningsstandarder och tolkningar som måste användas av börsnoterade bolag. Parlamentet noterar dessutom att godkännandeförfarandet inte kan användas för erkännande av IFRS för små och medelstora företag.

39.   Europaparlamentet skulle föreslå att man först bedömer om små och medelstora företag i EU kommer att ha någon nytta av standarder som utarbetats av IASB. Parlamentet konstaterar att IASB i allmänhet ser sig själv som en fastställare av standarder för investerare på kapitalmarknaderna. Parlamentet konstaterar att IASB, i skriften Basis for conclusions, bekräftar att de krav som ställs på små och medelstora företag inte är samma som ställs på investerare på kapitalmarknaderna. Parlamentet ifrågasätter om balansen när det gäller sakkunniga på området små och medelstora företag för närvarande är tillräcklig i IASB. Parlamentet noterar dock att det kan finnas ett tryck från andra delar av världen att utarbeta standarder för små och medelstora företag och föreslår att en mer noggrann bedömning av denna efterfrågan genomförs. Parlamentet understryker att detta inte påverkar frågan om EU ska acceptera sådana standarder.

40.   Europaparlamentet påpekar att fjärde och sjunde direktiven om bolagsrätt innehåller en rättslig ram för årsredovisningarna för små och medelstora företag i EU och att det ännu återstår att klargöra hur IFRS för små och medelstora företag som föreslagits av IASB förhåller sig till dessa direktiv. Parlamentet anser att fjärde och sjunde bolagsrättsdirektiven skulle kunna utgöra grunden för redovisningskraven för små och medelstora företag i EU, inklusive enkla bolag.

41.   Europaparlamentet anser att EU noga bör göra en bedömning av fördelarna med tillämpning av IFRS respektive fördelen med att utarbeta en egen oberoende och heltäckande lösning för små och medelstora företag. Parlamentet anser dessutom att en sådan eventuell EU lösning skulle kunna inordnas i systemet med IFRS-standarder utan att små och medelstora företag ska vara tvungna att använda IFRS fullt ut.

42.   Europaparlamentet anser att redovisningskraven på små och medelstora företag i EU måste utformas efter användarnas behov. Parlamentet föreslår mot denna bakgrund att man noga analyserar användarnas behov ytterligare en gång.

43.   Mot bakgrund av det ovan sagda uppmuntrar Europaparlamentet kommissionen att fortsätta sitt arbete med att förenkla bolagsrätten och redovisnings- och revisionsbestämmelserna för små och medelstora företag genom relevanta rättsakter, särskilt det fjärde och sjunde bolagsrättsdirektivet.

44.   Europaparlamentet påpekar att redovisningsbestämmelserna har ett mycket stort inflytande på hela det handelsrättsliga området och att en ny IFRS för små och medelstora företag kommer att ha omfattande effekter för dessa företag, särskilt stora praktiska effekter på den nationella lagstiftningen när det gäller företagsbeskattning. Parlamentet konstaterar att en IFRS för små och medelstora företag som baseras på principen om verkligt värde strider mot principen om att behålla kapitalet som dominerar på andra håll, och ligger inte alltid i de små och medelstora företagens intresse (ur beskattningssynpunkt).

45.   Europaparlamentet anser att en IFRS för små och medelstora företag måste beakta att det finns flera olika typer av företag i EU (t.ex. enkla bolag och kooperativa företag). Parlamentet anser därför att en sådan IFRS måste innehålla en tydlig definition av egna medel med hänsyn till de små och medelstora företagens behov.

46.   Europaparlamentet beklagar att det i förslaget till IFRS för små och medelstora företag inte tas tillräcklig hänsyn till det faktum att små och medelstora företags räkenskaper i första hand riktar sig till ägare i privata aktiebolag, långivare, företagspartner och anställda, snarare än anonyma investerare som är fallet när det gäller publika aktiebolag, och att dessa adressater är intresserade av ett långsiktigt affärsförhållande snarare än en kortsiktig investering.

47.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anordna ett riktigt samrådsförfarande om en redovisningsram för små och medelstora företag i EU i enlighet med vad som gäller för sedvanliga lagstiftningsförslag, och dra tillbaka sitt åtagande för genomförande och antagande av IFRS för små och medelstora företag och därigenom hindra parallell tillämpning i EU så länge som EU:s interna process inte har slutfört. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att se till möjligheten att minska de små och medelstora företagens administrativa börda på området för redovisning och revision

48.   Europaparlamentet noterar emellertid att det finns ett övergripande behov av förenklade redovisnings- och revisionsbestämmelser för små och medelstora företag, och påminner om att de små och medelstora företagen skapar nya arbetstillfällen och utgör den ekonomiska tillväxtens motor.

Vägplan för konvergens och likvärdighet

49.   Europaparlamentet påminner om att slutmålet för alla internationella aktörer måste vara antagande av samtliga IFRS-standarder. Parlamentet inser att det finns en spänning mellan ambitionen att uppnå maximal samordning och önskan att bevara EU:s fullständiga behörighet att avvika från den konsensus som är möjlig att uppnå globalt. Parlamentet betonar att avvikelser från globala standarder bör begränsas till ett nödvändigt minimum både inom EU och i andra delar av världen och anser att tredjeländer bör kunna betrakta EU som en helhet och inte behandla de 27 olika medlemsstaterna olika samt att den pågående konvergeringsprocessen med befintliga system endast kan accepteras som ett övergångssteg.

50.   Europaparlamentet konstaterar att det är viktigt och önskvärt att globala standarder och konvergens upprättas och medger att den globala konvergensen för redovisningsstandarder blir allt större.

51.   Europaparlamentet stöder idén om konvergens och likvärdighet. Parlamentet betonar dock att konvergens med vissa tredjeländers standarder måste föregås av en utvärdering av de fördelar och konsekvenser som en sådan förändring skulle innebära för dem i EU som utarbetar och använder redovisningarna, särskilt små och medelstora företag, och uppmanar IASB att ta detta i beaktande under det fortsatta arbetet.

52.   Europaparlamentet konstaterar att arbetet med att skapa konvergens fortskrider och ser en fara i att främst stora tredjeländers ekonomiska och bolagsrättsliga ramar kan komma att beaktas i denna process medan EU-ramarna spelar mindre roll.

53.   Europaparlamentet konstaterar att SEC den 20 juni 2007 lade fram ett förslag om att man skulle godkänna redovisningen från utländska emittenter utan att begära avstämningsomröstning under förutsättning att de hade upprättats utifrån den engelska versionen av IFRS-standarderna i den form som de antagits av IASB. Parlamentet framhåller att målet är att SEC godkänner de IFRS-standarder som Europeiska unionen infört i gällande lagstiftning.

54.   Europaparlamentet ser positivt på de framsteg som gjorts inom ramen för vägplanen EU-Förenta Staterna på redovisningsområdet och de tillkännagivandena nyligen från SEC att utländska privata emittenter ska tillåtas att lägga fram finansiella rapporter enligt IFRS-standarder utan avstämning i förhållande till Förenta staternas redovisningsprinciper GAAP. Parlamentet stöder den strategi som beskrivs av kommissionen i dess skrivelse till SEC av den 26 september 2007.

55.   Europaparlamentet erinrar om att EU:s beslutsamhet att kräva att alla börsnoterade företag ska använda IFRS-standarder i sin konsoliderade redovisning från och med 2005 har kraftigt bidragit till att stärka det globala intresset för IFRS-standarder.

56.   Europaparlamentet erinrar om att Förenta staternas president, Europeiska rådets tjänstgörande ordförande och Europeiska kommissionens ordförande den 30 april 2007 undertecknade ett gemensamt uttalande EU-Förenta staterna efter det årliga toppmötet som i frågan om finansiell redovisning innehöll följande: ”Finansmarknaderna. Åtgärder för att främja och skapa förutsättningar för erkännande av de amerikanska Generally Accepted Accounting Principles och International Financial Reporting Standards i de båda jurisdiktionerna utan avstämningsomröstningskrav senast 2009, om möjligt tidigare.”

57.   Europaparlamentet påminner om den ännu olösta frågan om behörighet när det gäller den slutliga tolkningen av IFRS-standarder mellan olika användares jurisdiktioner, vilket innebär risk för motstridiga tolkningar. Parlamentet påpekar att endast EU-myndigheter och EU-domstolar kan göra en slutgiltig tolkning av europeiska IFRS-standarder och uppmanar kommissionen att se till att så förblir fallet. Parlamentet anser att kommissionen i samarbete med medlemsstaterna och parlamentet måste utarbeta ett system som garanterar att IFRS-standarderna tolkas och tillämpas på ett enhetligt sätt i hela Europeiska unionen.

*

- *

58.   Europaparlamentet ger talmannen i uppdrag att översända denna resolution till rådet, kommissionen, the Committee of European Securities Regulators, the International Accounting Standards Committee Foundation och International Accounting Standards Board.

---

(1)  EGT L 243, 11.9.2002, s. 1.

(2)  EUT C 303 E, 13.12.2006, s. 114.

(3)  EGT L 222, 14.8.1978, s. 11.

(4)  EGT L 193, 18.7.1983, s. 1.

(5)  I rundabordssamtalen deltar företrädare för IASB, CESR, EFRAG, Europeiska organisationen för redovisningsexperter FEE, Businesseurope, redovisningsbyråer och kommissionen. Det utgör ett forum för att diskutera centrala frågor utan att på något sätt göra tolkningar av befintliga normer.

---

| 29.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 259/101 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 259/101

---

Zimbabwe

P6_TA(2008)0184

Europaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om Zimbabwe

(2009/C 259 E/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina resolutioner om Zimbabwe av den 16 december 2004 (1), 7 juli 2005 (2), 7 september 2006 (3) och 26 april 2007 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om Zimbabwe av den 16 december 2004 (1), 7 juli 2005 (2), 7 september 2006 (3) och 26 april 2007 (4),

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2008/135/GUSP av den 18 februari 2008 (5) om förlängning av de restriktiva åtgärder mot Zimbabwe som infördes genom gemensam ståndpunkt 2004/161/GUSP, till och med den 20 februari 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2008/135/GUSP av den 18 februari 2008 (5) om förlängning av de restriktiva åtgärder mot Zimbabwe som infördes genom gemensam ståndpunkt 2004/161/GUSP, till och med den 20 februari 2009,

| — | med beaktande av den sydafrikanska samarbetsorganisationen SADC:s blixtinkallade toppmöte den 12 april 2008 i Lusaka, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den sydafrikanska samarbetsorganisationen SADC:s blixtinkallade toppmöte den 12 april 2008 i Lusaka,

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 29 mars 2008 hölls det val till Zimbabwes parlament och senat samt presidentval och lokala val. |
| --- | --- |

A.

Den 29 mars 2008 hölls det val till Zimbabwes parlament och senat samt presidentval och lokala val.

| B. | Resultatet av presidentvalet har ännu inte tillkännagivits, och resultaten av parlamentsvalet i Zimbabwe har inte till fullo tillkännagivits. |
| --- | --- |

B.

Resultatet av presidentvalet har ännu inte tillkännagivits, och resultaten av parlamentsvalet i Zimbabwe har inte till fullo tillkännagivits.

| C. | Den 14 april 2008 förkastade Zimbabwes högsta domstol en brådskande begäran från oppositionspartiet Movement for Democratic Change (MDC) om att Zimbabwes valmyndighet skulle tillkännage resultatet av presidentvalet. |
| --- | --- |

C.

Den 14 april 2008 förkastade Zimbabwes högsta domstol en brådskande begäran från oppositionspartiet Movement for Democratic Change (MDC) om att Zimbabwes valmyndighet skulle tillkännage resultatet av presidentvalet.

| D. | Den 12 april 2008 meddelade Zimbabwes valmyndighet att den skulle räkna om rösterna för presidentvalet i 23 valkretsar, där det regerande partiet Zanu-PF hade bestridit resultatet. |
| --- | --- |

D.

Den 12 april 2008 meddelade Zimbabwes valmyndighet att den skulle räkna om rösterna för presidentvalet i 23 valkretsar, där det regerande partiet Zanu-PF hade bestridit resultatet.

| E. | FN:s generalsekreterare Ban Ki-moon krävde vid SADC:s ovannämnda toppmöte i Lusaka att resultatet av presidentvalet skulle tillkännages så snart som möjligt och varnade samtidigt för att själva begreppet demokrati var hotat i Afrika. |
| --- | --- |

E.

FN:s generalsekreterare Ban Ki-moon krävde vid SADC:s ovannämnda toppmöte i Lusaka att resultatet av presidentvalet skulle tillkännages så snart som möjligt och varnade samtidigt för att själva begreppet demokrati var hotat i Afrika.

| F. | SADC har begärt att valresultatet snabbt ska kontrolleras och tillkännages i laga ordning. |
| --- | --- |

F.

SADC har begärt att valresultatet snabbt ska kontrolleras och tillkännages i laga ordning.

| G. | Regimen har ännu en gång reagerat med våld gentemot oppositionen. |
| --- | --- |

G.

Regimen har ännu en gång reagerat med våld gentemot oppositionen.

1.   Europaparlamentet insisterar på att det zimbabwiska folkets önskan om demokrati respekteras. Parlamentet uppmanar alla som vill delta i Zimbabwes framtid att samarbeta med de demokratiska rörelserna.

2.   Europaparlamentet uppmanar Zimbabwes valmyndighet att omedelbart tillkännage alla de ursprungliga valresultaten, eftersom fördröjningarna nu skapar oro och spekulationer som inverkar negativt på freden, den politiska stabiliteten och möjligheterna att nå en demokrati i Zimbabwe.

3.   Europaparlamentet lovordar de enorma insatser som gjorts av Zimbabwe Election Support Network, en icke-statlig organisation, för att placera ut tusentals valobservatörer i landet och offentliggöra sina beräkningar av valresultatet.

4.   Europaparlamentet uppmanar Zimbabwes regering att som part i SADC-avtalet och SADC:s protokoll, grundfördraget för Afrikanska unionen, den Afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter och det nya partnerskapet för Afrikas utveckling (NEPAD), leva upp till sina åtaganden när det gäller respekt för demokratiska principer, mänskliga rättigheter och rättstatsprincipen.

5.   Europaparlamentet lovordar SADC för det blixtinkallade toppmötet den 12 april 2008, och välkomnar det meddelande som offentliggjordes av toppmötets ledare, i vilket de kräver ett snabbt tillkännagivande av resultatet av presidentvalet.

6.   Europaparlamentet gläder sig över att det regerande ANC-partiet i Sydafrika bekräftat att Zimbabwe nu befinner sig i en ”krissituation”, och är förvissad om att detta kommer att leda till positiva åtgärder.

7.   Europaparlamentet uppmanar Afrikanska unionen att skyndsamt utnyttja sitt inflytande för att bidra till en snabb och positiv lösning på krisen i Zimbabwe.

8.   Europaparlamentet fördömer bestämt det politiska våld och de kränkningar av de mänskliga rättigheterna som efter valet begicks mot anhängare av oppositionspartierna.

9.   Europaparlamentet beklagar att nästan ett dussin utländska journalister fängslats under de senaste veckorna, och kräver att alla restriktioner av press- och mötesfriheten omedelbart upphävs samt att utländska nyhetsbyråer får fritt tillträde till Zimbabwe. Parlamentet kräver dessutom att de 36 medborgare som fängslades i samband med fredliga protester gentemot det fördröjda tillkännagivandet av valresultaten omedelbart släpps fria.

10.   Europaparlamentet lovordar de sydafrikanska hamnarbetarna som vägrade att lossa de vapen från det kinesiska lastfartyget An Yue Jiang som var avsedda för Zimbabwes säkerhetsstyrkor. Parlamentet uppmanar SADC-länderna att vägra lossa An Yue Jiangs last vid någon av sina hamnar.

11.   Europaparlamentet uppmanar den kinesiska regeringen att stoppa vapenexporten till Zimbabwe och att beordra An Yue Jiang att omedelbart återvända till kinesiskt vatten.

