# Eiropas Savienības C 279E/2009

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.CE2009.279.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 279E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 19. novembris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.CE2009.279.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 279E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 19. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2008. gada 20. maijs |
| 2009/C 279E/01 | Programmas PEACE novērtējums un nākotnes stratēģijaEiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija rezolūcija par programmas PEACE novērtējumu un nākotnes stratēģiju (2007/2150(INI)) | 1 |
| 2009/C 279E/02 | Izejvielu un preču tirgusEiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija rezolūcija par tirdzniecību ar izejvielām un neapstrādātām precēm (2008/2051(INI)) | 5 |
| 2009/C 279E/03 | Stratēģija attālākajiem reģioniem: novērtējums un perspektīvasEiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija rezolūcija par stratēģiju nomaļajiem reģioniem: sasniegumi un nākotnes perspektīvas (2008/2010(INI)) | 12 |
| 2009/C 279E/04 | ES Patērētāju politikas stratēģija 2007.—2013. gadamEiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija rezolūcija par ES Patērētāju politikas stratēģiju 2007.—2013. gadam (2007/2189(INI)) | 17 |
| 2009/C 279E/05 | ES sasniegtais progress vienlīdzīgu iespēju un nediskriminācijas nodrošināšanā (Direktīvu 2000/43/EK un 2000/78/EK transponēšana)Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija rezolūcija par ES sasniegto progresu vienlīdzīgu iespēju un nediskriminācijas nodrošināšanā (Direktīvu 2000/43/EK un 2000/78/EK transponēšana) (2007/2202(INI)) | 23 |
| 2009/C 279E/06 | Integrēta Eiropas Savienības jūrniecības politikaEiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija rezolūcija par integrētu Eiropas Savienības jūrniecības politiku (2008/2009(INI)) | 30 |
| | Trešdiena, 2008. gada 21. maijs |
| 2009/C 279E/07 | Vienkāršota uzņēmējdarbības vide uzņēmējdarbības tiesību, grāmatvedības un revīzijas jomāsEiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija lēmums par vienkāršotu uzņēmējdarbības vidi uzņēmējdarbības tiesību, grāmatvedības un revīzijas jomās (2007/2254(INI)) | 36 |
| 2009/C 279E/08 | Sievietes un zinātneEiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija rezolūcija par sievietēm un zinātni (2007/2206(INI)) | 40 |
| 2009/C 279E/09 | Zaļā grāmata par kuģu labāku demontāžuEiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija rezolūcija par Zaļo grāmatu par kuģu labāku demontāžu (2007/2279(INI)) | 44 |
| 2009/C 279E/10 | Zinātniskie fakti klimata pārmaiņu jomā: slēdzieni un ieteikumi lēmumu pieņemšanaiEiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija rezolūcija par zinātniskajiem faktiem klimata pārmaiņu jomā: slēdzieni un ieteikumi lēmumu pieņemšanai (2008/2001(INI)) | 51 |
| 2009/C 279E/11 | Turcijas 2007. gada progresa ziņojumsEiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija rezolūcija par Turcijas 2007. gada progresa ziņojumu (2007/2269(INI)) | 57 |
| | Ceturtdiena, 2008. gada 22. maijs |
| 2009/C 279E/12 | Rūpniecības politikas termiņa vidusposma pārskats: ieguldījums ES izaugsmes un nodarbinātības stratēģijāEiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par rūpniecības politikas termiņa vidusposma pārskatu — Ieguldījums ES izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā (2007/2257(INI)) | 65 |
| 2009/C 279E/13 | Situācija LibānāEiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par situāciju Libānā | 69 |
| 2009/C 279E/14 | Pārtikas cenu celšanās Eiropas Savienībā un jaunattīstības valstīsEiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par pārtikas cenu celšanos ES un jaunattīstības valstīs | 71 |
| 2009/C 279E/15 | Vīzu režīma atcelšanaEiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu sarunām attiecībā uz atbrīvojumu no vīzu prasības (vīzu režīma atcelšana) | 77 |
| 2009/C 279E/16 | Traģisks stāvoklis BirmāEiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par traģisko stāvokli Birmā | 80 |
| 2009/C 279E/17 | Dabas katastrofa ĶīnāEiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par dabas katastrofu Ķīnā | 82 |
| 2009/C 279E/18 | Vispārējs nolīgums par urāna ieroču aizliegumuEiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par (vājināta) urāna ieročiem un to ietekmi uz cilvēku veselību un vidi — ceļā uz šādu ieroči izmantošanas aizliegumu visā pasaulē | 84 |
| 2009/C 279E/19 | Regulas projekts par REACH pārbaudes metodēmEiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par priekšlikumu Komisijas regulai, ar kuru nosaka testēšanas metodes atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) | 85 |
| 2009/C 279E/20 | Jauna dzīvnieku veselības stratēģija 2007.—2013. gadamEiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par jaunu dzīvnieku veselības stratēģiju Eiropas Savienībā 2007.—2013. gadam (2007/2260(INI)) | 89 |
| 2009/C 279E/21 | ES stratēģija attiecībā uz Orhūsas konvencijas Pušu trešo sanāksmiEiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par ES stratēģiju attiecībā uz Orhūsas konvencijas Pušu trešo sanāksmi Rīgā | 98 |
| 2009/C 279E/22 | Parīzes 2005. gada Deklarācijas par atbalsta efektivitāti rezultātu izvērtēšanaEiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar 2005. gada Parīzes deklarāciju par atbalsta efektivitāti (2008/2048(INI)) | 100 |
| 2009/C 279E/23 | Sudāna un Starptautiskā KrimināltiesaEiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par Sudānu un Starptautisko Krimināltiesu (SKT) | 109 |
| 2009/C 279E/24 | Baltkrievijas politiskās opozīcijas pārstāvju apcietināšanaEiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par politisko oponentu apcietināšanu Baltkrievijā | 113 |
| 2009/C 279E/25 | Augošais saspīlējums BurundiEiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par Burundi | 115 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2008. gada 20. maijs

2009/C 279E/01

Programmas PEACE novērtējums un nākotnes stratēģijaEiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija rezolūcija par programmas PEACE novērtējumu un nākotnes stratēģiju (2007/2150(INI))

PEACE

PEACE

1

2009/C 279E/02

Izejvielu un preču tirgusEiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija rezolūcija par tirdzniecību ar izejvielām un neapstrādātām precēm (2008/2051(INI))

5

2009/C 279E/03

Stratēģija attālākajiem reģioniem: novērtējums un perspektīvasEiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija rezolūcija par stratēģiju nomaļajiem reģioniem: sasniegumi un nākotnes perspektīvas (2008/2010(INI))

12

2009/C 279E/04

ES Patērētāju politikas stratēģija 2007.—2013. gadamEiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija rezolūcija par ES Patērētāju politikas stratēģiju 2007.—2013. gadam (2007/2189(INI))

17

2009/C 279E/05

ES sasniegtais progress vienlīdzīgu iespēju un nediskriminācijas nodrošināšanā (Direktīvu 2000/43/EK un 2000/78/EK transponēšana)Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija rezolūcija par ES sasniegto progresu vienlīdzīgu iespēju un nediskriminācijas nodrošināšanā (Direktīvu 2000/43/EK un 2000/78/EK transponēšana) (2007/2202(INI))

23

2009/C 279E/06

Integrēta Eiropas Savienības jūrniecības politikaEiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija rezolūcija par integrētu Eiropas Savienības jūrniecības politiku (2008/2009(INI))

30

Trešdiena, 2008. gada 21. maijs

2009/C 279E/07

Vienkāršota uzņēmējdarbības vide uzņēmējdarbības tiesību, grāmatvedības un revīzijas jomāsEiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija lēmums par vienkāršotu uzņēmējdarbības vidi uzņēmējdarbības tiesību, grāmatvedības un revīzijas jomās (2007/2254(INI))

36

2009/C 279E/08

Sievietes un zinātneEiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija rezolūcija par sievietēm un zinātni (2007/2206(INI))

40

2009/C 279E/09

Zaļā grāmata par kuģu labāku demontāžuEiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija rezolūcija par Zaļo grāmatu par kuģu labāku demontāžu (2007/2279(INI))

44

2009/C 279E/10

Zinātniskie fakti klimata pārmaiņu jomā: slēdzieni un ieteikumi lēmumu pieņemšanaiEiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija rezolūcija par zinātniskajiem faktiem klimata pārmaiņu jomā: slēdzieni un ieteikumi lēmumu pieņemšanai (2008/2001(INI))

51

2009/C 279E/11

Turcijas 2007. gada progresa ziņojumsEiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija rezolūcija par Turcijas 2007. gada progresa ziņojumu (2007/2269(INI))

57

Ceturtdiena, 2008. gada 22. maijs

2009/C 279E/12

Rūpniecības politikas termiņa vidusposma pārskats: ieguldījums ES izaugsmes un nodarbinātības stratēģijāEiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par rūpniecības politikas termiņa vidusposma pārskatu — Ieguldījums ES izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā (2007/2257(INI))

65

2009/C 279E/13

Situācija LibānāEiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par situāciju Libānā

69

2009/C 279E/14

Pārtikas cenu celšanās Eiropas Savienībā un jaunattīstības valstīsEiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par pārtikas cenu celšanos ES un jaunattīstības valstīs

71

2009/C 279E/15

Vīzu režīma atcelšanaEiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu sarunām attiecībā uz atbrīvojumu no vīzu prasības (vīzu režīma atcelšana)

77

2009/C 279E/16

Traģisks stāvoklis BirmāEiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par traģisko stāvokli Birmā

80

2009/C 279E/17

Dabas katastrofa ĶīnāEiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par dabas katastrofu Ķīnā

82

2009/C 279E/18

Vispārējs nolīgums par urāna ieroču aizliegumuEiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par (vājināta) urāna ieročiem un to ietekmi uz cilvēku veselību un vidi — ceļā uz šādu ieroči izmantošanas aizliegumu visā pasaulē

84

2009/C 279E/19

Regulas projekts par REACH pārbaudes metodēmEiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par priekšlikumu Komisijas regulai, ar kuru nosaka testēšanas metodes atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH)

85

2009/C 279E/20

Jauna dzīvnieku veselības stratēģija 2007.—2013. gadamEiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par jaunu dzīvnieku veselības stratēģiju Eiropas Savienībā 2007.—2013. gadam (2007/2260(INI))

89

2009/C 279E/21

ES stratēģija attiecībā uz Orhūsas konvencijas Pušu trešo sanāksmiEiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par ES stratēģiju attiecībā uz Orhūsas konvencijas Pušu trešo sanāksmi Rīgā

98

2009/C 279E/22

Parīzes 2005. gada Deklarācijas par atbalsta efektivitāti rezultātu izvērtēšanaEiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar 2005. gada Parīzes deklarāciju par atbalsta efektivitāti (2008/2048(INI))

100

2009/C 279E/23

Sudāna un Starptautiskā KrimināltiesaEiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par Sudānu un Starptautisko Krimināltiesu (SKT)

109

2009/C 279E/24

Baltkrievijas politiskās opozīcijas pārstāvju apcietināšanaEiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par politisko oponentu apcietināšanu Baltkrievijā

113

2009/C 279E/25

Augošais saspīlējums BurundiEiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par Burundi

115

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2008. gada 20. maijs |
| 2009/C 279E/26 | Arodmācībās iegūtas kvalifikācijas pierādījumu salīdzināmība Eiropas Kopienas dalībvalstīs ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko atceļ Padomes Lēmumu 85/368/EEK par arodmācībās iegūtas kvalifikācijas pierādījumu salīdzināmību Eiropas Kopienas dalībvalstīs (COM(2007)0680 — C6-0398/2007 — 2007/0234(COD)) | 119 |
| 2009/C 279E/27 | Informācijas norādīšanas un publicēšanas procedūru veterinārijas un zootehnikas jomā vienkāršošana *Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko vienkāršo informācijas norādīšanas un publicēšanas procedūras veterinārijas un zootehnikas jomā un groza Direktīvas 64/432/EEK, 77/504/EEK, 88/407/EEK, 88/661/EEK, 89/361/EEK, 89/556/EEK, 90/427/EEK, 90/428/EEK, 90/429/EEK, 90/539/EEK, 91/68/EEK, 92/35/EEK, 92/65/EEK, 92/66/EEK, 92/119/EEK, 94/28/EK, 2000/75/EK, Lēmumu 2000/258/EK un Direktīvas 2001/89/EK, 2002/60/EK un 2005/94/EK (COM(2008)0120 — C6-0156/2008 — 2008/0046(CNS)) | 120 |
| 2009/C 279E/28 | No dalībvalsts teritorijas nelikumīgi izvestu kultūras priekšmetu atgriešana (kodificēta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par no dalībvalsts teritorijas nelikumīgi izvestu kultūras priekšmetu atgriešanu (kodificēta versija) (COM(2007)0873 — C6-0025/2008 — 2007/0299(COD)) | 120 |
| 2009/C 279E/29 | Kopuzņēmuma izveide kurināmā elementu un ūdeņraža jomā *Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido kopuzņēmumu kurināmā elementu un ūdeņraža jomā (COM(2007)0571 — C6-0446/2007 — 2007/0211(CNS)) | 121 |
| 2009/C 279E/30 | Kopienas tabakas fonds *Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1782/2003 attiecībā uz atbalsta par tabaku pārvedumu Kopienas tabakas fondam 2008. un 2009. gadā un Regulu (EK) Nr. 1234/2007 — attiecībā uz Kopienas tabakas fonda finansēšanu (COM(2008)0051 — C6-0062/2008 — 2008/0020(CNS)) | 144 |
| 2009/C 279E/31 | Statistika gaļas un mājlopu jomā ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par statistiku gaļas un mājlopu jomā (COM(2007)0129 — C6-0099/2007 — 2007/0051(COD)) | 148 |
| P6_TC1-COD(2007)0051Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 20. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par statistiku mājlopu un gaļas jomā, ar kuru atceļ Padomes Direktīvu 93/23/EEK, 93/24/EEK un 93/25/EEK | 148 |
| 2009/C 279E/32 | Nodarbinātības politikas pamatnostādnes *Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par pamatnostādnēm dalībvalstu nodarbinātības politikai (COM(2007)0803 V DAĻA — C6-0031/2008 — 2007/0300(CNS)) | 149 |
| 2009/C 279E/33 | 2009. gada budžets — Parlamenta ieņēmumi un izdevumiEiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija rezolūcija par Eiropas Parlamenta 2009. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (2008/2022(BUD)) | 163 |
| | Trešdiena, 2008. gada 21. maijs |
| 2009/C 279E/34 | Metāliskā dzīvsudraba eksporta aizliegums un droša glabāšana ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par metāliskā dzīvsudraba eksporta aizliegumu un drošu glabāšanu (11488/1/2007 — C6-0034/2008 — 2006/0206(COD)) | 166 |
| P6_TC2-COD(2006)0206Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 21. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par metāliskā dzīvsudraba un noteiktu dzīvsudraba savienojumu un maisījumu eksporta aizliegumu un drošu glabāšanu | 166 |
| 2009/C 279E/35 | Vides krimināltiesiskā aizsardzība ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par vides krimināltiesisko aizsardzību (COM(2007)0051 — C6-0063/2007 — 2007/0022(COD)) | 167 |
| P6_TC1-COD(2007)0022Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 21. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (EK) .../2008 par vides krimināltiesisko aizsardzību | 167 |
| 2009/C 279E/36 | Lauku saimniecību struktūras un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumi ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 571/88 (COM(2007)0245 — C6-0127/2007 — 2007/0084(COD)) | 168 |
| P6_TC1-COD(2007)0084Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 21. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 571/88 | 168 |
| 2009/C 279E/37 | Noteikumi autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanai ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka kopīgus noteikumus autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanai (COM(2007)0263 — C6-0145/2007 — 2007/0098(COD)) | 169 |
| P6_TC1-COD(2007)0098Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 21. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko nosaka kopīgus noteikumus autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanai un atceļ Padomes Direktīvu 96/26/EK | 169 |
| | 187 |
| | 193 |
| | 194 |
| 2009/C 279E/38 | Starptautiskie kravas autopārvadājumi (pārstrādāta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum (pārstrādātā versija) (COM(2007)0265 — C6-0146/2007 — 2007/0099(COD)) | 194 |
| P6_TC1-COD(2007)0099Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 21. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum (pārstrādāta versija) | 195 |
| | 209 |
| | 211 |
| | 213 |
| 2009/C 279E/39 | Mobilo satelītsakaru pakalpojumi (MSP) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par sistēmu atlasi mobilo satelītsakaru pakalpojumu (MSP) nodrošināšanai un atļauju piešķiršanu šīm sistēmām (COM(2007)0480 — C6-0257/2007 — 2007/0174(COD)) | 215 |
| P6_TC1-COD(2007)0174Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 21. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Padomes Lēmumu Nr. .../2008/EK par sistēmu atlasi mobilo satelītsakaru pakalpojumu (MSP) nodrošināšanai un atļauju piešķiršanu šīm sistēmām | 215 |
| | Ceturtdiena, 2008. gada 22. maijs |
| 2009/C 279E/40 | Eiropas Savienības 2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2008 projektsEiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2008 projektu, III iedaļa — Komisija (9190/2008 — C6-0192/2008 — 2008/2080(BUD)) | 216 |
| 2009/C 279E/41 | Eiropas Izglītības fonda izveidošana (pārstrādāts dokuments) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu (pārstrādāta versija) (COM(2007)0443 — C6-0243/2007 — 2007/0163(COD)) | 217 |
| P6_TC1-COD(2007)0163Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 22. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu (pārstrādāta versija) | 218 |
| | 231 |
| | 231 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2008. gada 20. maijs

2009/C 279E/26

Arodmācībās iegūtas kvalifikācijas pierādījumu salīdzināmība Eiropas Kopienas dalībvalstīs ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko atceļ Padomes Lēmumu 85/368/EEK par arodmācībās iegūtas kvalifikācijas pierādījumu salīdzināmību Eiropas Kopienas dalībvalstīs (COM(2007)0680 — C6-0398/2007 — 2007/0234(COD))

119

2009/C 279E/27

Informācijas norādīšanas un publicēšanas procedūru veterinārijas un zootehnikas jomā vienkāršošana *Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko vienkāršo informācijas norādīšanas un publicēšanas procedūras veterinārijas un zootehnikas jomā un groza Direktīvas 64/432/EEK, 77/504/EEK, 88/407/EEK, 88/661/EEK, 89/361/EEK, 89/556/EEK, 90/427/EEK, 90/428/EEK, 90/429/EEK, 90/539/EEK, 91/68/EEK, 92/35/EEK, 92/65/EEK, 92/66/EEK, 92/119/EEK, 94/28/EK, 2000/75/EK, Lēmumu 2000/258/EK un Direktīvas 2001/89/EK, 2002/60/EK un 2005/94/EK (COM(2008)0120 — C6-0156/2008 — 2008/0046(CNS))

120

2009/C 279E/28

No dalībvalsts teritorijas nelikumīgi izvestu kultūras priekšmetu atgriešana (kodificēta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par no dalībvalsts teritorijas nelikumīgi izvestu kultūras priekšmetu atgriešanu (kodificēta versija) (COM(2007)0873 — C6-0025/2008 — 2007/0299(COD))

120

2009/C 279E/29

Kopuzņēmuma izveide kurināmā elementu un ūdeņraža jomā *Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido kopuzņēmumu kurināmā elementu un ūdeņraža jomā (COM(2007)0571 — C6-0446/2007 — 2007/0211(CNS))

121

2009/C 279E/30

Kopienas tabakas fonds *Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1782/2003 attiecībā uz atbalsta par tabaku pārvedumu Kopienas tabakas fondam 2008. un 2009. gadā un Regulu (EK) Nr. 1234/2007 — attiecībā uz Kopienas tabakas fonda finansēšanu (COM(2008)0051 — C6-0062/2008 — 2008/0020(CNS))

144

2009/C 279E/31

Statistika gaļas un mājlopu jomā ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par statistiku gaļas un mājlopu jomā (COM(2007)0129 — C6-0099/2007 — 2007/0051(COD))

148

P6_TC1-COD(2007)0051Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 20. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par statistiku mājlopu un gaļas jomā, ar kuru atceļ Padomes Direktīvu 93/23/EEK, 93/24/EEK un 93/25/EEK

148

2009/C 279E/32

Nodarbinātības politikas pamatnostādnes *Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par pamatnostādnēm dalībvalstu nodarbinātības politikai (COM(2007)0803 V DAĻA — C6-0031/2008 — 2007/0300(CNS))

149

2009/C 279E/33

2009. gada budžets — Parlamenta ieņēmumi un izdevumiEiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija rezolūcija par Eiropas Parlamenta 2009. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (2008/2022(BUD))

163

Trešdiena, 2008. gada 21. maijs

2009/C 279E/34

Metāliskā dzīvsudraba eksporta aizliegums un droša glabāšana ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par metāliskā dzīvsudraba eksporta aizliegumu un drošu glabāšanu (11488/1/2007 — C6-0034/2008 — 2006/0206(COD))

166

P6_TC2-COD(2006)0206Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 21. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par metāliskā dzīvsudraba un noteiktu dzīvsudraba savienojumu un maisījumu eksporta aizliegumu un drošu glabāšanu

166

2009/C 279E/35

Vides krimināltiesiskā aizsardzība ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par vides krimināltiesisko aizsardzību (COM(2007)0051 — C6-0063/2007 — 2007/0022(COD))

167

P6_TC1-COD(2007)0022Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 21. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (EK) .../2008 par vides krimināltiesisko aizsardzību

.../2008

167

2009/C 279E/36

Lauku saimniecību struktūras un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumi ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 571/88 (COM(2007)0245 — C6-0127/2007 — 2007/0084(COD))

168

P6_TC1-COD(2007)0084Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 21. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 571/88

168

2009/C 279E/37

Noteikumi autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanai ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka kopīgus noteikumus autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanai (COM(2007)0263 — C6-0145/2007 — 2007/0098(COD))

169

P6_TC1-COD(2007)0098Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 21. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko nosaka kopīgus noteikumus autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanai un atceļ Padomes Direktīvu 96/26/EK

169

187

193

194

2009/C 279E/38

Starptautiskie kravas autopārvadājumi (pārstrādāta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum (pārstrādātā versija) (COM(2007)0265 — C6-0146/2007 — 2007/0099(COD))

194

P6_TC1-COD(2007)0099Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 21. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum (pārstrādāta versija)

(EK) Nr. .../2008

195

209

211

213

2009/C 279E/39

Mobilo satelītsakaru pakalpojumi (MSP) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par sistēmu atlasi mobilo satelītsakaru pakalpojumu (MSP) nodrošināšanai un atļauju piešķiršanu šīm sistēmām (COM(2007)0480 — C6-0257/2007 — 2007/0174(COD))

215

P6_TC1-COD(2007)0174Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 21. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Padomes Lēmumu Nr. .../2008/EK par sistēmu atlasi mobilo satelītsakaru pakalpojumu (MSP) nodrošināšanai un atļauju piešķiršanu šīm sistēmām

215

Ceturtdiena, 2008. gada 22. maijs

2009/C 279E/40

Eiropas Savienības 2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2008 projektsEiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2008 projektu, III iedaļa — Komisija (9190/2008 — C6-0192/2008 — 2008/2080(BUD))

216

2009/C 279E/41

Eiropas Izglītības fonda izveidošana (pārstrādāts dokuments) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu (pārstrādāta versija) (COM(2007)0443 — C6-0243/2007 — 2007/0163(COD))

217

P6_TC1-COD(2007)0163Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 22. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu (pārstrādāta versija)

218

231

231

---

Eiropas Parlaments2008.—2009. GADA SESIJA2008. gada 20.—22. maija sēdesPIEŅEMTIE TEKSTIŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 180 E, 17.7.2008.

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| **I | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar Komisijas piedāvāto juridisko pamatu.)

Politiski grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▐.

Dienestu izdarīti tehniski labojumi un pielāgojumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts parastā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ║.

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2008. gada 20. maijs

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/1

---

Programmas
  PEACE
  novērtējums un nākotnes stratēģija

P6_TA(2008)0205

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija rezolūcija par programmas
  PEACE
  novērtējumu un nākotnes stratēģiju (2007/2150(INI))

(2009/C 279 E/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā EK līguma 158. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 158. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 1999. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/1999, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1999. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/1999, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem (1),

| — | ņemot vērā Padomes 1993. gada 20. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2081/93, ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 2052/88 par struktūrfondu uzdevumiem un to efektivitāti, kā arī par to darbības iekšēju saskaņošanu un saskaņošanu ar Eiropas Investīciju bankas un citu pastāvošo finanšu instrumentu darbību (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1993. gada 20. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2081/93, ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 2052/88 par struktūrfondu uzdevumiem un to efektivitāti, kā arī par to darbības iekšēju saskaņošanu un saskaņošanu ar Eiropas Investīciju bankas un citu pastāvošo finanšu instrumentu darbību (2),

| — | ņemot vērā Padomes 1993. gada 20. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2082/93, ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 4253/88, ar ko nosaka Regulas (EEK) Nr. 2052/88 piemērošanas noteikumus, attiecībā uz dažādu struktūrfondu darbības iekšēju saskaņošanu un saskaņošanu ar Eiropas Investīciju bankas un citu pastāvošo finanšu instrumentu darbību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1993. gada 20. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2082/93, ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 4253/88, ar ko nosaka Regulas (EEK) Nr. 2052/88 piemērošanas noteikumus, attiecībā uz dažādu struktūrfondu darbības iekšēju saskaņošanu un saskaņošanu ar Eiropas Investīciju bankas un citu pastāvošo finanšu instrumentu darbību (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 24. janvāra Regulu (EK) Nr. 214/2000 par Kopienas finanšu iemaksām Starptautiskajā Īrijas fondā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 24. janvāra Regulu (EK) Nr. 214/2000 par Kopienas finanšu iemaksām Starptautiskajā Īrijas fondā (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 10. decembra Regulu (EK) Nr. 2236/2002 par Kopienas finanšu iemaksām Starptautiskajā Īrijas fondā (2003.—2004.) (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 10. decembra Regulu (EK) Nr. 2236/2002 par Kopienas finanšu iemaksām Starptautiskajā Īrijas fondā (2003.—2004.) (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2003. gada 26. maija Regulu (EK) Nr. 1105/2003, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1260/1999, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2003. gada 26. maija Regulu (EK) Nr. 1105/2003, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1260/1999, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem (6),

| — | ņemot vērā Padomes 2005. gada 24. janvāra Regulu (EK) Nr. 173/2005, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1260/1999, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem, saistībā ar programmas PEACE darbības termiņa pagarināšanu un jaunu saistību apropriāciju piešķiršanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2005. gada 24. janvāra Regulu (EK) Nr. 173/2005, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1260/1999, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem, saistībā ar programmas PEACE darbības termiņa pagarināšanu un jaunu saistību apropriāciju piešķiršanu (7),

| — | ņemot vērā Padomes 2005. gada 24. janvāra Regulu (EK) Nr. 177/2005 par Kopienas finanšu iemaksām Starptautiskajā Īrijas fondā (2005.—2006.) (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2005. gada 24. janvāra Regulu (EK) Nr. 177/2005 par Kopienas finanšu iemaksām Starptautiskajā Īrijas fondā (2005.—2006.) (8),

| — | ņemot vērā Padomes 2006. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1968/2006 par Kopienas finanšu iemaksām Starptautiskajā Īrijas fondā (2007.—2010. gads) (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2006. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1968/2006 par Kopienas finanšu iemaksām Starptautiskajā Īrijas fondā (2007.—2010. gads) (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regulu (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regulu (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) (10),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Īpaša atbalsta programma mieram un saskaņai Ziemeļīrijā” (COM(1994)0607), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Īpaša atbalsta programma mieram un saskaņai Ziemeļīrijā” (COM(1994)0607),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Ziņojums par Starptautisko Īrijas fondu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 177/2005 5. pantu” (COM(2006)0563), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Ziņojums par Starptautisko Īrijas fondu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 177/2005 5. pantu” (COM(2006)0563),

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 7/2000 par Starptautisko Īrijas fondu un Īpašo programmu mieram un saskaņai Ziemeļīrijā un Īrijas robežapgabalos (1995.—1999. gads), ar Komisijas atbildēm (58. punkts) (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 7/2000 par Starptautisko Īrijas fondu un Īpašo programmu mieram un saskaņai Ziemeļīrijā un Īrijas robežapgabalos (1995.—1999. gads), ar Komisijas atbildēm (58. punkts) (11),

| — | ņemot vērā atklāto uzklausīšanu par programmas PEACE novērtējumu un nākotnes stratēģiju, ko Eiropas Parlamenta Reģionālās attīstības komiteja organizēja 2007. gada 20. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā atklāto uzklausīšanu par programmas PEACE novērtējumu un nākotnes stratēģiju, ko Eiropas Parlamenta Reģionālās attīstības komiteja organizēja 2007. gada 20. novembrī,

| — | ņemot vērā darba grupu Ziemeļīrijas jautājumā (TFNI), kuru izveidoja pēc Komisijas priekšsēdētāja J. M. Barosso Belfāstas apmeklējuma 2007. gada maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā darba grupu Ziemeļīrijas jautājumā (TFNI), kuru izveidoja pēc Komisijas priekšsēdētāja J. M. Barosso Belfāstas apmeklējuma 2007. gada maijā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A6-0133/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A6-0133/2008),

| A. | tā kā saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1105/2003 un Nr. 173/2005 finansēto ES programmu PEACE I un PEACE II mērķis bija nodrošināt mieru un tās ietvēra divus galvenos elementus, proti, miera radīto iespēju izmantošanu un konflikta un vardarbības seku novēršanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1105/2003 un Nr. 173/2005 finansēto ES programmu PEACE I un PEACE II mērķis bija nodrošināt mieru un tās ietvēra divus galvenos elementus, proti, miera radīto iespēju izmantošanu un konflikta un vardarbības seku novēršanu;

| B. | tā kā ES dalībai programmās PEACE bija un ir liela pozitīva nozīme un ES iesaistīšanās šādos miera veicināšanas projektos ne tikai nodrošināja finanšu instrumentu, bet arī parādīja, cik liela nozīme ir ES kā neitrālai kompetentai instancei ar ilgtermiņa redzējumu attiecībā uz programmas izstrādi; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES dalībai programmās PEACE bija un ir liela pozitīva nozīme un ES iesaistīšanās šādos miera veicināšanas projektos ne tikai nodrošināja finanšu instrumentu, bet arī parādīja, cik liela nozīme ir ES kā neitrālai kompetentai instancei ar ilgtermiņa redzējumu attiecībā uz programmas izstrādi;

| C. | tā kā izlīguma process notiek dažādos līmeņos un tā kā tas ir jāveicina, bet to nevar uzspiest (12); |
| --- | --- |

C.

tā kā izlīguma process notiek dažādos līmeņos un tā kā tas ir jāveicina, bet to nevar uzspiest (12);

| D. | tā kā miera veidošana un izlīguma veicināšana ir riskants uzdevums, bet tam ir būtiska nozīme politisko, ekonomisko un sociālo problēmu pārvarēšanā šajā reģionā, un tā kā uzticēšanās veicināšanas projektos darba uzsākšanas nolūkos jāpieļauj improvizācijas un jauninājumu iespējas; |
| --- | --- |

D.

tā kā miera veidošana un izlīguma veicināšana ir riskants uzdevums, bet tam ir būtiska nozīme politisko, ekonomisko un sociālo problēmu pārvarēšanā šajā reģionā, un tā kā uzticēšanās veicināšanas projektos darba uzsākšanas nolūkos jāpieļauj improvizācijas un jauninājumu iespējas;

| E. | tā kā konflikts Ziemeļīrijā ir sašķēlis kopienas, radot dziļas sociālas, ekonomiskas un politiskas plaisas; |
| --- | --- |

E.

tā kā konflikts Ziemeļīrijā ir sašķēlis kopienas, radot dziļas sociālas, ekonomiskas un politiskas plaisas;

| F. | tā kā kontakti un uzticības veicināšana var mainīt negatīvos viedokļus un tā kā savstarpējas izpratnes veicināšana jauniešu vidū nākotnē palīdzēs nākamajiem vadītājiem izprast abu kopienu vēsturi un kultūru; |
| --- | --- |

F.

tā kā kontakti un uzticības veicināšana var mainīt negatīvos viedokļus un tā kā savstarpējas izpratnes veicināšana jauniešu vidū nākotnē palīdzēs nākamajiem vadītājiem izprast abu kopienu vēsturi un kultūru;

| G. | tā kā sadarbība ar vietējām kopienām var prasīt vairāk laika un tā ietver lielāku skaitu dalībnieku un procedūru, tomēr ir skaidrs, ka šādi panāktajam papildu ieguvumam ir būtiska nozīme — jo zemāk tiek deleģēta pārvaldība un jo lielāka līdzdalība, jo lielāka informētība gan par programmu, gan ES; |
| --- | --- |

G.

tā kā sadarbība ar vietējām kopienām var prasīt vairāk laika un tā ietver lielāku skaitu dalībnieku un procedūru, tomēr ir skaidrs, ka šādi panāktajam papildu ieguvumam ir būtiska nozīme — jo zemāk tiek deleģēta pārvaldība un jo lielāka līdzdalība, jo lielāka informētība gan par programmu, gan ES;

| H. | tā kā iepriekš sociāli atstumtām grupām un konflikta un vardarbības būtiski ietekmētiem cilvēkiem programmas PEACE devušas iespēju aktīvi piedalīties miera veidošanā; tā kā programmu PEACE projekti paredzēti sociāli visvairāk atstumtajām sabiedrības daļām, nodrošinot pasākumus gan atsevišķiem cilvēkiem, gan grupām, piemēram, konfliktā cietušajiem, gados vecākiem un mazaizsargātiem cilvēkiem, invalīdiem, no vardarbības ģimenē cietušajiem, bijušajiem ieslodzītajiem un jauniešiem bezdarbniekiem (13); |
| --- | --- |

H.

tā kā iepriekš sociāli atstumtām grupām un konflikta un vardarbības būtiski ietekmētiem cilvēkiem programmas PEACE devušas iespēju aktīvi piedalīties miera veidošanā; tā kā programmu PEACE projekti paredzēti sociāli visvairāk atstumtajām sabiedrības daļām, nodrošinot pasākumus gan atsevišķiem cilvēkiem, gan grupām, piemēram, konfliktā cietušajiem, gados vecākiem un mazaizsargātiem cilvēkiem, invalīdiem, no vardarbības ģimenē cietušajiem, bijušajiem ieslodzītajiem un jauniešiem bezdarbniekiem (13);

| I. | tā kā daudzi, kas strādājuši miera un izlīguma veicināšanas projektos, to ir darījuši kā brīvprātīgie; |
| --- | --- |

I.