12.   Europaparlamentet uppmanar rådet att se till att samtliga medlemsstater rigoröst tillämpar gällande restriktiva åtgärder.

13.   Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att påskynda förberedelserna av det åtgärdspaket, med bland annat brådskande ekonomiskt bistånd, som kommer att genomföras så snart den demokratiska övergången i Zimbabwe har genomförts, samt att samordna dessa åtgärder med det bredare internationella samfundet.

14.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, G8-ländernas regeringar, regeringarna och parlamenten i Zimbabwe och Sydafrika, Brittiska samväldets generalsekreterare, FN:s generalsekreterare, ordförandena för Afrikanska unionens kommission och råd, det panafrikanska parlamentet och SADC:s generalsekreterare och regeringar.

---

(1)  EUT C 226 E, 15.9.2005, s. 358.

(2)  EUT C 157 E, 6.7.2006, s. 491.

(3)  EUT C 305 E, 14.12.2006, s. 263.

(4)  EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 791.

(5)  EUT L 43, 19.2.2008, s. 39.

---

| 29.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 259/103 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 259/103

---

Kvinnors rättigheter i Iran

P6_TA(2008)0185

Europaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om kvinnors rättigheter i Iran

(2009/C 259 E/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets förklaring av den 25 februari 2008 om förslaget till strafflag i Iran, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förklaring av den 25 februari 2008 om förslaget till strafflag i Iran,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Iran, i synnerhet de om mänskliga rättigheter och särskilt resolutionerna av den 25 oktober 2007 (1) och den 31 januari 2008 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Iran, i synnerhet de om mänskliga rättigheter och särskilt resolutionerna av den 25 oktober 2007 (1) och den 31 januari 2008 (2),

| — | med beaktande av betänkandet (3) från utskottet för utrikesfrågor om EU:s årliga rapport om mänskliga rättigheter i världen och EU:s politik på området, |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet (3) från utskottet för utrikesfrågor om EU:s årliga rapport om mänskliga rättigheter i världen och EU:s politik på området,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner och i synnerhet resolution 62/168 av den 18 december 2007 om människorättsituationen i Islamiska republiken Iran och resolution 62/149 av den 18 december 2007 om ett moratorium för användning av dödsstraffet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner och i synnerhet resolution 62/168 av den 18 december 2007 om människorättsituationen i Islamiska republiken Iran och resolution 62/149 av den 18 december 2007 om ett moratorium för användning av dödsstraffet,

| — | med beaktande av FN:s allmänna förklaring om mänskliga rättigheter, Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, Internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, Internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering och FN:s konvention om barnets rättigheter, vilka Iran är avtalspart i, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s allmänna förklaring om mänskliga rättigheter, Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, Internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, Internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering och FN:s konvention om barnets rättigheter, vilka Iran är avtalspart i,

| — | med beaktande av det andra interparlamentariska sammanträdet mellan Europaparlamentet och Majlis (den islamska rådgivande församlingen) i Islamska republiken Iran som hölls i Teheran den 7–9 december 2007 och betänkandet om detta sammanträde, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det andra interparlamentariska sammanträdet mellan Europaparlamentet och Majlis (den islamska rådgivande församlingen) i Islamska republiken Iran som hölls i Teheran den 7–9 december 2007 och betänkandet om detta sammanträde,

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Sedan kampanjen ”en miljon underskrifter” för rättslig jämställdhet mellan män och kvinnor i Iran inleddes den 27 augusti 2006 har fler än 70 aktivister fängslats eller utsatts för förföljelse till följd av sina fredliga insatser till förmån för en lagändring. Myndigheterna i Iran har flera gånger blockerat kampanjens webbsida. |
| --- | --- |

A.

Sedan kampanjen ”en miljon underskrifter” för rättslig jämställdhet mellan män och kvinnor i Iran inleddes den 27 augusti 2006 har fler än 70 aktivister fängslats eller utsatts för förföljelse till följd av sina fredliga insatser till förmån för en lagändring. Myndigheterna i Iran har flera gånger blockerat kampanjens webbsida.

| B. | Kvinnorättsaktivister i Iran utsätts för allt större förtryck. Över hundra aktivister har fängslats, förhörts eller dömts under de senaste två åren samtidigt som regeringen har dragit in över en miljon euro i form av borgenssummor. Medier som propagerar för kvinnors rättigheter har stängts, bl.a. den mest framstående tidskriften som förespråkar kvinnors rättigheter, Zanan, som efter 17 års existens stängdes den 28 januari 2008. |
| --- | --- |

B.

Kvinnorättsaktivister i Iran utsätts för allt större förtryck. Över hundra aktivister har fängslats, förhörts eller dömts under de senaste två åren samtidigt som regeringen har dragit in över en miljon euro i form av borgenssummor. Medier som propagerar för kvinnors rättigheter har stängts, bl.a. den mest framstående tidskriften som förespråkar kvinnors rättigheter, Zanan, som efter 17 års existens stängdes den 28 januari 2008.

| C. | En framstående medlem av kampanjen, kvinnorätts- och miljöaktivisten Khadijeh Moghaddam, arresterades den 8 april 2008 och frigavs först helt nyligen efter att ha betalat den höga borgenssumman på en miljard rial (ca 50 000 euro). |
| --- | --- |

C.

En framstående medlem av kampanjen, kvinnorätts- och miljöaktivisten Khadijeh Moghaddam, arresterades den 8 april 2008 och frigavs först helt nyligen efter att ha betalat den höga borgenssumman på en miljard rial (ca 50 000 euro).

| D. | Det allmänna människorättsläget i Iran har fortsatt att försämras sedan 2005. Bara avrättningarna nästan fördubblades under 2007, vilket gör Iran till det land som näst efter Saudiarabien avrättar flest människor per capita. Dessa två länder är tillsammans med Jemen de enda länder där avrättningar genomförs för brott som begåtts av människor under 18 år. |
| --- | --- |

D.

Det allmänna människorättsläget i Iran har fortsatt att försämras sedan 2005. Bara avrättningarna nästan fördubblades under 2007, vilket gör Iran till det land som näst efter Saudiarabien avrättar flest människor per capita. Dessa två länder är tillsammans med Jemen de enda länder där avrättningar genomförs för brott som begåtts av människor under 18 år.

| E. | Minst tio kvinnor – Iran, Khayrieh, Kobra N, Fatemeh, Ashraf Kalhori, Shamameh Ghorbani, Leyla Ghomi, Hajar och systrarna Zohreh och Azar Kabiriniat – riskerar fortfarande att stenas till döds, liksom två män, Abdollah Farivar och en okänd afghansk medborgare. |
| --- | --- |

E.

Minst tio kvinnor – Iran, Khayrieh, Kobra N, Fatemeh, Ashraf Kalhori, Shamameh Ghorbani, Leyla Ghomi, Hajar och systrarna Zohreh och Azar Kabiriniat – riskerar fortfarande att stenas till döds, liksom två män, Abdollah Farivar och en okänd afghansk medborgare.

| F. | Mokarrameh Ebrahimi dömdes till döden genom stening tillsammans med sin partner, fadern till hennes barn, av den simpla anledningen att de haft en utomäktenskaplig förbindelse – en handling som inte utgör ett brott enligt internationella rättsnormer. Mokarrameh Ebrahimi benådades av den högste ledaren ayatolla Ali Khamenei efter 11 år i fängelse och frigavs den 17 mars 2008 tillsammans med sin femårige yngre son, men tragiskt nog först efter att hennes partner Ja'Far Kiani hade stenats till döds i juli 2007. |
| --- | --- |

F.

Mokarrameh Ebrahimi dömdes till döden genom stening tillsammans med sin partner, fadern till hennes barn, av den simpla anledningen att de haft en utomäktenskaplig förbindelse – en handling som inte utgör ett brott enligt internationella rättsnormer. Mokarrameh Ebrahimi benådades av den högste ledaren ayatolla Ali Khamenei efter 11 år i fängelse och frigavs den 17 mars 2008 tillsammans med sin femårige yngre son, men tragiskt nog först efter att hennes partner Ja'Far Kiani hade stenats till döds i juli 2007.

| G. | Som ett viktigt led hävde chefsdomaren Ayatollah Seyyed Mahmoud Hashemi Shahroudi nyligen dödsdomen mot Shahla Jahed, en ”tillfällig hustru”, efter att ha upptäckt ”förfarandemässiga brister” i den ursprungliga utredningen som hade befunnit henne skyldig till att ha mördat sin tillfällige makes permanenta hustru. |
| --- | --- |

G.

Som ett viktigt led hävde chefsdomaren Ayatollah Seyyed Mahmoud Hashemi Shahroudi nyligen dödsdomen mot Shahla Jahed, en ”tillfällig hustru”, efter att ha upptäckt ”förfarandemässiga brister” i den ursprungliga utredningen som hade befunnit henne skyldig till att ha mördat sin tillfällige makes permanenta hustru.

| H. | Kvinnors rättigheter har i vissa avseenden förbättrats under de senaste åren, i synnerhet på följande områden: minimiåldern för giftermål för flickor har stigit från 9 till 13 år, frånskilda mödrar kan få vårdnaden om sina söner fram tills de fyller 7 år (tidigare endast fram till 2 års ålder) och kvinnor kan nu verka som rättsliga rådgivare, begära skilsmässa eller vägra att gå med på att deras make tar sig en andra hustru. |
| --- | --- |

H.

Kvinnors rättigheter har i vissa avseenden förbättrats under de senaste åren, i synnerhet på följande områden: minimiåldern för giftermål för flickor har stigit från 9 till 13 år, frånskilda mödrar kan få vårdnaden om sina söner fram tills de fyller 7 år (tidigare endast fram till 2 års ålder) och kvinnor kan nu verka som rättsliga rådgivare, begära skilsmässa eller vägra att gå med på att deras make tar sig en andra hustru.

| I. | Nyligen har det emellertid lagts fram ett lagförslag om ”familjeskydd” i det iranska Majlis, vars syfte är att ytterligare legitimera polygami, tillfälliga äktenskap och mäns ensidiga rätt att på godtyckliga grunder skilja sig och få vårdnad om barnen. |
| --- | --- |

I.

Nyligen har det emellertid lagts fram ett lagförslag om ”familjeskydd” i det iranska Majlis, vars syfte är att ytterligare legitimera polygami, tillfälliga äktenskap och mäns ensidiga rätt att på godtyckliga grunder skilja sig och få vårdnad om barnen.

| J. | Iran har fortfarande inte undertecknat Konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. |
| --- | --- |

J.

Iran har fortfarande inte undertecknat Konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor.

1.   Europaparlamentet välkomnar frigivningen av Khadijeh Moghaddam och Mokarrameh Ebrahimi, och noterar den roll som den högste ledaren och chefsdomaren har spelat i dessa fall. Parlamentet begär att Shahla Jahed ska friges.

2.   Europaparlamentet fördömer kraftfullt förtrycket mot civila samhällsrörelser i Iran, inbegripet mot de kvinnorättsaktivister som deltar i kampanjen. Parlamentet uppmanar med eftertryck de iranska myndigheterna att sätta stopp för de trakasserier, hot och förföljelser som personer som fredligt utövar sin yttrande-, mötes- och föreningsfrihet utsätts för, och att omedelbart och ovillkorligen frige alla samvetsfångar. Parlamentet påminner om sina resolutioner av den 25 oktober 2007 och den 31 januari 2008.

3.   Europaparlamentet konstaterar den aktiva och viktiga roll som kvinnor spelar i det iranska samhället trots de mycket stora brister som fortfarande råder när det gäller jämställdhet i rättsliga frågor, vilket kan vara en källa till inspiration och hopp för kvinnor i andra länder i regionen.

4.   Europaparlamentet uppmanar Irans parlament och regering att ändra den diskriminerande iranska lagstiftningen som bl.a. utesluter kvinnor från de högsta positionerna inom statsledningen och från att utnämnas till domare och förnekar dem samma rättigheter som männen ifråga om äktenskap, skilsmässa, vårdnad av barn och arv, och som fastställer att ett vittnesmål som avges av en kvinna i en rättegång endast väger hälften så tungt som en mans vittnesmål. Parlamentet anser att denna bristande jämställdhet under vissa omständigheter kan bidra till att kvinnor begår våldsbrott.

5.   Europaparlamentet upprepar sitt kraftfulla fördömande av dödsstraffet i allmänhet, och efterlyser ett omedelbart moratorium för avrättningar i Iran. Parlamentet är bestört över att Iran fortsätter att registrera det högsta antalet avrättningar av minderåriga brottslingar i världen och att moratoriet för stening fortfarande inte till fullo har genomförts.

6.   Europaparlamentet noterar de riktlinjer som chefsdomare Shahroudi nyligen lade fram om förbud mot offentliga avrättningar, om inte tillstånd har givits i förväg, och häktningar under längre tid utan att åtal har väckts.

7.   Europaparlamentet uppmanar ledamöterna av det nyvalda Majlis att snabbt godkänna reformen av den iranska strafflagen, vilken i första hand syftar till att avskaffa stening och avrättningar av minderåriga brottslingar, att så småningom inrätta ett moratorium för dödsstraff, att harmonisera iransk lagstiftning med internationella skyldigheter på människorättsområdet och att ratificera Konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor.

8.   Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att noggrant följa människorättssituationen i Iran, att ta upp konkreta fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Iran med landets myndigheter och att under andra halvan av 2008 förelägga parlamentet en omfattande rapport i frågan, med förslag till projekt som skulle kunna finansieras inom ramen för finansieringsinstrumentet för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (4).

9.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, den höge representanten för den Gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, FN:s säkerhetsråd, FN:s råd för mänskliga rättigheter, Irans chefsdomare samt Irans regering och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2007)0488.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2008)0031.

(3)  A6-0153/2008.

(4)  EUT L 386, 29.12.2006, s. 1.

---

| 29.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 259/106 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 259/106

---

Tchad

P6_TA(2008)0186

Europaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om situationen i Tchad

(2009/C 259 E/20)

Europaparlamentet utfärdar följande resolution

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 27 september 2007 om ESFP-operation i östra Tchad och norra Centralafrikanska republiken (1) och den 13 december 2007 om östra Tchad (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 27 september 2007 om ESFP-operation i östra Tchad och norra Centralafrikanska republiken (1) och den 13 december 2007 om östra Tchad (2),

| — | med beaktande av Europeiska rådets beslut 2008/101/GUSP av den 28 januari 2008 om inledande av Europeiska unionens militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken (EUFOR Tchad/RCA) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets beslut 2008/101/GUSP av den 28 januari 2008 om inledande av Europeiska unionens militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken (EUFOR Tchad/RCA) (3),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1778(2007) av den 25 september 2007 om insats av en flerdimensionell internationell närvaro i östra Tchad och nordöstra Centralafrikanska republiken, inklusive ESFP:s uppdrag EUFOR/Chad/RCA, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1778(2007) av den 25 september 2007 om insats av en flerdimensionell internationell närvaro i östra Tchad och nordöstra Centralafrikanska republiken, inklusive ESFP:s uppdrag EUFOR/Chad/RCA,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1769(2007) av den 31 juli 2007 med stöd av vilken det inledningsvis för två månader inrättas en kombinerad operation mellan Afrikanska unionen och EU i Darfur (UNAMID), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1769(2007) av den 31 juli 2007 med stöd av vilken det inledningsvis för två månader inrättas en kombinerad operation mellan Afrikanska unionen och EU i Darfur (UNAMID),

| — | med beaktande av den politiska överenskommelse som den 13 augusti 2007 undertecknats i N'Djamena mellan ledningen i Tchad och den obeväpnade oppositionen och syftar till att stärka den demokratiska processen i Tchad tillsammans med alla relevanta politiska majoritets- och oppositionspartier i landet, samt om förberedelserna inför val till den lagstiftande församlingen, avsedda att äga rum 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den politiska överenskommelse som den 13 augusti 2007 undertecknats i N'Djamena mellan ledningen i Tchad och den obeväpnade oppositionen och syftar till att stärka den demokratiska processen i Tchad tillsammans med alla relevanta politiska majoritets- och oppositionspartier i landet, samt om förberedelserna inför val till den lagstiftande församlingen, avsedda att äga rum 2009,

| — | med beaktande av nonaggressionspakten undertecknad den 13 mars 2008 i Dakar mellan Tchads och Sudans statsöverhuvuden inför Islamska konferensen och under presidenterna Wades (Senegal) och Bongos (Gabon) beskydd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av nonaggressionspakten undertecknad den 13 mars 2008 i Dakar mellan Tchads och Sudans statsöverhuvuden inför Islamska konferensen och under presidenterna Wades (Senegal) och Bongos (Gabon) beskydd,

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan AVS-länderna och EU i Cotonou (4), framför allt dess kapitel om humanitär hjälp och krishjälp, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan AVS-länderna och EU i Cotonou (4), framför allt dess kapitel om humanitär hjälp och krishjälp,

| — | med beaktande av de internationella konventionerna och övriga rättsakterna om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de internationella konventionerna och övriga rättsakterna om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Det är oroväckande att man sedan den 3 februari inte hört något av Ibni Oumar Mahamat Saleh, som är talesman för politiska partier inom den demokratiska oppositionen, och inte heller av flera andra politiska fångar. |
| --- | --- |

A.