tā kā daudzi, kas strādājuši miera un izlīguma veicināšanas projektos, to ir darījuši kā brīvprātīgie;

| J. | tā kā arī pēc tam, kad PEACE paredzētais finansējums būs izlietots, ir ļoti svarīgi turpināt finansiāli atbalstīt miera veidošanas programmas, it īpaši tās, kurās iesaistītas sabiedriskās apvienības un brīvprātīgo grupas; |
| --- | --- |

J.

tā kā arī pēc tam, kad PEACE paredzētais finansējums būs izlietots, ir ļoti svarīgi turpināt finansiāli atbalstīt miera veidošanas programmas, it īpaši tās, kurās iesaistītas sabiedriskās apvienības un brīvprātīgo grupas;

| K. | tā kā brīvprātīgo un sabiedriskais sektors ir plaši pazīstami ar saviem panākumiem sociālās lejupslīdes un tās seku novēršanas darbā, kā arī atrodas izdevīgā pozīcijā, lai attīstītu un uz vietas nodrošinātu vismazāk aizsargātākajai sabiedrības daļai paredzētus pakalpojumus, un tā kā sievietēm ir ļoti pozitīva nozīme miera veidošanā; |
| --- | --- |

K.

tā kā brīvprātīgo un sabiedriskais sektors ir plaši pazīstami ar saviem panākumiem sociālās lejupslīdes un tās seku novēršanas darbā, kā arī atrodas izdevīgā pozīcijā, lai attīstītu un uz vietas nodrošinātu vismazāk aizsargātākajai sabiedrības daļai paredzētus pakalpojumus, un tā kā sievietēm ir ļoti pozitīva nozīme miera veidošanā;

| L. | tā kā programma PEACE ir palīdzējusi projektu veidošanā ekonomikas jomā, dibinot jaunus uzņēmumus atpalikušos rajonos; |
| --- | --- |

L.

tā kā programma PEACE ir palīdzējusi projektu veidošanā ekonomikas jomā, dibinot jaunus uzņēmumus atpalikušos rajonos;

| M. | tā kā daudzas no PEACE II finansētas sabiedriskās un brīvprātīgo iniciatīvas darbojas pastāvīgi, nodrošinot būtiskākos sabiedriskos pakalpojumus, it īpaši sociāli atstumtajām grupām, un gaida apstiprinājumu par finansējuma turpmāku saņemšanu, lai varētu turpināt sniegt šos pakalpojumus; |
| --- | --- |

M.

tā kā daudzas no PEACE II finansētas sabiedriskās un brīvprātīgo iniciatīvas darbojas pastāvīgi, nodrošinot būtiskākos sabiedriskos pakalpojumus, it īpaši sociāli atstumtajām grupām, un gaida apstiprinājumu par finansējuma turpmāku saņemšanu, lai varētu turpināt sniegt šos pakalpojumus;

| N. | tā kā saskaņā ar programmām PEACE sniegtā atbalsta izraisītās ekonomikas attīstības viens no aspektiem bija pozitīva ietekme gan uz pilsētu, gan lauku rajoniem; |
| --- | --- |

N.

tā kā saskaņā ar programmām PEACE sniegtā atbalsta izraisītās ekonomikas attīstības viens no aspektiem bija pozitīva ietekme gan uz pilsētu, gan lauku rajoniem;

| O. | tā kā Starptautiskā Īrijas fonda (IFI) finansējums bieži tiek piešķirts kā papildu finansējums un abas programmas — IFI un PEACE — nodrošināja projektiem iespēju piekļūt citam ES finansējumam, piemēram, Interreg; |
| --- | --- |

O.

tā kā Starptautiskā Īrijas fonda (IFI) finansējums bieži tiek piešķirts kā papildu finansējums un abas programmas — IFI un PEACE — nodrošināja projektiem iespēju piekļūt citam ES finansējumam, piemēram, Interreg;

| P. | tā kā daudzas PEACE apakšprogrammu, IFI programmu, kā arī Kopienas iniciatīvas Interreg darbības tomēr ir izrādījušās ļoti līdzīgas un atsevišķos gadījumos ievērojami pārklājās; |
| --- | --- |

P.

tā kā daudzas PEACE apakšprogrammu, IFI programmu, kā arī Kopienas iniciatīvas Interreg darbības tomēr ir izrādījušās ļoti līdzīgas un atsevišķos gadījumos ievērojami pārklājās;

| Q. | tā kā atbildība un pārredzamība, līdzdalība, visu cilvēku savstarpējās saistības atzīšana, veiksmīga nevienlīdzības novēršana, daudzveidības veicināšana un uzmanības pievēršana mazāk aizsargātām grupām un iespēju vienlīdzībai ir būtiski miera un izlīguma veicināšanas elementi; |
| --- | --- |

Q.

tā kā atbildība un pārredzamība, līdzdalība, visu cilvēku savstarpējās saistības atzīšana, veiksmīga nevienlīdzības novēršana, daudzveidības veicināšana un uzmanības pievēršana mazāk aizsargātām grupām un iespēju vienlīdzībai ir būtiski miera un izlīguma veicināšanas elementi;

| R. | tā kā ziņojumā, ko sagatavoja pagaidu komisārs cietušo un izdzīvojušo jautājumos (14), bija konstatēts, ka atbalsta grupas cietušajiem un izdzīvojušajiem ir atkarīgas no vienreizēja PEACE finansējuma un ka nav skaidrs, kā tiks turpināti ar cietušajiem un izdzīvojušajiem saistītie projekti, kad PEACE finansējums vairs nebūs pieejams, un tā kā Ziemeļīrijas premjerministrs un premjerministra vietnieks nesen ir iecēluši četrus jaunus komisārus cietušo jautājumos; |
| --- | --- |

R.

tā kā ziņojumā, ko sagatavoja pagaidu komisārs cietušo un izdzīvojušo jautājumos (14), bija konstatēts, ka atbalsta grupas cietušajiem un izdzīvojušajiem ir atkarīgas no vienreizēja PEACE finansējuma un ka nav skaidrs, kā tiks turpināti ar cietušajiem un izdzīvojušajiem saistītie projekti, kad PEACE finansējums vairs nebūs pieejams, un tā kā Ziemeļīrijas premjerministrs un premjerministra vietnieks nesen ir iecēluši četrus jaunus komisārus cietušo jautājumos;

| S. | tā kā cilvēktiesību aizsardzība un veicināšana ir neatņemama daļa miera veidošanas procesā un konfliktos cietušas sabiedrības atjaunošanā, |
| --- | --- |

S.

tā kā cilvēktiesību aizsardzība un veicināšana ir neatņemama daļa miera veidošanas procesā un konfliktos cietušas sabiedrības atjaunošanā,

| 1. | uzsver, ka būtisks miera veidošanas aspekts ir līdzlemšanas tiesību nodrošināšana vietējā līmenī un ka pilsoniskās sabiedrības līdzdalība uzlabo politikas veidošanu un sabiedrības pārvaldes veidu; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka būtisks miera veidošanas aspekts ir līdzlemšanas tiesību nodrošināšana vietējā līmenī un ka pilsoniskās sabiedrības līdzdalība uzlabo politikas veidošanu un sabiedrības pārvaldes veidu;

| 2. | norāda, ka dažādu īstenošanas mehānismu izveide kopā ar brīvprātīgo sektoru, nevalstiskajām organizācijām un vietējām varasiestādēm ir sniegusi plašu pieredzi darbā ar ES finansējumu; cer, ka šādus augšupējas finansēšanas mehānismus varēs izmantot citu finansēšanas programmu īstenošanā; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka dažādu īstenošanas mehānismu izveide kopā ar brīvprātīgo sektoru, nevalstiskajām organizācijām un vietējām varasiestādēm ir sniegusi plašu pieredzi darbā ar ES finansējumu; cer, ka šādus augšupējas finansēšanas mehānismus varēs izmantot citu finansēšanas programmu īstenošanā;

| 3. | atzinīgi vērtē programmu PEACE un IFI ieguldījumu ekonomikas un sociālajā attīstībā; norāda, ka pirms IFI īstenošanas viens trūcīgā rajonā izveidots uzņēmējdarbības centrs ar IFI un vietējās rajona padomes atbalstu ir pārtapis 32 uzņēmējdarbības centru tīklā, palīdzot veicināt iesaistīto dalībnieku uzticēšanos un cerību; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē programmu PEACE un IFI ieguldījumu ekonomikas un sociālajā attīstībā; norāda, ka pirms IFI īstenošanas viens trūcīgā rajonā izveidots uzņēmējdarbības centrs ar IFI un vietējās rajona padomes atbalstu ir pārtapis 32 uzņēmējdarbības centru tīklā, palīdzot veicināt iesaistīto dalībnieku uzticēšanos un cerību;

| 4. | uzsver, ka to dalībnieku sadarbībai, kuri piedalās PEACE un IFI finansētās programmās, nevajadzētu beigties, beidzoties programmām; aicina valsts pārvaldes iestādes turpināt efektīvo darbu, lai nodrošinātu šim nenovērtējamajam darbam finansējuma piešķiršanu arī pēc PEACE finansējuma beigām; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka to dalībnieku sadarbībai, kuri piedalās PEACE un IFI finansētās programmās, nevajadzētu beigties, beidzoties programmām; aicina valsts pārvaldes iestādes turpināt efektīvo darbu, lai nodrošinātu šim nenovērtējamajam darbam finansējuma piešķiršanu arī pēc PEACE finansējuma beigām;

| 5. | aicina gan Apvienotās Karalistes, gan Īrijas valdību īpaši nodrošināt pagaidu finansējuma režīmu sabiedriskajām un brīvprātīgo grupām, lai nodrošinātu līdzekļu piešķiršanu laikā starp PEACE II finansēto programmu beigām un PEACE III finansēto programmu uzsākšanu; |
| --- | --- |

5.

aicina gan Apvienotās Karalistes, gan Īrijas valdību īpaši nodrošināt pagaidu finansējuma režīmu sabiedriskajām un brīvprātīgo grupām, lai nodrošinātu līdzekļu piešķiršanu laikā starp PEACE II finansēto programmu beigām un PEACE III finansēto programmu uzsākšanu;

| 6. | aicina Komisiju un Apvienotās Karalistes un Īrijas valdību saistīties ar komisāriem cietušo un izdzīvojušo jautājumos, lai izveidotu mehānismu cietušo un izdzīvojušo atbalsta grupām turpināt saņemt finansējumu pēc visa PEACE finansējuma beigām; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju un Apvienotās Karalistes un Īrijas valdību saistīties ar komisāriem cietušo un izdzīvojušo jautājumos, lai izveidotu mehānismu cietušo un izdzīvojušo atbalsta grupām turpināt saņemt finansējumu pēc visa PEACE finansējuma beigām;

| 7. | aicina Komisiju saistībā ar TNFI turpmāku iniciatīvu izstrādē izmantot aktīvas pilsonības pieeju, kas bija iekļauta programmā PEACE I un PEACE II; atgādina, cik nozīmīga miera procesa stabilizēšanā ir līdzsvarota reģionālā attīstība, kurā jāpievērš uzmanība infrastruktūrai, kas ir samērā neattīstīta salīdzinājumā ar citiem ES reģioniem, un aicina TFNI vairāk atbalstīt infrastruktūras uzlabošanu; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju saistībā ar TNFI turpmāku iniciatīvu izstrādē izmantot aktīvas pilsonības pieeju, kas bija iekļauta programmā PEACE I un PEACE II; atgādina, cik nozīmīga miera procesa stabilizēšanā ir līdzsvarota reģionālā attīstība, kurā jāpievērš uzmanība infrastruktūrai, kas ir samērā neattīstīta salīdzinājumā ar citiem ES reģioniem, un aicina TFNI vairāk atbalstīt infrastruktūras uzlabošanu;

| 8. | aicina turpināt attīstīt pārrobežu darbu, ņemot vērā, ka pārrobežu darbam ir bijusi galvenā nozīme pilsētu un lauku kopienu atjaunošanā pierobežā; mudina turpināt attīstīt vietējo tirdzniecības palātu un valsts sektora struktūrvienību sadarbību, kā arī brīvprātīgā un sabiedriskā sektora forumus robežas abās pusēs un to brīvprātīgo organizāciju forumus, kuru darbs jau noris pāri robežām; |
| --- | --- |

8.

aicina turpināt attīstīt pārrobežu darbu, ņemot vērā, ka pārrobežu darbam ir bijusi galvenā nozīme pilsētu un lauku kopienu atjaunošanā pierobežā; mudina turpināt attīstīt vietējo tirdzniecības palātu un valsts sektora struktūrvienību sadarbību, kā arī brīvprātīgā un sabiedriskā sektora forumus robežas abās pusēs un to brīvprātīgo organizāciju forumus, kuru darbs jau noris pāri robežām;

| 9. | aicina Īrijas valdību nekavējoties īstenot Regulu (EK) Nr. 1082/2006; |
| --- | --- |

9.

aicina Īrijas valdību nekavējoties īstenot Regulu (EK) Nr. 1082/2006;

| 10. | mudina finansēšanas programmās plaši izmantot konsultācijas, aptverot lielus un nelielus apjomus un ņemot vērā vietējos apstākļus, un uzsver, cik svarīgi ir nostiprināt sistēmu, kas ļauj apstiprināt nelielu dotāciju piešķiršanu, lai finansētu steidzamus darbus un tādus, kuru apjomu nav viegli kvantitatīvi novērtēt, kā arī programmas, kas nodrošina ilgtermiņa ilgtspējību un dod ieguldījumu vietējo kopienu attīstībā; |
| --- | --- |

10.

mudina finansēšanas programmās plaši izmantot konsultācijas, aptverot lielus un nelielus apjomus un ņemot vērā vietējos apstākļus, un uzsver, cik svarīgi ir nostiprināt sistēmu, kas ļauj apstiprināt nelielu dotāciju piešķiršanu, lai finansētu steidzamus darbus un tādus, kuru apjomu nav viegli kvantitatīvi novērtēt, kā arī programmas, kas nodrošina ilgtermiņa ilgtspējību un dod ieguldījumu vietējo kopienu attīstībā;

| 11. | aicina vienkāršot administratīvās procedūras, lai nodrošinātu, ka mazi projekti nav neizdevīgākā stāvoklī; |
| --- | --- |

11.

aicina vienkāršot administratīvās procedūras, lai nodrošinātu, ka mazi projekti nav neizdevīgākā stāvoklī;

| 12. | atzīst, ka miera veidošana ir ilgtermiņa process, kas attīstās, un ka stabilai attīstībai miera un izlīguma virzienā vajadzīgs laiks; aicina individuālas dotācijas piešķirt uz ilgāku laiku, lai projektiem nodrošinātu iespēju dot rezultātus; atzīst, ka ne tikai ekonomiskas iniciatīvas, bet arī iniciatīvas kultūras un sporta jomā var dot ievērojamu ieguldījumu miera un izlīguma sekmēšanā, tādēļ tās jāturpina veicināt; |
| --- | --- |

12.

atzīst, ka miera veidošana ir ilgtermiņa process, kas attīstās, un ka stabilai attīstībai miera un izlīguma virzienā vajadzīgs laiks; aicina individuālas dotācijas piešķirt uz ilgāku laiku, lai projektiem nodrošinātu iespēju dot rezultātus; atzīst, ka ne tikai ekonomiskas iniciatīvas, bet arī iniciatīvas kultūras un sporta jomā var dot ievērojamu ieguldījumu miera un izlīguma sekmēšanā, tādēļ tās jāturpina veicināt;

| 13. | norāda, ka sociālās ekonomikas sektors ir brīvprātīgo un sabiedriskā sektora apakšsektors un ka ir svarīgi konsultēties ar tā pārstāvjiem, lai izstrādātu vietējas stratēģijas un pasākumu jomas; uzskata, ka arī citi vietēji uzņēmumi ir nozīmīgi dalībnieki; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka sociālās ekonomikas sektors ir brīvprātīgo un sabiedriskā sektora apakšsektors un ka ir svarīgi konsultēties ar tā pārstāvjiem, lai izstrādātu vietējas stratēģijas un pasākumu jomas; uzskata, ka arī citi vietēji uzņēmumi ir nozīmīgi dalībnieki;

| 14. | uzsver, ka lauku rajonu attīstībai ir nepieciešama lielāka sinerģija starp lauksaimniecībai, laukiem un reģionālajai attīstībai paredzēto finansējumu, kā arī starp dabas resursu saglabāšanu, ekotūrismu un atjaunīgās enerģijas ražošanu un izmantošanu, nekā ir bijis līdz šim; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka lauku rajonu attīstībai ir nepieciešama lielāka sinerģija starp lauksaimniecībai, laukiem un reģionālajai attīstībai paredzēto finansējumu, kā arī starp dabas resursu saglabāšanu, ekotūrismu un atjaunīgās enerģijas ražošanu un izmantošanu, nekā ir bijis līdz šim;

| 15. | uzsver, ka informācijai par PEACE I un PEACE II finansētu projektu, kā arī par IFI finansētu projektu panākumiem jābūt cilvēkiem viegli pieejamai; uzskata, ka šajos projektos gūtajā pieredzē jādalās ar citiem starptautiskā miera veidošanas darbā iesaistītajiem; šajā sakarā aicina izveidot datubāzi, kas būtu mācību līdzeklis miera un izlīguma veicināšanas darbā vietēji un ārzemēs; turklāt aicina iekļaut visu līmeņu dalībniekus, veidojot reģionālos un pilsētu sadarbības tīklus; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka informācijai par PEACE I un PEACE II finansētu projektu, kā arī par IFI finansētu projektu panākumiem jābūt cilvēkiem viegli pieejamai; uzskata, ka šajos projektos gūtajā pieredzē jādalās ar citiem starptautiskā miera veidošanas darbā iesaistītajiem; šajā sakarā aicina izveidot datubāzi, kas būtu mācību līdzeklis miera un izlīguma veicināšanas darbā vietēji un ārzemēs; turklāt aicina iekļaut visu līmeņu dalībniekus, veidojot reģionālos un pilsētu sadarbības tīklus;

| 16. | iesaka izstrādāt visaptverošas stratēģijas, lai nodrošinātu ne tikai labas prakses piemēru pieejamību, bet arī to izmantošanu visos projekta cikla posmos, t. i., projekta izstrādē, īstenošanā, uzraudzībā un izvērtēšanā; |
| --- | --- |

16.

iesaka izstrādāt visaptverošas stratēģijas, lai nodrošinātu ne tikai labas prakses piemēru pieejamību, bet arī to izmantošanu visos projekta cikla posmos, t. i., projekta izstrādē, īstenošanā, uzraudzībā un izvērtēšanā;

| 17. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Reģionu komitejai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

17.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Reģionu komitejai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 161, 26.6.1999., 1. lpp.

(2)  OV L 193, 31.7.1993., 5. lpp.

(3)  OV L 193, 31.7.1993., 20. lpp.

(4)  OV L 24, 29.1.2000., 7. lpp.

(5)  OV L 341, 17.12.2002., 6. lpp.

(6)  OV L 158, 27.6.2003., 3. lpp.

(7)  OV L 29, 2.2.2005., 3. lpp.

(8)  OV L 30, 3.2.2005., 1. lpp.

(9)  OV L 409, 30.12.2006., 86. lpp.

(10)  OV L 210, 31.07.2006., 19. lpp.

(11)  OV C 146, 25.5.2000., 1. lpp.

(12)  Reconciliation after Violent Conflict. International IDEA, 2003, Stokholma.

(13)  ES Miera un izlīguma programma. Ietekme. SEUPB.

(14)  Support for Victims and Survivors — Addressing the Human legacy. 2007. gada janvāris.

---

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/5

---

Izejvielu un preču tirgus

P6_TA(2008)0209

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija rezolūcija par tirdzniecību ar izejvielām un neapstrādātām precēm (2008/2051(INI))

(2009/C 279 E/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2002. gada 3. septembra rezolūciju par tirdzniecību un attīstību, lai izskaustu nabadzību (1), 2003. gada 30. janvāra rezolūciju par badu pasaulē un šķēršļiem, kas jānovērš tirdzniecībā ar nabadzīgākajām valstīm (2), 2003. gada 10. aprīļa rezolūciju par krīzi starptautiskajā kafijas tirgū (3), 2006. gada 1. jūnija rezolūciju par tirdzniecību un nabadzību — tirdzniecības politiku izstrāde, lai nodrošinātu tirdzniecības maksimālu ieguldījumu nabadzības mazināšanā (4), 2007. gada 15. februāra rezolūciju par energoresursu cenu pieauguma makroekonomisko ietekmi (5), 2007. gada 22. maija rezolūciju — Eiropa globalizācijas kontekstā — konkurētspējas ārējie aspekti (6), 2007. gada 23. maija rezolūciju par ES atbalstu tirdzniecībai (7) un 2007. gada 29. novembra rezolūciju par tirdzniecību un klimata pārmaiņām (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2002. gada 3. septembra rezolūciju par tirdzniecību un attīstību, lai izskaustu nabadzību (1), 2003. gada 30. janvāra rezolūciju par badu pasaulē un šķēršļiem, kas jānovērš tirdzniecībā ar nabadzīgākajām valstīm (2), 2003. gada 10. aprīļa rezolūciju par krīzi starptautiskajā kafijas tirgū (3), 2006. gada 1. jūnija rezolūciju par tirdzniecību un nabadzību — tirdzniecības politiku izstrāde, lai nodrošinātu tirdzniecības maksimālu ieguldījumu nabadzības mazināšanā (4), 2007. gada 15. februāra rezolūciju par energoresursu cenu pieauguma makroekonomisko ietekmi (5), 2007. gada 22. maija rezolūciju — Eiropa globalizācijas kontekstā — konkurētspējas ārējie aspekti (6), 2007. gada 23. maija rezolūciju par ES atbalstu tirdzniecībai (7) un 2007. gada 29. novembra rezolūciju par tirdzniecību un klimata pārmaiņām (8),

| — | ņemot vērā 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kurā noteikti Tūkstošgades attīstības mērķi (TAM) kā kritēriji, kurus starptautiskā sabiedrība izstrādājusi, lai izskaustu nabadzību, un tās pārskatīto un precizēto variantu, kas pieņemts Apvienoto Nāciju Organizācijas 2005. gada pasaules augstākā līmeņa sanāksmē 2005. gada 14.—16. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kurā noteikti Tūkstošgades attīstības mērķi (TAM) kā kritēriji, kurus starptautiskā sabiedrība izstrādājusi, lai izskaustu nabadzību, un tās pārskatīto un precizēto variantu, kas pieņemts Apvienoto Nāciju Organizācijas 2005. gada pasaules augstākā līmeņa sanāksmē 2005. gada 14.—16. septembrī,

| — | ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) triju darba grupu 2007. gadā publicētos ziņojumus: “Eksakto dabaszinātņu pamats”, “Ietekme, pielāgošana un neaizsargātība” un “Klimata pārmaiņu mazināšana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) triju darba grupu 2007. gadā publicētos ziņojumus: “Eksakto dabaszinātņu pamats”, “Ietekme, pielāgošana un neaizsargātība” un “Klimata pārmaiņu mazināšana”,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Lauksaimniecības preču ķēdes, atkarība un nabadzība — priekšlikums ES rīcības plānam” (COM(2004)0089), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Lauksaimniecības preču ķēdes, atkarība un nabadzība — priekšlikums ES rīcības plānam” (COM(2004)0089),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Globālā Eiropa — Konkurence pasaulē. Ieguldījums ES izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā” (COM(2006)0567) un “Globālā Eiropa — spēcīgāka partnerība, lai Eiropas eksportētājiem sniegtu piekļuvi tirgum” (COM(2007)0183), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Globālā Eiropa — Konkurence pasaulē. Ieguldījums ES izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā” (COM(2006)0567) un “Globālā Eiropa — spēcīgāka partnerība, lai Eiropas eksportētājiem sniegtu piekļuvi tirgum” (COM(2007)0183),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par metālrūpniecības konkurētspēju — ieguldījums ES izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā (COM(2008)0108), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par metālrūpniecības konkurētspēju — ieguldījums ES izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā (COM(2008)0108),

| — | ņemot vērā 1995. gada 15. septembrī ANO Ceturtajā pasaules konferencē par sievietēm pieņemto Pekinas deklarāciju un rīcības platformu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1995. gada 15. septembrī ANO Ceturtajā pasaules konferencē par sievietēm pieņemto Pekinas deklarāciju un rīcības platformu,

| — | ņemot vērā 2006. gadā publicēto Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) ziņojumu “Lopkopības garā ēna”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gadā publicēto Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) ziņojumu “Lopkopības garā ēna”,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) darbu, kā arī Akras vienošanos un deklarāciju, ko pieņēma UNCTAD XII konferencē 2008. gada 25. aprīlī Akrā, Ganā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) darbu, kā arī Akras vienošanos un deklarāciju, ko pieņēma UNCTAD XII konferencē 2008. gada 25. aprīlī Akrā, Ganā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 21. decembrī publicēto paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Tematiskā stratēģija dabas resursu ilgtspējīgai izmantošanai (COM(2005)0670), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 21. decembrī publicēto paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Tematiskā stratēģija dabas resursu ilgtspējīgai izmantošanai (COM(2005)0670),

| — | ņemot vērā G8 augstākā līmeņa sanāksmē pieņemto deklarāciju “Izaugsme un atbildība pasaules ekonomikā”, kas parakstīta 2007. gada 7. jūnijā Hailigendammā, un jo īpaši tās nodaļu “Atbildība par izejvielām — pārredzamība un ilgtspējīga izaugsme”, kurā norādīts, ka “brīvi, pārredzami un atvērti tirgi ir būtiski, lai panāktu vispārēju izaugsmi, stabilitāti un ilgtspējīgu attīstību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā G8 augstākā līmeņa sanāksmē pieņemto deklarāciju “Izaugsme un atbildība pasaules ekonomikā”, kas parakstīta 2007. gada 7. jūnijā Hailigendammā, un jo īpaši tās nodaļu “Atbildība par izejvielām — pārredzamība un ilgtspējīga izaugsme”, kurā norādīts, ka “brīvi, pārredzami un atvērti tirgi ir būtiski, lai panāktu vispārēju izaugsmi, stabilitāti un ilgtspējīgu attīstību”,

| — | ņemot vērā Augsta līmeņa grupas konkurētspējas, enerģētikas un vides jautājumos 2007. gada 11. jūnija ceturto ziņojumu, kurā izteikts atbalsts tādas izejvielu politikas attīstībai, kuras pamatā ir teicami funkcionējošs brīvs un godīgs pasaules mēroga izejvielu tirgus, izmantojot tirdzniecības politikas instrumentus, jo īpaši starptautiskus daudzpusējus un divpusējus nolīgumus, lai nodrošinātu, ka ES un trešās valstis atbalsta atvērtus un netraucētas konkurences tirgus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Augsta līmeņa grupas konkurētspējas, enerģētikas un vides jautājumos 2007. gada 11. jūnija ceturto ziņojumu, kurā izteikts atbalsts tādas izejvielu politikas attīstībai, kuras pamatā ir teicami funkcionējošs brīvs un godīgs pasaules mēroga izejvielu tirgus, izmantojot tirdzniecības politikas instrumentus, jo īpaši starptautiskus daudzpusējus un divpusējus nolīgumus, lai nodrošinātu, ka ES un trešās valstis atbalsta atvērtus un netraucētas konkurences tirgus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A6-0134/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A6-0134/2008),

| A. | tā kā ar izejvielām un neapstrādātām precēm jāsaprot lauksaimniecības pārtikas produkti, neapstrādātas lauksaimniecības preces, metāli, minerāli un enerģētikas produkti, kurus izmanto kā izejvielas rūpniecības preču ražošanā, apstrādāti, neapstrādāti vai pārstrādāti produkti, piemēram, metāllūžņi; |
| --- | --- |

A.

tā kā ar izejvielām un neapstrādātām precēm jāsaprot lauksaimniecības pārtikas produkti, neapstrādātas lauksaimniecības preces, metāli, minerāli un enerģētikas produkti, kurus izmanto kā izejvielas rūpniecības preču ražošanā, apstrādāti, neapstrādāti vai pārstrādāti produkti, piemēram, metāllūžņi;

| B. | tā kā kopš 2002. gada cenu indekss precēm, kas nav degviela, ir pieaudzis par 159 %, metālu un minerālu cenas ir pieaugušas par 285 % un lauksaimniecības izejvielu cenas ir pieaugušas par 133 %; |
| --- | --- |

B.

tā kā kopš 2002. gada cenu indekss precēm, kas nav degviela, ir pieaudzis par 159 %, metālu un minerālu cenas ir pieaugušas par 285 % un lauksaimniecības izejvielu cenas ir pieaugušas par 133 %;

| C. | tā kā Eiropas Savienības ekonomika lielā mērā ir atkarīga no izejvielu importa no trešām valstīm, un izejvielu pieejamībai ir izšķiroša nozīme ES konkurētspējas nodrošināšanā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Savienības ekonomika lielā mērā ir atkarīga no izejvielu importa no trešām valstīm, un izejvielu pieejamībai ir izšķiroša nozīme ES konkurētspējas nodrošināšanā;

| D. | tā kā nesenā izejvielu cenu pieauguma rezultātā Eiropas Savienībā nav izdevies nodrošināt pietiekamu ekonomisko izaugsmi un tā kā tas apdraud ES konkurētspēju; |
| --- | --- |

D.

tā kā nesenā izejvielu cenu pieauguma rezultātā Eiropas Savienībā nav izdevies nodrošināt pietiekamu ekonomisko izaugsmi un tā kā tas apdraud ES konkurētspēju;

| E. | tā kā ir gaidāms turpmāks cenu pieaugums saistībā ar izejvielu pieprasījumu visā pasaulē; tā kā šo pieaugumu noteiks ekonomiskā izaugsme jaunajās tirgus ekonomikas valstīs; |
| --- | --- |

E.

tā kā ir gaidāms turpmāks cenu pieaugums saistībā ar izejvielu pieprasījumu visā pasaulē; tā kā šo pieaugumu noteiks ekonomiskā izaugsme jaunajās tirgus ekonomikas valstīs;

| F. | tā kā iepriekš izejvielu un neapstrādātu preču cenu īstermiņa svārstības ir bijušas ļoti nepastāvīgas, un ar laiku situācija kļūst sliktāka, pārprodukcijas fāzēm nomainoties ar deficīta periodiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā iepriekš izejvielu un neapstrādātu preču cenu īstermiņa svārstības ir bijušas ļoti nepastāvīgas, un ar laiku situācija kļūst sliktāka, pārprodukcijas fāzēm nomainoties ar deficīta periodiem;

| G. | tā kā nesenajam cenu pieaugumam starptautiskajos tirgos nedrīkst aizēnot faktu, ka izejvielu un neapstrādātu preču cenas salīdzinājumā ar apstrādāto preču cenām raksturo ilgtermiņa lejupslīdes tendence; |
| --- | --- |

G.

tā kā nesenajam cenu pieaugumam starptautiskajos tirgos nedrīkst aizēnot faktu, ka izejvielu un neapstrādātu preču cenas salīdzinājumā ar apstrādāto preču cenām raksturo ilgtermiņa lejupslīdes tendence;

| H. | tā kā šis cenu pieaugums — jo īpaši, ja to rūpniecības mērķiem noteikušas jaunās tirgus ekonomikas valstis — ir radījis konkurētspējas problēmas ES ražošanas nozarei un ilgtermiņa sarežģījumus, kas saistīti ar izejvielu piegādes drošību; |
| --- | --- |

H.

tā kā šis cenu pieaugums — jo īpaši, ja to rūpniecības mērķiem noteikušas jaunās tirgus ekonomikas valstis — ir radījis konkurētspējas problēmas ES ražošanas nozarei un ilgtermiņa sarežģījumus, kas saistīti ar izejvielu piegādes drošību;

| I. | tā kā 95 no 141 jaunattīstības valstīm vismaz 50 % no sava eksporta ieņēmumiem iegūst no neapstrādātu preču eksporta; |
| --- | --- |

I.

tā kā 95 no 141 jaunattīstības valstīm vismaz 50 % no sava eksporta ieņēmumiem iegūst no neapstrādātu preču eksporta;

| J. | tā kā Eiropas Savienība ir galvenā konkurente izejvielu un neapstrādātu preču starptautiskās tirdzniecībā, un šajā sakarā nav mazsvarīgs apstāklis, ka tā ir galvenais izejvielu importētājs; |
| --- | --- |

J.

tā kā Eiropas Savienība ir galvenā konkurente izejvielu un neapstrādātu preču starptautiskās tirdzniecībā, un šajā sakarā nav mazsvarīgs apstāklis, ka tā ir galvenais izejvielu importētājs;

| K. | tā kā Eiropas Savienība tās rūpnieciskā pamata raksturīgāko pazīmju dēļ lielā mērā ir atkarīga no izejvielu importa, lai nodrošinātu Eiropas konkurētspēju un ekonomisko attīstību; |
| --- | --- |

K.

tā kā Eiropas Savienība tās rūpnieciskā pamata raksturīgāko pazīmju dēļ lielā mērā ir atkarīga no izejvielu importa, lai nodrošinātu Eiropas konkurētspēju un ekonomisko attīstību;

| L. | tā kā ir daudzi piemēri par trešo valstu politiku un īstenotajiem pasākumiem, kā arī tendencēm radīt šķēršļus, kas kavē brīvu un godīgu piekļuvi izejvielām jaunattīstības valstīs, kā rezultātā tiek ierobežota ES uzņēmumu piekļuve izejvielām un neapstrādātām precēm; |
| --- | --- |

L.

tā kā ir daudzi piemēri par trešo valstu politiku un īstenotajiem pasākumiem, kā arī tendencēm radīt šķēršļus, kas kavē brīvu un godīgu piekļuvi izejvielām jaunattīstības valstīs, kā rezultātā tiek ierobežota ES uzņēmumu piekļuve izejvielām un neapstrādātām precēm;

| M. | tā kā pētniecības un jauninājumu stiprināšanai ir būtiska nozīme ilgtspējīgu izejvielu piegāžu veicināšanā; |
| --- | --- |

M.

tā kā pētniecības un jauninājumu stiprināšanai ir būtiska nozīme ilgtspējīgu izejvielu piegāžu veicināšanā;

| N. | tā kā STABEX, SYSMIN un FLEX sistēmas atspoguļo Eiropas Savienības centienus pagātnē un pašlaik, lai atbalstītu jaunattīstības valstis, kuras skar cenu un ienākumu nestabilitāte; |
| --- | --- |

N.