Det är oroväckande att man sedan den 3 februari inte hört något av Ibni Oumar Mahamat Saleh, som är talesman för politiska partier inom den demokratiska oppositionen, och inte heller av flera andra politiska fångar.

| B. | Det är oroväckande att högst vanliga anhängare till och ledare för oppositionspartierna har arresterats efter att rebellerna försökt störta president Idriss Deby Itno i februari i år. |
| --- | --- |

B.

Det är oroväckande att högst vanliga anhängare till och ledare för oppositionspartierna har arresterats efter att rebellerna försökt störta president Idriss Deby Itno i februari i år.

| C. | President Deby har tagit den aktuella konflikten med den väpnade oppositionen till förevändning för att arrestera fredliga civila oppositionsledare. |
| --- | --- |

C.

President Deby har tagit den aktuella konflikten med den väpnade oppositionen till förevändning för att arrestera fredliga civila oppositionsledare.

| D. | Säkerhetsstyrkorna i Tchad har dödat människor utan dom och rättegång, utövat tortyr, godtyckligt arresterat människor utan att ställas till svars för det, och journalister och de som försvarar de mänskliga rättigheterna löper fortsatt risk att arresteras, dömas vid partiska rättegångar och kastas i fängelse, vilket innebär brott mot deras rätt till yttrandefrihet. |
| --- | --- |

D.

Säkerhetsstyrkorna i Tchad har dödat människor utan dom och rättegång, utövat tortyr, godtyckligt arresterat människor utan att ställas till svars för det, och journalister och de som försvarar de mänskliga rättigheterna löper fortsatt risk att arresteras, dömas vid partiska rättegångar och kastas i fängelse, vilket innebär brott mot deras rätt till yttrandefrihet.

| E. | Tchads president har använt sig av undantagstillståndet för att genom förordning upphäva tryckfrihetslagen från 1994 och internationella tidningskorrespondenter råkar ut för stora svårigheter när de vill uppfylla sin skyldighet att informera. |
| --- | --- |

E.

Tchads president har använt sig av undantagstillståndet för att genom förordning upphäva tryckfrihetslagen från 1994 och internationella tidningskorrespondenter råkar ut för stora svårigheter när de vill uppfylla sin skyldighet att informera.

| F. | Presidentens förordning om att inrätta en undersökningskommission för händelserna den 2 och 3 februari 2008 har inte inneburit någon garanti för denna kommissions oberoende. |
| --- | --- |

F.

Presidentens förordning om att inrätta en undersökningskommission för händelserna den 2 och 3 februari 2008 har inte inneburit någon garanti för denna kommissions oberoende.

| G. | Säkerhetssituationen i östra Tchad är oroväckande och den har försämrats sedan 2006, som ett resultat av sammandrabbningar mellan säkerhetsstyrkorna i Tchad och rebellerna i landet samt till följd av infall i landet, vilka gjorts av Janjaweed-miliser och väpnade grupper från Sudan och till detta kommer ännu banditverksamhet och angrepp på humanitära organisationer. |
| --- | --- |

G.

Säkerhetssituationen i östra Tchad är oroväckande och den har försämrats sedan 2006, som ett resultat av sammandrabbningar mellan säkerhetsstyrkorna i Tchad och rebellerna i landet samt till följd av infall i landet, vilka gjorts av Janjaweed-miliser och väpnade grupper från Sudan och till detta kommer ännu banditverksamhet och angrepp på humanitära organisationer.

| H. | För att man ska kunna få en lösning på krisen måste man ta itu med de grundläggande orsakerna till den, i form av en helhetsbetonad politisk försoningsprocess med folkligt stöd, om man vill att fred, säkerhet och utveckling ska fås till stånd. |
| --- | --- |

H.

För att man ska kunna få en lösning på krisen måste man ta itu med de grundläggande orsakerna till den, i form av en helhetsbetonad politisk försoningsprocess med folkligt stöd, om man vill att fred, säkerhet och utveckling ska fås till stånd.

| I. | Tchads nya premiärminister Youssouf Saleh Abbas har bekräftat sin åsikt om att det först och främst måste ses till att det avtal som den 13 augusti 2007, som stötts av Europeiska unionen, faktiskt omsätts i praktisk handling. |
| --- | --- |

I.

Tchads nya premiärminister Youssouf Saleh Abbas har bekräftat sin åsikt om att det först och främst måste ses till att det avtal som den 13 augusti 2007, som stötts av Europeiska unionen, faktiskt omsätts i praktisk handling.

| J. | Sammanslutningen av politiska partier inom den demokratiska oppositionen har ställt sig positivt till tanken på en regering på mycket bred bas. |
| --- | --- |

J.

Sammanslutningen av politiska partier inom den demokratiska oppositionen har ställt sig positivt till tanken på en regering på mycket bred bas.

| K. | I början av april 2008 inträffade nya sammandrabbningar mellan regeringstrupperna och företrädare för de väpnade rebellstyrkorna i regionen Adé. |
| --- | --- |

K.

I början av april 2008 inträffade nya sammandrabbningar mellan regeringstrupperna och företrädare för de väpnade rebellstyrkorna i regionen Adé.

| L. | I Tripoli har det inletts förhandlingar mellan företrädare för regeringen och företrädare för rebellstyrkorna. |
| --- | --- |

L.

I Tripoli har det inletts förhandlingar mellan företrädare för regeringen och företrädare för rebellstyrkorna.

| M. | Det finns redan över 250 000 flyktingar från Sudan i tolv flyktingläger i östra Tchad och i februari i år kom det åtminstone 12 000 till, när situationen i Darfur tillspetsades. |
| --- | --- |

M.

Det finns redan över 250 000 flyktingar från Sudan i tolv flyktingläger i östra Tchad och i februari i år kom det åtminstone 12 000 till, när situationen i Darfur tillspetsades.

| N. | Det finns också över 57 000 flyktingar från Centralafrikanska republiken i Tchad och det överväldigande flertalet bland dem bor i fyra läger i södra delen av landet. Förutom dessa flyktingar finns det i östra Tchad ungefär 180 000 internt tvångsförflyttade, som flyttat och fortsätter flytta inom landet för att komma undan våldet mellan olika befolkningsgrupper. EUFOR:s insatser kan bidra till att skapa förutsättningar för att dessa personer ska kunna återvända, men detta återvändande får inte påskyndas onödigt. |
| --- | --- |

N.

Det finns också över 57 000 flyktingar från Centralafrikanska republiken i Tchad och det överväldigande flertalet bland dem bor i fyra läger i södra delen av landet. Förutom dessa flyktingar finns det i östra Tchad ungefär 180 000 internt tvångsförflyttade, som flyttat och fortsätter flytta inom landet för att komma undan våldet mellan olika befolkningsgrupper. EUFOR:s insatser kan bidra till att skapa förutsättningar för att dessa personer ska kunna återvända, men detta återvändande får inte påskyndas onödigt.

| O. | Som situationen i dag ser ut ur humanitär synvinkel och säkerhetssynvinkel betraktat klarar vi oss inte utan de insatser som görs av EUFOR med FN:s säkerhetsråds bemyndigande, inte minst med tanke på att FN och EU har ett ”ansvar för att skydda” civilbefolkningen i denna region med alla nödvändiga medel samt för att stå till tjänst med humanitärt bistånd samt trygga biståndsarbetarnas säkerhet. |
| --- | --- |

O.

Som situationen i dag ser ut ur humanitär synvinkel och säkerhetssynvinkel betraktat klarar vi oss inte utan de insatser som görs av EUFOR med FN:s säkerhetsråds bemyndigande, inte minst med tanke på att FN och EU har ett ”ansvar för att skydda” civilbefolkningen i denna region med alla nödvändiga medel samt för att stå till tjänst med humanitärt bistånd samt trygga biståndsarbetarnas säkerhet.

| P. | Ett antal rebellgrupper fortsätter ockupera en del av Tchads territorium och finns på båda sidor av gränsen mellan Tchad och Sudan. |
| --- | --- |

P.

Ett antal rebellgrupper fortsätter ockupera en del av Tchads territorium och finns på båda sidor av gränsen mellan Tchad och Sudan.

| Q. | Tchad har anklagat Sudan för att bryta mot nonaggressionspakten och utbilda och beväpna rebeller för nya angrepp mot Tchads regering, men Sudans regering hävdar att den inte har någon befattning med rebellerna. |
| --- | --- |

Q.

Tchad har anklagat Sudan för att bryta mot nonaggressionspakten och utbilda och beväpna rebeller för nya angrepp mot Tchads regering, men Sudans regering hävdar att den inte har någon befattning med rebellerna.

| R. | Vid det tillfälle då Islamska konferensen höll sitt toppmöte i Dakar undertecknades det ett fredsavtal den 13 mars 2008, varvid det också tillsattes en ”kontaktgrupp”. Denna grupp har redan måst sammankomma för att undersöka Tchads regerings beskyllningar mot Sudans regering för att stödja upproret i Tchad. |
| --- | --- |

R.

Vid det tillfälle då Islamska konferensen höll sitt toppmöte i Dakar undertecknades det ett fredsavtal den 13 mars 2008, varvid det också tillsattes en ”kontaktgrupp”. Denna grupp har redan måst sammankomma för att undersöka Tchads regerings beskyllningar mot Sudans regering för att stödja upproret i Tchad.

| S. | EU har redan visat sig berett att spela en medlande roll i konflikten. |
| --- | --- |

S.

EU har redan visat sig berett att spela en medlande roll i konflikten.

| T. | Över 4,5 miljoner människor i Darfur och östra Tchad behöver nu humanitärt bistånd och de fortsatta striderna hindrar Världslivsmedelsprogrammets insatser i östra Tchad, genom att omöjliggöra tillträdet till somliga flyktingläger och försena livsmedelsleveranserna till andra. |
| --- | --- |

T.

Över 4,5 miljoner människor i Darfur och östra Tchad behöver nu humanitärt bistånd och de fortsatta striderna hindrar Världslivsmedelsprogrammets insatser i östra Tchad, genom att omöjliggöra tillträdet till somliga flyktingläger och försena livsmedelsleveranserna till andra.

| U. | I och med att konflikten i Sudan utvidgades till Tchad kom civilbefolkningen i Tchad att drabbas av brott mot de mänskliga rättigheterna, i form exempelvis av att byar i östra delen av landet bränts ner och plundrats, och även i form av våld mot kvinnor, också våldtäkter. |
| --- | --- |

U.

I och med att konflikten i Sudan utvidgades till Tchad kom civilbefolkningen i Tchad att drabbas av brott mot de mänskliga rättigheterna, i form exempelvis av att byar i östra delen av landet bränts ner och plundrats, och även i form av våld mot kvinnor, också våldtäkter.

| V. | Det ostabila politiska läget och den väpnade konflikten i Tchad förvärrar situationen för flyktingarna i Darfur, framför allt efter att regeringen i Tchad nyligen hotat med att utvisa eventuella ytterligare flyktingar som anländer från Darfur. |
| --- | --- |

V.

Det ostabila politiska läget och den väpnade konflikten i Tchad förvärrar situationen för flyktingarna i Darfur, framför allt efter att regeringen i Tchad nyligen hotat med att utvisa eventuella ytterligare flyktingar som anländer från Darfur.

| W. | Av de 290 miljoner dollar som det yrkats på i uppropet från åtta FN-organ och 14 icke-statliga organisationer om humanitära insatser till förmån för Tchad 2008 har mindre än 20 procent hittills ställts till förfogande. |
| --- | --- |

W.

Av de 290 miljoner dollar som det yrkats på i uppropet från åtta FN-organ och 14 icke-statliga organisationer om humanitära insatser till förmån för Tchad 2008 har mindre än 20 procent hittills ställts till förfogande.

| X. | Världslivsmedelsprogrammet står nu inför den stora utmaningen att förhandslagra livsmedel för sex månader i flyktinglägren och lägren för tvångsförflyttade innan regntiden börjar. |
| --- | --- |

X.

Världslivsmedelsprogrammet står nu inför den stora utmaningen att förhandslagra livsmedel för sex månader i flyktinglägren och lägren för tvångsförflyttade innan regntiden börjar.

| Y. | Ytterligare en utmaning som Världslivsmedelsprogrammet ställs inför är att livsmedelspriserna rakat i höjden, vilket innebär att programmet kommer att behöva ännu mer stöd under de kommande månaderna för att kunna tillgodose livsmedelsbehoven i detta område. |
| --- | --- |

Y.

Ytterligare en utmaning som Världslivsmedelsprogrammet ställs inför är att livsmedelspriserna rakat i höjden, vilket innebär att programmet kommer att behöva ännu mer stöd under de kommande månaderna för att kunna tillgodose livsmedelsbehoven i detta område.

| Z. | Skyddet av barnen måste utgöra en väsentlig prioritering. Barnen i Tchad är offer för allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna: de rekryteras och utnyttjas av väpnade grupper och styrkor, de blir bortförda för olika ändamål: människohandel, våldtäkt och andra former av sexuellt våld, vilket framför allt drabbar flickorna. |
| --- | --- |

Z.

Skyddet av barnen måste utgöra en väsentlig prioritering. Barnen i Tchad är offer för allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna: de rekryteras och utnyttjas av väpnade grupper och styrkor, de blir bortförda för olika ändamål: människohandel, våldtäkt och andra former av sexuellt våld, vilket framför allt drabbar flickorna.

| AA. | Endast 20 procent av barnen i Tchad går i skola medan uppskattningsvis mellan 7 000 och 10 000 barn (personer under 18 år) anses tjäna som barnsoldater. |
| --- | --- |

AA.

Endast 20 procent av barnen i Tchad går i skola medan uppskattningsvis mellan 7 000 och 10 000 barn (personer under 18 år) anses tjäna som barnsoldater.

1.   Europaparlamentet försäkrar folket i Tchad sin solidaritet, framför allt med offren för den pågående konflikten.

2.   Europaparlamentet uttrycker sin djupaste oro över vad som hänt med Ibni Oumar Mahamat Saleh, som är talesman för sammanslutningen av politiska partier inom den demokratiska oppositionen, eftersom det inte hörts någonting av honom sedan han arresterades den 3 februari 2008. Parlamentet håller myndigheterna i Tchad personligen ansvariga för hans hälsotillstånd och yrkar på att de ska vidta de åtgärder som behövs för att han omgående ska återfå sin frihet.

3.   Europaparlamentet fördömer förföljelsen mot och de godtyckliga arresteringarna av oppositionspolitiker och journalister. Parlamentet uppmanar regeringen i Tchad att reda ut situationen för alla oppositionspolitiker eller journalister som fortfarande är arresterade samt handlägga deras fall i överensstämmelse med de principer som ligger till grund för en rättsstat, upphöra med alla godtyckliga arresteringar och se till att de som bär ansvaret för brott mot de mänskliga rättigheterna inte längre kan gå ostraffade, utan ställs inför rätta.