tā kā STABEX, SYSMIN un FLEX sistēmas atspoguļo Eiropas Savienības centienus pagātnē un pašlaik, lai atbalstītu jaunattīstības valstis, kuras skar cenu un ienākumu nestabilitāte;

| O. | tā kā nesenais izejvielu un neapstrādātu preču cenu pieaugums starptautiskajos tirgos radies tāpēc, ka ievērojami pieaudzis pieprasījums jaunajās tirgus ekonomikas valstīs, piemēram, Ķīnā, Indijā un Brazīlijā, mainījušies klimatiskie apstākļi, dažas eksportētājvalstis noteikušas atsevišķus ierobežojošus pasākumus, strauji attīstās agrodegvielu un lopkopības produkcijas tirgus, kā arī notiek spekulācijas vērtspapīru tirgū; |
| --- | --- |

O.

tā kā nesenais izejvielu un neapstrādātu preču cenu pieaugums starptautiskajos tirgos radies tāpēc, ka ievērojami pieaudzis pieprasījums jaunajās tirgus ekonomikas valstīs, piemēram, Ķīnā, Indijā un Brazīlijā, mainījušies klimatiskie apstākļi, dažas eksportētājvalstis noteikušas atsevišķus ierobežojošus pasākumus, strauji attīstās agrodegvielu un lopkopības produkcijas tirgus, kā arī notiek spekulācijas vērtspapīru tirgū;

| P. | tā kā sievietes veido pasaules trūcīgo iedzīvotāju ievērojamu vairākumu, kas bieži ir atkarīgas no izejvielu un neapstrādātu preču iegādes, ražošanas un pārstrādes, lai izdzīvotu un nodrošinātu iztiku; |
| --- | --- |

P.

tā kā sievietes veido pasaules trūcīgo iedzīvotāju ievērojamu vairākumu, kas bieži ir atkarīgas no izejvielu un neapstrādātu preču iegādes, ražošanas un pārstrādes, lai izdzīvotu un nodrošinātu iztiku;

| Q. | tā kā starptautiskā sabiedrība konstatējusi, ka nepieciešami starptautiski centieni, lai novērstu nabadzību, nosakot konkrētus Tūkstošgades attīstības mērķu pasākumus, kuriem jābūt īstenotiem līdz 2015. gadam; tā kā pietiekama uzmanība jāpievērš neapstrādāto preču jautājuma vitālajam svarīgumam jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

Q.

tā kā starptautiskā sabiedrība konstatējusi, ka nepieciešami starptautiski centieni, lai novērstu nabadzību, nosakot konkrētus Tūkstošgades attīstības mērķu pasākumus, kuriem jābūt īstenotiem līdz 2015. gadam; tā kā pietiekama uzmanība jāpievērš neapstrādāto preču jautājuma vitālajam svarīgumam jaunattīstības valstīm;

| R. | tā kā dabas resursu ilgtspējīga izmantošana var samazināt nabadzību un veicināt ekonomisko izaugsmi, ja tiek sekmēta laba pārvaldība; tā kā vāja pārvaldība tajās valstīs, kam ir bagātīgi dabas resursi, arī var izraisīt nabadzību, korupciju un konfliktus; |
| --- | --- |

R.

tā kā dabas resursu ilgtspējīga izmantošana var samazināt nabadzību un veicināt ekonomisko izaugsmi, ja tiek sekmēta laba pārvaldība; tā kā vāja pārvaldība tajās valstīs, kam ir bagātīgi dabas resursi, arī var izraisīt nabadzību, korupciju un konfliktus;

| S. | tā kā bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai un iekultivētas zemes resursiem ir būtiska nozīme jebkuras ekonomikas turpmākai pastāvēšanai uz Zemes; tā kā attiecībā uz izejvielu jebkāda veida ieguvi jāpatur prātā šīs prasības; |
| --- | --- |

S.

tā kā bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai un iekultivētas zemes resursiem ir būtiska nozīme jebkuras ekonomikas turpmākai pastāvēšanai uz Zemes; tā kā attiecībā uz izejvielu jebkāda veida ieguvi jāpatur prātā šīs prasības;

| T. | tā kā notiek klimata pārmaiņas, un to cēlonis daļēji ir cilvēku darbība; tā kā izejvielu un neapstrādātu preču ieguve, ražošana un pārstrāde rada nozīmīgu siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju; tā kā ES rūpniecībā aizvien vairāk tiek noteikti ierobežojumi, lai risinātu šo jautājumu uz tās konkurētspējas rēķina; |
| --- | --- |

T.

tā kā notiek klimata pārmaiņas, un to cēlonis daļēji ir cilvēku darbība; tā kā izejvielu un neapstrādātu preču ieguve, ražošana un pārstrāde rada nozīmīgu siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju; tā kā ES rūpniecībā aizvien vairāk tiek noteikti ierobežojumi, lai risinātu šo jautājumu uz tās konkurētspējas rēķina;

| U. | tā kā Eiropas Savienībai patlaban nav saskaņotas stratēģijas, lai risinātu tās ekonomikas konkurētspējas problēmas, kuras radījusi palielināta konkurence izejvielu pieejamībā, |
| --- | --- |

U.

tā kā Eiropas Savienībai patlaban nav saskaņotas stratēģijas, lai risinātu tās ekonomikas konkurētspējas problēmas, kuras radījusi palielināta konkurence izejvielu pieejamībā,

| 1. | mudina Komisiju un ES tirdzniecības partnerus visās sarunās par tirdzniecības nolīgumiem nopietni risināt jautājumus, kas saistīti ar klimata pārmaiņu prasībām par dabas resursu iegūšanas un izmantošanas strauju ierobežošanu, un sekmēt enerģijas taupīšanas, atjaunīgo enerģijas avotu izmantošanas un resursu efektīvas lietošanas tehnoloģiju izplatīšanos; |
| --- | --- |

1.

mudina Komisiju un ES tirdzniecības partnerus visās sarunās par tirdzniecības nolīgumiem nopietni risināt jautājumus, kas saistīti ar klimata pārmaiņu prasībām par dabas resursu iegūšanas un izmantošanas strauju ierobežošanu, un sekmēt enerģijas taupīšanas, atjaunīgo enerģijas avotu izmantošanas un resursu efektīvas lietošanas tehnoloģiju izplatīšanos;

Drošas izejvielu piegādes Eiropas Savienībai un izejvielu pieejamības nodrošināšana pasaules tirgos

| 2. | uzsver brīvas un godīgas izejvielu pieejamības nozīmi, lai sekmētu ES ekonomikas konkurētspēju, jo ES nespēj nodrošināt vairāku izejvielu piegādi no pašu resursiem; |
| --- | --- |

2.

uzsver brīvas un godīgas izejvielu pieejamības nozīmi, lai sekmētu ES ekonomikas konkurētspēju, jo ES nespēj nodrošināt vairāku izejvielu piegādi no pašu resursiem;

| 3. | ar bažām norāda, ka perspektīvā pasaules tirgos pieaugs pieprasījums pēc izejvielām; pauž satraukumu par izpētes iespēju robežām tuvākajā nākotnē; norāda ES uzņēmumu ierobežoto iesaistīšanos izejvielu izpētē trešās valstīs; |
| --- | --- |

3.

ar bažām norāda, ka perspektīvā pasaules tirgos pieaugs pieprasījums pēc izejvielām; pauž satraukumu par izpētes iespēju robežām tuvākajā nākotnē; norāda ES uzņēmumu ierobežoto iesaistīšanos izejvielu izpētē trešās valstīs;

| 4. | pauž bažas par tendenci ierobežot izejvielu brīvu pieejamību trešās valstīs, izmantojot tirdzniecību traucējošus pasākumus, tomēr atzīst valstu tiesības ierobežot piekļuvi izejvielām, lai vajadzības gadījumā aizsargātu vidi vai risinātu jautājumus, kas saistīti ar piegāžu ievērojamu deficītu; šīs tiesības jāīsteno saistībā ar citiem iekšzemes pasākumiem; |
| --- | --- |

4.

pauž bažas par tendenci ierobežot izejvielu brīvu pieejamību trešās valstīs, izmantojot tirdzniecību traucējošus pasākumus, tomēr atzīst valstu tiesības ierobežot piekļuvi izejvielām, lai vajadzības gadījumā aizsargātu vidi vai risinātu jautājumus, kas saistīti ar piegāžu ievērojamu deficītu; šīs tiesības jāīsteno saistībā ar citiem iekšzemes pasākumiem;

| 5. | pauž bažas par to ieguldījumu darbību, kuras mērķis ir nodrošināt izejvielu labāku pieejamību, kas neatbilst ne brīvas un godīgas konkurences standartiem, ne labas pārvaldības un ilgtspējības principiem; |
| --- | --- |

5.

pauž bažas par to ieguldījumu darbību, kuras mērķis ir nodrošināt izejvielu labāku pieejamību, kas neatbilst ne brīvas un godīgas konkurences standartiem, ne labas pārvaldības un ilgtspējības principiem;

| 6. | lūdz Komisiju veicināt ieguldījumus pētniecībā un attīstībā to tehnoloģiju jomā, kas ir saistītas ar izejvielu pārstrādi un efektīvu un ekonomisku izmantošanu; aicina Komisiju un dalībvalstis saistībā ar pētniecības pasākumiem pievērst lielāku uzmanību šī mērķa sasniegšanai; |
| --- | --- |

6.

lūdz Komisiju veicināt ieguldījumus pētniecībā un attīstībā to tehnoloģiju jomā, kas ir saistītas ar izejvielu pārstrādi un efektīvu un ekonomisku izmantošanu; aicina Komisiju un dalībvalstis saistībā ar pētniecības pasākumiem pievērst lielāku uzmanību šī mērķa sasniegšanai;

| 7. | mudina Komisiju arī turpmāk risināt jautājumus par izejvielu tirgu brīvu un godīgu pieejamību saistībā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) darbību, jo īpaši saistībā ar patlaban notiekošo Dohas sarunu kārtu; lūdz Komisiju aktīvi īstenot mērķi, kas izejvielu nozarē paredz tirdzniecību traucējošu pasākumu daudzpusēju atcelšanu, vienlaicīgi pilnībā ievērojot ierobežojumus, kas noteikti, lai veicinātu vismazāk attīstīto valstu izaugsmi; |
| --- | --- |

7.

mudina Komisiju arī turpmāk risināt jautājumus par izejvielu tirgu brīvu un godīgu pieejamību saistībā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) darbību, jo īpaši saistībā ar patlaban notiekošo Dohas sarunu kārtu; lūdz Komisiju aktīvi īstenot mērķi, kas izejvielu nozarē paredz tirdzniecību traucējošu pasākumu daudzpusēju atcelšanu, vienlaicīgi pilnībā ievērojot ierobežojumus, kas noteikti, lai veicinātu vismazāk attīstīto valstu izaugsmi;

| 8. | lūdz Komisiju visās divpusējās sarunās par brīvās tirdzniecības nolīgumiem vienoties izejvielu tirgu nediskriminējošu pieejamību, no savas puses piedāvājot piekļuvi enerģijas taupīšanas, atjaunīgo enerģijas avotu izmantošanas un resursu efektīvas lietošanas tehnoloģijām nosaka mērķi par atteikšanos no visiem tirdzniecību traucējošiem pasākumiem, kas izraisa izejvielu izmantošanas un patēriņa palielināšanos, ņemot vērā, ka šis mērķis tā svarīguma dēļ jāiekļauj visos iespējamajos nolīgumos, pilnībā respektējot uzdevumus attīstības jomā; |
| --- | --- |

8.

lūdz Komisiju visās divpusējās sarunās par brīvās tirdzniecības nolīgumiem vienoties izejvielu tirgu nediskriminējošu pieejamību, no savas puses piedāvājot piekļuvi enerģijas taupīšanas, atjaunīgo enerģijas avotu izmantošanas un resursu efektīvas lietošanas tehnoloģijām nosaka mērķi par atteikšanos no visiem tirdzniecību traucējošiem pasākumiem, kas izraisa izejvielu izmantošanas un patēriņa palielināšanos, ņemot vērā, ka šis mērķis tā svarīguma dēļ jāiekļauj visos iespējamajos nolīgumos, pilnībā respektējot uzdevumus attīstības jomā;

| 9. | lūdz Komisiju izejvielu jautājumu iekļaut tirgus piekļuves stratēģijā; atzinīgi vērtē apspriedes par izejvielu piegādi; aicina Komisiju izstrādāt saskaņotu stratēģiju par izejvielu piegādi; atgādina, ka Parlamentu jāiesaista visos šīs darbības posmos; |
| --- | --- |

9.

lūdz Komisiju izejvielu jautājumu iekļaut tirgus piekļuves stratēģijā; atzinīgi vērtē apspriedes par izejvielu piegādi; aicina Komisiju izstrādāt saskaņotu stratēģiju par izejvielu piegādi; atgādina, ka Parlamentu jāiesaista visos šīs darbības posmos;

Iespēja jaunattīstības valstīm un īpaši vismazāk attīstītām valstīm gūt peļņu no izejvielām

| 10. | izsaka nožēlu, ka daudzas jaunattīstības valstis aprobežojas ar izejmateriālu un neapstrādātu preču ražošanu un eksportu, kuru nepastāvīgās cenas ilgtermiņā samazinājušās, kas rada nopietnu šķērsli nabadzības mazināšanai, kā arī tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanai, bet atzīst, ka pieaugošās neapstrādātu preču cenas ir sekmējušas ievērojamus uzlabojumus dažu to jaunattīstības valstu ārējo maksājumu bilancē, kuras ir atkarīgas no pamatproduktiem; uzsver ražotājvalstu iespējas, kas ļauj tām pašām veikt izejmateriālu krājumu izpēti un īstenot pārvaldību, ja tiek ievēroti pamatnoteikumi par pārredzamību un godīgu konkurenci; |
| --- | --- |

10.

izsaka nožēlu, ka daudzas jaunattīstības valstis aprobežojas ar izejmateriālu un neapstrādātu preču ražošanu un eksportu, kuru nepastāvīgās cenas ilgtermiņā samazinājušās, kas rada nopietnu šķērsli nabadzības mazināšanai, kā arī tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanai, bet atzīst, ka pieaugošās neapstrādātu preču cenas ir sekmējušas ievērojamus uzlabojumus dažu to jaunattīstības valstu ārējo maksājumu bilancē, kuras ir atkarīgas no pamatproduktiem; uzsver ražotājvalstu iespējas, kas ļauj tām pašām veikt izejmateriālu krājumu izpēti un īstenot pārvaldību, ja tiek ievēroti pamatnoteikumi par pārredzamību un godīgu konkurenci;

| 11. | aicina Komisiju mēģināt efektīvi novērst traucējumu iemeslus, mērķtiecīgi ietverot šos jautājumus divpusējās apspriedēs un sarunās, kā arī veicināt jauno PTO noteikumu izstrādi daudzpusējā līmenī; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju mēģināt efektīvi novērst traucējumu iemeslus, mērķtiecīgi ietverot šos jautājumus divpusējās apspriedēs un sarunās, kā arī veicināt jauno PTO noteikumu izstrādi daudzpusējā līmenī;

| 12. | atbalsta pašreizējos centienus jaunattīstības valstīs dažādot to ekonomiku un attīstīt ekonomisko darbību ražošanas procesa progresīvākās fāzēs, lai iekļautu arī apstrādi un realizāciju un uzlabotu kvalitāti, ražīgumu un preču ražošanu, kurām augstāka pievienotā vērtība; mudina Komisiju atbalstīt atsevišķo valstu preču attīstības un diversifikācijas stratēģijas ar atbalstu no Eiropas Attīstības fonda, ja nepieciešams; |
| --- | --- |

12.

atbalsta pašreizējos centienus jaunattīstības valstīs dažādot to ekonomiku un attīstīt ekonomisko darbību ražošanas procesa progresīvākās fāzēs, lai iekļautu arī apstrādi un realizāciju un uzlabotu kvalitāti, ražīgumu un preču ražošanu, kurām augstāka pievienotā vērtība; mudina Komisiju atbalstīt atsevišķo valstu preču attīstības un diversifikācijas stratēģijas ar atbalstu no Eiropas Attīstības fonda, ja nepieciešams;

| 13. | uzskata, ka īpaša nozīme reģionālo jāpiešķir ekonomikas sistēmu izveidei un ciešākai reģionālajai sadarbībai jaunattīstības valstu starpā, lai panāktu šo valstu ilgtspējīgu ekonomisko attīstību; šajā sakarā uzsver, cik svarīga ir tirdzniecība starp dienvidu valstīm, lai panāktu šo valstu ekonomisko attīstību; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka īpaša nozīme reģionālo jāpiešķir ekonomikas sistēmu izveidei un ciešākai reģionālajai sadarbībai jaunattīstības valstu starpā, lai panāktu šo valstu ilgtspējīgu ekonomisko attīstību; šajā sakarā uzsver, cik svarīga ir tirdzniecība starp dienvidu valstīm, lai panāktu šo valstu ekonomisko attīstību;

| 14. | uzskata, ka ilgtermiņā ir jāveicina reģionālā ekonomiskā un tirdzniecības sadarbība, kuras rezultātā varētu noslēgt brīvās tirdzniecības nolīgumus; vienlaikus norāda, ka dažādās reģionālās situācijās brīvās tirdzniecības nolīgumu noslēgšanā rodas sarežģījumi; uzskata, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības nolīgumiem jāpiešķir prioritāte, ņemot vērā izejvielu tirdzniecības nozīmi šajā reģionā; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka ilgtermiņā ir jāveicina reģionālā ekonomiskā un tirdzniecības sadarbība, kuras rezultātā varētu noslēgt brīvās tirdzniecības nolīgumus; vienlaikus norāda, ka dažādās reģionālās situācijās brīvās tirdzniecības nolīgumu noslēgšanā rodas sarežģījumi; uzskata, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības nolīgumiem jāpiešķir prioritāte, ņemot vērā izejvielu tirdzniecības nozīmi šajā reģionā;

| 15. | mudina jaunattīstības valstis un jo īpaši mazattīstības valstis nodrošināt nepieciešamās investīcijas un konsolidēt ekonomisko diversifikāciju, nostiprinot infrastruktūru un uzlabojot institucionālo spēju, sekmējot labu pārvaldību saistībā ar ekonomiskās attīstības pārvaldību, kā arī atvieglinot mazo ražotāju ražoto preču piekļuvi vietējiem tirgiem un izplatīšanu tajos, kas arī stiprinās reģionālo integrāciju un ekonomikas, mudina Komisiju izmantot tirdzniecībai paredzēto atbalstu kā svarīgu instrumentu tehnoloģiju nodošanas mehānismu izstrādei un pašreizējo mehānismu nostiprināšanai, it īpaši kā līdzekli klimata pārmaiņu pārvaldīšanai; lūdz Komisiju veicināt to ieņēmumu pārredzamību, ko gūst no izejvielu tirdzniecības, izmantojot tādas programmas kā Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvu (EITI); |
| --- | --- |

15.

mudina jaunattīstības valstis un jo īpaši mazattīstības valstis nodrošināt nepieciešamās investīcijas un konsolidēt ekonomisko diversifikāciju, nostiprinot infrastruktūru un uzlabojot institucionālo spēju, sekmējot labu pārvaldību saistībā ar ekonomiskās attīstības pārvaldību, kā arī atvieglinot mazo ražotāju ražoto preču piekļuvi vietējiem tirgiem un izplatīšanu tajos, kas arī stiprinās reģionālo integrāciju un ekonomikas, mudina Komisiju izmantot tirdzniecībai paredzēto atbalstu kā svarīgu instrumentu tehnoloģiju nodošanas mehānismu izstrādei un pašreizējo mehānismu nostiprināšanai, it īpaši kā līdzekli klimata pārmaiņu pārvaldīšanai; lūdz Komisiju veicināt to ieņēmumu pārredzamību, ko gūst no izejvielu tirdzniecības, izmantojot tādas programmas kā Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvu (EITI);

| 16. | mudina Komisiju un ES uzņēmumus veicināt videi nekaitīgu tehnoloģiju izplatīšanu un izdarīt ieguldījumus šajā jomā; |
| --- | --- |

16.

mudina Komisiju un ES uzņēmumus veicināt videi nekaitīgu tehnoloģiju izplatīšanu un izdarīt ieguldījumus šajā jomā;

| 17. | uzskata, ka Dohas Attīstības programmai visos izejvielu tirgos jānodrošina godīgas, līdzsvarotas, atbilstīgas un tirgus atvēršanu nosakošas saistības; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka Dohas Attīstības programmai visos izejvielu tirgos jānodrošina godīgas, līdzsvarotas, atbilstīgas un tirgus atvēršanu nosakošas saistības;

| 18. | atzīst, ka Dohas attīstības programmas sarunu rezultāti ievērojami samazinās tarifu eskalāciju; norāda, ka Eiropas Savienība jau ir atteikusies no lauksaimniecības produktu tarifu piemērošanas vismazāk attīstītajām valstīm (izmantojot iniciatīvu “Viss, izņemot ieročus”) un daudzām ĀKK valstīm (izmantojot ekonomisko partnerattiecību nolīgumus), kā arī atbalsta jaunattīstības valstis, identificējot un ieviešot noteikumus par īpašām precēm un efektīviem drošības mehānismiem to tirgu un produkcijas ilgtspējībai; |
| --- | --- |

18.

atzīst, ka Dohas attīstības programmas sarunu rezultāti ievērojami samazinās tarifu eskalāciju; norāda, ka Eiropas Savienība jau ir atteikusies no lauksaimniecības produktu tarifu piemērošanas vismazāk attīstītajām valstīm (izmantojot iniciatīvu “Viss, izņemot ieročus”) un daudzām ĀKK valstīm (izmantojot ekonomisko partnerattiecību nolīgumus), kā arī atbalsta jaunattīstības valstis, identificējot un ieviešot noteikumus par īpašām precēm un efektīviem drošības mehānismiem to tirgu un produkcijas ilgtspējībai;

| 19. | lūdz Eiropas Savienības dalībvalstis, kā arī to partnerus visā pasaulē, tostarp jaunās tirgus ekonomikas valstis, ratificēt galvenos Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) darba standartus un atbilstošās Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (OECD) vadlīnijas, jo īpaši attiecībā uz izejvielu izpēti un pārstrādi; uzskata, ka pilsoniskās sabiedrības un valstu parlamentu iesaistīšana ir būtiski svarīga, lai nodrošinātu ekoloģiski un sociālekonomiski ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

19.

lūdz Eiropas Savienības dalībvalstis, kā arī to partnerus visā pasaulē, tostarp jaunās tirgus ekonomikas valstis, ratificēt galvenos Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) darba standartus un atbilstošās Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (OECD) vadlīnijas, jo īpaši attiecībā uz izejvielu izpēti un pārstrādi; uzskata, ka pilsoniskās sabiedrības un valstu parlamentu iesaistīšana ir būtiski svarīga, lai nodrošinātu ekoloģiski un sociālekonomiski ilgtspējīgu attīstību;

| 20. | norāda, ka spekulācija spēcīgi ietekmē izejvielu un preču cenu veidošanos un līdz ar to palielinās nestabilitāte; |
| --- | --- |

20.

norāda, ka spekulācija spēcīgi ietekmē izejvielu un preču cenu veidošanos un līdz ar to palielinās nestabilitāte;

| 21. | aicina Komisiju ieviest visaptverošu un līdzsvarotu stratēģiju attiecībā uz izejvielu pieejamību, ņemot vērā gan ES rūpniecības uzņēmumu, gan jaunattīstības valstu intereses; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju ieviest visaptverošu un līdzsvarotu stratēģiju attiecībā uz izejvielu pieejamību, ņemot vērā gan ES rūpniecības uzņēmumu, gan jaunattīstības valstu intereses;

| 22. | aicina Komisiju pārskatīt tās piemērojamo kompensējošo finansējumu sistēmu FLEX, lai nodrošinātu, ka tā ir atbilstoša un efektīva, atbalstot jaunattīstības valstis un jo īpaši vismazāk attīstītās valstis; uzskata, ka ir nepieciešami atbilstoši pasākumi, kas jāīsteno valsts līmenī, lai atbalstītu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konferences par tirdzniecību un attīstību (UNCTAD) darbu; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju pārskatīt tās piemērojamo kompensējošo finansējumu sistēmu FLEX, lai nodrošinātu, ka tā ir atbilstoša un efektīva, atbalstot jaunattīstības valstis un jo īpaši vismazāk attīstītās valstis; uzskata, ka ir nepieciešami atbilstoši pasākumi, kas jāīsteno valsts līmenī, lai atbalstītu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konferences par tirdzniecību un attīstību (UNCTAD) darbu;

| 23. | aicina Komisiju vākt datus un apkopot statistiku par izejvielu un neapstrādātu preču starptautisko tirdzniecību reālā izteiksmē; uzskata, ka ir jāgūst skaidrs priekšstats par tādu izejvielu un neapstrādātu preču pasaules tirdzniecības plūsmām, neņemot vērā pilnībā spekulatīvus darījumus, lai tādējādi mērķtiecīgāk izmantotu ekonomikas politikas pasākumus; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju vākt datus un apkopot statistiku par izejvielu un neapstrādātu preču starptautisko tirdzniecību reālā izteiksmē; uzskata, ka ir jāgūst skaidrs priekšstats par tādu izejvielu un neapstrādātu preču pasaules tirdzniecības plūsmām, neņemot vērā pilnībā spekulatīvus darījumus, lai tādējādi mērķtiecīgāk izmantotu ekonomikas politikas pasākumus;

| 24. | atzīst, ka lauksaimniecības pārtikas produktu un lauksaimniecības preču tirdzniecības liberalizācija sīkzemniekiem jaunattīstības valstīs un jo īpaši vismazāk attīstītajās valstīs izraisījusi daudz jaunas problēmas; tā kā sīkzemnieki galvenokārt ir sievietes, tas viņas var nesamērīgi negatīvi ietekmēt, ja viņas nespēs tikt galā ar ārējo konkurenci; |
| --- | --- |

24.

atzīst, ka lauksaimniecības pārtikas produktu un lauksaimniecības preču tirdzniecības liberalizācija sīkzemniekiem jaunattīstības valstīs un jo īpaši vismazāk attīstītajās valstīs izraisījusi daudz jaunas problēmas; tā kā sīkzemnieki galvenokārt ir sievietes, tas viņas var nesamērīgi negatīvi ietekmēt, ja viņas nespēs tikt galā ar ārējo konkurenci;

| 25. | uzsver, ka tiesības uz pārtiku ir pamattiesības un ka piekļuve pārtikai jāuzlabo tā, lai ikviens vienmēr saņemtu pietiekamu daudzumu pārtikas un varētu dzīvot aktīvu un veselīgu dzīvi; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka tiesības uz pārtiku ir pamattiesības un ka piekļuve pārtikai jāuzlabo tā, lai ikviens vienmēr saņemtu pietiekamu daudzumu pārtikas un varētu dzīvot aktīvu un veselīgu dzīvi;

| 26. | tādēļ noteikti iesaka veikt visus vajadzīgos pasākumus Eiropas un plašākā starptautiskā mērogā, lai nodrošinātu mērenas cenas, kas būtu tūlītējs pārtikas krīzes risinājums; ilgākā termiņā ir vajadzīgs atbilstošs regulējums cīņai pret spekulācijām; turklāt iesaka pārbaudīt valstu un starptautisko uzraudzības iestāžu varu un kompetenci pārtikas preču jomā, lai nodrošinātu, ka nākotnē tiek garantēta tirgu stabilitāte un drošība un ka ar spekulācijām netiek pārkāptas tiesības uz pārtiku; |
| --- | --- |

26.

tādēļ noteikti iesaka veikt visus vajadzīgos pasākumus Eiropas un plašākā starptautiskā mērogā, lai nodrošinātu mērenas cenas, kas būtu tūlītējs pārtikas krīzes risinājums; ilgākā termiņā ir vajadzīgs atbilstošs regulējums cīņai pret spekulācijām; turklāt iesaka pārbaudīt valstu un starptautisko uzraudzības iestāžu varu un kompetenci pārtikas preču jomā, lai nodrošinātu, ka nākotnē tiek garantēta tirgu stabilitāte un drošība un ka ar spekulācijām netiek pārkāptas tiesības uz pārtiku;

| 27. | atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota ANO darba grupa, kurai ir plašas pilnvaras un kura nodarbojas ar pašreizējās pārtikas krīzes un tās radītās nabadzības novēršanu. Mudina pasaules lielāko valstu vadītājus piedalīties Augsta līmeņa konferencē par pārtikas drošību pasaulē, kas notiks Romā (2008. gada 3.—5. jūnijā); |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota ANO darba grupa, kurai ir plašas pilnvaras un kura nodarbojas ar pašreizējās pārtikas krīzes un tās radītās nabadzības novēršanu. Mudina pasaules lielāko valstu vadītājus piedalīties Augsta līmeņa konferencē par pārtikas drošību pasaulē, kas notiks Romā (2008. gada 3.—5. jūnijā);

| 28. | atbalsta jaunattīstības valstis centienos nodrošināt pārtikas pieejamību vietējiem iedzīvotājiem; uzskata, ka jāturpina nostiprināt dzīvotspējīgu politisko telpu, lai veicinātu valstu noteikumus un pasākumus šīs nozares attīstībai, kā arī atbalstītu sievietes, kas veic galveno pienākumu — savu ģimeņu un vietējās sabiedrības nodrošināšanu ar pārtiku; |
| --- | --- |

28.

atbalsta jaunattīstības valstis centienos nodrošināt pārtikas pieejamību vietējiem iedzīvotājiem; uzskata, ka jāturpina nostiprināt dzīvotspējīgu politisko telpu, lai veicinātu valstu noteikumus un pasākumus šīs nozares attīstībai, kā arī atbalstītu sievietes, kas veic galveno pienākumu — savu ģimeņu un vietējās sabiedrības nodrošināšanu ar pārtiku;

| 29. | norāda, ka paaugstinātas lauksaimniecības pārtikas produktu un preču cenas var nelabvēlīgi ietekmēt attīstības valstu pārtikas nodrošinājumu un pašreizējo piekļuvi pārtikai, radot bada, pārtikas nepietiekamības un pārtikas karu draudus attīstības valstu nabadzīgāko iedzīvotāju vidū; steidzami aicina palielināt humāno palīdzību, lai mazinātu pārtikas krīzi, kura apdraud 100 miljonu cilvēku dzīvības; |
| --- | --- |

29.

norāda, ka paaugstinātas lauksaimniecības pārtikas produktu un preču cenas var nelabvēlīgi ietekmēt attīstības valstu pārtikas nodrošinājumu un pašreizējo piekļuvi pārtikai, radot bada, pārtikas nepietiekamības un pārtikas karu draudus attīstības valstu nabadzīgāko iedzīvotāju vidū; steidzami aicina palielināt humāno palīdzību, lai mazinātu pārtikas krīzi, kura apdraud 100 miljonu cilvēku dzīvības;

| 30. | aicina Padomi un Komisiju nodrošināt, lai Eiropas Savienības parakstītie daudzpusējie, reģionālie un divpusējie tirdzniecības nolīgumi atbilstu mērķim par ilgtspējīgu attīstību; aicina Komisiju veikt nepieciešamos likumdošanas pasākumus, lai nodrošinātu tās tirdzniecības ilgtspējīgas ietekmes novērtējumu (SIA) integrāciju Eiropas Savienības tirdzniecības politikas izstrādē, it īpaši no klimata, dzimumu un ilgtspējīgas attīstības perspektīvas; |
| --- | --- |

30.

aicina Padomi un Komisiju nodrošināt, lai Eiropas Savienības parakstītie daudzpusējie, reģionālie un divpusējie tirdzniecības nolīgumi atbilstu mērķim par ilgtspējīgu attīstību; aicina Komisiju veikt nepieciešamos likumdošanas pasākumus, lai nodrošinātu tās tirdzniecības ilgtspējīgas ietekmes novērtējumu (SIA) integrāciju Eiropas Savienības tirdzniecības politikas izstrādē, it īpaši no klimata, dzimumu un ilgtspējīgas attīstības perspektīvas;

| 31. | atzinīgi vērtē Komisijas izteikumu par to, ka tā 2008. gadā tā iesniegs paziņojumu, kura mērķis būs uzlabot nosacījumus saistībā ar minerālu un otrreizējo izejvielu ilgtspējīgu pieejamību ES un starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē Komisijas izteikumu par to, ka tā 2008. gadā tā iesniegs paziņojumu, kura mērķis būs uzlabot nosacījumus saistībā ar minerālu un otrreizējo izejvielu ilgtspējīgu pieejamību ES un starptautiskā līmenī;

| 32. | norāda uz pieaugušo kritiku, kas saistīta ar ieguvumu ekonomiskas un vides jomā no agrodegvielas ražošanas; aicina Komisiju veicināt pētniecību un jauninājumus saistībā ar ilgtspējīgu izejvielu piegādi, izmantojot efektīvu resursu ieguvi un attīstību, kā arī efektīvi izlietojot un reģenerējot materiālus; |
| --- | --- |

32.

norāda uz pieaugušo kritiku, kas saistīta ar ieguvumu ekonomiskas un vides jomā no agrodegvielas ražošanas; aicina Komisiju veicināt pētniecību un jauninājumus saistībā ar ilgtspējīgu izejvielu piegādi, izmantojot efektīvu resursu ieguvi un attīstību, kā arī efektīvi izlietojot un reģenerējot materiālus;

| 33. | uzskata, ka izejvielu un neapstrādātu preču ieguvei, savākšanai un ražošanai jānotiek saskaņā ar ilgtspējības principu, ievērojot ekosistēmu dabiskos procesus, nevis mainot tos; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka izejvielu un neapstrādātu preču ieguvei, savākšanai un ražošanai jānotiek saskaņā ar ilgtspējības principu, ievērojot ekosistēmu dabiskos procesus, nevis mainot tos;

| 34. | mudina Komisiju pastiprināt centienus panākt starptautisku nolīgumu par konfliktu resursiem, kura galvenais mērķis būtu aizliegt visu to resursu tirdzniecību, kas stimulē bruņotus konfliktus vai rodas no tiem, tajā pašā laikā neatlaidīgi pieprasa izstrādāt regulu, kas aizliedz konflikta resursu tirdzniecību un realizāciju Eiropas Savienībā un mudina visas valstis, kas iesaistītas dimantu tirdzniecībā, pilnībā atbalstīt Kimberlijas sertifikācijas shēmu starptautiskajai tirdzniecībai ar neapstrādātajiem dimantiem; aicina veicināt pārredzamību, izmantojot Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvu (EITI) un citas iniciatīvas; |
| --- | --- |

34.