4.   Europaparlamentet erinrar om att regeringen i Tchad har en internationell skyldighet att informera de anhöriga till politiska fångar om var personerna i fråga befinner sig.

5.   Europaparlamentet uppmanar regeringen i Tchad att respektera alla instrument som handlar om de mänskliga rättigheterna och som landet undertecknat.

6.   Europaparlamentet erinrar om att ingen parlamentsledamot bör sättas i fängelse utan att hans eller hennes immunitet dessförinnan upphävts.

7.   Europaparlamentet understryker att politiken i Tchad måste bli mer representativ ur etnisk och geografisk synvinkel. Parlamentet understryker att krisen i Darfur ingalunda är den enda orsaken till landets alla svårigheter, i och med att denna kris handlar om en humanitär situation som vuxit fram först under de senaste sex åren. Parlamentet betonar att Tchad har haft egna inrikespolitiska problem i drygt fyrtio år och fördömer alla försök från regeringen i Tchad att använda Sudan och Darfur som ett svepskäl för att täcka över den politiska splittringen i Tchad, så att den politiska oron i landet bara fortsätter.

8.   Europaparlamentet uppmanar alla partier och framför allt regeringen att infria sina åtaganden om att lägga grunden för fria och rättvisa val av ett slag som följer internationella normer, avsedda att hållas 2009.

9.   Europaparlamentet erinrar om att det inte går att få någon varaktig lösning om det inte inleds ett seriöst arbete med nationell försoning och övergripande dialog där alla aktörer får medverka för en rättvis och övergripande fred, grundad på rättsstaten och en verklig demokrati. Parlamentet noterar den avsikt som den nya premiärministern uttalat om att omsätta avtalen av den 13 augusti 2007 i praktisk handling.

10.   Europaparlamentet bekräftar än en gång sin åsikt om att en genuin och allomfattande dialog inom landet måste sammankallas med det snaraste. Parlamentet understryker vikten av att rebellgrupperna tas med i den politiska processen och uppmuntrar alla parter, även regeringen i Tchad och EU, att se efter hur det skulle gå att förhandla med den väpnade oppositionen efter att den en gång gått med på ett fullständigt och ovillkorligt eldupphör.

11.   Europaparlamentet uppmanar Afrikanska unionen att verka till förmån för en allomfattande dialog inriktad på en helhetsbetonad fredsprocess och förberedelser inför demokratiska val.

12.   Europaparlamentet uppmanar att fortsätta uppföljningen av hur avtalet av den 13 augusti 2007 genomförs, med avsikt att snabbt få i gång på nytt en allomfattande politisk försoningsprocess med respekt för demokratiska spelregler.

13.   Europaparlamentet bekräftar än en gång att parlamentet principiellt motsätter sig alla försök till maktövertagande från militärens sida. Parlamentet fördömer skarpt att rebellgrupperna i Tchad fortsätter sin väpnade verksamhet.

14.   Europaparlamentet erkänner nyttan av EUFOR:s uppdrag i Tchad och Centralafrikanska republiken inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, ett uppdrag som opartiskt och under iakttagande av striktaste neutralitet garanterar säkerheten för flyktinglägren och lägren för tvångsförflyttade samt för de humanitära organisationerna. Parlamentet beklagar att sammansättningen av EUFOR:s trupper inte tillräckligt tydligt återspeglar mångfalden inom Europeiska unionen och uppmanar de medlemsstater som ännu inte bidragit att ställa de trupper och den materiel som behövs till förfogande, så att uppdragets europeiska identitet kan garanteras. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och rådet att ta hänsyn till genusperspektiv och mänskliga rättigheter i samband med genomförandet av detta uppdrag.

15.   Europaparlamentet betonar att dessa trupper måste ha och använda alla nödvändiga medel, i full överensstämmelse med internationella mänskliga rättigheter och humanitär lagstiftning, för att skydda civilpersoner som är utsatta för faror. Parlamentet uppmanar med kraft alla de styrkor som är indragna i konflikten att respektera de mänskliga rättigheterna och humanitär lagstiftning, att upphöra med alla angrepp på flyktingar, tvångsförflyttade och civilpersoner i de berörda områdena och tillåta biståndsorganisationer att hjälpa den nödlidande civilbefolkningen.

16.   Europaparlamentet upprepar sin djupa oro inför den allt värre situationen i Tchad ur humanitär synvinkel och säkerhetssynvinkel betraktat och uppmanar det internationella samfundet att utöka sitt bistånd för att kunna hörsamma uppropet om humanitära insatser till förmån för Tchad 2008. Parlamentet betonar att det råder ett akut behov av bidrag från olika givare för att inköpen verkligen ska slutföras under de kommande månaderna så att livsmedlen kommer fram till östra Tchad i tid. Parlamentet understryker att anslag för detta ändamål behövs minst ett år på förhand för att de akuta behoven ska kunna tillgodoses.

17.   Europaparlamentet är djupt oroat över den negativa inverkan denna humanitära kris haft på stabiliteten i regionen. Parlamentet föreslår att det med det snaraste sammankallas en internationell regional konferens för att de svåra frågorna om Tchads relationer till grannländerna ska kunna åtgärdas.

18.   Europaparlamentet uppmanar i anslutning till detta regeringarna i Tchad och Sudan att respektera och hålla fast vid sin nonaggressionspakt av den 13 mars 2008.

19.   Europaparlamentet uppmanar regeringarna i Tchad och Sudan att omedelbart upphöra med allt stöd till väpnade grupper i Darfur och östra Tchad, att fullgöra sina åtaganden om att hindra väpnade grupper att överskrida den gemensamma gränsen, att lösa sina meningsskiljaktigheter med hjälp av politisk dialog och vidta alla nödvändiga åtgärder för att stabilisera den aktuella situationen.

20.   Europaparlamentet uppmanar till att brott mot de mänskliga rättigheterna, brott mot humaniteten, sexuellt våld mot kvinnor och barn och tvångsrekrytering av män och barn i flyktingläger och läger för tvångsförflyttade ska utpekas, anmälas, lagföras och bestraffas i enlighet med internationella bestämmelser om de mänskliga rättigheterna.

21.   Europaparlamentet stöder FN:s uppdrag i Centralafrikanska republiken och Tchad (MINURCAT) som har till uppgift att stöda rättsväsendet och fängelseväsendet i Tchad och utbilda ”Tchads polis för humanitärt skydd”, med uppgift att svara för ordningens upprätthållande i flyktingläger och läger för tvångsförflyttade.

22.   Europaparlamentet understryker vikten av en offentlig informationskampanj med klara budskap så att EUFOR kan gå ut, inte bara till den lokala befolkningen utan också till de icke-statliga organisationerna, med upplysningar om varför EUFOR befinner sig i regionen.

23.   Europaparlamentet uttrycker sin besvikelse över att EUFOR:s trupper ännu inte satts in i området Guereda som är ett av de svårare områdena i fråga om etniska konflikter och inströmning av flyktingar. Parlamentet oroar sig för att detta område fått kvarstå i en rätt utsatt ställning och riktar en kraftig uppmaning om att EUFOR:s trupper ska sättas in där så snabbt som möjligt och sörja för säkerhet i denna farliga omgivning.

24.   Europaparlamentet betonar att det inte går att lösa problemet med internt tvångsförflyttade om man inte tar hänsyn såväl till lokalbefolkningen som till regeringen. Parlamentet föreslår att både de internt tvångsförflyttade och lokalbefolkningen bör medverka vid försoningsprojekten.

25.   Europaparlamentet hälsar med tillfredsställelse att det i den tionde europeiska utvecklingsfonden anslagits medel för återuppbyggnad och rehabilitering av de områden där det tagits emot tvångsförflyttade och flyktingar.

26.   Europaparlamentet påpekar att de mänskliga rättigheterna måste förankras i utbildningsväsendet i Tchad och att handlingsplaner för fostran i mänskliga rättigheter i primär- och sekundärundervisningen måste genomföras så snabbt som möjligt. Parlamentet konstaterar att EUFOR kunde spela en roll för att förhindra att rebellgrupperna rekryterar barn, genom att arbeta med ledare i lokalsamhället för att göra dem uppmärksamma på vilken risk detta innebär för deras barn.

27.   Europaparlamentet ber att alla barn som inte fyllt 18 år ska hemförlovas från Tchads nationella armé (ANT), samt också från de självförsvarsmiliser och alla andra halvmilitära grupper som får stöd från Tchads regering, samt återföras till sina familjer eller till lämpliga barnskyddsorgan.

28.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att vidarebefordra denna resolution till rådet, kommissionen, Afrikanska unionen, FN:s generalsekreterare, medordförandena i den gemensamma parlamentsförsamlingen AVS–EU, samt presidenterna, regeringarna och parlamenten i Tchad, Centralafrikanska republiken och Sudan.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2007)0419.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2007)0630.

(3)  EUT L 34, 8.2.2008, s. 39.

(4)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

---

III Förberedande rättsakter

Europaparlamentet

Tisdag 22 april 2008

| 29.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 259/111 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 259/111

---

Gränsöverskridande samarbete för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet *

P6_TA(2008)0128

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 april 2008 om Förbundsrepubliken Tysklands initiativ inför antagandet av rådets beslut om genomförande av beslut 2008/.../RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (11563/2007 – 11045/1/2007 – C6-0409/2007 – 2007/0821(CNS))

(2009/C 259 E/21)

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Förbundsrepubliken Tysklands initiativ (11563/2007 och 11045/1/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förbundsrepubliken Tysklands initiativ (11563/2007 och 11045/1/2007),

| — | med beaktande av artikel 34.2 c i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 34.2 c i EU-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0409/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0409/2007),

| — | med beaktande av artiklarna 93, 51 och 41.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 93, 51 och 41.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0099/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0099/2008).

1.   Europaparlamentet godkänner Förbundsrepubliken Tysklands initiativ såsom ändrat av parlamentet.

2.   Rådet uppmanas att ändra texten i överensstämmelse härmed.

3.   Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att prioritera, efter det att Lissabonfördraget träder i kraft, kommande förslag att ändra beslutet i enlighet med förklaring nr 50 om artikel 10 i protokollet om övergångsbestämmelser som fogas till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen.

4.   Parlamentet är fast beslutet att granska alla sådana framtida förslag genom brådskande förfaranden i linje med det förfarande som avses i punkt 3 och i nära samarbete med de nationella parlamenten.

5.   Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

6.   Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra Förbundsrepubliken Tysklands initiativ.

7.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen och Förbundsrepubliken Tysklands regering parlamentets ståndpunkt.

| FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLANDS INITIATIV | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1


  Förbundsrepubliken Tysklands initiativ


  Skäl 3a (nytt) |
| | (3a) | Det är nödvändigt att rådet så snart som möjligt antar rambeslutet om rättsäkerhetsgarantier i brottmål i Europeiska unionen i syfte att fastställa vissa minimibestämmelser om enskilda personers tillgång till rättshjälp i medlemsstaterna. |

FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLANDS INITIATIV

ÄNDRING

Ändring 1

Förbundsrepubliken Tysklands initiativ

Skäl 3a (nytt)

(3a)

Ändring 2

Förbundsrepubliken Tysklands initiativ

Skäl 3b (nytt)

| (3b) | Bestämmelserna om uppgiftsskydd som fastställs i beslut 2008/.../RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet, måste utarbetas i avsaknad av en lämplig rättsakt för uppgiftsskydd i den tredje pelaren. Denna allmänna rättsakt ska, när den antagits, omfatta allt polissamarbete och allt straffrättsligt samarbete, dock under förutsättning att nivån för uppgiftsskyddet är tillfredsställande och under alla omständigheter inte lägre än den skyddsnivå som fastställs i Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter av den 28 januari 1981 och i tilläggsprotokollet om tillsynsmyndigheter och gränsöverskridande flöden av personuppgifter av den 8 november 2001. |
| --- | --- |

(3b)

Ändring 3

Förbundsrepubliken Tysklands initiativ

Skäl 3c (nytt)

| (3c) | Särskilda kategorier av uppgifter rörande ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelser, medlemskap i politiskt parti eller fackförening, sexuell läggning eller hälsa ska behandlas endast om detta är absolut nödvändigt och proportionellt i det specifika fallet och om detta sker i enlighet med särskilda garantier. |
| --- | --- |

(3c)

Ändring 4

Initiativ från Förbundsrepubliken Tyskland

Skäl 3d (nytt)

| (3d) | För ett effektivt polisiärt samarbete bör det vara möjligt att upprätta gemensamma insatsstyrkor snabbt och utan byråkratiska hinder. |
| --- | --- |

(3d)

Ändring 5

Förbundsrepubliken Tysklands initiativ

Skäl 4a (nytt)

| (4a) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med Europeiska datatillsynsmannens yttrande av den 19 december 2007. |
| --- | --- |

(4a)

Ändring 6

Förbundsrepubliken Tysklands initiativ

Artikel 2 – led -a (nytt)

| (-a) | personuppgifter: varje upplysning som avser en identifierad eller identifierbar fysisk person (den registrerade). En identifierbar person är en person som kan identifieras, direkt eller indirekt, framför allt genom hänvisning till ett identifikationsnummer eller till en eller flera faktorer som är specifika för hans eller hennes fysiska, fysiologiska, psykiska, ekonomiska, kulturella eller sociala identitet, |
| --- | --- |

(-a)

personuppgifter: varje upplysning som avser en identifierad eller identifierbar fysisk person (den registrerade). En identifierbar person är en person som kan identifieras, direkt eller indirekt, framför allt genom hänvisning till ett identifikationsnummer eller till en eller flera faktorer som är specifika för hans eller hennes fysiska, fysiologiska, psykiska, ekonomiska, kulturella eller sociala identitet,

Ändring 11

Förbundsrepubliken Tysklands initiativ

Artikel 2 – led e

| e) | icke-kodifierande del av DNA:
  kromosomområden
  som inte innehåller
  någon genetisk information
  ,
  dvs. inga hänvisningar till en organisms funktionella egenskaper
  . |
| --- | --- |

e)

icke-kodifierande del av DNA:
  kromosomområden
  som inte innehåller
  någon genetisk information
  ,
  dvs. inga hänvisningar till en organisms funktionella egenskaper
  .

| e) | icke-kodifierande del av DNA:
  kromosomzoner
  som inte innehåller
  något genetiskt uttryck
  ,
  dvs. inte anses innehålla någon information om särskilda ärftliga egenskaper. Trots eventuella vetenskapliga framsteg ska ingen ytterligare information avslöjas om den icke-kodifierande delen av DNA. |
| --- | --- |

e)

icke-kodifierande del av DNA:
  kromosomzoner
  som inte innehåller
  något genetiskt uttryck
  ,
  dvs. inte anses innehålla någon information om särskilda ärftliga egenskaper. Trots eventuella vetenskapliga framsteg ska ingen ytterligare information avslöjas om den icke-kodifierande delen av DNA.

Ändring 18

Initiativ från Förbundsrepubliken Tyskland

Artikel 3 a (new)

Artikel 3a

Begäran som avser personer som frikänts eller vars åtal lagts ned

I fall av överensstämmelse med DNA-profiler eller fingeravtrycksuppgifter för personer som frikänts eller vars åtal lagts ned ska dessa uppgifter, i enlighet med kapitlen 3 och 4 i detta beslut, endast utbytas om databasen noga avgränsas och den nationella lagstiftningen tydligt definierar den typ av uppgifter som begäran avser.

Ändring 19

Initiativ från Förbundsrepubliken Tyskland

Artikel 8 – punkt 1 – led a

| a) | Den begärande medlemsstatens medlemsstatskod. |
| --- | --- |

a)

Den begärande medlemsstatens medlemsstatskod.

| a) | Den begärande medlemsstatens medlemsstatskod
  och koden för den nationella myndighet som ska genomföra sökningen
  . |
| --- | --- |

a)

Den begärande medlemsstatens medlemsstatskod
  och koden för den nationella myndighet som ska genomföra sökningen
  .

Ändring 20

Initiativ från Förbundsrepubliken Tyskland

Artikel 17 – punkt 3 – led i

| i) | de befogenheter som den utsändande medlemsstatens/de utsändande medlemsstaternas tjänstemän eller andra statsanställda får utöva i värdmedlemsstaten under insatsen, |
| --- | --- |

i)

de befogenheter som den utsändande medlemsstatens/de utsändande medlemsstaternas tjänstemän eller andra statsanställda får utöva i värdmedlemsstaten under insatsen,

| i) | de befogenheter som den utsändande medlemsstatens/de utsändande medlemsstaternas tjänstemän eller andra statsanställda får utöva i värdmedlemsstaten under insatsen,
  inklusive, i första hand, befogenhet att övervaka, förfölja, gripa och förhöra, |
| --- | --- |

i)

de befogenheter som den utsändande medlemsstatens/de utsändande medlemsstaternas tjänstemän eller andra statsanställda får utöva i värdmedlemsstaten under insatsen,
  inklusive, i första hand, befogenhet att övervaka, förfölja, gripa och förhöra,

Ändring 21

Initiativ från Förbundsrepubliken Tyskland

Artikel 18 – punkt 1

1.   Ytterligare uppgifter om det tekniska och administrativa genomförandet av beslut 2007/.../RIF fastställs i bilagan till detta beslut. Bilagan får ändras av rådet som ska fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet.

1.   Ytterligare uppgifter om det tekniska och administrativa genomförandet av beslut 2008/.../RIF fastställs i bilagan till detta beslut. Bilagan får ändras av rådet som ska fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet
  efter att ha hört Europaparlamentet i enlighet med artikel 34.2 c och artikel 39.1 i EU-fördraget
  .

Ändring 22

Förbundsrepubliken Tysklands initiativ

Artikel 20 – punkt 1

1.   Rådet ska fatta ett beslut enligt artikel 25.2 i beslut 2007/.../RIF på grundval av en utvärderingsrapport som ska grundas på ett frågeformulär i enlighet med kapitel 4 i bilagan till detta beslut.

1.   Rådet ska fatta ett beslut enligt artikel 25.2 i beslut 2008/.../RIF på grundval av en utvärderingsrapport som ska grundas på ett frågeformulär i enlighet med kapitel 4 i bilagan till detta beslut.
  Den oberoende dataskyddsmyndigheten i varje berörd medlemsstat ska involveras fullt ut i det utvärderingsförfarande som fastställs i kapitel 4 i bilagan till detta beslut.

Ändring 23

Initiativ från Förbundsrepubliken Tyskland

Artikel 21 – punkt 1

1.   En utvärdering av den administrativa, tekniska och finansiella tillämpningen av utbytet av uppgifter enligt kapitel 2 i beslut 2007/ .../RIF ska göras årligen. Utvärderingen ska omfatta de medlemsstater som redan tillämpar beslut 2007/.../RIF vid tiden för utvärderingen och beakta de uppgiftskategorier för vilka utbytet av uppgifter har inletts bland de berörda medlemsstaterna. Utvärderingen ska grundas på de respektive medlemsstaternas rapporter.

1.   En utvärdering av den administrativa, tekniska och finansiella tillämpningen av utbytet av uppgifter enligt kapitel 2 i beslut 2008/ .../RIF ska göras årligen.
  I denna utvärdering ska ingå en konsekvensbedömning av skillnaderna mellan de olika tekniker och kriterier för insamling och lagring av DNA-uppgifter som används i medlemsstaterna. I utvärderingen ska också ingå en bedömning av resultaten vad gäller proportionalitet och ändamålsenlighet vid gränsöverskridande utbyte av olika typer av DNA-uppgifter.
  Utvärderingen ska omfatta de medlemsstater som redan tillämpar beslut 2008/ .../RIF vid tiden för utvärderingen och beakta de uppgiftskategorier för vilka utbytet av uppgifter har inletts bland de berörda medlemsstaterna. Utvärderingen ska grundas på de respektive medlemsstaternas rapporter.

Ändring 24

Förbundsrepubliken Tysklands initiativ

Artikel 21 – punkt 2a (ny)

2a.
     
  Rådets generalsekretariat ska fortlöpande informera Europaparlamentet och kommissionen om resultatet av utvärderingen av uppgiftsutbytet i form av en rapport i enlighet med vad som föreskrivs i kapitel 4 punkt 2.1 i bilagan till detta beslut.

Ändring 25

Förbundsrepubliken Tysklands initiativ

Tillägg till initiativet – kapitel 1 – punkt 1.1 – stycke 3

DNA-profiler som tillhandahålls av medlemsstaterna för sökning och jämförelse samt DNA-profiler som skickas ut för sökning och jämförelse måste innehålla minst 6 loci och
  kan
  innehålla
  andra
  loci eller tomrum beroende på tillgänglighet. DNA-referensprofiler måste innehålla minst 6 av 7 loci enligt ESS/ISSOL.

För att träffarna ska bli mer exakta
  rekommenderas att
  alla tillgängliga allel lagras i den indexerade DNA-

  profildatapolen
  .

DNA-profiler som tillhandahålls av medlemsstaterna för sökning och jämförelse samt DNA-profiler som skickas ut för sökning och jämförelse måste innehålla minst 6 loci och
  måste
  innehålla
  ytterligare
  loci eller tomrum beroende på tillgänglighet. DNA-referensprofiler måste innehålla minst 6 av 7 loci enligt ESS/ISSOL.

För att träffarna ska bli mer exakta
  ska
  alla tillgängliga allel lagras i den indexerade
  DNA-profildatabasen och används för sökning och jämförelse. Alla medlemsstater ska så snart som möjligt tillämpa eventuella nya ESS som avser loci och som antagits av EU.

---

| 29.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 259/116 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 259/116

---

Europeiska ombudsmannen stadga

P6_TA(2008)0129

Europaparlamentets utkast till beslut av den 22 april 2008 om ändring av Europaparlamentets beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom av den 9 mars 1994 om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (2006/2223(INI))

(2009/C 259 E/22)

Följande utkast till beslut har antagits (1) och översänts till rådet och kommissionen i enlighet med artikel 195.4 i EG-fördraget och artikel 107d.4 i Euratomfördraget:

---

(1)  Omröstningen av resolutionsförslaget (A6-0076/2008) sköts upp i avvaktan på att förfarandet enligt artikel 195.4 i EG-fördraget och artikel 107d.4 i Euratomfördraget ska avslutas.

---

Europaparlamentets beslut om ändring av Europaparlamentets beslut 94/262/EGKS, EG, Euratom av den 9 mars 1994 om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning

EUROPAPARLAMENTET HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 195.4,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 107d.4,

med beaktande av sin resolution av den ... om ett förslag till Europaparlamentet beslut om ändring av sitt beslut 94/262/EGKS, EG, Euratom av den 9 mars 1994 om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning,

med beaktande av kommissionens yttrande,

med rådets godkännande, och

av följande skäl:

| 1) | Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (1) slår fast rätten till god förvaltning som en av de grundläggande rättigheterna för medborgarna i unionen. |
| --- | --- |

1)

Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (1) slår fast rätten till god förvaltning som en av de grundläggande rättigheterna för medborgarna i unionen.

| 2) | Medborgarnas tilltro till ombudsmannens förmåga att grundligt och opartiskt undersöka påstådda fall av administrativa missförhållanden är en grundförutsättning för dennes verksamhet. |
| --- | --- |

2)

Medborgarnas tilltro till ombudsmannens förmåga att grundligt och opartiskt undersöka påstådda fall av administrativa missförhållanden är en grundförutsättning för dennes verksamhet.

| 3) | Det är önskvärt att ombudsmannens stadga anpassas i syfte att undanröja varje tvivel beträffande dennes befogenhet att grundligt och opartiskt undersöka påstådda fall av administrativa missförhållanden. |
| --- | --- |

3)

Det är önskvärt att ombudsmannens stadga anpassas i syfte att undanröja varje tvivel beträffande dennes befogenhet att grundligt och opartiskt undersöka påstådda fall av administrativa missförhållanden.

| 4) | Det är önskvärt att ombudsmannens stadga anpassas så att den förblir tillämplig vid eventuella ändringar av rättsliga bestämmelser eller rättspraxis som gäller intervention av unionens organ eller byråer i mål vid EG-domstolen. |
| --- | --- |

4)

Det är önskvärt att ombudsmannens stadga anpassas så att den förblir tillämplig vid eventuella ändringar av rättsliga bestämmelser eller rättspraxis som gäller intervention av unionens organ eller byråer i mål vid EG-domstolen.

| 5) | Det är önskvärt att ombudsmannens stadga anpassas så att hänsyn kan tas till de förändringar som skett de senaste åren vad gäller EU-institutionernas och -organens roll i kampen mot bedrägerier riktade mot EU:s ekonomiska intressen. Detta gäller särskilt inrättandet av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf). Därmed skulle ombudsmannen få möjlighet att låta dessa institutioner eller organ ta del av uppgifter som faller inom deras behörighetsområde. |
| --- | --- |

5)

Det är önskvärt att ombudsmannens stadga anpassas så att hänsyn kan tas till de förändringar som skett de senaste åren vad gäller EU-institutionernas och -organens roll i kampen mot bedrägerier riktade mot EU:s ekonomiska intressen. Detta gäller särskilt inrättandet av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf). Därmed skulle ombudsmannen få möjlighet att låta dessa institutioner eller organ ta del av uppgifter som faller inom deras behörighetsområde.

| 6) | Det är önskvärt att åtgärder vidtas för att ge ombudsmannen möjlighet att utveckla sitt samarbete med liknande institutioner på nationell och internationell nivå liksom med nationella och internationella institutioner med ett vidare verksamhetsfält än Europeiska ombudsmannen – exempelvis i fråga om skydd av de mänskliga rättigheterna – eftersom sådant samarbete kan bidra till att göra ombudsmannens insatser mer effektiva. |
| --- | --- |

6)

Det är önskvärt att åtgärder vidtas för att ge ombudsmannen möjlighet att utveckla sitt samarbete med liknande institutioner på nationell och internationell nivå liksom med nationella och internationella institutioner med ett vidare verksamhetsfält än Europeiska ombudsmannen – exempelvis i fråga om skydd av de mänskliga rättigheterna – eftersom sådant samarbete kan bidra till att göra ombudsmannens insatser mer effektiva.

| 7) | Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen upphörde att gälla 2002. |
| --- | --- |

7)

Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen upphörde att gälla 2002.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beaktandeled 1, skäl 3, artikel 1.1 och artikel 3.2 första och femte styckena samt artiklarna 4 och 5 i beslut 94/262/EGKS, EG, Euratom ändras på följande sätt:

| OMBUDSMANNENS STADGA | ÄNDRINGSFÖRSLAG |
| --- | --- |
| Ändringsförslag 1

  Beaktandeled 1 |
| med beaktande av fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna särskilt artikel 195.4 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen
  artikel 20d.4 i fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen
  samt artikel 107d.4 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, | med beaktande av fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna särskilt artikel 195.4 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen samt artikel 107d.4 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| Ändringsförslag 2

  Skäl 3 |
| Ombudsmannen, som även kan handla på eget initiativ, måste ha tillgång till allt som behövs för ämbetsutövningen. Därför måste gemenskapens institutioner och organ på ombudsmannens begäran tillhandahålla all information som begärs
  om det inte finns vederbörligen fullgoda skäl för sekretess
  och utan att det påverkar ombudsmannens förpliktelse att inte avslöja sådan information; medlemsstaternas myndigheter måste förse ombudsmannen med all nödvändig information utom när sådan information omfattas av lagar och andra författningar om sekretess eller av bestämmelser som hindrar dess spridning. Om ombudsmannen inte får den begärda hjälpen bör ombudsmannen underrätta Europaparlamentet som vidtar lämpliga åtgärder. | Ombudsmannen, som även kan handla på eget initiativ, måste ha tillgång till allt som behövs för ämbetsutövningen. Därför måste gemenskapens institutioner och organ på ombudsmannens begäran tillhandahålla all information som begärs, utan att det påverkar ombudsmannens förpliktelse att inte avslöja sådan information
  , och att behandla sekretessbelagda uppgifter och handlingar i enlighet med bestämmelser som strikt överensstämmer med dem som gäller i de berörda institutionerna eller organen. Institutioner och organ som tillhandahåller sekretessbelagda uppgifter eller handlingar ska underrätta ombudsmannen om att de är sekretessbelagda. Ombudsmannen och de berörda institutionerna och organen bör enas om de villkor som ska gälla vid tillhandahållande av sekretessbelagda uppgifter eller handlingar.
  Medlemsstaternas myndigheter måste förse ombudsmannen med all nödvändig information utom när sådan information omfattas av lagar och andra författningar om sekretess eller av bestämmelser som hindrar dess spridning. Om ombudsmannen inte får den begärda hjälpen bör ombudsmannen underrätta Europaparlamentet som vidtar lämpliga åtgärder. |
| Ändringsförslag 3

  Artikel 1, punkt 1 |
| 1. | Föreskrifterna och de allmänna villkoren för ombudsmannens ämbetsutövning skall vara de som avses i detta beslut i enlighet med artikel 195.4 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen
  artikel 20d.4 i fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen
  samt artikel 107d.4 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen. |

OMBUDSMANNENS STADGA

ÄNDRINGSFÖRSLAG

Ändringsförslag 1

Beaktandeled 1

med beaktande av fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna särskilt artikel 195.4 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen
  artikel 20d.4 i fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen
  samt artikel 107d.4 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

med beaktande av fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna särskilt artikel 195.4 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen samt artikel 107d.4 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

Ändringsförslag 2

Skäl 3

Ombudsmannen, som även kan handla på eget initiativ, måste ha tillgång till allt som behövs för ämbetsutövningen. Därför måste gemenskapens institutioner och organ på ombudsmannens begäran tillhandahålla all information som begärs
  om det inte finns vederbörligen fullgoda skäl för sekretess
  och utan att det påverkar ombudsmannens förpliktelse att inte avslöja sådan information; medlemsstaternas myndigheter måste förse ombudsmannen med all nödvändig information utom när sådan information omfattas av lagar och andra författningar om sekretess eller av bestämmelser som hindrar dess spridning. Om ombudsmannen inte får den begärda hjälpen bör ombudsmannen underrätta Europaparlamentet som vidtar lämpliga åtgärder.

Ombudsmannen, som även kan handla på eget initiativ, måste ha tillgång till allt som behövs för ämbetsutövningen. Därför måste gemenskapens institutioner och organ på ombudsmannens begäran tillhandahålla all information som begärs, utan att det påverkar ombudsmannens förpliktelse att inte avslöja sådan information
  , och att behandla sekretessbelagda uppgifter och handlingar i enlighet med bestämmelser som strikt överensstämmer med dem som gäller i de berörda institutionerna eller organen. Institutioner och organ som tillhandahåller sekretessbelagda uppgifter eller handlingar ska underrätta ombudsmannen om att de är sekretessbelagda. Ombudsmannen och de berörda institutionerna och organen bör enas om de villkor som ska gälla vid tillhandahållande av sekretessbelagda uppgifter eller handlingar.
  Medlemsstaternas myndigheter måste förse ombudsmannen med all nödvändig information utom när sådan information omfattas av lagar och andra författningar om sekretess eller av bestämmelser som hindrar dess spridning. Om ombudsmannen inte får den begärda hjälpen bör ombudsmannen underrätta Europaparlamentet som vidtar lämpliga åtgärder.

Ändringsförslag 3

Artikel 1, punkt 1

1.

Föreskrifterna och de allmänna villkoren för ombudsmannens ämbetsutövning skall vara de som avses i detta beslut i enlighet med artikel 195.4 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen
  artikel 20d.4 i fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen
  samt artikel 107d.4 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen.

| 1. | Föreskrifterna och de allmänna villkoren för ombudsmannens ämbetsutövning ska vara de som avses i detta beslut i enlighet med artikel 195.4 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen samt artikel 107d.4 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen. |
| --- | --- |

1.