mudina Komisiju pastiprināt centienus panākt starptautisku nolīgumu par konfliktu resursiem, kura galvenais mērķis būtu aizliegt visu to resursu tirdzniecību, kas stimulē bruņotus konfliktus vai rodas no tiem, tajā pašā laikā neatlaidīgi pieprasa izstrādāt regulu, kas aizliedz konflikta resursu tirdzniecību un realizāciju Eiropas Savienībā un mudina visas valstis, kas iesaistītas dimantu tirdzniecībā, pilnībā atbalstīt Kimberlijas sertifikācijas shēmu starptautiskajai tirdzniecībai ar neapstrādātajiem dimantiem; aicina veicināt pārredzamību, izmantojot Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvu (EITI) un citas iniciatīvas;

| 35. | atkārto savu aicinājumu Padomei un Komisijai veicināt godīgu tirdzniecību un citas neatkarīgi uzraudzītas tirdzniecības iniciatīvas, kas palīdz attīstīt sociālos un vides standartus, atbalstot mazos un marginalizētos ražotājus jaunattīstības valstīs, mudina valsts iestādes Eiropas Savienībā integrēt godīgas tirdzniecības un ilgtspējības kritērijus tās rīkotajos atklātajos konkursos, kā arī iepirkumu politikā; |
| --- | --- |

35.

atkārto savu aicinājumu Padomei un Komisijai veicināt godīgu tirdzniecību un citas neatkarīgi uzraudzītas tirdzniecības iniciatīvas, kas palīdz attīstīt sociālos un vides standartus, atbalstot mazos un marginalizētos ražotājus jaunattīstības valstīs, mudina valsts iestādes Eiropas Savienībā integrēt godīgas tirdzniecības un ilgtspējības kritērijus tās rīkotajos atklātajos konkursos, kā arī iepirkumu politikā;

| 36. | pauž bažas, ka zemes resursu pieaugoša daļa tiek izmantota lopu audzēšanai; atgādina iepriekšminēto ANO pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 2006. gada novembra ziņojumu “Lopkopības garā ēna”, kurā novērtēts, ka gaļas rūpniecība un lopu audzēšana izraisa 18 % no pasaules kopējās siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijām, kas paātrina arī mežu izciršanu jaunattīstības valstīs; aicina Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus šajā nozarē, kā arī saistībā ar starptautiskajām sarunām par klimata pārmaiņām izveidot stimulējošus mehānismus, lai novērstu mežu izciršanu; |
| --- | --- |

36.

pauž bažas, ka zemes resursu pieaugoša daļa tiek izmantota lopu audzēšanai; atgādina iepriekšminēto ANO pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 2006. gada novembra ziņojumu “Lopkopības garā ēna”, kurā novērtēts, ka gaļas rūpniecība un lopu audzēšana izraisa 18 % no pasaules kopējās siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijām, kas paātrina arī mežu izciršanu jaunattīstības valstīs; aicina Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus šajā nozarē, kā arī saistībā ar starptautiskajām sarunām par klimata pārmaiņām izveidot stimulējošus mehānismus, lai novērstu mežu izciršanu;

| 37. | uzskata, ka ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīva (EITI), kuras mērķis ir stiprināt pārvaldību, uzlabojot pārredzamību un atbildību ieguves nozarē, ir jāīsteno visā pasaulē, lai jaunattīstības valstīm nodrošinātu labākas iespējas saņemt līdzvērtīgu cenu par saviem dabas resursiem; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīva (EITI), kuras mērķis ir stiprināt pārvaldību, uzlabojot pārredzamību un atbildību ieguves nozarē, ir jāīsteno visā pasaulē, lai jaunattīstības valstīm nodrošinātu labākas iespējas saņemt līdzvērtīgu cenu par saviem dabas resursiem;

| 38. | uzsver, ka augstas naftas cenas pastiprina nepieciešamību enerģētikas politikā izmantot steidzamu un atšķirīgu pieeju, kuras mērķis ir uzlabot energoefektivitāti un palielināt citu enerģijas avotu, starp tiem arī atjaunīgo enerģijas avotu, izmantošanu; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka augstas naftas cenas pastiprina nepieciešamību enerģētikas politikā izmantot steidzamu un atšķirīgu pieeju, kuras mērķis ir uzlabot energoefektivitāti un palielināt citu enerģijas avotu, starp tiem arī atjaunīgo enerģijas avotu, izmantošanu;

| 39. | saprot, ka klimata pārmaiņas visasāk skars sabiedrības, kas jau saskaras ar ievērojamām sociālām un ekonomiskām problēmām; izprot, ka sievietes ir īpaši neaizsargāta grupa; mudina pielikt pūliņus, lai pielāgotos vietējam līmenim, izmantojot atbilstošu finanšu un tehnisko starptautisko palīdzību; |
| --- | --- |

39.

saprot, ka klimata pārmaiņas visasāk skars sabiedrības, kas jau saskaras ar ievērojamām sociālām un ekonomiskām problēmām; izprot, ka sievietes ir īpaši neaizsargāta grupa; mudina pielikt pūliņus, lai pielāgotos vietējam līmenim, izmantojot atbilstošu finanšu un tehnisko starptautisko palīdzību;

| 40. | pauž bažas, ka Ķīna neļauj ārvalstu uzņēmumiem iegādāties kontrolpaketi tādās nozarēs kā tērauda rūpniecība un ir ieviesusi dažādus mehānismus, kas ierobežo metālu izejvielu eksportu vai nodrošina valdības atbalstu šo izejvielu iegādei no ārējiem avotiem; atzīst, ka šāda prakse rada nopietnus sarežģījumus ES rūpniecības interesēm, respektējot mērķus saistībā ar klimata pārmaiņām un eksportējot enerģijas taupīšanas, atjaunīgo enerģijas avotu izmantošanas un resursu efektīvas lietošanas tehnoloģijas, un ka šis jautājums jārisina, izmantojot visus pieejamos instrumentus, tostarp veicinot tehnoloģijas nodošanu, gan ar politiskiem līdzekļiem, gan finansiāli; |
| --- | --- |

40.

pauž bažas, ka Ķīna neļauj ārvalstu uzņēmumiem iegādāties kontrolpaketi tādās nozarēs kā tērauda rūpniecība un ir ieviesusi dažādus mehānismus, kas ierobežo metālu izejvielu eksportu vai nodrošina valdības atbalstu šo izejvielu iegādei no ārējiem avotiem; atzīst, ka šāda prakse rada nopietnus sarežģījumus ES rūpniecības interesēm, respektējot mērķus saistībā ar klimata pārmaiņām un eksportējot enerģijas taupīšanas, atjaunīgo enerģijas avotu izmantošanas un resursu efektīvas lietošanas tehnoloģijas, un ka šis jautājums jārisina, izmantojot visus pieejamos instrumentus, tostarp veicinot tehnoloģijas nodošanu, gan ar politiskiem līdzekļiem, gan finansiāli;

| 41. | norāda, ka dažu jauno tirgus ekonomikas valstu, īpaši Ķīnas, jaunajai tirdzniecības politikai visā pasaulē, īpaši Āfrikā, kurus nav iespējams saglabāt līdzšinējā apmērā, vislielākā mērā, turklāt negatīvi, ietekmē piekļuves nodrošinājumu neapstrādātām precēm visā pasaulē; uzsver nepieciešamību pārvarēt pašreizējo pieeju, kuras pamatā ir dalībvalstu “viens pret vienu” attiecības, neņemot vērā atsauces uz cilvēktiesībām, korporatīvo sociālo atbildību, kā arī vides un sociālajiem standartiem, lai tās vietā izmantotu daudzpusēju pieeju, kuras pamatā ir resursu pietiekamības un izmantošanas ilgtspējības kritērijs; |
| --- | --- |

41.

norāda, ka dažu jauno tirgus ekonomikas valstu, īpaši Ķīnas, jaunajai tirdzniecības politikai visā pasaulē, īpaši Āfrikā, kurus nav iespējams saglabāt līdzšinējā apmērā, vislielākā mērā, turklāt negatīvi, ietekmē piekļuves nodrošinājumu neapstrādātām precēm visā pasaulē; uzsver nepieciešamību pārvarēt pašreizējo pieeju, kuras pamatā ir dalībvalstu “viens pret vienu” attiecības, neņemot vērā atsauces uz cilvēktiesībām, korporatīvo sociālo atbildību, kā arī vides un sociālajiem standartiem, lai tās vietā izmantotu daudzpusēju pieeju, kuras pamatā ir resursu pietiekamības un izmantošanas ilgtspējības kritērijs;

| 42. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu turpināt visu pašreizējo instrumentu izmantošanu, lai novērstu tādu tirdzniecības praksi kā starptautisku tirdzniecības nolīgumu pārkāpšanu, kā tas norādīts iepriekš minētajā paziņojumā par metālrūpniecības konkurētspēju; |
| --- | --- |

42.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu turpināt visu pašreizējo instrumentu izmantošanu, lai novērstu tādu tirdzniecības praksi kā starptautisku tirdzniecības nolīgumu pārkāpšanu, kā tas norādīts iepriekš minētajā paziņojumā par metālrūpniecības konkurētspēju;

*

- *

| 43. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem un attiecīgajām starptautiskajām organizācijām, piemēram, UNCTAD, PTO, Pasaules Bankai, Kopējam plaša patēriņa preču fondam (CFC) un ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijai (FAO). |
| --- | --- |

43.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem un attiecīgajām starptautiskajām organizācijām, piemēram, UNCTAD, PTO, Pasaules Bankai, Kopējam plaša patēriņa preču fondam (CFC) un ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijai (FAO).

---

(1)  OV C 272 E, 13.11.2003., 277. lpp.

(2)  OV C 39 E, 13.2.2004., 79. lpp.

(3)  OV C 64 E, 12.3.2004., 607. lpp.

(4)  OV C 298 E, 8.12.2006., 261. lpp.

(5)  OV C 287 E, 29.11.2007., 548. lpp.

(6)  OV C 102 E, 24.4.2008., 128. lpp.

(7)  OV C 102 E, 24.4.2008., 291. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0576.

---

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/12

---

Stratēģija attālākajiem reģioniem: novērtējums un perspektīvas

P6_TA(2008)0210

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija rezolūcija par stratēģiju nomaļajiem reģioniem: sasniegumi un nākotnes perspektīvas (2008/2010(INI))

(2009/C 279 E/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 12. septembra paziņojumu “Stratēģija nomaļajiem reģioniem: sasniegumi un perspektīvas”(COM(2007)0507), 2004. gada 12. maija (COM(2004)0343) un 2004. gada 23. augusta paziņojumus “Uzlabota partnerība nomaļajiem reģioniem: kopsavilkums un perspektīvas” (COM(2004)0543), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 12. septembra paziņojumu “Stratēģija nomaļajiem reģioniem: sasniegumi un perspektīvas”(COM(2007)0507), 2004. gada 12. maija (COM(2004)0343) un 2004. gada 23. augusta paziņojumus “Uzlabota partnerība nomaļajiem reģioniem: kopsavilkums un perspektīvas” (COM(2004)0543),

| — | ņemot vērā EK līguma 299. panta 2. punktu, ko pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā aizstāj ar Līguma par ES darbību 349. un 355. punktu par nomaļāko reģionu specifiku, kā arī Līguma par ES darbību 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 299. panta 2. punktu, ko pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā aizstāj ar Līguma par ES darbību 349. un 355. punktu par nomaļāko reģionu specifiku, kā arī Līguma par ES darbību 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā Briseles 2007. gada 14. decembra Eiropadomes prezidentūras secinājumu 60. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Briseles 2007. gada 14. decembra Eiropadomes prezidentūras secinājumu 60. punktu,

| — | ņemot vērā nomaļāko reģionu priekšsēdētāju 13. konferences nobeiguma deklarāciju, kas parakstīta Madeirā 2007. gada 5. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nomaļāko reģionu priekšsēdētāju 13. konferences nobeiguma deklarāciju, kas parakstīta Madeirā 2007. gada 5. oktobrī,

| — | ņemot vērā 2000. gada 25. oktobra rezolūciju par Komisijas ziņojumu par pasākumiem 299. panta 2. punkta īstenošanai: Eiropas Savienības nomaļie reģioni (1), 2005. gada 7. jūlija nostāju par priekšlikumu Padomes regulai par īpašiem pasākumiem lauksaimniecības nozarē Eiropas Savienības attālāko reģionu atbalstam (2) un 2005. gada 28. septembra rezolūciju par par ciešākām partnerattiecībām nomaļajiem reģioniem (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 25. oktobra rezolūciju par Komisijas ziņojumu par pasākumiem 299. panta 2. punkta īstenošanai: Eiropas Savienības nomaļie reģioni (1), 2005. gada 7. jūlija nostāju par priekšlikumu Padomes regulai par īpašiem pasākumiem lauksaimniecības nozarē Eiropas Savienības attālāko reģionu atbalstam (2) un 2005. gada 28. septembra rezolūciju par par ciešākām partnerattiecībām nomaļajiem reģioniem (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Zivsaimniecības komitejas atzinumu (A6-0158/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Zivsaimniecības komitejas atzinumu (A6-0158/2008),

| A. | tā kā Azoru salām, Kanāriju salām, Gvadelupai, Gajānai, Madeirai, Martinikai, Reinjonai raksturīga nelabvēlīgo apstākļu pastāvība, intensitāte un kumulatīvā ietekme, tostarp liels attālums no Eiropas kontinenta, tas, ka tās ir salas vai mazas teritorijas, sarežģīts klimats un reljefs, tirgus ierobežotība; |
| --- | --- |

A.

tā kā Azoru salām, Kanāriju salām, Gvadelupai, Gajānai, Madeirai, Martinikai, Reinjonai raksturīga nelabvēlīgo apstākļu pastāvība, intensitāte un kumulatīvā ietekme, tostarp liels attālums no Eiropas kontinenta, tas, ka tās ir salas vai mazas teritorijas, sarežģīts klimats un reljefs, tirgus ierobežotība;

| B. | tā kā Senmartēna un Sentbartolomeja, kas gan administratīvi, gan politiski ir atdalītas no Gvadelupas, kā jaunie nomaļie rajoni (NR) tiek minēti Līguma par ES darbību 349. un 355. punktā (EK līgums, kas grozīts ar Lisabonas līgumu); |
| --- | --- |

B.

tā kā Senmartēna un Sentbartolomeja, kas gan administratīvi, gan politiski ir atdalītas no Gvadelupas, kā jaunie nomaļie rajoni (NR) tiek minēti Līguma par ES darbību 349. un 355. punktā (EK līgums, kas grozīts ar Lisabonas līgumu);

| C. | tā kā NR tautsaimniecības struktūra, ko raksturo cieša saistība ar lauksaimniecību un zivsaimniecību, kas kopā ar pakalpojumiem (jo īpaši tūrismu) ir tautsaimnieciska darbība, kura ir ļoti svarīga rezerve nodarbinātības ziņā šajos reģionos; |
| --- | --- |

C.

tā kā NR tautsaimniecības struktūra, ko raksturo cieša saistība ar lauksaimniecību un zivsaimniecību, kas kopā ar pakalpojumiem (jo īpaši tūrismu) ir tautsaimnieciska darbība, kura ir ļoti svarīga rezerve nodarbinātības ziņā šajos reģionos;

| D. | tā kā sociāli ekonomiskā ziņā NR ir atkarīgi no šo reģionu ekskluzīvo ekonomikas zonu (EEZ) zivsaimniecības resursiem un tā kā šo reģionu zvejas apgabali bioloģiskā ziņā ir ļoti neaizsargāti; |
| --- | --- |

D.

tā kā sociāli ekonomiskā ziņā NR ir atkarīgi no šo reģionu ekskluzīvo ekonomikas zonu (EEZ) zivsaimniecības resursiem un tā kā šo reģionu zvejas apgabali bioloģiskā ziņā ir ļoti neaizsargāti;

| E. | tā kā NR tiešo ģeogrāfisko vidi raksturo ļoti ierobežota tirgus iespēja, savukārt NR tirgi ir ļoti pievilcīgi trešām kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

E.

tā kā NR tiešo ģeogrāfisko vidi raksturo ļoti ierobežota tirgus iespēja, savukārt NR tirgi ir ļoti pievilcīgi trešām kaimiņvalstīm;

| F. | tā kā NR atrodas pilnīgā atkarībā no transporta līdzekļiem un papildizmaksas, kas saistītas ar cilvēku un preču pārvadājumiem, nepietiekamais transporta biežums un pārklājums, paaugstinātie tarifi, grūtības ieviest vai uzturēt transportu reģionālā līmenī ir galvenie šķēršļi NR tautsaimniecības attīstībai un piekļuvei NR; |
| --- | --- |

F.

tā kā NR atrodas pilnīgā atkarībā no transporta līdzekļiem un papildizmaksas, kas saistītas ar cilvēku un preču pārvadājumiem, nepietiekamais transporta biežums un pārklājums, paaugstinātie tarifi, grūtības ieviest vai uzturēt transportu reģionālā līmenī ir galvenie šķēršļi NR tautsaimniecības attīstībai un piekļuvei NR;

| G. | tā kā pēdējo trīs gadu laikā NR tieši skar svarīgas Kopienas reformas, tostarp finanšu plāna, reģionālās politikas 2007.—2013. gadam, Eiropas Zivsaimniecības fonda, Eiropas Lauksaimniecības un lauku attīstības fonda, valsts atbalsta, cukura un banānu koptirgus organizāciju, Īpašās izvēles programmas atkarībā no attāluma un novietojuma (POSEI) reformas attiecībā uz lauksaimniecību un zivsaimniecību, tā kā šīm izmaiņām bieži vien bija nopietnas sekas šajos reģionos; |
| --- | --- |

G.

tā kā pēdējo trīs gadu laikā NR tieši skar svarīgas Kopienas reformas, tostarp finanšu plāna, reģionālās politikas 2007.—2013. gadam, Eiropas Zivsaimniecības fonda, Eiropas Lauksaimniecības un lauku attīstības fonda, valsts atbalsta, cukura un banānu koptirgus organizāciju, Īpašās izvēles programmas atkarībā no attāluma un novietojuma (POSEI) reformas attiecībā uz lauksaimniecību un zivsaimniecību, tā kā šīm izmaiņām bieži vien bija nopietnas sekas šajos reģionos;

| H. | tā kā Eiropas Savienības politiskās prioritātes, kurām jāatbilst aizvien stingrākām starptautiskām saistībām, ko uzspiež globalizācija, jo īpaši attiecībā uz PTO, dažkārt ir pretrunā īpašajai intervencei, kas ieviesta NR labā; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas Savienības politiskās prioritātes, kurām jāatbilst aizvien stingrākām starptautiskām saistībām, ko uzspiež globalizācija, jo īpaši attiecībā uz PTO, dažkārt ir pretrunā īpašajai intervencei, kas ieviesta NR labā;

| I. | tā kā NR īpatsvars ir ievērojami samazinājies Eiropas Savienībai paplašinoties no 12 līdz 27 dalībvalstīm; |
| --- | --- |

I.

tā kā NR īpatsvars ir ievērojami samazinājies Eiropas Savienībai paplašinoties no 12 līdz 27 dalībvalstīm;

| J. | tā kā NR tēls, ko bieži vien pielīdzina tādiem reģioniem, kuros tiek ieguldīts Kopienas vai valsts finansējums, neparādot šā finansējuma pozitīvo ietekmi, netiek kompensēta ar to patieso pievienoto vērtību, ko tie Eiropas Savienībai sniedz vides, kultūras, ģeostratēģijas, kā arī kosmosa jomā, kas ir priekšrocības, kuras nav pamanāmas uzreiz; |
| --- | --- |

J.

tā kā NR tēls, ko bieži vien pielīdzina tādiem reģioniem, kuros tiek ieguldīts Kopienas vai valsts finansējums, neparādot šā finansējuma pozitīvo ietekmi, netiek kompensēta ar to patieso pievienoto vērtību, ko tie Eiropas Savienībai sniedz vides, kultūras, ģeostratēģijas, kā arī kosmosa jomā, kas ir priekšrocības, kuras nav pamanāmas uzreiz;

| K. | tā ka NR rada Eiropai ļoti izdevīgu pozīciju Karību reģiona centrā, kaimiņos Mercosur, gar Āfrikas krastiem, Indijas un Atlantijas okeānā, kas dod iespēju ES pretendēt uz plašāko pasaules jūras telpu ar 25 miljoniem km2 ekskluzīvas tautsaimnieciskas teritorijas, kas bagāta visa veida resursiem, |
| --- | --- |

K.

tā ka NR rada Eiropai ļoti izdevīgu pozīciju Karību reģiona centrā, kaimiņos Mercosur, gar Āfrikas krastiem, Indijas un Atlantijas okeānā, kas dod iespēju ES pretendēt uz plašāko pasaules jūras telpu ar 25 miljoniem km2 ekskluzīvas tautsaimnieciskas teritorijas, kas bagāta visa veida resursiem,

Ciešākas partnerības ar nomaļākajiem reģioniem kopsavilkums

| 1. | pozitīvi vērtē, ka trīs gadus pēc tik nozīmīgu politisku dokumentu publicēšanas par ciešāku sadarbību ar nomaļākajiem reģioniem, Komisija iesniedz jaunu paziņojumu par šo jautājumu; |
| --- | --- |

1.

pozitīvi vērtē, ka trīs gadus pēc tik nozīmīgu politisku dokumentu publicēšanas par ciešāku sadarbību ar nomaļākajiem reģioniem, Komisija iesniedz jaunu paziņojumu par šo jautājumu;

| 2. | prasa, lai, ņemot vērā izskatāmo jautājumu apjomu un attiecīgo politikas jomu sarežģītību, Komisijā tiktu saglabāts Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts, kas atbild par NR, lai tiktu palielināts tās darbinieku skaits, lai nodrošinātu nepieciešamos līdzekļus tās uzdevumu veikšanai; |
| --- | --- |

2.

prasa, lai, ņemot vērā izskatāmo jautājumu apjomu un attiecīgo politikas jomu sarežģītību, Komisijā tiktu saglabāts Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts, kas atbild par NR, lai tiktu palielināts tās darbinieku skaits, lai nodrošinātu nepieciešamos līdzekļus tās uzdevumu veikšanai;

| 3. | atzīmē, ka paziņojumā sniegts ļoti pozitīvs Komisijas darbības kopsavilkums, lai gan daudzi pasākumi, par kuriem tā ir gandarīta, tikai daļēji atbilst NR vajadzībām (jo īpaši transporta un pieejamības jomā, pētniecības, zivsaimniecības vai reģionu sadarbības jomā), ka nav nekādas atsauces par to, ko paveikuši NR, piemēram, atjaunojot valsts atbalsta sistēmas; |
| --- | --- |

3.

atzīmē, ka paziņojumā sniegts ļoti pozitīvs Komisijas darbības kopsavilkums, lai gan daudzi pasākumi, par kuriem tā ir gandarīta, tikai daļēji atbilst NR vajadzībām (jo īpaši transporta un pieejamības jomā, pētniecības, zivsaimniecības vai reģionu sadarbības jomā), ka nav nekādas atsauces par to, ko paveikuši NR, piemēram, atjaunojot valsts atbalsta sistēmas;

| 4. | konstatē, ka struktūrfondu intervence joprojām sekmē NR attīstību; tomēr pauž vēlmi, lai kohēzijas pasākuma līmenis, kas sasniegts šajos reģionos, tiktu novērtēts, izmantojot citus rādītājus, nevis tikai NKP attiecībā uz vidējo Kopienā, kā arī, lai kohēzijas politika tiktu labāk daudzpusīgi apvienota ar citām Kopienas politikas jomām, lai stiprinātu sinerģiju; prasa Komisijai parādīt lielāku elastību un aizvien labāk tās pašreizējās politikas jomas piemērot NR realitātei, pamatojoties uz EK līguma 299. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

4.

konstatē, ka struktūrfondu intervence joprojām sekmē NR attīstību; tomēr pauž vēlmi, lai kohēzijas pasākuma līmenis, kas sasniegts šajos reģionos, tiktu novērtēts, izmantojot citus rādītājus, nevis tikai NKP attiecībā uz vidējo Kopienā, kā arī, lai kohēzijas politika tiktu labāk daudzpusīgi apvienota ar citām Kopienas politikas jomām, lai stiprinātu sinerģiju; prasa Komisijai parādīt lielāku elastību un aizvien labāk tās pašreizējās politikas jomas piemērot NR realitātei, pamatojoties uz EK līguma 299. panta 2. punktu;

| 5. | pieņem zināšanai apmierinošos rezultātus saistībā ar POSEI (lauksaimniecība un zivsaimniecība) un cukurniedru, ruma un banānu nozarē; aicina patiesi ņemt vērā tās finansiālās sekas, ko šīm lauksaimniecības nozarēm varētu radīt pašreizējās starptautiskās pārrunas, ko uzsākusi PTO; joprojām saglabā modrību attiecībā uz POSEI vidusposma pārskatu un diferencēto nodokļu sistēmu novērtējumu; |
| --- | --- |

5.

pieņem zināšanai apmierinošos rezultātus saistībā ar POSEI (lauksaimniecība un zivsaimniecība) un cukurniedru, ruma un banānu nozarē; aicina patiesi ņemt vērā tās finansiālās sekas, ko šīm lauksaimniecības nozarēm varētu radīt pašreizējās starptautiskās pārrunas, ko uzsākusi PTO; joprojām saglabā modrību attiecībā uz POSEI vidusposma pārskatu un diferencēto nodokļu sistēmu novērtējumu;

| 6. | atbalsta to, ka NR specifika prasa tādu stratēģiju, kuras pamatā ir tāda politika un tādi pasākumi, kas nav pakļauti pārejas kritērijiem, ne bagātības konjunktūras izmaiņās, kas piemērotas to atšķirīgajām vajadzībām, un kura reaģēs uz nepārtrauktām grūtībām, kurām ir pakļauti NR; |
| --- | --- |

6.

atbalsta to, ka NR specifika prasa tādu stratēģiju, kuras pamatā ir tāda politika un tādi pasākumi, kas nav pakļauti pārejas kritērijiem, ne bagātības konjunktūras izmaiņās, kas piemērotas to atšķirīgajām vajadzībām, un kura reaģēs uz nepārtrauktām grūtībām, kurām ir pakļauti NR;

| 7. | prasa Komisijai, lai tā, ņemot vērā NR īpatnības un to atšķirības, no vienas puses, un nozīmi, kāda tiem ir kopīgajā ES jūras politikā, no otras puses, savā plānā iekļauj šo reģionu zivsaimniecības nozaru atbalsta pasākumus; uzskata, ka Komisijai būs jānodrošina NR zvejas flotēm tā sauktā pozitīvā diskriminācija attiecībā uz zivsaimniecības resursu pieejamību šo reģionu ūdeņos un patiešām īpaša uzmanība jāvelta nerūpnieciskās zvejas ilgtspējīgai saglabāšanai; |
| --- | --- |

7.

prasa Komisijai, lai tā, ņemot vērā NR īpatnības un to atšķirības, no vienas puses, un nozīmi, kāda tiem ir kopīgajā ES jūras politikā, no otras puses, savā plānā iekļauj šo reģionu zivsaimniecības nozaru atbalsta pasākumus; uzskata, ka Komisijai būs jānodrošina NR zvejas flotēm tā sauktā pozitīvā diskriminācija attiecībā uz zivsaimniecības resursu pieejamību šo reģionu ūdeņos un patiešām īpaša uzmanība jāvelta nerūpnieciskās zvejas ilgtspējīgai saglabāšanai;

Nobriešanas posms ciešākai partnerībai ar nomaļākajiem reģioniem

| 8. | pauž nozēlu, ka Komisijas izvirzītie priekšlikumi saistībā ar nobriešanas posmu visvairāk attiecas uz jau esošajiem pasākumiem vai tiem, kuri atrodas nobeiguma posmā (Eiropas transporta infrastruktūra, Eiropas enerģētikas tīkli, Septītā pamatprogramma pētniecības un tehnoloģiju attīstībai, Pamatprogramma par jauninājumiem un konkurētspēju vai reģionālo politiku); gaida izskaidrojumu saistībā ar konkrētiem un operatīviem līdzekļiem, kas piedāvāti nomaļajiem reģioniem, lai attīstītu to iespējas; |
| --- | --- |

8.

pauž nozēlu, ka Komisijas izvirzītie priekšlikumi saistībā ar nobriešanas posmu visvairāk attiecas uz jau esošajiem pasākumiem vai tiem, kuri atrodas nobeiguma posmā (Eiropas transporta infrastruktūra, Eiropas enerģētikas tīkli, Septītā pamatprogramma pētniecības un tehnoloģiju attīstībai, Pamatprogramma par jauninājumiem un konkurētspēju vai reģionālo politiku); gaida izskaidrojumu saistībā ar konkrētiem un operatīviem līdzekļiem, kas piedāvāti nomaļajiem reģioniem, lai attīstītu to iespējas;

| 9. | pauž bažas par to, ka Komisija aizvien lielāku nozīmi piešķir Kopienas NR politikas novērtēšanas instrumentiem, kā arī nelabvēlīgo apstākļu kvantitatīvi aprēķināmās ietekmes novērtēšanai šajos reģionos, lai izstrādātu ar attālinātību saistīto papildizmaksu kompensācijas metodes; |
| --- | --- |

9.

pauž bažas par to, ka Komisija aizvien lielāku nozīmi piešķir Kopienas NR politikas novērtēšanas instrumentiem, kā arī nelabvēlīgo apstākļu kvantitatīvi aprēķināmās ietekmes novērtēšanai šajos reģionos, lai izstrādātu ar attālinātību saistīto papildizmaksu kompensācijas metodes;

| 10. | pauž vēlmi, lai šī tendence ņemt vērā aizvien matemātiskākus pasākumu pamatojumus nekļūst par ieganstu ES NR politikas daļas pārskatīšanai vai par ieganstu tam, ka prasot no viņiem apvienot pārāk grūti apvienojamus noteikumus, NR iestāžu darbinieki un uzņēmēji zaudē motivāciju; |
| --- | --- |

10.

pauž vēlmi, lai šī tendence ņemt vērā aizvien matemātiskākus pasākumu pamatojumus nekļūst par ieganstu ES NR politikas daļas pārskatīšanai vai par ieganstu tam, ka prasot no viņiem apvienot pārāk grūti apvienojamus noteikumus, NR iestāžu darbinieki un uzņēmēji zaudē motivāciju;

| 11. | pauž nožēlu par intereses zudumu, ko iesākumā izrādīja Tirdzniecības ģenerāldirektorāts attiecībā uz NR specifikas ievērošanu, apspriežot EPN, neatlaidīgi prasa Komisijai meklēt kompromisu, kurā saistībā ar galīgajiem nolīgumiem, kas tiks slēgti ar ĀKK valstīm, būtu ņemtas vērā attiecīgo NR intereses; |
| --- | --- |

11.

pauž nožēlu par intereses zudumu, ko iesākumā izrādīja Tirdzniecības ģenerāldirektorāts attiecībā uz NR specifikas ievērošanu, apspriežot EPN, neatlaidīgi prasa Komisijai meklēt kompromisu, kurā saistībā ar galīgajiem nolīgumiem, kas tiks slēgti ar ĀKK valstīm, būtu ņemtas vērā attiecīgo NR intereses;

| 12. | aicina Komisiju sniegt pierādījumus par patiesu nodomu veicināt NR iekļaušanu, lai piešķirtu nozīmi tam rīcības plānam kaimiņattiecību jomā, ko tā apsolīja 2004. gadā; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju sniegt pierādījumus par patiesu nodomu veicināt NR iekļaušanu, lai piešķirtu nozīmi tam rīcības plānam kaimiņattiecību jomā, ko tā apsolīja 2004. gadā;

| 13. | pauž bažas par dažiem Komisijas ieteiktajiem pasākumiem transporta nozarē, jo īpaši specifisko vajadzību novērtēšanā vai vides ārējo izpausmju ievērošanā; atkārtoti apstiprina diferencētas attieksmes nepieciešamību attiecībā uz NR šajā jautājumā, jo īpaši saistībā ar civilās aviācijas iekļaušanu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā, lai netiktu apdraudēts tas, kas ir paveikts NR pieejamības deficīta kompensēšanā; |
| --- | --- |

13.

pauž bažas par dažiem Komisijas ieteiktajiem pasākumiem transporta nozarē, jo īpaši specifisko vajadzību novērtēšanā vai vides ārējo izpausmju ievērošanā; atkārtoti apstiprina diferencētas attieksmes nepieciešamību attiecībā uz NR šajā jautājumā, jo īpaši saistībā ar civilās aviācijas iekļaušanu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā, lai netiktu apdraudēts tas, kas ir paveikts NR pieejamības deficīta kompensēšanā;

| 14. | uzskata, ka Kopienas intervencei jābūt ierosmes katalizatoram, lai NR būtu iesākums izcilības centriem saistībā ar publiskā un privātā sektora partnerību, par pamatu ņemot nozares, kas liek lietā to priekšrocības un prasmes, piemēram, atkritumu pārvaldību, atjaunojamo enerģiju, enerģētisko pašpietiekamību, bioloģisko dažādību, studentu mobilitāti, pētniecību klimata jomā vai arī krīžu pārvaldību; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka Kopienas intervencei jābūt ierosmes katalizatoram, lai NR būtu iesākums izcilības centriem saistībā ar publiskā un privātā sektora partnerību, par pamatu ņemot nozares, kas liek lietā to priekšrocības un prasmes, piemēram, atkritumu pārvaldību, atjaunojamo enerģiju, enerģētisko pašpietiekamību, bioloģisko dažādību, studentu mobilitāti, pētniecību klimata jomā vai arī krīžu pārvaldību;

| 15. | atgādina, ka vairāki pasākumi un programmas, kas jāturpina un jāuzsāk saistībā ar NR, spēj dot nozīmīgu ieguldījumu noteiktajās Kopienas un starptautiskajās prioritātēs, jo īpaši klimata sasilšanas, bioloģiskās dažādības aizsardzības, atjaunojamās enerģijas jomā, veselības jomā jaunattīstības valstīs, pārtikas, tautsaimnieciskās darbības un ražošanas dažādošanas jomā; pauž gandarījumu, jo īpaši par programmas NET-BIOME īstenošanu, kas ir nozīmīgs paraugs attiecībā uz NR potenciālu zinātniskās pētniecības jomā; tomēr ir neizpratnē par to, ka par spīti daudzajiem projektiem un NR lielajam potenciālam, to iekļaušana Eiropas Pētniecības telpā vēl ir gausa; |
| --- | --- |

15.

atgādina, ka vairāki pasākumi un programmas, kas jāturpina un jāuzsāk saistībā ar NR, spēj dot nozīmīgu ieguldījumu noteiktajās Kopienas un starptautiskajās prioritātēs, jo īpaši klimata sasilšanas, bioloģiskās dažādības aizsardzības, atjaunojamās enerģijas jomā, veselības jomā jaunattīstības valstīs, pārtikas, tautsaimnieciskās darbības un ražošanas dažādošanas jomā; pauž gandarījumu, jo īpaši par programmas NET-BIOME īstenošanu, kas ir nozīmīgs paraugs attiecībā uz NR potenciālu zinātniskās pētniecības jomā; tomēr ir neizpratnē par to, ka par spīti daudzajiem projektiem un NR lielajam potenciālam, to iekļaušana Eiropas Pētniecības telpā vēl ir gausa;

| 16. | prasa turpināt līdz šim uzsāktos centienus attiecībā uz īpaši nomaļajiem reģioniem, lai, no vienas puses, paātrinātu potenciālam atbilstošu vietēja līmeņa pētniecības pasākumu kopuma ieviešanu un, no otras puses, veicinātu piesaistošu un efektīvu universitāšu attīstību, kuras būtu nodrošinātas ar reāliem līdzekļiem un atbilstu pašreiz Eiropas Savienības teritorijā darbojošos universitāšu līmenim; |
| --- | --- |