Föreskrifterna och de allmänna villkoren för ombudsmannens ämbetsutövning ska vara de som avses i detta beslut i enlighet med artikel 195.4 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen samt artikel 107d.4 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen.

Ändringsförslag 4

Artikel 3, punkt 2, stycke 1

| 2. | Gemenskapens institutioner och organ måste förse ombudsmannen med all information som begärs av dem och ge tillgång till relevanta dokument.
  De får vägra endast om det finns vederbörligen fullgoda skäl för sekretess
  . |
| --- | --- |

2.

Gemenskapens institutioner och organ måste förse ombudsmannen med all information som begärs av dem och ge tillgång till relevanta dokument.
  De får vägra endast om det finns vederbörligen fullgoda skäl för sekretess
  .

| 2. | Gemenskapens institutioner och organ måste förse ombudsmannen med all information som begärs av dem och ge tillgång till relevanta dokument.
  Som villkor för tillgång till sekretessbelagda uppgifter eller handlingar, särskilt känsliga handlingar i enlighet med artikel 9 i förordning (EG) nr 1049/2001 (2),


  ska ombudsmannen följa bestämmelser som strikt överensstämmer med dem som gäller i de berörda institutionerna eller organen
  .


  Institutioner och organ som tillhandahåller sekretessbelagda uppgifter eller handlingar enligt första stycket ska underrätta ombudsmannen om att de är sekretessbelagda.




  För att underlätta tillämpningen av de bestämmelser som anges i första stycket får ombudsmannen och de berörda institutionerna och organen enas om de operativa villkor som ska gälla för tillgång till sekretessbelagda uppgifter eller annan information som omfattas av tystnadsplikt. |
| --- | --- |

2.

Gemenskapens institutioner och organ måste förse ombudsmannen med all information som begärs av dem och ge tillgång till relevanta dokument.
  Som villkor för tillgång till sekretessbelagda uppgifter eller handlingar, särskilt känsliga handlingar i enlighet med artikel 9 i förordning (EG) nr 1049/2001 (2),


  ska ombudsmannen följa bestämmelser som strikt överensstämmer med dem som gäller i de berörda institutionerna eller organen
  .

Institutioner och organ som tillhandahåller sekretessbelagda uppgifter eller handlingar enligt första stycket ska underrätta ombudsmannen om att de är sekretessbelagda.

För att underlätta tillämpningen av de bestämmelser som anges i första stycket får ombudsmannen och de berörda institutionerna och organen enas om de operativa villkor som ska gälla för tillgång till sekretessbelagda uppgifter eller annan information som omfattas av tystnadsplikt.

Ändringsförslag 5

Artikel 3, punkt 2, stycke 5

Tjänstemän och andra anställda inom gemenskapens institutioner och organ skall avlägga vittnesmål på begäran av ombudsmannen; de skall

  uttala sig på sin administrations vägnar och enligt instruktioner från denna och ska ha
  fortsatt tystnadsplikt.

Tjänstemän och andra anställda inom gemenskapens institutioner och organ ska avlägga vittnesmål på begäran av ombudsmannen; de ska

  i detta avseende
  fortsatt
  följa tjänsteföreskrifterna, särskilt vad avser
  tystnadsplikt.

Ändringsförslag 6

Artikel 4

| 1. | Ombudsmannen och personalen på vilka artikel 287 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen
  artikel 47.2 i fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen samt
  artikel 194 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen skall tillämpas får inte avslöja information eller innehåll i dokument som de får tillgång till i sina undersökningar. De
  skall också visa diskretion när det gäller
  information som kan skada den person som har lämnat in klagomålet eller någon annan inblandad person dock utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2. |
| --- | --- |

1.

Ombudsmannen och personalen på vilka artikel 287 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen
  artikel 47.2 i fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen samt
  artikel 194 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen skall tillämpas får inte avslöja information eller innehåll i dokument som de får tillgång till i sina undersökningar. De
  skall också visa diskretion när det gäller
  information som kan skada den person som har lämnat in klagomålet eller någon annan inblandad person dock utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2.

| 1. | Ombudsmannen och personalen på vilka artikel 287 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen
  och
  artikel 194 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen ska tillämpas får inte avslöja information eller innehåll i dokument som de får tillgång till i sina undersökningar. De
  får heller inte avslöja vare sig sådana uppgifter eller handlingar som ombudsmannen mottagit i form av känsliga handlingar i den mening som avses i artikel 9 i förordning (EG) nr 1049/2001 eller i form av handlingar som omfattas av gemenskapens lagstiftning om skydd av personuppgifter, eller sådan
  information som kan skada den person som har lämnat in klagomålet eller någon annan inblandad person dock utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2.


  Ombudsmannen och dennes personal ska behandla begäran från tredje parter om tillgång till handlingar som ombudsmannen inhämtat som led i sina undersökningar i överstämmelse med de villkor och begränsningar som anges i förordning (EG) nr 1049/2001, särskilt artikel 4
  . |
| --- | --- |

1.

Ombudsmannen och personalen på vilka artikel 287 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen
  och
  artikel 194 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen ska tillämpas får inte avslöja information eller innehåll i dokument som de får tillgång till i sina undersökningar. De
  får heller inte avslöja vare sig sådana uppgifter eller handlingar som ombudsmannen mottagit i form av känsliga handlingar i den mening som avses i artikel 9 i förordning (EG) nr 1049/2001 eller i form av handlingar som omfattas av gemenskapens lagstiftning om skydd av personuppgifter, eller sådan
  information som kan skada den person som har lämnat in klagomålet eller någon annan inblandad person dock utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2.

Ombudsmannen och dennes personal ska behandla begäran från tredje parter om tillgång till handlingar som ombudsmannen inhämtat som led i sina undersökningar i överstämmelse med de villkor och begränsningar som anges i förordning (EG) nr 1049/2001, särskilt artikel 4
  .

| 2. | Om ombudsmannen i sina undersökningar upptäcker förhållanden som troligen kan omfattas av straffrättslig lagstiftning måste de nationella behöriga myndigheterna genast underrättas via medlemsstaternas beskickningar vid Europeiska gemenskaperna
  och
  i tillämpliga fall den gemenskapsinstitution som har maktbefogenheter över tjänstemannen eller den anställde i fråga; institutionen kan eventuellt åberopa artikel 18 andra stycket i protokollet om immunitet och privilegier för Europeiska gemenskaperna. Ombudsmannen får även informera gemenskapsinstitutionen eller gemenskapsorganet i fråga om förhållanden som från disciplinär synpunkt ifrågasätter uppträdandet hos en av deras anställda. |
| --- | --- |

2.

Om ombudsmannen i sina undersökningar upptäcker förhållanden som troligen kan omfattas av straffrättslig lagstiftning måste de nationella behöriga myndigheterna genast underrättas via medlemsstaternas beskickningar vid Europeiska gemenskaperna
  och
  i tillämpliga fall den gemenskapsinstitution som har maktbefogenheter över tjänstemannen eller den anställde i fråga; institutionen kan eventuellt åberopa artikel 18 andra stycket i protokollet om immunitet och privilegier för Europeiska gemenskaperna. Ombudsmannen får även informera gemenskapsinstitutionen eller gemenskapsorganet i fråga om förhållanden som från disciplinär synpunkt ifrågasätter uppträdandet hos en av deras anställda.

| 2. | Om ombudsmannen i sina undersökningar upptäcker förhållanden som troligen kan omfattas av straffrättslig lagstiftning måste de nationella behöriga myndigheterna genast underrättas via medlemsstaternas beskickningar vid Europeiska gemenskaperna
  eller via den behöriga gemenskapsinstitutionen eller det behöriga gemenskapsorganet.
  I tillämpliga fall
  ska ombudsmannen även underrätta
  den gemenskapsinstitution
  eller det gemenskapsorgan
  som har maktbefogenheter över tjänstemannen eller den anställde i fråga; institutionen kan eventuellt åberopa artikel 18 andra stycket i protokollet om immunitet och privilegier för Europeiska gemenskaperna. Ombudsmannen får även informera gemenskapsinstitutionen eller gemenskapsorganet i fråga om förhållanden som från disciplinär synpunkt ifrågasätter uppträdandet hos en av deras anställda. |
| --- | --- |

2.

Om ombudsmannen i sina undersökningar upptäcker förhållanden som troligen kan omfattas av straffrättslig lagstiftning måste de nationella behöriga myndigheterna genast underrättas via medlemsstaternas beskickningar vid Europeiska gemenskaperna
  eller via den behöriga gemenskapsinstitutionen eller det behöriga gemenskapsorganet.
  I tillämpliga fall
  ska ombudsmannen även underrätta
  den gemenskapsinstitution
  eller det gemenskapsorgan
  som har maktbefogenheter över tjänstemannen eller den anställde i fråga; institutionen kan eventuellt åberopa artikel 18 andra stycket i protokollet om immunitet och privilegier för Europeiska gemenskaperna. Ombudsmannen får även informera gemenskapsinstitutionen eller gemenskapsorganet i fråga om förhållanden som från disciplinär synpunkt ifrågasätter uppträdandet hos en av deras anställda.

Ändringsförslag 7

Artikel 5

Ombudsmannen får samarbeta med myndigheter av samma typ i vissa medlemsstater under förutsättning att det sker i enlighet med gällande nationell lagstiftning om det gör undersökningsarbetet mer effektivt och ger bättre skydd för rättigheter och intressen åt de personer som lämnar in klagomål. Ombudsmannen får inte på dessa grunder begära att få se dokument som ombudsmannen inte skulle ha tillgång till enligt artikel 3.

Ombudsmannen får samarbeta med myndigheter av samma typ i vissa medlemsstater under förutsättning att det sker i enlighet med gällande nationell lagstiftning om det gör undersökningsarbetet mer effektivt och ger bättre skydd för rättigheter och intressen åt de personer som lämnar in klagomål till honom. Ombudsmannen får inte på dessa grunder begära att få se dokument som han inte skulle ha tillgång till enligt artikel 3.
  Ombudsmannen får, på samma villkor, samarbeta med andra institutioner som skyddar och främjar grundläggande rättigheter.

Artikel 2

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs.

Utfärdat i ...

För Europaparlamentet

Ordförande

---

(1)  EUT C 303, 14.12.2007, s. 1.

1

(2)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

2

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

---

Onsdag 23 april 2008

| 29.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 259/121 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 259/121

---

Protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan EG och f.d jugoslaviska republiken Makedonien ***

P6_TA(2008)0164

Europaparlamentets resolution av den 23 april 2008 om förslaget till rådets och kommissionens beslut om ingående av protokollet till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, med anledning av Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (16731/2007 – KOM(2007)0623 – C6-0093/2008 – 2007/0218(AVC))

(2009/C 259 E/23)

(Samtyckesförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets och kommissionens beslut (KOM(2007)0623 – 16731/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets och kommissionens beslut (KOM(2007)0623 – 16731/2007),

| — | med beaktande av rådets begäran om parlamentets samtycke i enlighet med artikel 300.3, andra stycket, jämfört med artikel 300.2, första stycket, andra meningen och artikel 310 i EG-fördraget (C6-0093/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets begäran om parlamentets samtycke i enlighet med artikel 300.3, andra stycket, jämfört med artikel 300.2, första stycket, andra meningen och artikel 310 i EG-fördraget (C6-0093/2008),

| — | med beaktande av artiklarna 75, 83.7 och 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 75, 83.7 och 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A6-0078/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A6-0078/2008).

1.   Europaparlamentet ger sitt samtycke till ingåendet av protokollet.

2.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien parlamentets ståndpunkt.

---

| 29.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 259/121 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 259/121

---

Tillämpning av artikel 81.3 i fördraget på vissa grupper av avtal, beslut och samordnade förfaranden mellan linjerederier (konsortier) (kodifierad version) *

P6_TA(2008)0165

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 april 2008 om förslaget till rådets förordning om tillämpning av artikel 81.3 i fördraget på vissa grupper av avtal, beslut och samordnade förfaranden mellan linjerederier (konsortier) (kodifierad version) (KOM(2007)0753 – C6-0475/2007 – 2007/0265(CNS))

(2009/C 259 E/24)

(Samrådsförfarandet – kodifiering)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0753), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0753),

| — | med beaktande av artikel 83 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0475/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 83 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0475/2007),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1),

| — | med beaktande av artiklarna 80 och 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 80 och 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0089/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0089/2008).

1.   Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom anpassat till rekommendationerna från de juridiska avdelningarnas rådgivande grupp vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

2.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 29.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 259/122 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 259/122

---

Medling i privaträttsliga tvister ***II

P6_TA(2008)0166

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 april 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om vissa aspekter på medling i privaträttsliga tvister (15003/5/2007 – C6-0132/2008 – 2004/0251(COD))

(2009/C 259 E/25)

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (15003/5/2007 – C6-0132/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (15003/5/2007 – C6-0132/2008),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0718), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0718),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för rättsliga frågor (A6-0150/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för rättsliga frågor (A6-0150/2008).

1.   Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten.

2.   Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten.

3.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

4.   Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

5.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 27 E, 31.1.2008, s. 129.

---

| 29.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 259/123 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 259/123

---

Europeiska satellitnavigeringsprogrammen (Egnos och Galileo) ***I

P6_TA(2008)0167

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 april 2008 om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om det fortsatta genomförandet av de europeiska satellitnavigeringsprogrammen (Egnos och Galileo) (KOM(2007)0535 – C6-0345/2007 – 2004/0156(COD))

(2009/C 259 E/26)

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen – nytt föreläggande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0535), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0535),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0477), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0477),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av den 6 september 2005 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av den 6 september 2005 (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 156 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag igen (C6-0345/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 156 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag igen (C6-0345/2007),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 juni 2007 om finansieringen av det europeiska projektet för satellitbaserad radionavigation (Galileo) inom ramen för det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 och den fleråriga budgetramen 2007–2013 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 juni 2007 om finansieringen av det europeiska projektet för satellitbaserad radionavigation (Galileo) inom ramen för det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 och den fleråriga budgetramen 2007–2013 (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3) (nedan kallat det interinstitutionella avtalet), såsom ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut 2008/29/EG av den 18 december 2007 (4) med avseende på den fleråriga budgetramen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3) (nedan kallat det interinstitutionella avtalet), såsom ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut 2008/29/EG av den 18 december 2007 (4) med avseende på den fleråriga budgetramen,

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 55.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 55.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för transport och turism (A6-0144/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för transport och turism (A6-0144/2008).

1.   Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

2.   Europaparlamentet anser att den finansieringsram som anges i förslaget till rättsakt står i överensstämmelse med taket för åtagandebemyndiganden enligt underrubrik 1a i den fleråriga budgetramen 2007–2013 såsom ändrad av beslut 2008/29/EG och påpekar att det årliga beloppet kommer att beslutas inom ramen för det årliga budgetförfarandet i enlighet med bestämmelserna i punkt 37 i det interinstitutionella avtalet.

3.   Europaparlamentet godkänner det bifogade gemensamma uttalandet, som kommer att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning tillsammans med den slutliga rättsakten.

4.   Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på kommissionens bifogade uttalanden.

5.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

6.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 193 E, 17.8.2006, s. 61.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2007)0272.

(3)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(4)  EUT L 6, 10.1.2008, s. 7.

---

P6_TC1-COD(2004)0156

Europaparlamentets och rådets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 april 2008 inför antagandet av förordning (EG) nr .../2008 om det fortsatta genomförandet av de europeiska satellitnavigeringsprogrammen (Egnos och Galileo)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr 683/2008).

BILAGA

GEMENSAMT UTTALANDE FRÅN EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH EUROPEISKA KOMMISSIONEN OM DEN INTERINSTITUTIONELLA PANELEN FÖR GALILEO (GIP)

1.   Med tanke på att de europeiska GNSS-programmen är betydelsefulla, unika och komplexa, att gemenskapen äger de system som programmen lett fram till och att programmen finansieras fullt ut från gemenskapens budget under perioden 2008–2013, inser Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen att det är nödvändigt med ett nära samarbete mellan de tre institutionerna.