16.

prasa turpināt līdz šim uzsāktos centienus attiecībā uz īpaši nomaļajiem reģioniem, lai, no vienas puses, paātrinātu potenciālam atbilstošu vietēja līmeņa pētniecības pasākumu kopuma ieviešanu un, no otras puses, veicinātu piesaistošu un efektīvu universitāšu attīstību, kuras būtu nodrošinātas ar reāliem līdzekļiem un atbilstu pašreiz Eiropas Savienības teritorijā darbojošos universitāšu līmenim;

Debates par Eiropas Savienības stratēģijas nākotni attiecībā uz NR

| 17. | pauž gandarījumu par Komisijas iniciatīvu uzsākt debates publisku apspriežu veidā par stratēģiju attiecībā uz nomaļajiem reģioniem, kuru rezultāti veicinās jauna priekšlikuma izstrādi pirms 2009. gada; |
| --- | --- |

17.

pauž gandarījumu par Komisijas iniciatīvu uzsākt debates publisku apspriežu veidā par stratēģiju attiecībā uz nomaļajiem reģioniem, kuru rezultāti veicinās jauna priekšlikuma izstrādi pirms 2009. gada;

| 18. | tomēr uzstāj, lai šīs debates neaprobežotos tikai ar minētajām problēmām (klimata pārmaiņas, demogrāfiskā attīstība un migrācijas plūsmu pārvaldība, lauksaimniecība, jūras politika), pat, ja ir skaidrs, ka šīs tēmas nevar neņemt vērā, uzskata, ka debatēs noteikti jāiekļauj Lisabonas stratēģijas ieviešana NR; |
| --- | --- |

18.

tomēr uzstāj, lai šīs debates neaprobežotos tikai ar minētajām problēmām (klimata pārmaiņas, demogrāfiskā attīstība un migrācijas plūsmu pārvaldība, lauksaimniecība, jūras politika), pat, ja ir skaidrs, ka šīs tēmas nevar neņemt vērā, uzskata, ka debatēs noteikti jāiekļauj Lisabonas stratēģijas ieviešana NR;

| 19. | neatlaidīgi prasa, lai EK līguma 299. panta 2. punkta (pēc tam Līguma par ES darbību 349. panta un 355. panta) piemērošanas lauks, kas ir Eiropas Savienības politikas atbalsta punkts attiecībā uz tās NR un Komisijas dienestu uzmanības pamats, ko tie velta NR, tiktu iekļauts debašu darba kārtībā, lai tām piešķirtu nepieciešamo juridisko, institucionālo un politisko spēku; |
| --- | --- |

19.

neatlaidīgi prasa, lai EK līguma 299. panta 2. punkta (pēc tam Līguma par ES darbību 349. panta un 355. panta) piemērošanas lauks, kas ir Eiropas Savienības politikas atbalsta punkts attiecībā uz tās NR un Komisijas dienestu uzmanības pamats, ko tie velta NR, tiktu iekļauts debašu darba kārtībā, lai tām piešķirtu nepieciešamo juridisko, institucionālo un politisko spēku;

| 20. | uzsver publisko pakalpojumu nozīmi NR tautsaimniecības, sociālajā un teritoriālajā kohēzijā, jo īpaši gaisa transporta un jūras transporta, pasta, enerģētikas un komunikāciju nozarēs; |
| --- | --- |

20.

uzsver publisko pakalpojumu nozīmi NR tautsaimniecības, sociālajā un teritoriālajā kohēzijā, jo īpaši gaisa transporta un jūras transporta, pasta, enerģētikas un komunikāciju nozarēs;

| 21. | prasa steidzami veikt pasākumus, lai NR novērstu nepārtraukto bezdarbu, nabadzību un nevienlīdzību ienākumu pārdalē, jo tur šajās jomās ir visaugstākais līmenis Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

21.

prasa steidzami veikt pasākumus, lai NR novērstu nepārtraukto bezdarbu, nabadzību un nevienlīdzību ienākumu pārdalē, jo tur šajās jomās ir visaugstākais līmenis Eiropas Savienībā;

| 22. | aicina Komisiju sniegt atbalstu dalībvalstīm, kuras plāno īstenot Līguma par Eiropas Savienības darbību 355. panta 6. punkta pārējas klauzulu; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju sniegt atbalstu dalībvalstīm, kuras plāno īstenot Līguma par Eiropas Savienības darbību 355. panta 6. punkta pārējas klauzulu;

| 23. | uzskata, ka NR sniedz iespēju Eiropas Savienībai pašreizējā diskusijā gan par klimata pārmaiņām, gan par neparedzētu gadījumu uzraudzību, zaudējumu novēršanu, reaģēšanu uz katastrofām, gan par ekosistēmu saglabāšanu; prasa šajā sakarā, lai Padome cik iespējams drīz pieņem priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, kurā īpaša vērība veltīta nomaļākajiem reģioniem; pauž vēlmi arī, lai Komisijas priekšlikumos, ar mērķi stiprināt Eiropas Savienības reaģēšanas spēju katastrofu gadījumos, tiktu izmantota pieredze, kas saistīta ar šo reģionu ģeogrāfisko izvietojumu; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka NR sniedz iespēju Eiropas Savienībai pašreizējā diskusijā gan par klimata pārmaiņām, gan par neparedzētu gadījumu uzraudzību, zaudējumu novēršanu, reaģēšanu uz katastrofām, gan par ekosistēmu saglabāšanu; prasa šajā sakarā, lai Padome cik iespējams drīz pieņem priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, kurā īpaša vērība veltīta nomaļākajiem reģioniem; pauž vēlmi arī, lai Komisijas priekšlikumos, ar mērķi stiprināt Eiropas Savienības reaģēšanas spēju katastrofu gadījumos, tiktu izmantota pieredze, kas saistīta ar šo reģionu ģeogrāfisko izvietojumu;

| 24. | aicina nākamajā kopējā imigrācijas politikā īpašu uzmanību veltīt NR situācijai, kuri visi veido Eiropas Savienības ārējo robežu, kuriem kaimiņos ir mazāk labvēlīgas trešās valstis, kuri pakļauti ļoti spēcīgam migrācijas spiedienam, kopā ar demogrāfisko pieaugumu, kas vēl joprojām bieži vien ir augstāks par vidējo pieaugumu Kopienā, izraisot satraucošu tautsaimniecības un sociālo spriedzi šajos reģionos; |
| --- | --- |

24.

aicina nākamajā kopējā imigrācijas politikā īpašu uzmanību veltīt NR situācijai, kuri visi veido Eiropas Savienības ārējo robežu, kuriem kaimiņos ir mazāk labvēlīgas trešās valstis, kuri pakļauti ļoti spēcīgam migrācijas spiedienam, kopā ar demogrāfisko pieaugumu, kas vēl joprojām bieži vien ir augstāks par vidējo pieaugumu Kopienā, izraisot satraucošu tautsaimniecības un sociālo spriedzi šajos reģionos;

| 25. | prasa, lai Kopienas atbalsts NR lauksaimniecībai, kas tiek minēts ne tik izvērsti kā pārējās tēmas, būtu padziļinātas analīzes priekšmets saistībā ar patieso uzdevumu noteikšanu, nepieciešamību attīstīt vietējo pašpietiekamību, lauksaimnieku ienākuma līmeni, atbalstu ražotāju organizācijām, lai veicinātu viņu produktu laišanu tirgū, vides aspekta nozīmi un tiktu ņemta vērā tā tirdzniecības atvērtības ietekme, ko īsteno EPN un tie brīvās tirdzniecības nolīgumi, kuri ir sarunu posmā ar vairākām Latīņamerikas valstīm; |
| --- | --- |

25.

prasa, lai Kopienas atbalsts NR lauksaimniecībai, kas tiek minēts ne tik izvērsti kā pārējās tēmas, būtu padziļinātas analīzes priekšmets saistībā ar patieso uzdevumu noteikšanu, nepieciešamību attīstīt vietējo pašpietiekamību, lauksaimnieku ienākuma līmeni, atbalstu ražotāju organizācijām, lai veicinātu viņu produktu laišanu tirgū, vides aspekta nozīmi un tiktu ņemta vērā tā tirdzniecības atvērtības ietekme, ko īsteno EPN un tie brīvās tirdzniecības nolīgumi, kuri ir sarunu posmā ar vairākām Latīņamerikas valstīm;

| 26. | uzskata, ka NR jābūt Eiropas Savienības jūras politikas centrā, uzstāj, lai debates par šo jautājumu jo īpaši būtu vērstas uz šo reģionu lomu jūru, okeānu un piekrastes teritoriju ilgtspējīgas izmantošanas jomā, kā arī starptautiskās jūrniecības pārvaldības jomā; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka NR jābūt Eiropas Savienības jūras politikas centrā, uzstāj, lai debates par šo jautājumu jo īpaši būtu vērstas uz šo reģionu lomu jūru, okeānu un piekrastes teritoriju ilgtspējīgas izmantošanas jomā, kā arī starptautiskās jūrniecības pārvaldības jomā;

| 27. | prasa Komisijai, Padomei un citām attiecīgajām ES iestādēm efektīvi un atbilstoši nodrošināt Kopienas turpmāko finansējumu Eiropas Savienības palīdzības stratēģijai NR, kā arī to trūkumu kompensācijai, kas saistīt ar to attālinātību; |
| --- | --- |

27.

prasa Komisijai, Padomei un citām attiecīgajām ES iestādēm efektīvi un atbilstoši nodrošināt Kopienas turpmāko finansējumu Eiropas Savienības palīdzības stratēģijai NR, kā arī to trūkumu kompensācijai, kas saistīt ar to attālinātību;

| 28. | iesaka, līdzīgi kā NR līdzdalību Eiropas Savienības jauninājumu politikā un digitālās plaisas likvidēšanā, lai nodrošinātu šo reģionu iedzīvotājiem pilnīgu piekļuvi tiem plašsaziņas un komunikācijas līdzekļiem, ko sniedz jaunās tehnoloģijas, piemēram, platjoslas tīmeklim, par prioritārām diskusiju jomām uzskatīt arī līdzekļus vietējo tirgu ierobežotības pārvarēšanai, aizvien atvērtāku konkurētspējīgu vidi, sarežģīto piekļuvi Eiropas kontinentālajiem vai attiecīgajiem reģionālajiem tirgiem, Eiropas reģionālās attīstības fonda/Eiropas attīstības fonda un Eiropas reģionālās attīstības fonda/Attīstības sadarbības finanšu instrumenta finanšu sadales uzlabošanu sadarbības projektiem ar kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

28.

iesaka, līdzīgi kā NR līdzdalību Eiropas Savienības jauninājumu politikā un digitālās plaisas likvidēšanā, lai nodrošinātu šo reģionu iedzīvotājiem pilnīgu piekļuvi tiem plašsaziņas un komunikācijas līdzekļiem, ko sniedz jaunās tehnoloģijas, piemēram, platjoslas tīmeklim, par prioritārām diskusiju jomām uzskatīt arī līdzekļus vietējo tirgu ierobežotības pārvarēšanai, aizvien atvērtāku konkurētspējīgu vidi, sarežģīto piekļuvi Eiropas kontinentālajiem vai attiecīgajiem reģionālajiem tirgiem, Eiropas reģionālās attīstības fonda/Eiropas attīstības fonda un Eiropas reģionālās attīstības fonda/Attīstības sadarbības finanšu instrumenta finanšu sadales uzlabošanu sadarbības projektiem ar kaimiņvalstīm;

| 29. | uzstāj, lai partnerība, kas nepieciešama, lai debates gūtu panākumus, netiktu attiecināta tikai uz Eiropas, valsts un vietējām iestādēm, bet lai tās būtu iespēja, kā tas bija pagātnē, diskusijā iekļaut nomaļo reģionu tautsaimniecības kopumu, ko pārstāv strukturētas organizācijas, kuras ikdienā sastopas ar Kopienas politikas ietekmi uz vietas; prasa, lai Komisijas organizētās partnerības konferences par NR Eiropas stratēģijas nākotni beigās, kas notika Briselē 2008. gada 14. un 15. maijā, Komisija nevilcinoties publicē jaunu paziņojumu, kurā ņemti vērā tie sasniegumi, kas kļuvuši zināmi debašu laikā; |
| --- | --- |

29.

uzstāj, lai partnerība, kas nepieciešama, lai debates gūtu panākumus, netiktu attiecināta tikai uz Eiropas, valsts un vietējām iestādēm, bet lai tās būtu iespēja, kā tas bija pagātnē, diskusijā iekļaut nomaļo reģionu tautsaimniecības kopumu, ko pārstāv strukturētas organizācijas, kuras ikdienā sastopas ar Kopienas politikas ietekmi uz vietas; prasa, lai Komisijas organizētās partnerības konferences par NR Eiropas stratēģijas nākotni beigās, kas notika Briselē 2008. gada 14. un 15. maijā, Komisija nevilcinoties publicē jaunu paziņojumu, kurā ņemti vērā tie sasniegumi, kas kļuvuši zināmi debašu laikā;

| 30. | uzskata, ka īpašo NR priekšrocību vērtības palielināšana, jo īpaši to izmantošana par ES priekšposteņiem ārpus Eiropas kontinenta, ir labākā stratēģija, lai nodrošinātu šo reģionu endogēnu un ilgtspējīgu attīstību, jo īpaši izmantojot tūrismu, kurā iekļauta visa šo reģionu vēstures un kultūras, mākslas un arhitektūras mantojuma bagātība, kuras saglabāšana ir Eiropas Savienības uzdevums; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka īpašo NR priekšrocību vērtības palielināšana, jo īpaši to izmantošana par ES priekšposteņiem ārpus Eiropas kontinenta, ir labākā stratēģija, lai nodrošinātu šo reģionu endogēnu un ilgtspējīgu attīstību, jo īpaši izmantojot tūrismu, kurā iekļauta visa šo reģionu vēstures un kultūras, mākslas un arhitektūras mantojuma bagātība, kuras saglabāšana ir Eiropas Savienības uzdevums;

*

- *

| 31. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī Reģionu komitejai, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, NR valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, kā arī NR Priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājiem. |
| --- | --- |

31.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī Reģionu komitejai, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, NR valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, kā arī NR Priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājiem.

---

(1)  OV C 197, 12.7.2001., 197. lpp.

(2)  OV C 157 E, 6.7.2006., 497. lpp.

(3)  OV C 227 E, 21.9.2006., 512. lpp.

---

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/17

---

ES Patērētāju politikas stratēģija 2007.—2013. gadam

P6_TA(2008)0211

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija rezolūcija par ES Patērētāju politikas stratēģiju 2007.—2013. gadam (2007/2189(INI))

(2009/C 279 E/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “ES Patērētāju politikas stratēģija 2007.—2013. gadam — patērētāju tiesību nodrošināšana, labklājības uzlabošana, efektīva aizsardzība” (COM(2007)0099), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “ES Patērētāju politikas stratēģija 2007.—2013. gadam — patērētāju tiesību nodrošināšana, labklājības uzlabošana, efektīva aizsardzība” (COM(2007)0099),

| — | ņemot vērā Padomes rezolūciju par ES Patērētāju politikas stratēģiju 2007.—2013. gadam, kuru pieņēma 2007. gada 30. un 31. maija sanāksmē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes rezolūciju par ES Patērētāju politikas stratēģiju 2007.—2013. gadam, kuru pieņēma 2007. gada 30. un 31. maija sanāksmē,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 27. septembra rezolūciju par pārrobežu pakalpojumu sniedzēju pienākumiem (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 27. septembra rezolūciju par pārrobežu pakalpojumu sniedzēju pienākumiem (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 6. septembra rezolūciju par Zaļo grāmatu par patērētāju acquis pārskatīšanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 6. septembra rezolūciju par Zaļo grāmatu par patērētāju acquis pārskatīšanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 4. septembra rezolūciju “Vienotā tirgus pārskatīšana — šķēršļu un neefektivitātes novēršana, uzlabojot īstenošanu un izpildi” (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 4. septembra rezolūciju “Vienotā tirgus pārskatīšana — šķēršļu un neefektivitātes novēršana, uzlabojot īstenošanu un izpildi” (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 21. jūnija rezolūciju par patērētāju uzticēšanos digitālajai videi (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 21. jūnija rezolūciju par patērētāju uzticēšanos digitālajai videi (4),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Vienots tirgus 21. gadsimta Eiropai” (COM(2007)0724), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Vienots tirgus 21. gadsimta Eiropai” (COM(2007)0724),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Vispārējas nozīmes pakalpojumi, tostarp vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi — jauns Eiropas uzdevums”(COM(2007)0725), kas pievienots paziņojumam par vienotu tirgu 21. gadsimta Eiropai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Vispārējas nozīmes pakalpojumi, tostarp vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi — jauns Eiropas uzdevums”(COM(2007)0725), kas pievienots paziņojumam par vienotu tirgu 21. gadsimta Eiropai,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Iespējas, pieejamība un solidaritāte: īstenojot jaunu sociālo redzējumu 21. gadsimta Eiropai” (COM(2007)0726), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Iespējas, pieejamība un solidaritāte: īstenojot jaunu sociālo redzējumu 21. gadsimta Eiropai” (COM(2007)0726),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Iniciatīvas finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecības jomā” (SEC(2007)1520), kas pievienots Komisijas paziņojumam par vienotu tirgu 21. gadsimta Eiropai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Iniciatīvas finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecības jomā” (SEC(2007)1520), kas pievienots Komisijas paziņojumam par vienotu tirgu 21. gadsimta Eiropai,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas, Juridiskās komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0155/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas, Juridiskās komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0155/2008),

Ievads

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par ES Patērētāju politikas stratēģiju, kā arī Komisijas centienus ieviest patērētāju kultūru, nodrošinot augstāka līmeņa patērētāju informētību, kas ir pašreizējā tiesiskā regulējuma labākas transponēšanas un īstenošanas pamats; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par ES Patērētāju politikas stratēģiju, kā arī Komisijas centienus ieviest patērētāju kultūru, nodrošinot augstāka līmeņa patērētāju informētību, kas ir pašreizējā tiesiskā regulējuma labākas transponēšanas un īstenošanas pamats;

| 2. | uzskata, ka ir vajadzīga horizontālā pieeja patērētāju politikai un ka ir svarīgi ņemt vērā patērētāju intereses visās attiecīgajās politikas jomās, lai nodrošinātu, ka patērētāji visā ES būtu labi aizsargāti; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka Komisija uzsver vajadzību nodrošināt, ka iekšējais tirgus lielākā mērā ir pielāgots iedzīvotāju cerībām un interesēm; uzsver, ka patērētāju aizsardzība un iekšējā tirgus izveide nav savstarpēji konkurējoši, bet gan viens otru papildinoši mērķi; šajā sakarā atgādina Komisijai, ka patērētāju politika ir jāievieš visās politikas jomās jau ietekmes novērtēšanas posmā; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka ir vajadzīga horizontālā pieeja patērētāju politikai un ka ir svarīgi ņemt vērā patērētāju intereses visās attiecīgajās politikas jomās, lai nodrošinātu, ka patērētāji visā ES būtu labi aizsargāti; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka Komisija uzsver vajadzību nodrošināt, ka iekšējais tirgus lielākā mērā ir pielāgots iedzīvotāju cerībām un interesēm; uzsver, ka patērētāju aizsardzība un iekšējā tirgus izveide nav savstarpēji konkurējoši, bet gan viens otru papildinoši mērķi; šajā sakarā atgādina Komisijai, ka patērētāju politika ir jāievieš visās politikas jomās jau ietekmes novērtēšanas posmā;

| 3. | uzskata, ka patērētāju aizsardzību var nodrošināt ar tiesību aktu palīdzību vienīgi tad, ja tie ir labāki un vienkāršāki, kā arī ja tie ir sagatavoti, iesaistoties visiem kompetentajiem Komisijas ģenerāldirektorātiem — Veselības un patērētāju aizsardzības ĢD, Tiesiskuma, brīvības un drošības ĢD, Iekšējā tirgus un pakalpojumu ĢD un Konkurences ĢD; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka patērētāju aizsardzību var nodrošināt ar tiesību aktu palīdzību vienīgi tad, ja tie ir labāki un vienkāršāki, kā arī ja tie ir sagatavoti, iesaistoties visiem kompetentajiem Komisijas ģenerāldirektorātiem — Veselības un patērētāju aizsardzības ĢD, Tiesiskuma, brīvības un drošības ĢD, Iekšējā tirgus un pakalpojumu ĢD un Konkurences ĢD;

| 4. | uzsver to, ka patērētāju acquis pārskatīšanai ir jānoved pie saskaņotāka patērētāju tiesību tiesiskā regulējuma; atgādina savu izvēli pieņemt jauktu pieeju, tas ir, horizontālu instrumentu ar galveno mērķi nodrošināt pašreizējo tiesību aktu saskaņotību un novērst nepilnības, apvienojot konsekventā tiesību aktā starpnozaru jautājumus, kas kopīgi visām direktīvām; uzskata, ka īpašus jautājumus jāturpina izskatīt atsevišķi nozaru direktīvās; ilgu laiku piemērotos patērētāju tiesību principus vajadzētu piemērot arī digitālajā jomā; šajā sakarā mudina īstenot aquis pārskatu, veikt vairāk patērētāju aizsardzības pasākumu, tostarp privātuma un drošības jomā digitālajā pasaulē, tomēr neuzliekot privātajam sektoram papildu nepamatotu slogu; |
| --- | --- |

4.

uzsver to, ka patērētāju acquis pārskatīšanai ir jānoved pie saskaņotāka patērētāju tiesību tiesiskā regulējuma; atgādina savu izvēli pieņemt jauktu pieeju, tas ir, horizontālu instrumentu ar galveno mērķi nodrošināt pašreizējo tiesību aktu saskaņotību un novērst nepilnības, apvienojot konsekventā tiesību aktā starpnozaru jautājumus, kas kopīgi visām direktīvām; uzskata, ka īpašus jautājumus jāturpina izskatīt atsevišķi nozaru direktīvās; ilgu laiku piemērotos patērētāju tiesību principus vajadzētu piemērot arī digitālajā jomā; šajā sakarā mudina īstenot aquis pārskatu, veikt vairāk patērētāju aizsardzības pasākumu, tostarp privātuma un drošības jomā digitālajā pasaulē, tomēr neuzliekot privātajam sektoram papildu nepamatotu slogu;

| 5. | pauž nožēlu par līgumtiesību mazo nozīmi patērētāju aizsardzībā un aicina Komisiju izmantot līgumtiesību projektā panāktos rezultātus, vajadzības gadījumā tos pārorientējot; |
| --- | --- |

5.

pauž nožēlu par līgumtiesību mazo nozīmi patērētāju aizsardzībā un aicina Komisiju izmantot līgumtiesību projektā panāktos rezultātus, vajadzības gadījumā tos pārorientējot;

| 6. | tā kā mazumtirdzniecības iekšējā tirgus izveidei visvairāk traucē nedrošība attiecībā uz patērētāju līgumiem, atbalsta Komisijas centienus ieviest standarta līgumus un ar tiešsaistē noslēgtiem līgumiem saistītus noteikumus, kuriem būtu vienāds spēks visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

6.

tā kā mazumtirdzniecības iekšējā tirgus izveidei visvairāk traucē nedrošība attiecībā uz patērētāju līgumiem, atbalsta Komisijas centienus ieviest standarta līgumus un ar tiešsaistē noslēgtiem līgumiem saistītus noteikumus, kuriem būtu vienāds spēks visās dalībvalstīs;

| 7. | uzsver patērētāju organizāciju svarīgo nozīmi patērētāju kultūras uzlabošanā; uzskata, ka spēcīgas un neatkarīgas patērētāju organizācijas ir efektīvas patērētāju politikas stūrakmens; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis sniegt šādām organizācijām atbilstošu finansējumu; ierosina Komisijai, izstrādājot likumdošanas priekšlikumus saistībā ar patērētāju aizsardzību, vairāk sazināties ar nevalstiskajām patērētāju organizācijām, kuras var vislabāk noteikt patērētāju patiesās vajadzības; |
| --- | --- |

7.

uzsver patērētāju organizāciju svarīgo nozīmi patērētāju kultūras uzlabošanā; uzskata, ka spēcīgas un neatkarīgas patērētāju organizācijas ir efektīvas patērētāju politikas stūrakmens; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis sniegt šādām organizācijām atbilstošu finansējumu; ierosina Komisijai, izstrādājot likumdošanas priekšlikumus saistībā ar patērētāju aizsardzību, vairāk sazināties ar nevalstiskajām patērētāju organizācijām, kuras var vislabāk noteikt patērētāju patiesās vajadzības;

| 8. | atzinīgi vērtē ierosinājumu Komisijā norīkot sadarbības koordinatorus; mudina visus attiecīgos ģenerāldirektorātus publicēt gada pārskatus par to, kā patērētāju politika tiek integrēta to atbildības jomā; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē ierosinājumu Komisijā norīkot sadarbības koordinatorus; mudina visus attiecīgos ģenerāldirektorātus publicēt gada pārskatus par to, kā patērētāju politika tiek integrēta to atbildības jomā;

| 9. | uzskata, ka efektīva patērētāju aizsardzības sistēma, kas darbojas visā Eiropā, dos labumu gan patērētājiem, gan konkurētspējīgiem ražotājiem un tirgotājiem; uzsver to, ka tas radīs stimulu uzņēmējiem ražot un pārdot ilgākai lietošanai paredzētus produktus, kā rezultātā izaugsme būs ilgtspējīgāka; uzsver to, ka ir vajadzīga efektīva un uzlabota patērētāju aizsardzība, lai sasniegtu labāk funkcionējošu iekšējo tirgu; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka efektīva patērētāju aizsardzības sistēma, kas darbojas visā Eiropā, dos labumu gan patērētājiem, gan konkurētspējīgiem ražotājiem un tirgotājiem; uzsver to, ka tas radīs stimulu uzņēmējiem ražot un pārdot ilgākai lietošanai paredzētus produktus, kā rezultātā izaugsme būs ilgtspējīgāka; uzsver to, ka ir vajadzīga efektīva un uzlabota patērētāju aizsardzība, lai sasniegtu labāk funkcionējošu iekšējo tirgu;

| 10. | aicina ieviest pasākumus, lai nodrošinātu, ka salīdzinoši nelielie 27 valstu tirgi ES tiktu pārveidoti par lielāko mazumtirdzniecības tirgu pasaulē; uzskata, ka, lai to panāktu, iedzīvotājiem ir jājūtas vienlīdz droši, iepērkoties internetā vai vietējā stūra veikalā, un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) ir jāvar paļauties uz vienādiem vienkāršiem noteikumiem visā iekšējā tirgū; aicina Komisiju izskatīt veidus, kā uzlabot MVU aizsardzību, jo īpaši izmantojot Mazo uzņēmumu aktu; |
| --- | --- |

10.

aicina ieviest pasākumus, lai nodrošinātu, ka salīdzinoši nelielie 27 valstu tirgi ES tiktu pārveidoti par lielāko mazumtirdzniecības tirgu pasaulē; uzskata, ka, lai to panāktu, iedzīvotājiem ir jājūtas vienlīdz droši, iepērkoties internetā vai vietējā stūra veikalā, un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) ir jāvar paļauties uz vienādiem vienkāršiem noteikumiem visā iekšējā tirgū; aicina Komisiju izskatīt veidus, kā uzlabot MVU aizsardzību, jo īpaši izmantojot Mazo uzņēmumu aktu;

| 11. | uzsver, ka ES iekšējā tirgus pilnīgai izveidei ir jābūt prioritātei; atzīst euro labvēlīgo ietekmi, jo tas palīdz samazināt darījumu izmaksas, ļauj patērētājiem vieglāk veikt cenu pārrobežu salīdzināšanu un palielina iekšējā mazumtirdzniecības tirgus potenciālu; mudina jaunās dalībvalstis turpināt reformu īstenošanu, lai tās spētu ieviest euro, tiklīdz tās būs panākušas atbilstību Māstrihtas kritērijiem, un lai tādējādi pilnībā baudītu priekšrocības, ko nodrošina vienotās valūtas labvēlīgā ietekme iekšējā tirgū; pieprasa atcelt visus vēl pastāvošos ierobežojumus un šķēršļus, lai garantētu patērētāju uzticēšanos, veicot pārrobežu pirkumus un slēdzot pārrobežu līgumus, sevišķi attiecībā uz pakalpojumiem, vienlaikus paturot prātā, ka ir jāīsteno īpaša pieeja attiecībā uz valodu, kultūru un patērētājiem tīkamāko izvēli; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka ES iekšējā tirgus pilnīgai izveidei ir jābūt prioritātei; atzīst euro labvēlīgo ietekmi, jo tas palīdz samazināt darījumu izmaksas, ļauj patērētājiem vieglāk veikt cenu pārrobežu salīdzināšanu un palielina iekšējā mazumtirdzniecības tirgus potenciālu; mudina jaunās dalībvalstis turpināt reformu īstenošanu, lai tās spētu ieviest euro, tiklīdz tās būs panākušas atbilstību Māstrihtas kritērijiem, un lai tādējādi pilnībā baudītu priekšrocības, ko nodrošina vienotās valūtas labvēlīgā ietekme iekšējā tirgū; pieprasa atcelt visus vēl pastāvošos ierobežojumus un šķēršļus, lai garantētu patērētāju uzticēšanos, veicot pārrobežu pirkumus un slēdzot pārrobežu līgumus, sevišķi attiecībā uz pakalpojumiem, vienlaikus paturot prātā, ka ir jāīsteno īpaša pieeja attiecībā uz valodu, kultūru un patērētājiem tīkamāko izvēli;

| 12. | uzsver, ka Eiropas patērētāju politikas normām un pašregulācijas iniciatīvām jākalpo par piemēru globālajiem standartiem un paraugpraksei un atzinīgi vērtē to, ka Eiropa ir tendences noteicējs, izmantojot savu “maigo varu”, lai uzlabotu patērētāju tiesības visā pasaulē; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka Eiropas patērētāju politikas normām un pašregulācijas iniciatīvām jākalpo par piemēru globālajiem standartiem un paraugpraksei un atzinīgi vērtē to, ka Eiropa ir tendences noteicējs, izmantojot savu “maigo varu”, lai uzlabotu patērētāju tiesības visā pasaulē;

| 13. | mudina Komisiju arī turpmāk nodrošināt spēcīgu atbalstu patērētāju tiesību ievērošanai attiecībā uz produktu drošību, nodrošinot CE zīmes viengabalainību un uzlabojot tirgus uzraudzību visos attiecīgajos dalībvalstu līmeņos, izmantojot RAPEX sistēmu (Kopienas ātrās ziņošanas sistēmu brīdināšanas sistēmu nepārtikas patēriņa precēm), dalībvalstīm apmainoties ar paraugpraksi tirgus uzraudzības jomā; aicina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu pastāvošo tiesību aktu atbilstošu īstenošanu un pilnīgu piemērošanu dalībvalstīs, cita starpā novērtējot iespēju pārskatīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 3. decembra Direktīvu 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību (5) (“Produktu vispārējas drošības direktīvu”); atgādina, ka CE zīmi var kļūdaini interpretēt, to uzskatot par norādi, ka trešā puse ir veikusi pārbaudes, vai izcelsmes norādi, atgādina arī, ka Komisiju lūdza (6) sagatavot patērētāju drošības marķējuma jomas padziļinātu analīzi, kurai vajadzības gadījumā jāpievieno likumdošanas priekšlikumus; |
| --- | --- |

13.

mudina Komisiju arī turpmāk nodrošināt spēcīgu atbalstu patērētāju tiesību ievērošanai attiecībā uz produktu drošību, nodrošinot CE zīmes viengabalainību un uzlabojot tirgus uzraudzību visos attiecīgajos dalībvalstu līmeņos, izmantojot RAPEX sistēmu (Kopienas ātrās ziņošanas sistēmu brīdināšanas sistēmu nepārtikas patēriņa precēm), dalībvalstīm apmainoties ar paraugpraksi tirgus uzraudzības jomā; aicina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu pastāvošo tiesību aktu atbilstošu īstenošanu un pilnīgu piemērošanu dalībvalstīs, cita starpā novērtējot iespēju pārskatīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 3. decembra Direktīvu 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību (5) (“Produktu vispārējas drošības direktīvu”); atgādina, ka CE zīmi var kļūdaini interpretēt, to uzskatot par norādi, ka trešā puse ir veikusi pārbaudes, vai izcelsmes norādi, atgādina arī, ka Komisiju lūdza (6) sagatavot patērētāju drošības marķējuma jomas padziļinātu analīzi, kurai vajadzības gadījumā jāpievieno likumdošanas priekšlikumus;

| 14. | atzinīgi vērtē Komisijas centienus starptautiskā līmenī stiprināt sadarbību preču drošības jomā, jo īpaši, sadarbojoties ar Ķīnas, ASV un Japānas iestādēm; atzīmē, ka pastāvīgas sarunas un informācijas apmaiņa par ražojumu drošību ir visu iesaistīto pušu interesēs un tam ir svarīga nozīme patērētāju uzticības veidošanā; mudina Komisiju par šo jautājumu regulāri atskaitīties Parlamentam; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē Komisijas centienus starptautiskā līmenī stiprināt sadarbību preču drošības jomā, jo īpaši, sadarbojoties ar Ķīnas, ASV un Japānas iestādēm; atzīmē, ka pastāvīgas sarunas un informācijas apmaiņa par ražojumu drošību ir visu iesaistīto pušu interesēs un tam ir svarīga nozīme patērētāju uzticības veidošanā; mudina Komisiju par šo jautājumu regulāri atskaitīties Parlamentam;

Uzlabota zināšanu bāze

| 15. | uzskata, ka parasti var pieņemt, ka pirms pirkuma izdarīšanas patērētāji rīkojas racionāli, vienlaikus neesot pilnīgi informētiem par savām tiesībām problēmu gadījumā; šī iemesla dēļ aicina lielāku uzmanību pievērst patiesajai patērētāju uzvedībai un tajā pašā laikā ņemt vērā neaizsargāto grupu, piemēram, bērnu, vecāka gadagājuma cilvēku un cilvēku ar noteiktiem spēju traucējumiem, īpašās vajadzības; atgādina par nesen pieņemto budžeta pozīciju, ko Parlaments ierosināja pilotprojektam, kura mērķis cita starpā ir izstrādāt patērētāju datubāzi un veikt pētījumus un aptaujas, kā arī salīdzināt dalībvalstu sasniegumus; atzinīgi vērtē Komisijas darbu, sagatavojot patērētāju politikas progresa ziņojumu, kas palīdzēs uzlabot sapratni par, cita starpā, cenu struktūrām, kā arī patērētāju uzvedību un apmierinātību; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka parasti var pieņemt, ka pirms pirkuma izdarīšanas patērētāji rīkojas racionāli, vienlaikus neesot pilnīgi informētiem par savām tiesībām problēmu gadījumā; šī iemesla dēļ aicina lielāku uzmanību pievērst patiesajai patērētāju uzvedībai un tajā pašā laikā ņemt vērā neaizsargāto grupu, piemēram, bērnu, vecāka gadagājuma cilvēku un cilvēku ar noteiktiem spēju traucējumiem, īpašās vajadzības; atgādina par nesen pieņemto budžeta pozīciju, ko Parlaments ierosināja pilotprojektam, kura mērķis cita starpā ir izstrādāt patērētāju datubāzi un veikt pētījumus un aptaujas, kā arī salīdzināt dalībvalstu sasniegumus; atzinīgi vērtē Komisijas darbu, sagatavojot patērētāju politikas progresa ziņojumu, kas palīdzēs uzlabot sapratni par, cita starpā, cenu struktūrām, kā arī patērētāju uzvedību un apmierinātību;

| 16. | uzsver, ka visi saskaņošanas pasākumi ir jāveic uzmanīgi, lai risinātu patiesās problēmas, ar ko saskaras patērētāji iekšējā tirgū; uzskata, ka, ja patiesi ir nepieciešama saskaņošana, tai ir jābūt pilnīgai, lai nepieļautu, ka patērētāju aizsardzība ES ir nepilnīga un uzņēmumiem ir grūti to ievērot starptautiskajā tirdzniecībā; norāda, ka esošā situācija rada neapšaubāmu šķērsli MVU, kuri mēģina paplašināt tirdzniecību visā Eiropā, un ir mulsinoša patērētājiem; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka visi saskaņošanas pasākumi ir jāveic uzmanīgi, lai risinātu patiesās problēmas, ar ko saskaras patērētāji iekšējā tirgū; uzskata, ka, ja patiesi ir nepieciešama saskaņošana, tai ir jābūt pilnīgai, lai nepieļautu, ka patērētāju aizsardzība ES ir nepilnīga un uzņēmumiem ir grūti to ievērot starptautiskajā tirdzniecībā; norāda, ka esošā situācija rada neapšaubāmu šķērsli MVU, kuri mēģina paplašināt tirdzniecību visā Eiropā, un ir mulsinoša patērētājiem;

| 17. | uzskata, ka īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai patērētājiem būtu prasmes un līdzekļi, kas nepieciešami, lai vairotu uzticību digitālai videi; uzsver, ka personas dati ir kļuvuši par tirdzniecības preci, kā arī par tirdzniecības metožu sastāvdaļu, piemēram, gadījumos, kad piedāvājums tiek pielāgots patērētāju uzvedībai; tāpēc uzskata, ka datu aizsardzības un privātuma noteikumi jāiekļauj ikvienā ar patērētājiem saistītā stratēģijā; uzsver, ka dati ir pieejami izmantošanai jebkurā brīdī jebkurā pasaules daļā; uzsver, ka likumdevējiem kopā ar rūpniecības nozaru un patērētāju organizāciju pārstāvjiem steidzami jāizstrādā vispārēji datu aizsardzības standarti; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai patērētājiem būtu prasmes un līdzekļi, kas nepieciešami, lai vairotu uzticību digitālai videi; uzsver, ka personas dati ir kļuvuši par tirdzniecības preci, kā arī par tirdzniecības metožu sastāvdaļu, piemēram, gadījumos, kad piedāvājums tiek pielāgots patērētāju uzvedībai; tāpēc uzskata, ka datu aizsardzības un privātuma noteikumi jāiekļauj ikvienā ar patērētājiem saistītā stratēģijā; uzsver, ka dati ir pieejami izmantošanai jebkurā brīdī jebkurā pasaules daļā; uzsver, ka likumdevējiem kopā ar rūpniecības nozaru un patērētāju organizāciju pārstāvjiem steidzami jāizstrādā vispārēji datu aizsardzības standarti;

| 18. | uzsver jaunu un aizvien biežāk lietotu pārdošanas veidu, piemēram, elektroniskās tirdzniecības, nozīmi, stiprinot konkurenci iekšējā tirgū un tā veicinot arī patēriņa spēju; uzskata, ka elektroniskā tirdzniecība ir jo īpaši piemērota finanšu, banku un apdrošināšanas tirgiem, un mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt labvēlīgākus nosacījumus pārrobežu elektronisko pirkumu attīstībai; prasa Komisijai veikt pētījumu par tiem dažādajiem mehānismiem, ko dalībvalstīs izmanto patērētāju un uzņēmumu domstarpību novēršanai, ar šā pētījuma palīdzību cenšoties noskaidrot un veicināt efektīvo mehānismu izmantošanu; mudina veidot stabilu pamatu patērētāju aizsardzībai, kas ir nozīmīga, jo īpaši finanšu pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

18.

uzsver jaunu un aizvien biežāk lietotu pārdošanas veidu, piemēram, elektroniskās tirdzniecības, nozīmi, stiprinot konkurenci iekšējā tirgū un tā veicinot arī patēriņa spēju; uzskata, ka elektroniskā tirdzniecība ir jo īpaši piemērota finanšu, banku un apdrošināšanas tirgiem, un mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt labvēlīgākus nosacījumus pārrobežu elektronisko pirkumu attīstībai; prasa Komisijai veikt pētījumu par tiem dažādajiem mehānismiem, ko dalībvalstīs izmanto patērētāju un uzņēmumu domstarpību novēršanai, ar šā pētījuma palīdzību cenšoties noskaidrot un veicināt efektīvo mehānismu izmantošanu; mudina veidot stabilu pamatu patērētāju aizsardzībai, kas ir nozīmīga, jo īpaši finanšu pakalpojumu jomā;

| 19. | atzinīgi vērtē to, ka Septītā pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogramma tiek izmantota kā instruments, lai vēl vairāk uzlabotu analītisko un empīrisko sapratni par patērētāju uzvedību; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē to, ka Septītā pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogramma tiek izmantota kā instruments, lai vēl vairāk uzlabotu analītisko un empīrisko sapratni par patērētāju uzvedību;

| 20. | uzskata, ka patērētāju aizsardzībai jābūt neatņemamai uzņēmumu preču un pakalpojumu plānošanas un projektēšanas daļai, un ka ir svarīgi pārbaudīt tirgus izmaiņas; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka patērētāju aizsardzībai jābūt neatņemamai uzņēmumu preču un pakalpojumu plānošanas un projektēšanas daļai, un ka ir svarīgi pārbaudīt tirgus izmaiņas;

| 21. | aicina veikt pasākumus, lai uzlabotu ES līmeņa dialogu starp patērētāju organizāciju un rūpniecības nozaru pārstāvjiem, vērtību ķēdes procesā iesaistot visus dalībniekus; uzskata, ka labs dialogs, tostarp informācijas par paraugpraksi apmaiņa, varētu samazināt problēmas iekšējā tirgū; atbalsta iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt patērētāju politikā iesaistīto pušu līdzdalību apspriežu un politikas izstrādes procesā; atzinīgi vērtē centienus stiprināt patērētāju aizsardzību un informētību jaunajās dalībvalstīs; uzsver, cik svarīgi ir arī turpmāk atbalstīt patērētāju organizācijas Eiropas Savienībā, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

21.

aicina veikt pasākumus, lai uzlabotu ES līmeņa dialogu starp patērētāju organizāciju un rūpniecības nozaru pārstāvjiem, vērtību ķēdes procesā iesaistot visus dalībniekus; uzskata, ka labs dialogs, tostarp informācijas par paraugpraksi apmaiņa, varētu samazināt problēmas iekšējā tirgū; atbalsta iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt patērētāju politikā iesaistīto pušu līdzdalību apspriežu un politikas izstrādes procesā; atzinīgi vērtē centienus stiprināt patērētāju aizsardzību un informētību jaunajās dalībvalstīs; uzsver, cik svarīgi ir arī turpmāk atbalstīt patērētāju organizācijas Eiropas Savienībā, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs;

| 22. | uzsver to, ka patērētāju kultūras izveidi veicina sistemātiska patērētāju izglītošana par viņu tiesībām un to aizstāvēšanu; šī iemesla dēļ ES un dalībvalstīm ir jāsniedz lielāks ieguldījums patērētāju informēšanas un izglītošanas kampaņās, pareizajam patērētāju segmentam nodrošinot pareizo informāciju; uzsver, ka patērētāju izglītošanai ir jābūt mūžizglītības daļai un iesaka patērētāju informēšanai izmantot jaunās tehnoloģijas (jo īpaši internetu); |
| --- | --- |

22.

uzsver to, ka patērētāju kultūras izveidi veicina sistemātiska patērētāju izglītošana par viņu tiesībām un to aizstāvēšanu; šī iemesla dēļ ES un dalībvalstīm ir jāsniedz lielāks ieguldījums patērētāju informēšanas un izglītošanas kampaņās, pareizajam patērētāju segmentam nodrošinot pareizo informāciju; uzsver, ka patērētāju izglītošanai ir jābūt mūžizglītības daļai un iesaka patērētāju informēšanai izmantot jaunās tehnoloģijas (jo īpaši internetu);

| 23. | uzskata, ka, izstrādājot patērētāju politiku, īpaša uzmanība jāpievērš neaizsargāto grupu, piemēram, bērnu, vecāka gadagājuma cilvēku un cilvēku ar noteiktiem spēju traucējumiem
  ,
  īpašajām vajadzībām un ka jāņem vērā demogrāfiskās izmaiņas; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka, izstrādājot patērētāju politiku, īpaša uzmanība jāpievērš neaizsargāto grupu, piemēram, bērnu, vecāka gadagājuma cilvēku un cilvēku ar noteiktiem spēju traucējumiem
  ,
  īpašajām vajadzībām un ka jāņem vērā demogrāfiskās izmaiņas;

| 24. | uzsver, ka, izstrādājot rādītājus un statistiku, lai noteiktu atsevišķas problēmu jomas dažādām patērētāju grupām, jāņem vērā dzimuma, kā arī vecuma un etniskie faktori; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka, izstrādājot rādītājus un statistiku, lai noteiktu atsevišķas problēmu jomas dažādām patērētāju grupām, jāņem vērā dzimuma, kā arī vecuma un etniskie faktori;

Pievērst lielāku uzmanību pakalpojumiem

| 25. | atgādina par Eiropas Parlamenta rezolūciju saistībā ar pārrobežu pakalpojumu sniedzēju pienākumiem; gaida Komisijas darba programmu šajā jautājumā; lūdz Komisiju papildus precizēt savus nolūkus, ja tādi ir, turpmākajām iniciatīvām šajā jomā; |
| --- | --- |

25.

atgādina par Eiropas Parlamenta rezolūciju saistībā ar pārrobežu pakalpojumu sniedzēju pienākumiem; gaida Komisijas darba programmu šajā jautājumā; lūdz Komisiju papildus precizēt savus nolūkus, ja tādi ir, turpmākajām iniciatīvām šajā jomā;

| 26. | īpaši norāda, ka ir svarīgi sekmēt pārrobežu darījumus, lai sniegtu vairāk brīvas izvēles, un uzsver konkurences politikas un pārdomātam patēriņam veltītu izglītojošu pasākumu nozīmi, nodrošinot patērētājiem labākās izvēles iespējas cenas, kvalitātes un sortimenta ziņā, jo īpaši attiecībā uz pirmās nepieciešamības precēm un pakalpojumiem, piemēram, pārtiku, mājokli, kā arī izglītības, veselības aprūpes, enerģētikas, transporta un telekomunikāciju pakalpojumiem; uzsver, ka pakalpojumu tirgus turpmāka liberalizācija ir jo īpaši vajadzīga, lai veicinātu konkurenci, tā piedāvājot patērētājiem zemākas cenas; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt jauninājumus finanšu pakalpojumu nozarē, lai nodrošinātu patērētājiem labākas izvēles iespējas; |
| --- | --- |

26.

īpaši norāda, ka ir svarīgi sekmēt pārrobežu darījumus, lai sniegtu vairāk brīvas izvēles, un uzsver konkurences politikas un pārdomātam patēriņam veltītu izglītojošu pasākumu nozīmi, nodrošinot patērētājiem labākās izvēles iespējas cenas, kvalitātes un sortimenta ziņā, jo īpaši attiecībā uz pirmās nepieciešamības precēm un pakalpojumiem, piemēram, pārtiku, mājokli, kā arī izglītības, veselības aprūpes, enerģētikas, transporta un telekomunikāciju pakalpojumiem; uzsver, ka pakalpojumu tirgus turpmāka liberalizācija ir jo īpaši vajadzīga, lai veicinātu konkurenci, tā piedāvājot patērētājiem zemākas cenas; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt jauninājumus finanšu pakalpojumu nozarē, lai nodrošinātu patērētājiem labākas izvēles iespējas;

| 27. | uzsver to, ka papildus atbilstošiem un efektīviem pasākumiem patērētāju aizsardzībai jānodrošina laba komunikācija šajā jautājumā, lai patērētājiem būtu skaidrs, kā aizsargāt savas tiesības saskaņā ar iekšējā tirgus tiesību aktiem un citiem tiesību aktiem, no kuriem viņi var gūt labumu; |
| --- | --- |

27.

uzsver to, ka papildus atbilstošiem un efektīviem pasākumiem patērētāju aizsardzībai jānodrošina laba komunikācija šajā jautājumā, lai patērētājiem būtu skaidrs, kā aizsargāt savas tiesības saskaņā ar iekšējā tirgus tiesību aktiem un citiem tiesību aktiem, no kuriem viņi var gūt labumu;

| 28. | uzskata, ka, pabeidzot finanšu pakalpojumu iekšēja tirgus izveidi, īpaša uzmanība ir jāvelta tam, lai garantētu patērētāju aizsardzību un izvēles tiesības; uzsver, ka finanšu, banku un apdrošināšanas nozares produkti ir ārkārtīgi komplicēti, un, lai iedrošinātu iedzīvotājus vairāk izmantot šos produktus, sevišķi saistībā ar savas nākamās pensijas nodrošinājumu, ir jāīsteno politika patērētāju labākai informētībai un konsultēšanai, šādi garantējot, ka patērētāji apzinās visas izvēles iespējas; tomēr uzsver, ka patērētāju aizsardzība nedrīkst būt protekcionisma attaisnojums; īpaši vērš uzmanību uz to, ka tieši tirgus konjunktūrai ir jāveicina pilnībā integrēts finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecības tirgus; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka, pabeidzot finanšu pakalpojumu iekšēja tirgus izveidi, īpaša uzmanība ir jāvelta tam, lai garantētu patērētāju aizsardzību un izvēles tiesības; uzsver, ka finanšu, banku un apdrošināšanas nozares produkti ir ārkārtīgi komplicēti, un, lai iedrošinātu iedzīvotājus vairāk izmantot šos produktus, sevišķi saistībā ar savas nākamās pensijas nodrošinājumu, ir jāīsteno politika patērētāju labākai informētībai un konsultēšanai, šādi garantējot, ka patērētāji apzinās visas izvēles iespējas; tomēr uzsver, ka patērētāju aizsardzība nedrīkst būt protekcionisma attaisnojums; īpaši vērš uzmanību uz to, ka tieši tirgus konjunktūrai ir jāveicina pilnībā integrēts finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecības tirgus;

| 29. | uzskata, ka attiecībā uz finanšu tirgiem galvenais uzdevums ir visu ES tiesību aktu transponēšana un pilnīga īstenošana, kā arī to saskaņošana visās dalībvalstīs; iesaka stiprināt pašreiz spēkā esošo tiesību aktu vienveidīgu izpildi, pirms tiek piedāvāti papildu noteikumi; saistībā ar jaunajiem tiesību aktiem mudina Komisiju ievērot labāka regulējuma principu, neradot nepamatotu papildu apgrūtinājumu ne patērētājiem, ne ražotājiem; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka attiecībā uz finanšu tirgiem galvenais uzdevums ir visu ES tiesību aktu transponēšana un pilnīga īstenošana, kā arī to saskaņošana visās dalībvalstīs; iesaka stiprināt pašreiz spēkā esošo tiesību aktu vienveidīgu izpildi, pirms tiek piedāvāti papildu noteikumi; saistībā ar jaunajiem tiesību aktiem mudina Komisiju ievērot labāka regulējuma principu, neradot nepamatotu papildu apgrūtinājumu ne patērētājiem, ne ražotājiem;

Uzlabota pārsūdzības pieejamība

| 30. | atzinīgi vērtē to, ka stratēģijā ir pievērsta uzmanība labākai izpildei un pārsūdzības mehānismiem, jo tie ir svarīgi faktori, veidojot patērētāju uzticību; uzskata, ka patērētāju uzticības veidošana ir svarīgākais faktors preču un pakalpojumu iekšējā tirgus pabeigšanai; atbalsta turpmāku darbu šajā jautājumā; |
| --- | --- |

30.

atzinīgi vērtē to, ka stratēģijā ir pievērsta uzmanība labākai izpildei un pārsūdzības mehānismiem, jo tie ir svarīgi faktori, veidojot patērētāju uzticību; uzskata, ka patērētāju uzticības veidošana ir svarīgākais faktors preču un pakalpojumu iekšējā tirgus pabeigšanai; atbalsta turpmāku darbu šajā jautājumā;

| 31. | uzskata, ka domstarpības starp patērētājiem un uzņēmējdarbības pārstāvjiem galvenokārt ir jānoregulē ārpus tiesas, jo risinājums, kas panākts ar ārpustiesas pārsūdzības līdzekļiem, var būt daudz ātrāks un saistīts ar zemākām izmaksām; šim mērķim ir jāstiprina Eiropas patērētāju centri un SOLVIT, kā arī jāpiešķir lielāki finanšu līdzekļi šo centru tīklam; atgādina, ka dalībvalstis var prasīt, lai puse, kas vēlas uzsākt tiesvedību, iepriekš apspriežas ar atbildētāju, lai dotu viņam iespēju pārtraukt pienākumu neizpildes procesu; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka domstarpības starp patērētājiem un uzņēmējdarbības pārstāvjiem galvenokārt ir jānoregulē ārpus tiesas, jo risinājums, kas panākts ar ārpustiesas pārsūdzības līdzekļiem, var būt daudz ātrāks un saistīts ar zemākām izmaksām; šim mērķim ir jāstiprina Eiropas patērētāju centri un SOLVIT, kā arī jāpiešķir lielāki finanšu līdzekļi šo centru tīklam; atgādina, ka dalībvalstis var prasīt, lai puse, kas vēlas uzsākt tiesvedību, iepriekš apspriežas ar atbildētāju, lai dotu viņam iespēju pārtraukt pienākumu neizpildes procesu;

| 32. | jāatgādina, ka alternatīvas strīdu izšķiršanas sistēmas pēc sava rakstura ir alternatīvs risinājums salīdzinājumā ar tradicionālajiem un formālajiem juridiskajiem mehānismiem; tādēļ stimuls lietot alternatīvas strīdu izšķiršanas sistēmas ir atkarīgs no tā, vai pastāv juridiski saistošās tiesību normās noteiktas alternatīvas, kuras nodrošina patērētajiem efektīvu, viegli pieejamu un nediskriminējošu kompensācijas mehānismu; |
| --- | --- |

32.

jāatgādina, ka alternatīvas strīdu izšķiršanas sistēmas pēc sava rakstura ir alternatīvs risinājums salīdzinājumā ar tradicionālajiem un formālajiem juridiskajiem mehānismiem; tādēļ stimuls lietot alternatīvas strīdu izšķiršanas sistēmas ir atkarīgs no tā, vai pastāv juridiski saistošās tiesību normās noteiktas alternatīvas, kuras nodrošina patērētajiem efektīvu, viegli pieejamu un nediskriminējošu kompensācijas mehānismu;

| 33. | atgādina, ka elektroniskās tirdzniecības pieaugums rada nepieciešamību visā ES saskaņot alternatīvas strīdu izšķiršanas sistēmas, lai tās atbilstu prasībām, kas iekļautas Komisijas 1998. gada 30. marta Ieteikumā 98/257/EK par principiem, kas piemērojami ārpustiesas procedūrām (7); un Komisijas 2001. gada 4. aprīļa Ieteikumā 2001/310/EK par principiem attiecībā uz ārpustiesas struktūrām, kas iesaistītas patērētāju strīdu vienprātīgā atrisināšanā (8) ir jāiegulda vēl vairāk darba tiešsaistes strīdu atrisināšanā, ko Parlaments ir prasījis jau vismaz kopš 1999. gada; |
| --- | --- |

33.

atgādina, ka elektroniskās tirdzniecības pieaugums rada nepieciešamību visā ES saskaņot alternatīvas strīdu izšķiršanas sistēmas, lai tās atbilstu prasībām, kas iekļautas Komisijas 1998. gada 30. marta Ieteikumā 98/257/EK par principiem, kas piemērojami ārpustiesas procedūrām (7); un Komisijas 2001. gada 4. aprīļa Ieteikumā 2001/310/EK par principiem attiecībā uz ārpustiesas struktūrām, kas iesaistītas patērētāju strīdu vienprātīgā atrisināšanā (8) ir jāiegulda vēl vairāk darba tiešsaistes strīdu atrisināšanā, ko Parlaments ir prasījis jau vismaz kopš 1999. gada;

| 34. | atgādina, ka no Kopienas tiesību aktiem izrietošo tiesību efektīvas īstenošanas nodrošināšana galvenokārt ir dalībvalstu pienākums; tās ir atbildīgas par valsts procesuālo tiesību aktu pieņemšanu tā, lai šīs tiesības būtu viegli īstenojamas, sniedzot labumu gan patērētājiem, gan uzņēmējiem; pirmkārt, Kopiena nav kompetenta norādīt, kādi noteikumi jāpieņem valsts procesuālajos tiesību aktos, turklāt saskaņā ar Līguma 5. pantu Kopienas rīcība ir samērīga ar Līguma mērķiem; rezultātā saskaņā ar minēto pantu pēc iespējas ir jāņem vērā valstu tiesību sistēmu īpatnības, piedāvājot dalībvalstīm dažādas iespējas ar līdzvērtīgu iedarbību; |
| --- | --- |

34.

atgādina, ka no Kopienas tiesību aktiem izrietošo tiesību efektīvas īstenošanas nodrošināšana galvenokārt ir dalībvalstu pienākums; tās ir atbildīgas par valsts procesuālo tiesību aktu pieņemšanu tā, lai šīs tiesības būtu viegli īstenojamas, sniedzot labumu gan patērētājiem, gan uzņēmējiem; pirmkārt, Kopiena nav kompetenta norādīt, kādi noteikumi jāpieņem valsts procesuālajos tiesību aktos, turklāt saskaņā ar Līguma 5. pantu Kopienas rīcība ir samērīga ar Līguma mērķiem; rezultātā saskaņā ar minēto pantu pēc iespējas ir jāņem vērā valstu tiesību sistēmu īpatnības, piedāvājot dalībvalstīm dažādas iespējas ar līdzvērtīgu iedarbību;

| 35. | aicina Komisiju izpētīt iespēju izveidot īpašu Eiropas patērētāju ombudu, kurš nodarbotos ar pārrobežu lietām; atzīmē, ka vairākām dalībvalstīm vairākās nozarēs ir patērētāju ombudi, kuri sniedz palīdzību patērētājiem to attiecībās ar uzņēmumiem; uzskata, ka Komisija varētu izpētīt šādas pieejas izmantošanu katrā valstī atsevišķi; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju izpētīt iespēju izveidot īpašu Eiropas patērētāju ombudu, kurš nodarbotos ar pārrobežu lietām; atzīmē, ka vairākām dalībvalstīm vairākās nozarēs ir patērētāju ombudi, kuri sniedz palīdzību patērētājiem to attiecībās ar uzņēmumiem; uzskata, ka Komisija varētu izpētīt šādas pieejas izmantošanu katrā valstī atsevišķi;

| 36. | atzīmē, ka dažās, bet ne visās dalībvalstīs jau pastāv specifiski patērētāju pārsūdzības sistēmas elementi, piemēram, vienota rīcība, grupu rīcība, pārstāvju rīcība, pārbaudes lietas un negodīgā ceļā iegūta labuma atgūšanas procedūras; norāda, ka tā rezultātā pārrobežu lietās uz patērētājiem šajā sakarā var attiekties dažādas normatīvās prasības; |
| --- | --- |

36.

atzīmē, ka dažās, bet ne visās dalībvalstīs jau pastāv specifiski patērētāju pārsūdzības sistēmas elementi, piemēram, vienota rīcība, grupu rīcība, pārstāvju rīcība, pārbaudes lietas un negodīgā ceļā iegūta labuma atgūšanas procedūras; norāda, ka tā rezultātā pārrobežu lietās uz patērētājiem šajā sakarā var attiekties dažādas normatīvās prasības;

| 37. | atgādina, ka jau Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 19. maija Direktīvā 98/27/EK par aizliegumiem saistībā ar patērētāju interešu aizsardzību (9) mērķis ir patērētāju kolektīvo interešu aizsardzība; uzsver, ka šajā direktīvā patērētāju organizācijām dotas, cita starpā, tiesības sākt pagaidu tiesiskās aizsardzības procedūras; prasa Komisijai iesniegt Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā izvērtēts, cik lielā mērā un kāpēc ar šo direktīva panāca vai nepanāca cerētos uzlabojumus saistībā ar patērētāju kolektīvo interešu aizsardzību; |
| --- | --- |

37.

atgādina, ka jau Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 19. maija Direktīvā 98/27/EK par aizliegumiem saistībā ar patērētāju interešu aizsardzību (9) mērķis ir patērētāju kolektīvo interešu aizsardzība; uzsver, ka šajā direktīvā patērētāju organizācijām dotas, cita starpā, tiesības sākt pagaidu tiesiskās aizsardzības procedūras; prasa Komisijai iesniegt Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā izvērtēts, cik lielā mērā un kāpēc ar šo direktīva panāca vai nepanāca cerētos uzlabojumus saistībā ar patērētāju kolektīvo interešu aizsardzību;

| 38. | uzskata, ka pirms uzsākt pārdomu procesu par tiesību aktiem ES līmenī, jāveic padziļināta izpēte par pašreizējām problēmām, ja tādas pastāv, un gaidāmajiem ieguvumiem patērētājiem; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka pirms uzsākt pārdomu procesu par tiesību aktiem ES līmenī, jāveic padziļināta izpēte par pašreizējām problēmām, ja tādas pastāv, un gaidāmajiem ieguvumiem patērētājiem;

| 39. | uzskata, ka vairākās dalībvalstīs ir konstitucionālas prasības, kas jāņem vērā, izstrādājot patērētāju pārsūdzības Eiropas modeli; turklāt uzskata, ka pilnībā jāievēro Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 6. pants; aicina Komisiju iesniegt ziņojumu Parlamentam un Padomei par to, kā šajā sakarā panākt nepieciešamo līdzsvaru starp patērētāju, to organizāciju un uzņēmumu tiesībām; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka vairākās dalībvalstīs ir konstitucionālas prasības, kas jāņem vērā, izstrādājot patērētāju pārsūdzības Eiropas modeli; turklāt uzskata, ka pilnībā jāievēro Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 6. pants; aicina Komisiju iesniegt ziņojumu Parlamentam un Padomei par to, kā šajā sakarā panākt nepieciešamo līdzsvaru starp patērētāju, to organizāciju un uzņēmumu tiesībām;

| 40. | aicina Komisiju uzmanīgi izvērtēt jautājumu par patērētāju pārsūdzībām dalībvalstīs, paturot prātā, ka jebkuriem jauniem tās priekšlikumiem šajā jomā jābalstās uz padziļinātu pašreizējo problēmu un gaidāmo ieguvumu patērētajiem izpēti un ka attiecībā uz pārrobežu procedūrām un iespējamām kolektīvās pārsūdzības sistēmām jāveic plaši pētījumi, izmantojot pieredzi visā pasaulē, īpaši ņemot vērā paustās bažas par ASV modeļa pārmērībām un trūkumiem, un skaidri izpētot jautājumu par piemērotu juridisko pamatu ES līmenī saistībā ar šādu instrumentu; lūdz Komisiju nepieciešamības gadījumā ierosināt saskaņotu Eiropas līmeņa risinājumu, nodrošinot visiem patērētājiem piekļuvi kolektīvās pārsūdzības mehānismiem, lai risinātu sūdzības pārrobežu lietās; |
| --- | --- |

40.

aicina Komisiju uzmanīgi izvērtēt jautājumu par patērētāju pārsūdzībām dalībvalstīs, paturot prātā, ka jebkuriem jauniem tās priekšlikumiem šajā jomā jābalstās uz padziļinātu pašreizējo problēmu un gaidāmo ieguvumu patērētajiem izpēti un ka attiecībā uz pārrobežu procedūrām un iespējamām kolektīvās pārsūdzības sistēmām jāveic plaši pētījumi, izmantojot pieredzi visā pasaulē, īpaši ņemot vērā paustās bažas par ASV modeļa pārmērībām un trūkumiem, un skaidri izpētot jautājumu par piemērotu juridisko pamatu ES līmenī saistībā ar šādu instrumentu; lūdz Komisiju nepieciešamības gadījumā ierosināt saskaņotu Eiropas līmeņa risinājumu, nodrošinot visiem patērētājiem piekļuvi kolektīvās pārsūdzības mehānismiem, lai risinātu sūdzības pārrobežu lietās;

| 41. | lūdz Komisiju apspriesties ar Parlamentu un dalībvalstīm saistībā ar šādu pētījumu novērtējumu; |
| --- | --- |

41.

lūdz Komisiju apspriesties ar Parlamentu un dalībvalstīm saistībā ar šādu pētījumu novērtējumu;

*

- *

| 42. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

42.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0421.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0383.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0367.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0287.

(5)  OV L 11, 15.1.2002., 4. lpp.

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Lēmums Nr. 768/2008/EK par ražojumu tirdzniecības vienotu sistēmu (OV L 218, 13.8.2008., 82. lpp.), 52. apsvērums.

(7)  OV L 115, 17.4.1998., 31. lpp.

(8)  OV L 109, 19.4.2001., 56. lpp.

(9)  OV L 166, 11.6.1998., 51. lpp.