2.   En interinstitutionell panel för Galileo (GIP) kommer att uppfylla målet att underlätta för var och en av gemenskapsinstitutionerna att utöva sina respektive befogenheter. GIP kommer därför att inrättas för att noggrant följa

| a) | hur genomförandet av de europeiska GNSS-programmen fortskrider, särskilt när det gäller genomförandet av upphandling och ingående av kontrakt, i synnerhet med avseende på ESA, |
| --- | --- |

a)

hur genomförandet av de europeiska GNSS-programmen fortskrider, särskilt när det gäller genomförandet av upphandling och ingående av kontrakt, i synnerhet med avseende på ESA,

| b) | förhandlingen om och tillämpningen av internationella avtal med tredjeländer, utan att det påverkar tilllämpningen av bestämmelserna i artikel 300 i fördraget, |
| --- | --- |

b)

förhandlingen om och tillämpningen av internationella avtal med tredjeländer, utan att det påverkar tilllämpningen av bestämmelserna i artikel 300 i fördraget,

| c) | bearbetandet av marknaderna för satellitnavigering, |
| --- | --- |

c)

bearbetandet av marknaderna för satellitnavigering,

| d) | styrningsåtgärdernas verkningsfullhet, och |
| --- | --- |

d)

styrningsåtgärdernas verkningsfullhet, och

| e) | den årliga översynen av arbetsprogrammet. |
| --- | --- |

e)

den årliga översynen av arbetsprogrammet.

3.   I enlighet med gällande bestämmelser kommer GIP att respektera behovet av diskretion, särskilt med tanke på att vissa uppgifter är affärshemligheter och av känslig art.

4.   Kommissionen kommer att ta hänsyn till synpunkterna från GIP.

5.   GIP kommer att bestå av sju företrädare, varav

| — | tre från rådet, |
| --- | --- |

—

tre från rådet,

| — | tre från Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

tre från Europaparlamentet,

| — | en från kommissionen, |
| --- | --- |

—

en från kommissionen,

och kommer att ha regelbundna möten (i princip fyra gånger om året).

GIP påverkar inte de fastställda befogenheterna eller de interinstitutionella förbindelserna.

Uttalande från Europeiska kommissionen om GIP:s engagemang i internationella avtal

Kommissionen kommer att informera GIP så att den kan nära följa internationella avtal med tredjeländer i enlighet med ramavtalet om förbindelserna mellan kommissionen och Europaparlamentet av den 26 maj 2005 och framtida därmed sammanhängande avtal, utan att detta påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 300 i fördraget,

Uttalande från Europeiska kommissionen om studier av Galileosystemets drift

Till följd av rådets uppmaning att 2010 lägga fram det förslag som anges i artikel 4.3 i förordningen om programmens driftsfas, särskilt i fråga om finansiering, prispolitik och mekanismen för inkomstdelning, kommer kommissionen att inleda de erforderliga preliminära studierna under 2008, med fortsättning 2009, i enlighet med slutsatserna från rådet (transport) av den 29 och den 30 november 2007.

Dessa studier kommer bland annat att omfatta en analys av möjligheterna att engagera den privata sektorn i ledningen av programmens driftsfas efter 2013 samt av hur detta eventuella engagemang närmare ska utformas, särskilt i fråga om ett partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn.

Uttalande från Europeiska kommissionen om inrättandet av en grupp av säkerhetsexperter (”GNSS säkerhetsstyrelse”)

För att genomföra bestämmelserna i artikel 13.1 i förordningen, och för att behandla frågor i samband med systemens säkerhet, avser kommissionen att inrätta en expertgrupp sammansatt av företrädare för medlemsstaterna.

Kommissionen kommer att se till att expertgruppen

| — | sätts samman av en företrädare för varje medlemsstat och en företrädare för kommissionen, |
| --- | --- |

—

sätts samman av en företrädare för varje medlemsstat och en företrädare för kommissionen,

| — | har kommissionens företrädare som ordförande, |
| --- | --- |

—

har kommissionens företrädare som ordförande,

| — | antar en arbetsordning i vilken bland annat föreskrivs att yttranden ska antas enhälligt och med en bestämmelse om att experterna kan ta upp varje fråga som är av betydelse för systemens säkerhet. |
| --- | --- |

—

antar en arbetsordning i vilken bland annat föreskrivs att yttranden ska antas enhälligt och med en bestämmelse om att experterna kan ta upp varje fråga som är av betydelse för systemens säkerhet.

När kommissionen utför sina uppgifter kommer den att fullt ut beakta expertgruppens yttranden och åtar sig att höra den, bland annat innan huvudkraven på systemens säkerhet fastställs i enlighet med artikel 13 i förordningen.

Kommissionen anser dessutom att

| — | företrädarna för den europeiska tillsynsmyndigheten för GNSS, Europeiska rymdorganisationen och den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken bör engageras som observatörer vid expertgruppens arbete på villkor som fastställs i dess arbetsordning, |
| --- | --- |

—

företrädarna för den europeiska tillsynsmyndigheten för GNSS, Europeiska rymdorganisationen och den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken bör engageras som observatörer vid expertgruppens arbete på villkor som fastställs i dess arbetsordning,

| — | avtal som ingås av Europeiska gemenskapen får ge möjlighet för företrädare för tredjeländer att delta i expertgruppens arbete på villkor som fastställs i dess arbetsordning. |
| --- | --- |

—

avtal som ingås av Europeiska gemenskapen får ge möjlighet för företrädare för tredjeländer att delta i expertgruppens arbete på villkor som fastställs i dess arbetsordning.

Uttalande från Europeiska kommissionen om att engagera en oberoende expertgrupp

För att tillämpa bestämmelserna i artikel 12.3 i förordningen på ett korrekt sätt avser kommissionen att

| — | engagera en oberoende grupp av projektledningsexperter, |
| --- | --- |

—

engagera en oberoende grupp av projektledningsexperter,

| — | låta denna grupp bland annat se över genomförandet av programmen i syfte att lämna lämpliga rekommendationer, särskilt vad gäller riskhantering, |
| --- | --- |

—

låta denna grupp bland annat se över genomförandet av programmen i syfte att lämna lämpliga rekommendationer, särskilt vad gäller riskhantering,

| — | regelbundet lägga fram dessa rekommendationer för den kommitté som inrättas enligt förordningen. |
| --- | --- |

—

regelbundet lägga fram dessa rekommendationer för den kommitté som inrättas enligt förordningen.

Uttalande från Europeiska kommissionen om tolkningen av artikel 17.3 c

Artikel 17.3 c fastställer principen att minst 40 % av det totala värdet av verksamheten ska läggas ut på underleverantörer genom konkurrensutsatta anbudsförfaranden på olika nivåer till andra företag än de som hör till de grupper vars enheter kommer att vara huvudleverantörer av något av de 32 stora arbetspaketen.

Kommissionen kommer att noggrant övervaka och följa upp detta under hela anbudsförfarandet och informera GIP och säkerhetskommittén (GNSS-experter) om hur detta krav uppfylls och om dess generella inverkan på programmet.

Om prognoser visar att man inte kan nå upp till 40 % kommer kommissionen att vidta lämpliga åtgärder i enlighet med det förfarande som avses i artikel 17.3 c.

---

| 29.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 259/126 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 259/126

---

Utökning av räckvidden för direktiv 2003/109/EG till att omfatta även personer som beviljats internationellt skydd *

P6_TA(2008)0168

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 april 2008 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/109/EG i syfte att utöka dess räckvidd till att omfatta även personer som beviljats internationellt skydd (KOM(2007)0298 – C6-0196/2007 – 2007/0112(CNS))

(2009/C 259 E/27)

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0298), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0298),

| — | med beaktande av artikel 63.3 och 63.4 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0196/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 63.3 och 63.4 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0196/2007),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utrikesutskottet (A6-0148/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utrikesutskottet (A6-0148/2008).

1.   Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

2.   Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

3.   Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

4.   Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

5.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1


  Förslag till direktiv – ändringsakt


  Skäl 5 |
| (5) | Eftersom personer som beviljats internationellt skydd har rätt att bosätta sig i andra medlemsstater än den som beviljade dem internationellt skydd måste det säkerställas att dessa medlemsstater underrättas om den berörda personens skyddsbakgrund så att de kan uppfylla sina skyldigheter när det gäller principen om förbud mot utvisning eller avvisning. För detta ändamål bör EG-uppehållstillstånd för varaktigt bosatta som beviljas personer som beviljats internationellt skydd innehålla en anmärkning med uppgift om att dess innehavare beviljats internationellt skydd av en medlemsstat. Under förutsättning att det internationella skyddet inte återkallats bör denna anmärkning anges även i det EG-uppehållstillstånd för varaktigt bosatta som utfärdas av den andra medlemsstaten. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till direktiv – ändringsakt

Skäl 5

(5)

Eftersom personer som beviljats internationellt skydd har rätt att bosätta sig i andra medlemsstater än den som beviljade dem internationellt skydd måste det säkerställas att dessa medlemsstater underrättas om den berörda personens skyddsbakgrund så att de kan uppfylla sina skyldigheter när det gäller principen om förbud mot utvisning eller avvisning. För detta ändamål bör EG-uppehållstillstånd för varaktigt bosatta som beviljas personer som beviljats internationellt skydd innehålla en anmärkning med uppgift om att dess innehavare beviljats internationellt skydd av en medlemsstat. Under förutsättning att det internationella skyddet inte återkallats bör denna anmärkning anges även i det EG-uppehållstillstånd för varaktigt bosatta som utfärdas av den andra medlemsstaten.

| (5) | Eftersom personer som beviljats internationellt skydd har rätt att bosätta sig i andra medlemsstater än den som beviljade dem internationellt skydd måste det säkerställas att dessa medlemsstater underrättas om den berörda personens skyddsbakgrund så att de kan uppfylla sina skyldigheter när det gäller principen om förbud mot utvisning eller avvisning. För detta ändamål bör EG-uppehållstillstånd för varaktigt bosatta som beviljas personer som beviljats internationellt skydd innehålla en anmärkning med uppgift om att dess innehavare beviljats internationellt skydd av en medlemsstat. Under förutsättning att det internationella skyddet inte återkallats bör denna anmärkning anges även i det EG-uppehållstillstånd för varaktigt bosatta som utfärdas av den andra medlemsstaten.
  Den andra medlemsstaten kan dock inte, vare sig direkt eller indirekt, använda denna anmärkning som en förevändning för att vägra att bevilja ställning som varaktigt bosatt på dess territorium
  . |
| --- | --- |

(5)

Eftersom personer som beviljats internationellt skydd har rätt att bosätta sig i andra medlemsstater än den som beviljade dem internationellt skydd måste det säkerställas att dessa medlemsstater underrättas om den berörda personens skyddsbakgrund så att de kan uppfylla sina skyldigheter när det gäller principen om förbud mot utvisning eller avvisning. För detta ändamål bör EG-uppehållstillstånd för varaktigt bosatta som beviljas personer som beviljats internationellt skydd innehålla en anmärkning med uppgift om att dess innehavare beviljats internationellt skydd av en medlemsstat. Under förutsättning att det internationella skyddet inte återkallats bör denna anmärkning anges även i det EG-uppehållstillstånd för varaktigt bosatta som utfärdas av den andra medlemsstaten.
  Den andra medlemsstaten kan dock inte, vare sig direkt eller indirekt, använda denna anmärkning som en förevändning för att vägra att bevilja ställning som varaktigt bosatt på dess territorium
  .

Ändring 2

Förslag till direktiv – ändringsakt

Skäl 10a (nytt)

| (10a) | Enligt bestämmelserna i detta direktiv bör beviljandet av ställning som varaktigt bosatt inte leda till att de rättigheter som flyktingar, skyddsbehövande i övrigt och familjemedlemmar åtnjuter enligt direktiv 2004/83/EG upphör eller återkallas. |
| --- | --- |

(10a)

Ändring 3

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 1 – led 1

Direktiv 2003/109/EG

Artikel 2 – led f

| 1. | I Artikel 2 skall

  punkt f ersättas med
  följande:








  f) | ”internationellt skydd: internationellt skydd i enlighet med definitionen i artikel 2 a i rådets direktiv 2004/83/EG,” |
| --- | --- | --- |

1.

I Artikel 2 skall

  punkt f ersättas med
  följande:

f)

”internationellt skydd: internationellt skydd i enlighet med definitionen i artikel 2 a i rådets direktiv 2004/83/EG,”

| 1. | I artikel 2 ska följande
  punkt fa införas
  :








  fa) | ”internationellt skydd: internationellt skydd i enlighet med definitionen i artikel 2 a i rådets direktiv 2004/83/EG,” |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 2 ska följande
  punkt fa införas
  :

fa)

”internationellt skydd: internationellt skydd i enlighet med definitionen i artikel 2 a i rådets direktiv 2004/83/EG,”

Ändring 4

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 1 – led 3

Direktiv 2003/109/EG

Artikel 4 – punkt 2

”När det gäller personer som beviljats internationellt skydd skall tidsperioden mellan den dag då ansökan om internationellt skydd ingavs och den dag då det uppehållstillstånd som avses i artikel 24 i direktiv 2004/83/EG beviljades beaktas vid beräkningen av den period som avses i punkt 1.”

”När det gäller personer som beviljats internationellt skydd ska tidsperioden mellan den dag då
  den första
  ansökan om internationellt skydd ingavs
  , även om denna första ansökan är en ansökan om tillfälligt skydd som ingavs innan den berörda personen beviljades internationellt skydd,
  och den dag då det uppehållstillstånd som avses i artikel 24 i direktiv 2004/83/EG beviljades beaktas vid beräkningen av den period som avses i punkt 1.”

Ändring 5

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 1 – led 3a (nytt)

Direktiv 2003/109/EG

Artikel 5 – punkt 1 – stycke 1a (nytt)

| 3a. | I artikel 5.1 ska följande stycke läggas till:



  ”Detta krav gäller inte för personer som beviljats internationellt skydd och som inte har tillgång till sysselsättning.” |
| --- | --- |

3a.

I artikel 5.1 ska följande stycke läggas till:

Ändring 6

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 1 – led 3b (nytt)

Direktiv 2003/109/EG

Artikel 5 – punkt 2 – stycke 1a (nytt)

| 3b. | I artikel 5.2 ska följande stycke läggas till:



  ”Personer som beviljats internationellt skydd får inte åläggas att följa nationella integreringsvillkor innan det har genomförts en individuell prövning där hänsyn tas till deras särskilt utsatta situation, genom ett motiverat beslut och i överensstämmelse med artikel 33 i direktiv 2004/83/EG.” |
| --- | --- |

3b.

I artikel 5.2 ska följande stycke läggas till:

Ändring 7

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 1 – led 6

Direktiv 2003/109/EG

Artikel 12 – punkt 3a

3a.   Om en medlemsstat beslutar att utvisa en varaktigt bosatt person vars EG-uppehållstillstånd för varaktigt bosatta innehåller den anmärkning som avses i artikel 8.4 skall den
  samråda med
  den medlemsstat som
  nämns i anmärkningen
  .

3a.   Om en medlemsstat beslutar att utvisa en varaktigt bosatt person vars EG-uppehållstillstånd för varaktigt bosatta innehåller den anmärkning som avses i artikel 8.4 ska den
  kontakta
  den medlemsstat som
  har beviljat internationellt skydd för att bekräfta den berörda personens ställning som varaktigt bosatt
  .

Den medlemsstat som har beviljat internationellt skydd ska skriftligen besvara den begärande staten inom en tidsfrist på högst en månad. Utvisningsbeslutet får inte fattas förrän den medlemsstat som har beviljat internationellt skydd har svarat.

Såvida inte det internationella skyddet återkallats
  skall
  den varaktigt bosatte utvisas till denna medlemsstat, vilken omedelbart skall återta den varaktigt bosatte och dennes familjemedlemmar.