---

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/23

---

ES sasniegtais progress vienlīdzīgu iespēju un nediskriminācijas nodrošināšanā (Direktīvu 2000/43/EK un 2000/78/EK transponēšana)

P6_TA(2008)0212

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija rezolūcija par ES sasniegto progresu vienlīdzīgu iespēju un nediskriminācijas nodrošināšanā (Direktīvu 2000/43/EK un 2000/78/EK transponēšana) (2007/2202(INI))

(2009/C 279 E/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Nediskriminācija un iespēju vienlīdzība visiem — pamatstratēģija” (COM(2005)0224), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Nediskriminācija un iespēju vienlīdzība visiem — pamatstratēģija” (COM(2005)0224),

| — | ņemot vērā EK līguma 13. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 13. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko izveido kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei saistībā ar nodarbinātību un profesiju (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko izveido kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei saistībā ar nodarbinātību un profesiju (2),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvas 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības, piemērošanu (COM(2006)0643), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvas 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības, piemērošanu (COM(2006)0643),

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada jūlija ziņojumu par diskriminācijas novēršanas tiesību aktiem Eiropā — 25 ES dalībvalstu salīdzinājumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada jūlija ziņojumu par diskriminācijas novēršanas tiesību aktiem Eiropā — 25 ES dalībvalstu salīdzinājumu,

| — | ņemot vērā valstu ziņojumus par diskriminācijas novēršanas aktu īstenošanu un tematiskos ziņojumus, kurus sagatavojis juridisko ekspertu tīkls diskriminācijas novēršanas jomā un kuros atspoguļota to pienākumu izpilde, ko uzticējusi Komisija, lai sniegtu neatkarīgu informāciju un ieteikumus attiecībā uz atbilstīgiem sasniegumiem dalībvalstīs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā valstu ziņojumus par diskriminācijas novēršanas aktu īstenošanu un tematiskos ziņojumus, kurus sagatavojis juridisko ekspertu tīkls diskriminācijas novēršanas jomā un kuros atspoguļota to pienākumu izpilde, ko uzticējusi Komisija, lai sniegtu neatkarīgu informāciju un ieteikumus attiecībā uz atbilstīgiem sasniegumiem dalībvalstīs,

| — | ņemot vērā ANO Starptautisko konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Starptautisko konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par invalīdu tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par invalīdu tiesībām,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un tās 12. protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un tās 12. protokolu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada janvāra Eirobarometra īpašo pētījumu par diskrimināciju Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada janvāra Eirobarometra īpašo pētījumu par diskrimināciju Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā to, ka 2007. gadu noteica par Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem un 2008. gadu — par Eiropas Starpkultūru dialoga gadu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka 2007. gadu noteica par Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem un 2008. gadu — par Eiropas Starpkultūru dialoga gadu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A6-0159/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A6-0159/2008),

| A. | tā kā Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā noteikts, ka Eiropas Savienība ir dibināta, ievērojot tādus dalībvalstu kopīgus principus kā brīvība, demokrātija, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas princips un tiesiskuma princips, un tā kā ir svarīgi, lai politiskās deklarācijas par diskriminācijas apkarošanu atbilstu tiesību aktu un politikas pilnveidošanai un pilnīgai un pareizai to īstenošanai, jo īpaši saistībā ar direktīvām, ar ko aizliedz diskrimināciju, un projektiem, ar kuriem veicina līdztiesību; |
| --- | --- |

A.

tā kā Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā noteikts, ka Eiropas Savienība ir dibināta, ievērojot tādus dalībvalstu kopīgus principus kā brīvība, demokrātija, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas princips un tiesiskuma princips, un tā kā ir svarīgi, lai politiskās deklarācijas par diskriminācijas apkarošanu atbilstu tiesību aktu un politikas pilnveidošanai un pilnīgai un pareizai to īstenošanai, jo īpaši saistībā ar direktīvām, ar ko aizliedz diskrimināciju, un projektiem, ar kuriem veicina līdztiesību;

| B. | tā kā Līgumā par Eiropas Savienību noteikts arī, ka Eiropas Savienība ievēro pamattiesības, ko nodrošina Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencija, un tā kā saskaņā ar EK līguma 13. pantu līdztiesības veicināšanai un diskriminācijas novēršanai jābūt prioritātei Eiropas Savienības tiesību aktos un politikas pamatnostādnēs; |
| --- | --- |

B.

tā kā Līgumā par Eiropas Savienību noteikts arī, ka Eiropas Savienība ievēro pamattiesības, ko nodrošina Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencija, un tā kā saskaņā ar EK līguma 13. pantu līdztiesības veicināšanai un diskriminācijas novēršanai jābūt prioritātei Eiropas Savienības tiesību aktos un politikas pamatnostādnēs;

| C. | tā kā nodarbinātība ir viena no sociālās integrācijas pamatprasībām, taču bezdarba līmenis daudzām grupām, jo īpaši sievietēm, migrantiem, invalīdiem, mazākumtautību pārstāvjiem, vecākiem cilvēkiem un jauniešiem, kā arī personām, kuru prasmes ir izolētas vai neatzītas, joprojām ir nepieņemami augsts; tā kā bezdarba līmenis ir vēl augstāks to personu vidū, kuras cieš no vairākkārtējas diskriminācijas; |
| --- | --- |

C.

tā kā nodarbinātība ir viena no sociālās integrācijas pamatprasībām, taču bezdarba līmenis daudzām grupām, jo īpaši sievietēm, migrantiem, invalīdiem, mazākumtautību pārstāvjiem, vecākiem cilvēkiem un jauniešiem, kā arī personām, kuru prasmes ir izolētas vai neatzītas, joprojām ir nepieņemami augsts; tā kā bezdarba līmenis ir vēl augstāks to personu vidū, kuras cieš no vairākkārtējas diskriminācijas;

| D. | tā kā vairākumā Kopienas kompetences jomu Kopienas tiesību akti pašlaik neskar diskrimināciju un tā kā Direktīvā 2000/43/EK un Direktīvā 2000/78/EK paredzētie aizsardzības līmeņi ir atšķirīgi, nosakot atšķirīgu aizsargātību pret diskrimināciju, kas ietekmē nodarbinātību; |
| --- | --- |

D.

tā kā vairākumā Kopienas kompetences jomu Kopienas tiesību akti pašlaik neskar diskrimināciju un tā kā Direktīvā 2000/43/EK un Direktīvā 2000/78/EK paredzētie aizsardzības līmeņi ir atšķirīgi, nosakot atšķirīgu aizsargātību pret diskrimināciju, kas ietekmē nodarbinātību;

| E. | tā kā Komisijas pētījums par diskriminācijas novēršanas tiesību aktiem Eiropā apliecina, ka dalībvalstu tiesību akti, ar kuriem dažādos veidos nosaka aizsardzību pret diskrimināciju, ir ļoti atšķirīgi un ka trūkst vienotas ieviešanas metodes, un tāpēc direktīvu īstenošanā trūkst saskaņotības, kā arī veidojas situācija, ka cilvēki nepietiekami apzinās savas tiesības; |
| --- | --- |

E.

tā kā Komisijas pētījums par diskriminācijas novēršanas tiesību aktiem Eiropā apliecina, ka dalībvalstu tiesību akti, ar kuriem dažādos veidos nosaka aizsardzību pret diskrimināciju, ir ļoti atšķirīgi un ka trūkst vienotas ieviešanas metodes, un tāpēc direktīvu īstenošanā trūkst saskaņotības, kā arī veidojas situācija, ka cilvēki nepietiekami apzinās savas tiesības;

| F. | tā kā neatbilstīgi īstenota politika attiecībā uz diskriminācijas novēršanu dalībvalstīs ir viens no iemesliem, kāpēc Kopienas diskriminācijas novēršanas direktīvas praksē netiek ieviestas, un ko atspoguļo tādi ziņojumi kā, piemēram, ziņojums par diskriminācijas seksuālās orientācijas dēļ izskaušanu nodarbinātības attiecībās: tiesību akti ES 15 dalībvalstīs, ko sagatavoja Eiropas ekspertu grupa jautājumos par diskriminācijas seksuālās orientācijas dēļ izskaušanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā neatbilstīgi īstenota politika attiecībā uz diskriminācijas novēršanu dalībvalstīs ir viens no iemesliem, kāpēc Kopienas diskriminācijas novēršanas direktīvas praksē netiek ieviestas, un ko atspoguļo tādi ziņojumi kā, piemēram, ziņojums par diskriminācijas seksuālās orientācijas dēļ izskaušanu nodarbinātības attiecībās: tiesību akti ES 15 dalībvalstīs, ko sagatavoja Eiropas ekspertu grupa jautājumos par diskriminācijas seksuālās orientācijas dēļ izskaušanu;

| G. | tā kā Padome 2007. gada 5. decembra rezolūcijā par turpmākiem pasākumiem saistībā ar Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem (2007) (3) aicināja dalībvalstis un Komisiju savās kompetences jomās turpināt un pastiprināt invaliditātes jautājuma integrēšanu visās attiecīgajās politiskajās nostādnēs; |
| --- | --- |

G.

tā kā Padome 2007. gada 5. decembra rezolūcijā par turpmākiem pasākumiem saistībā ar Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem (2007) (3) aicināja dalībvalstis un Komisiju savās kompetences jomās turpināt un pastiprināt invaliditātes jautājuma integrēšanu visās attiecīgajās politiskajās nostādnēs;

| H. | tā kā Komisija šajā sakarā ir taisnīgi sākusi procesu pret vairākām dalībvalstīm, un vajadzības gadījumā tai ir jāturpina šādi rīkoties, |
| --- | --- |

H.

tā kā Komisija šajā sakarā ir taisnīgi sākusi procesu pret vairākām dalībvalstīm, un vajadzības gadījumā tai ir jāturpina šādi rīkoties,

| 1. | aicina dalībvalstis savā likumdošanas praksē pienācīgi ņemt vērā dažādos diskriminācijas veidus, kas izklāstīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantā; |
| --- | --- |

1.

aicina dalībvalstis savā likumdošanas praksē pienācīgi ņemt vērā dažādos diskriminācijas veidus, kas izklāstīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantā;

| 2. | atgādina, ka Direktīva 2000/43/EK un Direktīva 2000/78/EK nosaka obligātās prasības, un tām jābūt pamatā, veidojot vispusīgāku Kopienas diskriminācijas novēršanas politiku; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka Direktīva 2000/43/EK un Direktīva 2000/78/EK nosaka obligātās prasības, un tām jābūt pamatā, veidojot vispusīgāku Kopienas diskriminācijas novēršanas politiku;

| 3. | pauž bažas par trūkumiem Direktīvas 2000/43/EK un Direktīvas 2000/78/EK transponēšanā un īstenošanā daudzās dalībvalstīs un par to, ka ES pilsoņiem trūkst informācijas par iespējamajiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem diskriminācijas gadījumos; |
| --- | --- |

3.

pauž bažas par trūkumiem Direktīvas 2000/43/EK un Direktīvas 2000/78/EK transponēšanā un īstenošanā daudzās dalībvalstīs un par to, ka ES pilsoņiem trūkst informācijas par iespējamajiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem diskriminācijas gadījumos;

| 4. | pauž nožēlu, ka Direktīvā 2000/43/EK un Direktīvā 2000/78/EK nav iekļauti atšķirīgi, uz fiziskiem rādītājiem, piemēram, garumu vai ādas krāsu, pamatoti diskriminējošas attieksmes veidi, jo īpaši attiecībā uz pieejamību darbavietām, kurās nav tiešas saiknes starp šīm fiziskajām īpašībām un konkrēto darbu veikšanai nepieciešamajām prasmēm; |
| --- | --- |

4.

pauž nožēlu, ka Direktīvā 2000/43/EK un Direktīvā 2000/78/EK nav iekļauti atšķirīgi, uz fiziskiem rādītājiem, piemēram, garumu vai ādas krāsu, pamatoti diskriminējošas attieksmes veidi, jo īpaši attiecībā uz pieejamību darbavietām, kurās nav tiešas saiknes starp šīm fiziskajām īpašībām un konkrēto darbu veikšanai nepieciešamajām prasmēm;

| 5. | aicina dalībvalstis pēc visu Direktīvas 2000/78/EK un Direktīvas 2000/43/EK noteikumu transponēšanas nodrošināt, ka šie noteikumu tiek pilnīgi, pareizi un efektīvi transponēti un īstenoti, bet visi izņēmumi saskaņā ar šiem noteikumiem ir objektīvi attaisnojami; |
| --- | --- |

5.

aicina dalībvalstis pēc visu Direktīvas 2000/78/EK un Direktīvas 2000/43/EK noteikumu transponēšanas nodrošināt, ka šie noteikumu tiek pilnīgi, pareizi un efektīvi transponēti un īstenoti, bet visi izņēmumi saskaņā ar šiem noteikumiem ir objektīvi attaisnojami;

| 6. | aicina ES, valstu un vietējās kompetentās iestādes uzlabot īstenošanas centienu koordinēšanu; prasa tādu vienotu pieeju diskriminācijas novēršanā, ar kuru vienlaikus aptver un ņem vērā visus diskriminācijas veidus; |
| --- | --- |

6.

aicina ES, valstu un vietējās kompetentās iestādes uzlabot īstenošanas centienu koordinēšanu; prasa tādu vienotu pieeju diskriminācijas novēršanā, ar kuru vienlaikus aptver un ņem vērā visus diskriminācijas veidus;

| 7. | uzsver, ka valsts iestādēm ir būtiska loma vienlīdzības veicināšanā un diskriminācijas novēršanā, izmantojot savu politiku, pakalpojumu sniegšanu un nodarbinātības praksi; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka valsts iestādēm ir būtiska loma vienlīdzības veicināšanā un diskriminācijas novēršanā, izmantojot savu politiku, pakalpojumu sniegšanu un nodarbinātības praksi;

| 8. | prasa Komisijai apņemties veikt būtisku pārskatīšanu par Direktīvas 2000/43/EK un Direktīvas 2000/78/EK īstenošanu, kā arī izdot skaidrojošas īstenošanas vadlīnijas, lai nodrošinātu to pilnīgu un pareizu īstenošanu dalībvalstīs; aicina Komisiju jo īpaši novērtēt, kā dalībvalstis ir interpretējušas 6. un 8. pantā paredzētos izņēmumus, transponējot Direktīvu 2000/78/EK valsts tiesību aktos; atgādina, ka abu direktīvu īstenošanai ir vajadzīgs mehānismu un stratēģiju kopums, tostarp attiecībā uz atbilstību, visaptverošu iesaistīšanos un izpildi, kā arī efektīva labākās pieredzes apmaiņa; |
| --- | --- |

8.

prasa Komisijai apņemties veikt būtisku pārskatīšanu par Direktīvas 2000/43/EK un Direktīvas 2000/78/EK īstenošanu, kā arī izdot skaidrojošas īstenošanas vadlīnijas, lai nodrošinātu to pilnīgu un pareizu īstenošanu dalībvalstīs; aicina Komisiju jo īpaši novērtēt, kā dalībvalstis ir interpretējušas 6. un 8. pantā paredzētos izņēmumus, transponējot Direktīvu 2000/78/EK valsts tiesību aktos; atgādina, ka abu direktīvu īstenošanai ir vajadzīgs mehānismu un stratēģiju kopums, tostarp attiecībā uz atbilstību, visaptverošu iesaistīšanos un izpildi, kā arī efektīva labākās pieredzes apmaiņa;

| 9. | norāda, ka sankcijām, kas piemērojamas par Direktīvas 2000/43/EK un Direktīvas 2000/78/EK transponēšanā pieņemto valsts tiesību aktu pārkāpumiem, jābūt efektīvām, proporcionālām un atturošām; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka sankcijām, kas piemērojamas par Direktīvas 2000/43/EK un Direktīvas 2000/78/EK transponēšanā pieņemto valsts tiesību aktu pārkāpumiem, jābūt efektīvām, proporcionālām un atturošām;

| 10. | mudina Komisiju rūpīgi uzraudzīt Direktīvas 2000/43/EK un Direktīvas 2000/78/EK transponēšanu un saistībā ar transponēšanu izstrādāto tiesību aktu ievērošanu, kā arī ar pārkāpuma un neatbilstības procedūru palīdzību turpināt dalībvalstu mudināšanu ievērot juridiskās saistības, pilnībā un pēc iespējas drīz transponējot šīs direktīvas; uzskata, ka attiecīgajai Parlamenta komitejai jāpiedalās saskaņā ar šīm direktīvām dalībvalstīm uzlikto pienākumu izpildes pastāvīgā uzraudzībā; |
| --- | --- |

10.

mudina Komisiju rūpīgi uzraudzīt Direktīvas 2000/43/EK un Direktīvas 2000/78/EK transponēšanu un saistībā ar transponēšanu izstrādāto tiesību aktu ievērošanu, kā arī ar pārkāpuma un neatbilstības procedūru palīdzību turpināt dalībvalstu mudināšanu ievērot juridiskās saistības, pilnībā un pēc iespējas drīz transponējot šīs direktīvas; uzskata, ka attiecīgajai Parlamenta komitejai jāpiedalās saskaņā ar šīm direktīvām dalībvalstīm uzlikto pienākumu izpildes pastāvīgā uzraudzībā;

| 11. | atgādina Komisijai, ka Direktīvas 2000/78/EK 4. pants pieļauj atkāpes tikai tad, ja, objektīvi raugoties, tās patiesi ir nepieciešamas, lai labi veiktu profesionālo darbību; aicina Komisiju interpretēt šo pantu šauri un sūdzēt Tiesā dalībvalstis, ja tās savos tiesību aktos pieļauj pārāk visaptverošu definīciju; |
| --- | --- |

11.

atgādina Komisijai, ka Direktīvas 2000/78/EK 4. pants pieļauj atkāpes tikai tad, ja, objektīvi raugoties, tās patiesi ir nepieciešamas, lai labi veiktu profesionālo darbību; aicina Komisiju interpretēt šo pantu šauri un sūdzēt Tiesā dalībvalstis, ja tās savos tiesību aktos pieļauj pārāk visaptverošu definīciju;

| 12. | aicina atklātās koordinācijas metodes ietvaros katru gadu novērtēt īstenošanu dalībvalstīs un ik pēc pieciem gadiem veikt šādu tiesību aktu padziļinātu novērtēšanu Sociālās programmas ietvaros; uzskata, ka šādā ikgadējā novērtēšanā ir jāiesaista neatkarīgas struktūras, kuras risina ar diskriminācijas novēršanu saistītus jautājumus, tādas kā Komisijas juridisko ekspertu tīkls un nevalstiskās organizācijas (NVO), kas pārstāv potenciālos diskriminācijas upurus, kā arī jāveic konkrēti pasākumi, lai palielinātu NVO spējas informēt un atbalstīt upurus un sniegt konstruktīvu ieguldījumu ikgadējā novērtēšanā; |
| --- | --- |

12.

aicina atklātās koordinācijas metodes ietvaros katru gadu novērtēt īstenošanu dalībvalstīs un ik pēc pieciem gadiem veikt šādu tiesību aktu padziļinātu novērtēšanu Sociālās programmas ietvaros; uzskata, ka šādā ikgadējā novērtēšanā ir jāiesaista neatkarīgas struktūras, kuras risina ar diskriminācijas novēršanu saistītus jautājumus, tādas kā Komisijas juridisko ekspertu tīkls un nevalstiskās organizācijas (NVO), kas pārstāv potenciālos diskriminācijas upurus, kā arī jāveic konkrēti pasākumi, lai palielinātu NVO spējas informēt un atbalstīt upurus un sniegt konstruktīvu ieguldījumu ikgadējā novērtēšanā;

| 13. | uzskata, ka dažas invalīdu kategorijas ir izslēgtas no šīs direktīvas tiesiskās aizsardzības tāpēc, ka Direktīvā 2000/78/EK nav noteikuma, kas norādītu uz vajadzību plaši definēt invaliditāti; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis steidzami vienoties par šādu plašu invaliditātes definīciju, lai atvieglotu to diskriminācijas novēršanas tiesību aktu saskaņošanu, kuri varētu pamatoties uz Konvenciju par invalīdu tiesībām; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka dažas invalīdu kategorijas ir izslēgtas no šīs direktīvas tiesiskās aizsardzības tāpēc, ka Direktīvā 2000/78/EK nav noteikuma, kas norādītu uz vajadzību plaši definēt invaliditāti; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis steidzami vienoties par šādu plašu invaliditātes definīciju, lai atvieglotu to diskriminācijas novēršanas tiesību aktu saskaņošanu, kuri varētu pamatoties uz Konvenciju par invalīdu tiesībām;

| 14. | uzskata — tā kā nav noteikuma, kurā būtu paredzēts termiņš sūdzības iesniegšanai diskriminācijas gadījumā, dažās dalībvalstīs šis termiņš ir noteikts ļoti īss, kas var traucēt iesniegt šādu sūdzību; |
| --- | --- |

14.

uzskata — tā kā nav noteikuma, kurā būtu paredzēts termiņš sūdzības iesniegšanai diskriminācijas gadījumā, dažās dalībvalstīs šis termiņš ir noteikts ļoti īss, kas var traucēt iesniegt šādu sūdzību;

| 15. | uzskata, ka izņēmumi saistībā ar ģimenes stāvokli Direktīvā 2000/78/EK ir ierobežojuši direktīvā paredzēto aizsardzību pret diskrimināciju dzimumorientācijas dēļ; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka izņēmumi saistībā ar ģimenes stāvokli Direktīvā 2000/78/EK ir ierobežojuši direktīvā paredzēto aizsardzību pret diskrimināciju dzimumorientācijas dēļ;

| 16. | mudina dalībvalstis efektīvāk veicināt ES pilsoņu tiesību īstenošanu saskaņā ar Direktīvu 2000/43/EK un Direktīvu 2000/78/EK un mudina Komisiju, dalībvalstis, arodbiedrības un darba devējus, kā arī valsts un nevalstiskās ieinteresētās personas darīt visu iespējamo, lai uzlabotu informētību par tiesībām saskaņā ar minētajām direktīvām, un nodrošināt diskriminācijas upuriem piekļuvi virknei advokātu pakalpojumu, lai viņi spētu saskaņā ar šīm direktīvām efektīvi īstenot savas tiesības; norāda, ka bieži vien ar sūdzības iesniegšanu pret iespējamo pārkāpēju saistītais slogs gulst uz upuri, turklāt bieži nav valsts iestāžu atbalsta un iespējas saņemt juridisko palīdzību; mudina dalībvalstis pilnvarot attiecīgas neatkarīgas struktūras sniegt efektīvu palīdzību diskriminācijas upuriem; |
| --- | --- |

16.

mudina dalībvalstis efektīvāk veicināt ES pilsoņu tiesību īstenošanu saskaņā ar Direktīvu 2000/43/EK un Direktīvu 2000/78/EK un mudina Komisiju, dalībvalstis, arodbiedrības un darba devējus, kā arī valsts un nevalstiskās ieinteresētās personas darīt visu iespējamo, lai uzlabotu informētību par tiesībām saskaņā ar minētajām direktīvām, un nodrošināt diskriminācijas upuriem piekļuvi virknei advokātu pakalpojumu, lai viņi spētu saskaņā ar šīm direktīvām efektīvi īstenot savas tiesības; norāda, ka bieži vien ar sūdzības iesniegšanu pret iespējamo pārkāpēju saistītais slogs gulst uz upuri, turklāt bieži nav valsts iestāžu atbalsta un iespējas saņemt juridisko palīdzību; mudina dalībvalstis pilnvarot attiecīgas neatkarīgas struktūras sniegt efektīvu palīdzību diskriminācijas upuriem;

| 17. | pauž bažas par dalībvalstu pilsoņu zemo informētības līmeni attiecībā uz diskriminācijas novēršanas tiesību aktiem un aicina Komisiju, dalībvalstis, arodbiedrības un darba devējus palielināt centienus šā informētības līmeņa paaugstināšanā; atgādina, ka šīs direktīvas uzliek dalībvalstīm pienākumu, izmantojot visus piemērotos līdzekļus, izplatīt informāciju par attiecīgajiem direktīvu noteikumiem; |
| --- | --- |

17.

pauž bažas par dalībvalstu pilsoņu zemo informētības līmeni attiecībā uz diskriminācijas novēršanas tiesību aktiem un aicina Komisiju, dalībvalstis, arodbiedrības un darba devējus palielināt centienus šā informētības līmeņa paaugstināšanā; atgādina, ka šīs direktīvas uzliek dalībvalstīm pienākumu, izmantojot visus piemērotos līdzekļus, izplatīt informāciju par attiecīgajiem direktīvu noteikumiem;

| 18. | iesaka dalībvalstīm veikt neatkarīgu pārskatīšanu par to, cik efektīvi ir preventīvie un kompensējošie diskriminācijas novēršanas pasākumi un cik efektīva ir aizsardzība pret viktimizāciju, un nodrošināt pienācīgus resursus reģistrētām un nereģistrētām struktūrām, kuras piedalās diskriminācijas novēršanā un sniedz atbalstu cietušajiem; iesaka arī Komisijai pastāvīgajā uzraudzības darbā ietvert salīdzinošus novērtējumus; |
| --- | --- |

18.

iesaka dalībvalstīm veikt neatkarīgu pārskatīšanu par to, cik efektīvi ir preventīvie un kompensējošie diskriminācijas novēršanas pasākumi un cik efektīva ir aizsardzība pret viktimizāciju, un nodrošināt pienācīgus resursus reģistrētām un nereģistrētām struktūrām, kuras piedalās diskriminācijas novēršanā un sniedz atbalstu cietušajiem; iesaka arī Komisijai pastāvīgajā uzraudzības darbā ietvert salīdzinošus novērtējumus;

| 19. | iesaka dalībvalstīm piešķirt pienācīgus resursus un pilnvaras neatkarīgām struktūrām, kuras veicina vienlīdzību, lai tās varētu efektīvi un neatkarīgi veikt savus uzdevumus, tostarp sniegt kompetentu viedokli par visiem diskriminācijas veidiem un pienācīgu palīdzību personām, kas cietušas no diskriminācijas; mudina dalībvalstis nodrošināt, ka šo struktūru uzdevumi aptver visus diskriminācijas veidus, un aicina Komisiju noteikt standartus, ko izmantot uzraudzībā, kā arī nodrošināt šo struktūru efektivitāti un neatkarību; |
| --- | --- |

19.

iesaka dalībvalstīm piešķirt pienācīgus resursus un pilnvaras neatkarīgām struktūrām, kuras veicina vienlīdzību, lai tās varētu efektīvi un neatkarīgi veikt savus uzdevumus, tostarp sniegt kompetentu viedokli par visiem diskriminācijas veidiem un pienācīgu palīdzību personām, kas cietušas no diskriminācijas; mudina dalībvalstis nodrošināt, ka šo struktūru uzdevumi aptver visus diskriminācijas veidus, un aicina Komisiju noteikt standartus, ko izmantot uzraudzībā, kā arī nodrošināt šo struktūru efektivitāti un neatkarību;

| 20. | iesaka, lai dalībvalstis un Komisija piešķirtu resursus un pilnvaras NVO, kas pārstāv diskriminētas grupas, un tādām organizācijām, kas aktīvi informē pilsoņus un sniedz juridisku palīdzību saistībā ar diskriminācijas jautājumiem; |
| --- | --- |

20.

iesaka, lai dalībvalstis un Komisija piešķirtu resursus un pilnvaras NVO, kas pārstāv diskriminētas grupas, un tādām organizācijām, kas aktīvi informē pilsoņus un sniedz juridisku palīdzību saistībā ar diskriminācijas jautājumiem;

| 21. | aicina dalībvalstis Kopienas tiesību aktu pareizas īstenošanas uzraudzībā sadarboties ar attiecīgajiem sociālajiem partneriem; |
| --- | --- |

21.

aicina dalībvalstis Kopienas tiesību aktu pareizas īstenošanas uzraudzībā sadarboties ar attiecīgajiem sociālajiem partneriem;

| 22. | uzsver, ka dalībvalstīm jebkurā gadījumā automātiski jānodrošina palīdzība tiesvedībā personām, kuras cietušas no diskriminācijas, vajadzības gadījumā valsts juridiskā atbalsta sistēmās piešķirot publisko finansējumu; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka dalībvalstīm jebkurā gadījumā automātiski jānodrošina palīdzība tiesvedībā personām, kuras cietušas no diskriminācijas, vajadzības gadījumā valsts juridiskā atbalsta sistēmās piešķirot publisko finansējumu;

| 23. | aicina Komisiju praktiski un efektīvi atbalstīt dalībvalstis, lai tās ar Progress programmas un Eiropas Sociālā fonda palīdzību veiktu pasākumus tādu programmu atbalstam, kas veicina iespēju vienlīdzību un diskriminācijas novēršanu; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju praktiski un efektīvi atbalstīt dalībvalstis, lai tās ar Progress programmas un Eiropas Sociālā fonda palīdzību veiktu pasākumus tādu programmu atbalstam, kas veicina iespēju vienlīdzību un diskriminācijas novēršanu;

| 24. | lai nodrošinātu efektīvāku aizsardzību, iesaka dalībvalstīm pilnvarot asociācijas, organizācijas un citas juridiskas personas iesaistīties tiesas procesos, tostarp cietušo vārdā vai atbalstot viņus; |
| --- | --- |

24.

lai nodrošinātu efektīvāku aizsardzību, iesaka dalībvalstīm pilnvarot asociācijas, organizācijas un citas juridiskas personas iesaistīties tiesas procesos, tostarp cietušo vārdā vai atbalstot viņus;

| 25. | mudina dalībvalstu valdības nodrošināt vienādu attieksmi un iespējas nodarbinātības un sociālās integrācijas politikā un it īpaši novērst nopietnos šķēršļus, ko rada diskriminācija darbā pieņemšanas procedūrās; |
| --- | --- |

25.

mudina dalībvalstu valdības nodrošināt vienādu attieksmi un iespējas nodarbinātības un sociālās integrācijas politikā un it īpaši novērst nopietnos šķēršļus, ko rada diskriminācija darbā pieņemšanas procedūrās;

| 26. | iesaka dalībvalstīm nodrošināt, ka asociācijas, organizācijas un citas juridiskas personas viena vai vairāku sūdzības iesniedzēju vārdā var iesaistīties jebkurā tiesas procesā, kas saistīts ar šo direktīvu izpildi; |
| --- | --- |

26.

iesaka dalībvalstīm nodrošināt, ka asociācijas, organizācijas un citas juridiskas personas viena vai vairāku sūdzības iesniedzēju vārdā var iesaistīties jebkurā tiesas procesā, kas saistīts ar šo direktīvu izpildi;

| 27. | aicina dalībvalstis sadarbībā ar Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru regulāri vākt, apkopot vispusīgu, precīzu, salīdzināmu, ticamu un dalītu diskriminācijas statistiku un publicēt to sabiedrībai viegli saprotamā veidā, kā arī veicināt efektīvāku labākās prakses apmaiņu; uzsver, ka jābūt pieejamiem pietiekamiem līdzekļiem, lai to sasniegtu, un ka svarīgi ir izstrādāt metodes, kā vākt datus par diskrimināciju atbilstīgi tiesību aktiem personu datu aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

27.

aicina dalībvalstis sadarbībā ar Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru regulāri vākt, apkopot vispusīgu, precīzu, salīdzināmu, ticamu un dalītu diskriminācijas statistiku un publicēt to sabiedrībai viegli saprotamā veidā, kā arī veicināt efektīvāku labākās prakses apmaiņu; uzsver, ka jābūt pieejamiem pietiekamiem līdzekļiem, lai to sasniegtu, un ka svarīgi ir izstrādāt metodes, kā vākt datus par diskrimināciju atbilstīgi tiesību aktiem personu datu aizsardzības jomā;

| 28. | aicina izstrādāt valsts integrētos rīcības plānus visu veidu diskriminācijas novēršanai; |
| --- | --- |

28.

aicina izstrādāt valsts integrētos rīcības plānus visu veidu diskriminācijas novēršanai;

| 29. | atzinīgi vērtē Komisijas interesi par datu vākšanu attiecībā uz vienlīdzību, tostarp Eiropas rokasgrāmatas publicēšanu saistībā ar šādiem datiem; aicina Komisiju rūpīgi izpētīt dažādus juridiskos jautājumus un parametrus, kas saistīti ar datu vākšanu, un iesniegt priekšlikumus, lai uzlabotu diskriminācijas gadījumu reģistrēšanu un izskatītu kopējus datu vākšanas standartus; iesaka Komisijai turpināt juridisko mācību sniegšanu tiesnešiem, juristiem, arodbiedrībām un NVO, lai uzlabotu šo direktīvu ilgtermiņa ietekmi, un arī vairāk pētīt un analizēt to tiesību aktu ietekmi, ar ko transponētas šīs direktīvas; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē Komisijas interesi par datu vākšanu attiecībā uz vienlīdzību, tostarp Eiropas rokasgrāmatas publicēšanu saistībā ar šādiem datiem; aicina Komisiju rūpīgi izpētīt dažādus juridiskos jautājumus un parametrus, kas saistīti ar datu vākšanu, un iesniegt priekšlikumus, lai uzlabotu diskriminācijas gadījumu reģistrēšanu un izskatītu kopējus datu vākšanas standartus; iesaka Komisijai turpināt juridisko mācību sniegšanu tiesnešiem, juristiem, arodbiedrībām un NVO, lai uzlabotu šo direktīvu ilgtermiņa ietekmi, un arī vairāk pētīt un analizēt to tiesību aktu ietekmi, ar ko transponētas šīs direktīvas;

| 30. | atzinīgi vērtē Komisijas interesi par vairākkārtēju diskrimināciju, tostarp uzsākto pētījumu par šo tematu; aicina Komisiju pieņemt līdzsvarotu plašu koncepciju par vairākkārtēju diskrimināciju un mudina Komisiju arī izpētīt un iesniegt datus par to, kā arī par naida izraisītiem noziegumiem; aicina Komisiju vairākkārtējas diskriminācijas novēršanai īpaši paredzētus noteikumus iekļaut jebkuros turpmākajos tiesību aktos, kas tiks pieņemti saskaņā ar EK Līguma 13. pantu, kuru var izmantot par pamatojumu attiecībā uz viena veida vai vairāku veidu diskrimināciju; |
| --- | --- |

30.

atzinīgi vērtē Komisijas interesi par vairākkārtēju diskrimināciju, tostarp uzsākto pētījumu par šo tematu; aicina Komisiju pieņemt līdzsvarotu plašu koncepciju par vairākkārtēju diskrimināciju un mudina Komisiju arī izpētīt un iesniegt datus par to, kā arī par naida izraisītiem noziegumiem; aicina Komisiju vairākkārtējas diskriminācijas novēršanai īpaši paredzētus noteikumus iekļaut jebkuros turpmākajos tiesību aktos, kas tiks pieņemti saskaņā ar EK Līguma 13. pantu, kuru var izmantot par pamatojumu attiecībā uz viena veida vai vairāku veidu diskrimināciju;

| 31. | uzsver, ka ir svarīgi veidot sakarus starp grupām, kas diskriminācijas novēršanas jomā strādā Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka ir svarīgi veidot sakarus starp grupām, kas diskriminācijas novēršanas jomā strādā Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmenī;

| 32. | aicina dalībvalstis izskatīt valsts tiesību aktus un apsvērt to tiesību aktu atcelšanu, kuri neatbilst EK līguma 13. pantam; |
| --- | --- |

32.

aicina dalībvalstis izskatīt valsts tiesību aktus un apsvērt to tiesību aktu atcelšanu, kuri neatbilst EK līguma 13. pantam;

| 33. | uzskata Direktīvu 2000/43/EK par pamatu, uz kura var veidot vispusīgu diskriminācijas novēršanas sistēmu, lai izstrādātu pasākumus saistībā ar diskriminācijas aizliegšanu rases vai etniskās izcelsmes dēļ; tomēr uzsver, ka jāņem vērā līdz šim konstatētie problemātiskie aspekti un grūtības, kas dalībvalstīm traucēja efektīvi transponēt un īstenot šīs direktīvas noteikumus; |
| --- | --- |

33.

uzskata Direktīvu 2000/43/EK par pamatu, uz kura var veidot vispusīgu diskriminācijas novēršanas sistēmu, lai izstrādātu pasākumus saistībā ar diskriminācijas aizliegšanu rases vai etniskās izcelsmes dēļ; tomēr uzsver, ka jāņem vērā līdz šim konstatētie problemātiskie aspekti un grūtības, kas dalībvalstīm traucēja efektīvi transponēt un īstenot šīs direktīvas noteikumus;

| 34. | uzsver, ka Komisijai jāsagatavo ES vienota definīcija vai vismaz jāsāk strādāt, lai panāktu vienprātību par to, ko nozīmē “pozitīva rīcība”, tādējādi kliedējot neskaidrību ap šo nozīmi un īstenošanu dažās ES dalībvalstīs, it īpaši ņemot vērā tās efektivitāti sekmīgā diskriminācijas novēršanā un vienlīdzības radīšanā dažās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka Komisijai jāsagatavo ES vienota definīcija vai vismaz jāsāk strādāt, lai panāktu vienprātību par to, ko nozīmē “pozitīva rīcība”, tādējādi kliedējot neskaidrību ap šo nozīmi un īstenošanu dažās ES dalībvalstīs, it īpaši ņemot vērā tās efektivitāti sekmīgā diskriminācijas novēršanā un vienlīdzības radīšanā dažās dalībvalstīs;

| 35. | atzīmē, ka, iespējams, Komisija paredzējusi tagad izstrādāt tikai likumdošanas priekšlikumu saistībā ar diskriminācijas izskaušanu piekļuves precēm un pakalpojumiem jomā — attiecībā uz dažiem, bet ne visiem diskriminācijas veidiem; atgādina Komisijai par tās apņemšanos iesniegt vispusīgas direktīvas priekšlikumu, kurā aptvertu jautājumus, kas attiecas uz invaliditāti, vecumu, reliģiju vai pārliecību un dzimumorientāciju, lai pabeigtu tiesību aktu kopumu diskriminācijas novēršanas jomā saskaņā ar EK līguma 13. pantu, kā tas paredzēts 2008. gada darba programmā; atkārtoti uzsver, ka politiski, sociāli un juridiski vēlams likvidēt hierarhiju aizsardzībā pret dažādiem diskriminācijas veidiem; pauž stingru pārliecību, ka nav jēgas aizliegt diskrimināciju vienā jomā, vienlaikus pieļaujot to citā; |
| --- | --- |

35.

atzīmē, ka, iespējams, Komisija paredzējusi tagad izstrādāt tikai likumdošanas priekšlikumu saistībā ar diskriminācijas izskaušanu piekļuves precēm un pakalpojumiem jomā — attiecībā uz dažiem, bet ne visiem diskriminācijas veidiem; atgādina Komisijai par tās apņemšanos iesniegt vispusīgas direktīvas priekšlikumu, kurā aptvertu jautājumus, kas attiecas uz invaliditāti, vecumu, reliģiju vai pārliecību un dzimumorientāciju, lai pabeigtu tiesību aktu kopumu diskriminācijas novēršanas jomā saskaņā ar EK līguma 13. pantu, kā tas paredzēts 2008. gada darba programmā; atkārtoti uzsver, ka politiski, sociāli un juridiski vēlams likvidēt hierarhiju aizsardzībā pret dažādiem diskriminācijas veidiem; pauž stingru pārliecību, ka nav jēgas aizliegt diskrimināciju vienā jomā, vienlaikus pieļaujot to citā;

| 36. | ieinteresēts cer sagaidīt invaliditātes definīcijas izstrādi Kopienas mērogā, lai varētu visiem Eiropas Savienības invalīdiem, lai kur viņi arī atrastos Eiropas Savienībā, nodrošināt vienādas tiesības; |
| --- | --- |