Såvida inte det internationella skyddet återkallats
  får
  den varaktigt bosatte
  , med hänsyn till principen om förbud mot utvisning eller avvisning,
  utvisas
  endast
  till denna medlemsstat, vilken omedelbart ska återta den varaktigt bosatte och dennes familjemedlemmar.

Ändring 8

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 1 – led 8

Direktiv 2003/109/EG

Artikel 25 – stycke 1a (nytt)

Kommissionen ska upprätta en lista över kontaktpunkter och ska regelbundet uppdatera denna lista och översända den till medlemsstaterna.

---

| 29.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 259/129 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 259/129

---

Justering av den fleråriga budgetramen

P6_TA(2008)0170

Europaparlamentets resolution av den 23 april 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning avseende justeringen av den fleråriga budgetramen (KOM(2008)0152 – C6-0148/2008 – 2008/2083(ACI))

(2009/C 259 E/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0152), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0152),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 48, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 48,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0157/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0157/2008).

1.   Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

2.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

3.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1. Avtalet ändrat genom Europaparlametets och rådets beslut 2008/29/EG (EUT L 6, 10.1.2008, s. 7).

---

BILAGA I

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT AV DEN 29 APRIL 2008 ÄNDRING AV DET INTERINSTITUTIONELLA AVTALET AV DEN 17 MAJ 2006 OM BUDGETDISCIPLIN OCH SUND EKONOMISK FÖRVALTNING AVSEENDE JUSTERINGEN AV DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 48,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | På grund av förseningarna vid antagandet av vissa operativa program under rubrikerna 1b och 2 återstod ett belopp på 2 034 miljoner euro i löpande priser av de anslag som var avdelade för strukturfonderna, Sammanhållningsfonden, landsbygdens utveckling och Europeiska fiskerifonden för vilket inga åtaganden kunde ingås under 2007 och som inte heller kunde överföras till 2008. Enligt punkt 48 i det interinstitutionella avtalet måste detta belopp överföras till kommande budgetår, och motsvarande utgiftstak höjas för åtagandebemyndiganden. |
| --- | --- |

(1)

På grund av förseningarna vid antagandet av vissa operativa program under rubrikerna 1b och 2 återstod ett belopp på 2 034 miljoner euro i löpande priser av de anslag som var avdelade för strukturfonderna, Sammanhållningsfonden, landsbygdens utveckling och Europeiska fiskerifonden för vilket inga åtaganden kunde ingås under 2007 och som inte heller kunde överföras till 2008. Enligt punkt 48 i det interinstitutionella avtalet måste detta belopp överföras till kommande budgetår, och motsvarande utgiftstak höjas för åtagandebemyndiganden.

| (2) | Bilaga I till det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning bör därför ändras i enlighet med detta (2). |
| --- | --- |

(2)

Bilaga I till det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning bör därför ändras i enlighet med detta (2).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Bilaga I till det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning ska ersättas av bilagan till det här beslutet.

Utfärdat i Bryssel den 29 april 2008.

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1. Avtalet ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut 2008/29/EG (EUT L 6, 10.1.2008, s. 7).

1

(2)  För detta ändamål omvandlas beloppen i löpande priser till 2004 års priser.

2

---

BILAGA II

BUDGETRAM 2007–2013

| (miljoner euro – 2004 års priser) |
| --- |
| ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Total 2007–2013 |
| 1. | Hållbar tillväxt |

(miljoner euro – 2004 års priser)

ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Total 2007–2013

1.

50 865

53 262

54 071

54 860

55 400

56 866

58 256

383 580

| 1a | Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning |
| --- | --- |

1a

Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

8 404

9 595

10 209

11 000

11 306

12 122

12 914

75 550

| 1b | Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning |
| --- | --- |

1b

Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning

42 461

43 667

43 862

43 860

44 094

44 744

45 342

308 030

| 2. | Bevarande och förvaltning av naturresurser |
| --- | --- |

2.

51 962

54 685

54 017

53 379

52 528

51 901

51 284

369 756

omfattar: marknadsutgifter och direktstöd

43 120

42 697

42 279

41 864

41 453

41 047

40 645

293 105

| 3. | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

3.

1 199

1 258

1 380

1 503

1 645

1 797

1 988

10 770

| 3a | Frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

3a

Frihet, säkerhet och rättvisa

600

690

790

910

1 050

1 200

1 390

6 630

| 3b | Medborgarskap |
| --- | --- |

3b

Medborgarskap

599

568

590

593

595

597

598

4 140

| 4. | EU som global partner |
| --- | --- |

4.

6 199

6 469

6 739

7 009

7 339

7 679

8 029

49 463

| 5. | Administration
   (1) |
| --- | --- |

5.

6 633

6 818

6 973

7 111

7 255

7 400

7 610

49 800

| 6. | Kompensationer |
| --- | --- |

6.

419

191

190

800

TOTALA ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN

117 277

122 683

123 370

123 862

124 167

125 643

127 167

864 169

i procent av BNI

1,08 %

1,09 %

1,07 %

1,05 %

1,03 %

1,02 %

1,01 %

1,048 %

TOTALA BETALNINGSBEMYNDIGANDEN

115 142

119 805

112 182

118 549

116 178

119 659

119 161

820 676

i procent av BNI

1,06 %

1,06 %

0,97 %

1,00 %

0,97 %

0,97 %

0,95 %

1,00 %

Disponibel marginal

0,18 %

0,18 %

0,27 %

0,24 %

0,27 %

0,27 %

0,29 %

0,24 %

Tak för egna medel i procent av BNI

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

---

(1)  De utgifter för pensioner som ingår i taket för denna rubrik har beräknats netto, dvs. exklusive personalens avgifter till pensionssystemet, upp till en högsta nivå på 500 miljoner euro i 2004 års priser för perioden 2007–2013.

---

Torsdag 24 april 2008

| 29.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 259/132 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 259/132

---

2009 års budget – Avsnitt III – kommissionen: budgetram och prioriteringar för 2009

P6_TA(2008)0175

Europaparlamentets resolution av den 24 april 2008 om budgetramen och prioriteringar för 2009 (2008/2024(BUD))

(2009/C 259 E/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens uppdaterade ekonomiska planering för 2007–2013, som lades fram den 31 januari 2008 i enlighet med punkt 46 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens uppdaterade ekonomiska planering för 2007–2013, som lades fram den 31 januari 2008 i enlighet med punkt 46 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om sin årliga politiska strategi för 2009 (KOM(2008)0072), särskilt del II, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om sin årliga politiska strategi för 2009 (KOM(2008)0072), särskilt del II,

| — | med beaktande av det ovannämnda interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det ovannämnda interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006,

| — | med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget,

| — | med beaktande av artikel 112.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 112.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0084/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0084/2008), och av följande skäl:

| A. | År 2008 är det år då Lissabonfördraget, som förväntas träda i kraft 2009, ratificeras. Fördraget kommer att innebära att viktiga politikområden flyttas från det mellanstatliga området till gemenskapens område och att Europeiska unionen får nya befogenheter, som alla kommer att få viktiga följder för EU:s budget. |
| --- | --- |

A.

År 2008 är det år då Lissabonfördraget, som förväntas träda i kraft 2009, ratificeras. Fördraget kommer att innebära att viktiga politikområden flyttas från det mellanstatliga området till gemenskapens område och att Europeiska unionen får nya befogenheter, som alla kommer att få viktiga följder för EU:s budget.

| B. | När Lissabonfördraget väl har ratificerats kommer det att slutligen jämställa Europaparlamentet med rådet på lagstiftnings- och budgetområdet. Uppdelningen i obligatoriska och icke-obligatoriska utgifter kommer att avskaffas och grundläggande förändringar måste göras av det årliga budgetförfarandet som helhet till följd av bestämmelserna i det nya fördraget. |
| --- | --- |

B.

När Lissabonfördraget väl har ratificerats kommer det att slutligen jämställa Europaparlamentet med rådet på lagstiftnings- och budgetområdet. Uppdelningen i obligatoriska och icke-obligatoriska utgifter kommer att avskaffas och grundläggande förändringar måste göras av det årliga budgetförfarandet som helhet till följd av bestämmelserna i det nya fördraget.

| C. | År 2009 kommer att innebära ett nytt Europaparlament och en ny kommission. |
| --- | --- |

C.

År 2009 kommer att innebära ett nytt Europaparlament och en ny kommission.

1.   Europaparlamentet betonar att genomförandet av det nya fördraget kommer att kräva att Europaparlamentet, rådet och kommissionen kommer överens om vilka ändringar som ska göras till relevanta budgetinstrument och rättsliga instrument och om en ny uppsättning regler som garanterar att det nya budgetförfarandet fungerar smidigt samtidigt som den nya interinstitutionella balansen mellan de tre institutionerna, såsom den fastställs i Lissabonfördraget, iakttas till fullo. Parlamentet är övertygat om att det är absolut nödvändigt att så snart som möjligt påbörja förberedelserna parallellt med budgetförfarandet för 2009 för att vara klar till det nya förfarandet för 2010 års budget.

2.   Europaparlamentet noterar att under 2008 måste förberedelserna av genomförandet av en fullständig och omfattande översyn som täcker alla aspekter på EU:s utgifter, inbegripet den gemensamma jordbrukspolitiken, och inkomster, bland annat Förenade kungarikets rabatt och den del av tullarna som medlemsstaterna uppbär på EU:s vägnar och som de får behålla, intensifieras för att göra det möjligt för kommissionen att lägga fram en rapport om detta före utgången av 2009. Parlamentet påminner om skyldigheten i enlighet med det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 att involvera Europaparlamentet i översynens alla faser och att ta vederbörlig hänsyn till parlamentets ståndpunkt.

3.   Europaparlamentet betonar att solidaritetsprincipen måste förbli en av EU:s vägledande principer och att solidariteten med regionerna anses vara ytterst viktig liksom den ofrånkomliga finansiering som ger uttryck för denna solidaritet. Parlamentet upprepar att det noggrant kommer att följa de framsteg som görs när det gäller regionernas utveckling. Parlamentet påpekar att utestående betalningar i detta sammanhang är mycket oroande eftersom de skulle kunna orsaka budgetproblem inom en mycket nära framtid.

4.   Europaparlamentet anser fortfarande att de verkliga utmaningar som EU och dess medborgare kommer att ställas inför i framtiden kräver ett flexibelt angreppssätt, och betonar behovet av insyn och överensstämmelse mellan lagstiftningsprioriteringarna och budgetbesluten. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att göra en mer detaljerad uppdelning av ändringarna till den ekonomiska planeringen som sammanfattas i del II av det årliga politiska strategidokumentet, med tydlig angivelse av berörda budgetposter.

5.   Europaparlamentet noterar att kommissionen i sitt meddelande om den årliga politiska strategin för 2009 har lagt fram sina politiska prioriteringar med tydlig inriktning på tillväxt och sysselsättning, klimatförändringarna och ett hållbart Europa. Parlamentet betonar att dessa politiska prioriteringar bör understödjas av nya budgetprioriteringar för att EU ska kunna utöva en ledande roll. Parlamentet påminner emellertid om, och beklagar, att de tillgängliga marginalerna under de olika utgiftstaken i den fleråriga budgetramen begränsar handlingsutrymmet att finansiera nya prioriteringar, såsom de som kommissionen föreslagit, utan att äventyra gamla prioriteringar. Kommissionen uppmanas att ta fram mer uttömmande information om ovan nämnda finansiella svårigheter.

6.   Europaparlamentet anser att småföretagsakten som kommissionen håller på att utarbeta (se bland annat KOM(2007)0724) är en mycket viktigt strategi för att stödja små och medelstora företag. Parlamentet noterar att det även behövs en finansieringsram och rättsakter för att stödja små och medelstora företag på bästa sätt.

7.   Europaparlamentet är djupt bekymrat över att kommissionen redan har börjat göra omprioriteringar för 2009, särskilt under de rubriker i den fleråriga budgetramen som har särskilt små marginaler. Parlamentet inser att det med tiden kan bli oundvikligt att på grundval av en lämplig utvärdering göra en ny bedömning av EU:s verksamhet eftersom det i tider med knappa resurser inte är möjligt att fortsätta med att helt enkelt lägga till nya prioriteringar utan ytterligare anslag och en föregående bedömning av de gamla. Parlamentet betonar dock att varje beslut om omprioriteringar måste fattas av parlamentet och rådet och inte får föregripas av kommissionen.

8.   Europaparlamentet betonar att parlamentet kommer att använda alla medel som står till buds i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, bland annat lagstiftningsflexibiliteten på 5 procent under den fleråriga budgetramperioden 2007–2013, för att se till att dess politiska prioriteringar genomförs. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sina förberedelser av det preliminära budgetförslaget för 2009 utarbeta tydliga, samstämmiga och välgrundade verksamhetsförklaringar för varje politikområde för att göra det möjligt för alla berörda utskott att grundligt kontrollera genomförandet av EU:s olika program och politik och de förväntade framstegen i förbindelse med dessa.

9.   Europaparlamentet påpekar betydelsen av principen om sund budgetering och påminner om att målsättningen fortfarande är att få valuta för pengarna och en resultatorienterad budget. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett preliminärt budgetförslag som ger en realistisk bild av samtliga budgetbehov för 2009, särskilt under rubrik 4 i den fleråriga budgetramen och att underrätta budgetmyndigheten om väntade finansiella behov på längre sikt. Parlamentet vill påminna om att flexibilitetsinstrumentet är avsett för finansieringen av oförutsedda politiska förändringar och att det inte ska missbrukas under budgetförfarandet för att finansiera sådan EU-politik och EU-verksamhet som redan är förutsebar.

10.   Europaparlamentet har för avsikt att använda hela det belopp som avsatts till pilotprojekt och förberedande åtgärder i bilaga II, del D i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, om antalet och omfattningen av de föreslagna projekten och åtgärderna skulle göra detta nödvändigt. Parlamentet anser att pilotprojekt och förberedande åtgärder är ett ovärderligt verktyg för parlamentet för att bana väg för ny politik och ny verksamhet som är i de europeiska medborgarnas intresse. Parlamentet anser att det är viktigt att betona stöd för sådana projekt som redan framgångsrikt har påbörjats. Parlamentet betonar att tillräckliga marginaler måste finnas tillgängliga för att göra det möjligt för parlamentet att i full utsträckning använda detta verktyg inom ramen för det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006. Parlamentet har för avsikt att informera kommissionen om sina planer med avseende på pilotprojekt och förberedande åtgärder före parlamentets sommaruppehåll.

11.   Europaparlamentet anser att en tydlig och öppen redogörelse för EU:s budget är absolut nödvändig, även med avseende på behovet att informera de europeiska medborgarna om hur EU:s pengar används. Parlamentet är medvetet om att syftet med den verksamhetsbaserade budgeteringen är att skapa överensstämmelse mellan de ekonomiska och mänskliga resurserna och de politiska målen för de enskilda politikområden som omfattas av kommissionens utgifter. Parlamentet är emellertid bekymrat över att uppdelningen mellan kommissionens operativa och administrativa utgifter har blivit allt svårare att göra och att en redan betydande mängd av vad som i själva verket är administrativa utgifter finansieras från operativa anslag.

12.   Europaparlamentet noterar med oro kommissionens tendenser att lägga ut verksamhet på entreprenad även när det gäller personalresurser, vilket tillsammans med de senaste ändringarna i tjänsteföreskrifterna har lett till en situation där ett allt större antal av EU:s anställda varken syns i institutionernas tjänsteförteckningar som antagits av budgetmyndigheten, eller betalas under rubrik 5 i den fleråriga budgetramen. Parlamentet beklagar djupt denna brist på insyn. Parlamentet uppmanar till en offentlig och ingående diskussion mellan alla intressenter om de framtida styrelseformerna i EU.

13.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och revisionsrätten.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1. Avtalet ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut 2008/29/EG (EUT L 6, 10.1.2008, s. 7).

---