36.

ieinteresēts cer sagaidīt invaliditātes definīcijas izstrādi Kopienas mērogā, lai varētu visiem Eiropas Savienības invalīdiem, lai kur viņi arī atrastos Eiropas Savienībā, nodrošināt vienādas tiesības;

| 37. | uzskata, ka jebkurai ierosinātai direktīvai attiecībā uz diskriminācijas apkarošanu, kā tas paredzēts EK līguma 13. pantā, būs jāaizliedz visu veidu diskriminācija, tostarp tieša un netieša diskriminācija visās jomās, kuras jau aptver Direktīva 2000/43/EK un Direktīva 2000/78/EC, asociatīvā diskriminācija un diskriminācija, kas saistīta ar acīmredzamu piederību aizsargātai grupai, un uzmākšanās; pauž viedokli, ka norādījumi diskriminēt jāuzskata par diskrimināciju un ka nepamatota nespēja izveidot piemērotus apstākļus jāuzskata par diskriminācijas formu; uzskata, ka direktīvā skaidri jānorāda, ka starp diskriminācijas iemesliem nav hierarhijas, un ka visu veidu diskriminācija ir jānovērš vienādi stingri; uzstāj, ka visiem jaunu tiesību aktu priekšlikumiem pienācīgi jāatspoguļo visas attiecīgo diskriminācijas veidu īpatnības; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka jebkurai ierosinātai direktīvai attiecībā uz diskriminācijas apkarošanu, kā tas paredzēts EK līguma 13. pantā, būs jāaizliedz visu veidu diskriminācija, tostarp tieša un netieša diskriminācija visās jomās, kuras jau aptver Direktīva 2000/43/EK un Direktīva 2000/78/EC, asociatīvā diskriminācija un diskriminācija, kas saistīta ar acīmredzamu piederību aizsargātai grupai, un uzmākšanās; pauž viedokli, ka norādījumi diskriminēt jāuzskata par diskrimināciju un ka nepamatota nespēja izveidot piemērotus apstākļus jāuzskata par diskriminācijas formu; uzskata, ka direktīvā skaidri jānorāda, ka starp diskriminācijas iemesliem nav hierarhijas, un ka visu veidu diskriminācija ir jānovērš vienādi stingri; uzstāj, ka visiem jaunu tiesību aktu priekšlikumiem pienācīgi jāatspoguļo visas attiecīgo diskriminācijas veidu īpatnības;

| 38. | pauž stingru pārliecību, ka jebkuras direktīvas materiāltiesiskās darbības jomai diskriminācijas apkarošanā EK līguma 13. panta izpratnē jābūt plašai, aptverot visas Kopienas kompetencē esošās jomas, kā arī izglītību, mūžizglītību, sociālo aizsardzību, tostarp sociālo drošību, mājokli un veselības aprūpi, diskriminēto grupu tēlus plašsaziņas līdzekļos un reklāmā, invalīdu fizisku piekļuvi informācijai, telekomunikācijām, elektroniskajiem sakariem, dažādiem transporta veidiem un sabiedriskām vietām, sociālās priekšrocības un piekļuvi precēm un pakalpojumiem, kas pieejami sabiedrībai; turklāt uzskata, ka ierosinātajai direktīvai jāpilnveido darbības joma, ko noteica Padomes 1976. gada 9. februāra Direktīva 76/207/EEK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz darba, profesionālās izglītības un izaugsmes iespējām un darba apstākļiem (4), lai saskaņotu to ar citu grupu aizsardzību pret diskrimināciju; |
| --- | --- |

38.

pauž stingru pārliecību, ka jebkuras direktīvas materiāltiesiskās darbības jomai diskriminācijas apkarošanā EK līguma 13. panta izpratnē jābūt plašai, aptverot visas Kopienas kompetencē esošās jomas, kā arī izglītību, mūžizglītību, sociālo aizsardzību, tostarp sociālo drošību, mājokli un veselības aprūpi, diskriminēto grupu tēlus plašsaziņas līdzekļos un reklāmā, invalīdu fizisku piekļuvi informācijai, telekomunikācijām, elektroniskajiem sakariem, dažādiem transporta veidiem un sabiedriskām vietām, sociālās priekšrocības un piekļuvi precēm un pakalpojumiem, kas pieejami sabiedrībai; turklāt uzskata, ka ierosinātajai direktīvai jāpilnveido darbības joma, ko noteica Padomes 1976. gada 9. februāra Direktīva 76/207/EEK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz darba, profesionālās izglītības un izaugsmes iespējām un darba apstākļiem (4), lai saskaņotu to ar citu grupu aizsardzību pret diskrimināciju;

| 39. | pauž stingru pārliecību, ka diskriminācijas novēršanā ir jāizveido holistiska pieeja sabiedrības informēšanai, uzsākot to skolas programmās; |
| --- | --- |

39.

pauž stingru pārliecību, ka diskriminācijas novēršanā ir jāizveido holistiska pieeja sabiedrības informēšanai, uzsākot to skolas programmās;

| 40. | aicina Komisiju izpētīt, kā turpmākajos tiesību aktos, kas pamatojas uz 13. pantu, iestrādāt papildu noteikumus, kas veicina nediskriminācijas un vienlīdzības principu īstenošanu neatkarīgi no atsevišķu cietušo iesniegtajām sūdzībām; uzskata, ka šādā pētījumā jānoskaidro, kā turpmākajos tiesību aktos varētu noteikt saistības ieviest pozitīvus pasākumus un/vai pozitīvus pienākumus veicināt vienlīdzību, un izveidot saikni starp pienākumiem attiecībā uz nediskrimināciju un vienlīdzību un valsts publiskā iepirkuma politiku; |
| --- | --- |

40.

aicina Komisiju izpētīt, kā turpmākajos tiesību aktos, kas pamatojas uz 13. pantu, iestrādāt papildu noteikumus, kas veicina nediskriminācijas un vienlīdzības principu īstenošanu neatkarīgi no atsevišķu cietušo iesniegtajām sūdzībām; uzskata, ka šādā pētījumā jānoskaidro, kā turpmākajos tiesību aktos varētu noteikt saistības ieviest pozitīvus pasākumus un/vai pozitīvus pienākumus veicināt vienlīdzību, un izveidot saikni starp pienākumiem attiecībā uz nediskrimināciju un vienlīdzību un valsts publiskā iepirkuma politiku;

| 41. | uzskata, ka atšķirīgi, uz valstspiederību un valodu pamatoti attieksmes veidi, kuri nav ne objektīvi un pamatoti attaisnojami ar tiesisku mērķi, ne sasniedzami ar nepieciešamiem un atbilstīgiem līdzekļiem, var izraisīt netiešu diskrimināciju rases vai etniskās izcelsmes dēļ, un tie ir pretrunā Direktīvai 2000/43/EK; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka atšķirīgi, uz valstspiederību un valodu pamatoti attieksmes veidi, kuri nav ne objektīvi un pamatoti attaisnojami ar tiesisku mērķi, ne sasniedzami ar nepieciešamiem un atbilstīgiem līdzekļiem, var izraisīt netiešu diskrimināciju rases vai etniskās izcelsmes dēļ, un tie ir pretrunā Direktīvai 2000/43/EK;

| 42. | uzskata, ka diskriminācija jāuzlūko kā faktors, kas ierobežo četras pamatbrīvības — jo īpaši personu brīvu pārvietošanos —, un ka tā traucē iekšējā tirgus darbību; aicina Komisiju mudināt dalībvalstis pārskatīt to pārejas noteikumus, kas reglamentē pieeju šo valstu darba tirgiem, lai šajā jomā novērstu diferenciāciju Eiropas pilsoņu vidū; |
| --- | --- |

42.

uzskata, ka diskriminācija jāuzlūko kā faktors, kas ierobežo četras pamatbrīvības — jo īpaši personu brīvu pārvietošanos —, un ka tā traucē iekšējā tirgus darbību; aicina Komisiju mudināt dalībvalstis pārskatīt to pārejas noteikumus, kas reglamentē pieeju šo valstu darba tirgiem, lai šajā jomā novērstu diferenciāciju Eiropas pilsoņu vidū;

| 43. | uzskata, ka minoritāšu kopienām, jo sevišķi romu kopienai, ir nepieciešama īpaša sociālā aizsardzība, jo saistībā ar nesen notikušo Eiropas Savienības paplašināšanos ir kļuvušas pat asākas viņu ekspluatācijas, diskriminācijas un sociālās atstumtības problēmas izglītības, veselības aizsardzības, mājokļu, nodarbinātības un sieviešu tiesību jomā; |
| --- | --- |

43.

uzskata, ka minoritāšu kopienām, jo sevišķi romu kopienai, ir nepieciešama īpaša sociālā aizsardzība, jo saistībā ar nesen notikušo Eiropas Savienības paplašināšanos ir kļuvušas pat asākas viņu ekspluatācijas, diskriminācijas un sociālās atstumtības problēmas izglītības, veselības aizsardzības, mājokļu, nodarbinātības un sieviešu tiesību jomā;

| 44. | iesaka attiecībā uz piekļuvi augstas kvalitātes izglītībai bērniem, kuri nāk no nelabvēlīgām vai romu ģimenēm, un šo bērnu nepamatotu uzskatīšanu par tādiem, kam ir attīstības traucējumi, īpašu uzmanību pievērst izglītības jomā pastāvošo visu diskriminācijas veidu novēršanai; |
| --- | --- |

44.

iesaka attiecībā uz piekļuvi augstas kvalitātes izglītībai bērniem, kuri nāk no nelabvēlīgām vai romu ģimenēm, un šo bērnu nepamatotu uzskatīšanu par tādiem, kam ir attīstības traucējumi, īpašu uzmanību pievērst izglītības jomā pastāvošo visu diskriminācijas veidu novēršanai;

| 45. | uzsver, ka tiesību akti ir efektīvi tikai tad, ja pilsoņi apzinās savas tiesības un tiesas ir viņiem viegli pieejamas, tāpēc uzskata, ka jaunajā priekšlikumā par direktīvu diskriminācijas novēršanai EK līguma 13. panta nozīmē jāparedz arī aizsardzības līdzekļi un izpilde, un iesaka dalībvalstīm izveidot vienu vai vairākas neatkarīgas struktūras vienlīdzīgu iespēju veicināšanai un dažādu diskriminācijas veidu novēršanai, lai uzdevumi aptvertu visus 13. pantā minētos diskriminācijas veidus un visas Direktīvas 76/207/EEK darbības jomas; uzskata, ka šādu struktūru kompetencē jābūt neatkarīgas palīdzības sniegšanai diskriminācijas upuriem sūdzību iesniegšanā saistībā ar diskrimināciju, neatkarīgu pētījumu veikšanai par tiesību aktu piemērošanu diskriminācijas novēršanas jomā un ieteikumu sniegšanai par visiem jautājumiem, kas saistīti ar diskrimināciju; |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka tiesību akti ir efektīvi tikai tad, ja pilsoņi apzinās savas tiesības un tiesas ir viņiem viegli pieejamas, tāpēc uzskata, ka jaunajā priekšlikumā par direktīvu diskriminācijas novēršanai EK līguma 13. panta nozīmē jāparedz arī aizsardzības līdzekļi un izpilde, un iesaka dalībvalstīm izveidot vienu vai vairākas neatkarīgas struktūras vienlīdzīgu iespēju veicināšanai un dažādu diskriminācijas veidu novēršanai, lai uzdevumi aptvertu visus 13. pantā minētos diskriminācijas veidus un visas Direktīvas 76/207/EEK darbības jomas; uzskata, ka šādu struktūru kompetencē jābūt neatkarīgas palīdzības sniegšanai diskriminācijas upuriem sūdzību iesniegšanā saistībā ar diskrimināciju, neatkarīgu pētījumu veikšanai par tiesību aktu piemērošanu diskriminācijas novēršanas jomā un ieteikumu sniegšanai par visiem jautājumiem, kas saistīti ar diskrimināciju;

| 46. | prasa jebkuros ar EK līguma 13. pantu saistītos turpmākos tiesību aktos iekļaut pienākumu apspriesties ar NVO, neatkarīgām specializētām struktūrām, kas darbojas vienlīdzības jomā, un pārstāvošajām valsts organizācijām un iesaistīt tās šo tiesību aktu sagatavošanā, transponēšanas procesā un īstenošanas uzraudzībā; |
| --- | --- |

46.

prasa jebkuros ar EK līguma 13. pantu saistītos turpmākos tiesību aktos iekļaut pienākumu apspriesties ar NVO, neatkarīgām specializētām struktūrām, kas darbojas vienlīdzības jomā, un pārstāvošajām valsts organizācijām un iesaistīt tās šo tiesību aktu sagatavošanā, transponēšanas procesā un īstenošanas uzraudzībā;

| 47. | uzskata, ka jaunajā direktīvā jāiekļauj prasība dalībvalstīm integrēt vienlīdzības principu visā plānošanā, politikas veidošanā un programmu izstrādē direktīvas darbības jomās, prasība pakalpojumu sniedzējiem īstenot organizētu un sistemātisku pieeju vienlīdzībai un prasība pakalpojumu sniedzējiem veikt pielāgojumus un nodrošināt īpašu režīmu, lai panāktu, ka to minoritāšu grupu pārstāvji, kas sastopas ar nevienlīdzību, var piekļūt sniegtajiem pakalpojumiem un izmantot tos; |
| --- | --- |

47.

uzskata, ka jaunajā direktīvā jāiekļauj prasība dalībvalstīm integrēt vienlīdzības principu visā plānošanā, politikas veidošanā un programmu izstrādē direktīvas darbības jomās, prasība pakalpojumu sniedzējiem īstenot organizētu un sistemātisku pieeju vienlīdzībai un prasība pakalpojumu sniedzējiem veikt pielāgojumus un nodrošināt īpašu režīmu, lai panāktu, ka to minoritāšu grupu pārstāvji, kas sastopas ar nevienlīdzību, var piekļūt sniegtajiem pakalpojumiem un izmantot tos;

| 48. | ar bažām atzīmē, ka tikai 5 no dalībvalstīm ir ratificējušas Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 12. protokolu, lai gan šo protokolu ir parakstījušas 19 dalībvalstis; |
| --- | --- |

48.

ar bažām atzīmē, ka tikai 5 no dalībvalstīm ir ratificējušas Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 12. protokolu, lai gan šo protokolu ir parakstījušas 19 dalībvalstis;

| 49. | prasa turpināt Invalīdu tiesību konvencijas, tostarp tās fakultatīvā protokola parakstīšanas, noslēgšanas un ratifikācijas procesu un atgādina, ka pēc tam, kad konvenciju ratificēs Kopienā, jebkuram ierosinātajam Kopienas tiesību aktam par diskriminācijas novēršanu pilnībā jāatbilst šīs konvencijas prasībām; atgādina Padomei par aicinājumu, ko tā izteica Komisijai 2007. gada jūnijā neformālā ministru konferencē par invaliditāti, izstrādāt Eiropas stratēģiju konvencijas efektīvai īstenošanai; aicina Komisiju šajā sakarā novērtēt vajadzību grozīt Kopienas sekundāros tiesību aktus vai pielāgot attiecīgo jomu politiku; |
| --- | --- |

49.

prasa turpināt Invalīdu tiesību konvencijas, tostarp tās fakultatīvā protokola parakstīšanas, noslēgšanas un ratifikācijas procesu un atgādina, ka pēc tam, kad konvenciju ratificēs Kopienā, jebkuram ierosinātajam Kopienas tiesību aktam par diskriminācijas novēršanu pilnībā jāatbilst šīs konvencijas prasībām; atgādina Padomei par aicinājumu, ko tā izteica Komisijai 2007. gada jūnijā neformālā ministru konferencē par invaliditāti, izstrādāt Eiropas stratēģiju konvencijas efektīvai īstenošanai; aicina Komisiju šajā sakarā novērtēt vajadzību grozīt Kopienas sekundāros tiesību aktus vai pielāgot attiecīgo jomu politiku;

| 50. | uzsver, ka ir svarīgi pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā horizontāli īstenot un integrēt līgumā iekļauto nediskriminācijas noteikumu, kas uzliek pienākumu Eiropas Savienībai politikas un pasākumu noteikšanā un īstenošanā novērst diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka ir svarīgi pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā horizontāli īstenot un integrēt līgumā iekļauto nediskriminācijas noteikumu, kas uzliek pienākumu Eiropas Savienībai politikas un pasākumu noteikšanā un īstenošanā novērst diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ;

| 51. | aicina Komisiju un dalībvalstis iespēju vienlīdzību un diskriminācijas novēršanu integrēt Lisabonas stratēģijā izaugsmei un nodarbinātībai, pamatnostādnēs par atklātās koordinācijas metodi attiecībā uz sociālo integrāciju, kā arī valsts reformu programmās un struktūrfondu noteikumos; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis pārskatīt izaugsmes un nodarbinātības integrētās pamatnostādnes un jo īpaši nodarbinātības pamatnostādnes, lai nodrošinātu un uzlabotu sociālā aspekta integrāciju un redzamību Lisabonas stratēģijas nākamajā ciklā; uzsver — lai vienlīdzības un nediskriminācijas politika būtu efektīva, tā ir stingri jāpiesaista sociālajai politikai, nozīmīgu lomu piešķirot sociālajiem partneriem; |
| --- | --- |

51.

aicina Komisiju un dalībvalstis iespēju vienlīdzību un diskriminācijas novēršanu integrēt Lisabonas stratēģijā izaugsmei un nodarbinātībai, pamatnostādnēs par atklātās koordinācijas metodi attiecībā uz sociālo integrāciju, kā arī valsts reformu programmās un struktūrfondu noteikumos; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis pārskatīt izaugsmes un nodarbinātības integrētās pamatnostādnes un jo īpaši nodarbinātības pamatnostādnes, lai nodrošinātu un uzlabotu sociālā aspekta integrāciju un redzamību Lisabonas stratēģijas nākamajā ciklā; uzsver — lai vienlīdzības un nediskriminācijas politika būtu efektīva, tā ir stingri jāpiesaista sociālajai politikai, nozīmīgu lomu piešķirot sociālajiem partneriem;

| 52. | aicina Komisiju un dalībvalstis izskaust jebkādu diskrimināciju saistībā ar darba līgumiem, nodrošinot visiem darba ņēmējiem vienlīdzīgu attieksmi, darba ņēmēju veselības un darba drošības aizsardzību un darba un atpūtas laika nosacījumus, biedrošanās un pārstāvniecības brīvību, aizsardzību pret netaisnīgu atlaišanu, sarunas par darba koplīguma slēgšanu un tiesības uz kolektīvu rīcību; uzsver, cik svarīga ir piekļuve apmācībai, kā arī iegūto tiesību pastāvīga aizsardzība, iekļaujot izglītības un apmācības periodus, uzlabotas aprūpes iespējas, iespēja saglabāt būtiski svarīgās sociālās tiesības, piemēram, tiesības uz pensiju, tiesības uz apmācību un tiesības saņemt bezdarbnieka pabalstu, mainoties personas nodarbinātības situācijai, pārejot no viena darba līguma uz citu un no atkarīgas nodarbinātības uz neatkarīgu; |
| --- | --- |

52.

aicina Komisiju un dalībvalstis izskaust jebkādu diskrimināciju saistībā ar darba līgumiem, nodrošinot visiem darba ņēmējiem vienlīdzīgu attieksmi, darba ņēmēju veselības un darba drošības aizsardzību un darba un atpūtas laika nosacījumus, biedrošanās un pārstāvniecības brīvību, aizsardzību pret netaisnīgu atlaišanu, sarunas par darba koplīguma slēgšanu un tiesības uz kolektīvu rīcību; uzsver, cik svarīga ir piekļuve apmācībai, kā arī iegūto tiesību pastāvīga aizsardzība, iekļaujot izglītības un apmācības periodus, uzlabotas aprūpes iespējas, iespēja saglabāt būtiski svarīgās sociālās tiesības, piemēram, tiesības uz pensiju, tiesības uz apmācību un tiesības saņemt bezdarbnieka pabalstu, mainoties personas nodarbinātības situācijai, pārejot no viena darba līguma uz citu un no atkarīgas nodarbinātības uz neatkarīgu;

| 53. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu un kandidātvalstu parlamentiem un valdībām. |
| --- | --- |

53.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu un kandidātvalstu parlamentiem un valdībām.

---

(1)  OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.

(2)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.

(3)  OV C 308, 19.12.2007., 1. lpp.

(4)  OV L 39, 14.2.1976., 40. lpp.

---

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/30

---

Integrēta Eiropas Savienības jūrniecības politika

P6_TA(2008)0213

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija rezolūcija par integrētu Eiropas Savienības jūrniecības politiku (2008/2009(INI))

(2009/C 279 E/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Integrēta Eiropas Savienības jūrniecības politika” (COM(2007)0575 — SEC(2007)1283), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Integrēta Eiropas Savienības jūrniecības politika” (COM(2007)0575 — SEC(2007)1283),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Secinājumi pēc apspriešanās par Eiropas jūrniecības politiku” (COM(2007)0574), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Secinājumi pēc apspriešanās par Eiropas jūrniecības politiku” (COM(2007)0574),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu kopīgai trīspusējai deklarācijai, ar kuru nosaka “Eiropas jūrniecības dienu” (SEC(2007)1631), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu kopīgai trīspusējai deklarācijai, ar kuru nosaka “Eiropas jūrniecības dienu” (SEC(2007)1631),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas Zaļo grāmatu “Ceļā uz turpmāko ES jūrniecības politiku: Eiropas redzējums okeāniem un jūrām” (1) (COM(2006)0275) un Parlamenta 2007. gada 12. jūlija rezolūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas Zaļo grāmatu “Ceļā uz turpmāko ES jūrniecības politiku: Eiropas redzējums okeāniem un jūrām” (1) (COM(2006)0275) un Parlamenta 2007. gada 12. jūlija rezolūciju,

| — | ņemot vērā Eiropadomes prezidentūras 2007. gada 8. un 9. marta sanāksmes secinājumus par dokumenta “Eiropadomes rīcības plāns (2007.—2009. gadam) — Eiropas enerģētikas politika” pieņemšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes prezidentūras 2007. gada 8. un 9. marta sanāksmes secinājumus par dokumenta “Eiropadomes rīcības plāns (2007.—2009. gadam) — Eiropas enerģētikas politika” pieņemšanu,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “20 un 20 līdz 2020 — Eiropas izredzes klimata pārmaiņu apstākļos” (COM(2008)0030), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “20 un 20 līdz 2020 — Eiropas izredzes klimata pārmaiņu apstākļos” (COM(2008)0030),

| — | ņemot vērā noteikumus, kas noteikti Konvencijā par darba standartiem jūrniecībā, kuru Starptautiskā Darba organizācija (SDO) pieņēma 2006. gada 23. februārī, vienotā instrumentā apvienojot tās konvencijas par darba standartiem jūrniecībā, ko SDO pieņēmusi kopš 1919. gada, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā noteikumus, kas noteikti Konvencijā par darba standartiem jūrniecībā, kuru Starptautiskā Darba organizācija (SDO) pieņēma 2006. gada 23. februārī, vienotā instrumentā apvienojot tās konvencijas par darba standartiem jūrniecībā, ko SDO pieņēmusi kopš 1919. gada,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu, kā arī Reģionālās attīstības komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Zivsaimniecības komitejas atzinumus (A6-0163/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu, kā arī Reģionālās attīstības komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Zivsaimniecības komitejas atzinumus (A6-0163/2008),

| A. | tā kā okeāni un jūras ir ārkārtīgi svarīgs ES ekonomiskais un ekoloģiskais faktors; tā kā ES piekrastes un attālākie reģioni veido 320 000 km garu piekrastes līniju un ir mājvieta trešajai daļai Eiropas iedzīvotāju; |
| --- | --- |

A.

tā kā okeāni un jūras ir ārkārtīgi svarīgs ES ekonomiskais un ekoloģiskais faktors; tā kā ES piekrastes un attālākie reģioni veido 320 000 km garu piekrastes līniju un ir mājvieta trešajai daļai Eiropas iedzīvotāju;

| B. | tā kā ar jūru saistītās nozares un pakalpojumi kopā ar piekrastes reģioniem veido 40 % no Eiropas IKP; |
| --- | --- |

B.

tā kā ar jūru saistītās nozares un pakalpojumi kopā ar piekrastes reģioniem veido 40 % no Eiropas IKP;

| C. | tā kā klimata pārmaiņas ir visu politiku lielākais izaicinājums 21. gadsimtā; ņemot vērā, ka piekrastes reģionus apdraud jūras ūdens līmeņa paaugstināšanās, kuru izraisījušas klimata pārmaiņas un kas plašā mērogā var smagi ietekmēt iedzīvotājus, |
| --- | --- |

C.

tā kā klimata pārmaiņas ir visu politiku lielākais izaicinājums 21. gadsimtā; ņemot vērā, ka piekrastes reģionus apdraud jūras ūdens līmeņa paaugstināšanās, kuru izraisījušas klimata pārmaiņas un kas plašā mērogā var smagi ietekmēt iedzīvotājus,

| D. | tā kā ES jūras reģioniem un jo īpaši tās attālākajiem reģioniem no vienas puses ir ļoti būtiska nozīme saistībā ar drošumu un drošību attiecībā uz krimināli sodāmām darbībām, piemēram, nelegālo imigrāciju, terorismu un kontrabandu, un, no otras puses, tie ir pakļauti īpašām dabas katastrofām; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES jūras reģioniem un jo īpaši tās attālākajiem reģioniem no vienas puses ir ļoti būtiska nozīme saistībā ar drošumu un drošību attiecībā uz krimināli sodāmām darbībām, piemēram, nelegālo imigrāciju, terorismu un kontrabandu, un, no otras puses, tie ir pakļauti īpašām dabas katastrofām;

| E. | tā kā pēdējā gadā starptautiskajos ūdeņos pie Āfrikas krastiem ir palielinājies noziedzīgu uzbrukumu skaits un biežums Kopienas zvejas kuģiem, kā arī tirdzniecības un pasažieru kuģiem, kas rada lielus draudus kuģu apkalpes locekļu dzīvībai un kuriem ir būtiska negatīva ietekme uz starptautisko tirdzniecību, |
| --- | --- |

E.

tā kā pēdējā gadā starptautiskajos ūdeņos pie Āfrikas krastiem ir palielinājies noziedzīgu uzbrukumu skaits un biežums Kopienas zvejas kuģiem, kā arī tirdzniecības un pasažieru kuģiem, kas rada lielus draudus kuģu apkalpes locekļu dzīvībai un kuriem ir būtiska negatīva ietekme uz starptautisko tirdzniecību,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas pieņemtos minētos paziņojumus un rīcības plānu, kas izklāstīti iepriekšminētajā Komisijas dienestu darba dokumentā; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas pieņemtos minētos paziņojumus un rīcības plānu, kas izklāstīti iepriekšminētajā Komisijas dienestu darba dokumentā;

| 2. | atkārtoti apstiprina 2007. gada 12. jūlija rezolūciju un atzinīgi vērtē, ka Komisija vismaz daļēji ir pārņēmusi daļu no Parlamenta prasībām; |
| --- | --- |

2.

atkārtoti apstiprina 2007. gada 12. jūlija rezolūciju un atzinīgi vērtē, ka Komisija vismaz daļēji ir pārņēmusi daļu no Parlamenta prasībām;

| 3. | norāda, ka unikālā jūras dimensija, ko ES piešķir piekrastes un attālākie reģioni, sniedz unikālas iespējas saistībā ar jauninājumiem, izpēti, vidi un bioloģisko daudzveidību, kas ir jāņem vērā integrētā ES jūrniecības politikā un norāda, ka attālākie reģioni turklāt nodrošina īpašas saziņas struktūras transporta un drošības mērķiem ES un pasaules mērogā; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka unikālā jūras dimensija, ko ES piešķir piekrastes un attālākie reģioni, sniedz unikālas iespējas saistībā ar jauninājumiem, izpēti, vidi un bioloģisko daudzveidību, kas ir jāņem vērā integrētā ES jūrniecības politikā un norāda, ka attālākie reģioni turklāt nodrošina īpašas saziņas struktūras transporta un drošības mērķiem ES un pasaules mērogā;

| 4. | atbalsta Komisijas nodomu labāk izmantot dalībvalstu īso jūras pārvadājumu un iekšzemes ūdensceļu transporta potenciālu un tos nekavējoties iekļaut iekšējā tirgū un atzinīgi vērtē Komisijas centienus paātrināt tās priekšlikumus par kopīgas jūras pārvadājumu telpas izveidi kopā ar visaptverošu jūras transporta stratēģiju 2008.—2018. gadam; |
| --- | --- |

4.

atbalsta Komisijas nodomu labāk izmantot dalībvalstu īso jūras pārvadājumu un iekšzemes ūdensceļu transporta potenciālu un tos nekavējoties iekļaut iekšējā tirgū un atzinīgi vērtē Komisijas centienus paātrināt tās priekšlikumus par kopīgas jūras pārvadājumu telpas izveidi kopā ar visaptverošu jūras transporta stratēģiju 2008.—2018. gadam;

| 5. | mudina dalībvalstis stiprināt sadarbību savā starpā un ar kaimiņvalstīm, lai lietderīgi izmantotu Eiropas transporta tīklu (TEN-T) un pārējos Eiropas Savienības finansēšanas mehānismus (piemēram, Marco Polo programmu) jūras maģistrāļu un īso jūras pārvadājumu tīklu projektu pilnveidošanai; |
| --- | --- |

5.

mudina dalībvalstis stiprināt sadarbību savā starpā un ar kaimiņvalstīm, lai lietderīgi izmantotu Eiropas transporta tīklu (TEN-T) un pārējos Eiropas Savienības finansēšanas mehānismus (piemēram, Marco Polo programmu) jūras maģistrāļu un īso jūras pārvadājumu tīklu projektu pilnveidošanai;

| 6. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu uzlabot ar kuģošanas pārraudzību saistīto Eiropas aģentūru sadarbību un it sevišķi uzsver prettiesisku darbību (cilvēku tirdzniecība un narkotiku kontrabanda, nelegālā imigrācija un terorisma draudi) novēršanu, pievēršot īpašu uzmanību starptautiskajiem ūdeņiem; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu uzlabot ar kuģošanas pārraudzību saistīto Eiropas aģentūru sadarbību un it sevišķi uzsver prettiesisku darbību (cilvēku tirdzniecība un narkotiku kontrabanda, nelegālā imigrācija un terorisma draudi) novēršanu, pievēršot īpašu uzmanību starptautiskajiem ūdeņiem;

| 7. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu dibināt Eiropas kuģošanas pārraudzības tīklu un veicināt sadarbības uzlabošanu starp dalībvalstu krasta apsardzes iestādēm; aicina Komisiju darīt zināmus priekšizpētes par krasta apsardzi rezultātus, kuri bija jāpublicē un ar kuriem līdz 2006. gada beigām bija jāiepazīstina Parlaments un Padome; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu dibināt Eiropas kuģošanas pārraudzības tīklu un veicināt sadarbības uzlabošanu starp dalībvalstu krasta apsardzes iestādēm; aicina Komisiju darīt zināmus priekšizpētes par krasta apsardzi rezultātus, kuri bija jāpublicē un ar kuriem līdz 2006. gada beigām bija jāiepazīstina Parlaments un Padome;

| 8. | uzskata, ka jūrniecības jomu pārstāvošās segmentu grupas (“klasteri”) atrodas īpaši izdevīgā pozīcijā, lai dotu ieguldījumu integrētas jūrniecības politikas sasniegšanā; aicina Komisiju nekavējoties uzsākt projektu, kurā paredzēts izveidot dažādas Eiropas jūrniecības jomas pārstāvošo segmentu grupu tīklu; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka jūrniecības jomu pārstāvošās segmentu grupas (“klasteri”) atrodas īpaši izdevīgā pozīcijā, lai dotu ieguldījumu integrētas jūrniecības politikas sasniegšanā; aicina Komisiju nekavējoties uzsākt projektu, kurā paredzēts izveidot dažādas Eiropas jūrniecības jomas pārstāvošo segmentu grupu tīklu;

| 9. | atbalsta priekšlikumu par ikgadējas Eiropas “Jūrniecības dienas” noteikšanu 20. maijā; uzskata, ka šī diena jāizmanto, lai, piedaloties parastajiem pilsoņiem, skolām, universitātēm un nevalstiskajām organizācijām, uzsvērtu jūrniecības politikas nozīmi ārpus speciālistu aprindām; atgādina Komisijai tās priekšlikumu apbalvot priekšzīmīgos jūras reģionus, lai tādā veidā veicinātu labāko praksi; |
| --- | --- |

9.

atbalsta priekšlikumu par ikgadējas Eiropas “Jūrniecības dienas” noteikšanu 20. maijā; uzskata, ka šī diena jāizmanto, lai, piedaloties parastajiem pilsoņiem, skolām, universitātēm un nevalstiskajām organizācijām, uzsvērtu jūrniecības politikas nozīmi ārpus speciālistu aprindām; atgādina Komisijai tās priekšlikumu apbalvot priekšzīmīgos jūras reģionus, lai tādā veidā veicinātu labāko praksi;

| 10. | kopumā tomēr uzskata, ka rīcības plānā ir pārāk maz konkrētu pasākumu un mudina Komisiju turpmāk mērķtiecīgāk izmantot instrumentus, kas ir tās rīcībā saskaņā ar līgumiem; |
| --- | --- |

10.

kopumā tomēr uzskata, ka rīcības plānā ir pārāk maz konkrētu pasākumu un mudina Komisiju turpmāk mērķtiecīgāk izmantot instrumentus, kas ir tās rīcībā saskaņā ar līgumiem;

| 11. | pauž nožēlu, ka klimata pārmaiņu radīto problēmu risināšana nav saistošs noteikums Eiropas jūrniecības politikas rīcības plānā; atkārtoti apstiprina savu viedokli, ka Eiropas jūrniecības politikas uzdevums ir sagatavoties klimata pārmaiņu radītām sekām un steidzami noteikt pielāgošanās pasākumus, jo īpaši ņemot vērā ledāju kušanu, kas izraisa jūras ūdens līmeņa paaugstināšanos, plūdu iespēju ostās un piekrastes reģionos, un tādēļ aicina piesaistīt visus ar jūrniecību saistītos politikas virzienus, it īpaši pētniecību; |
| --- | --- |

11.

pauž nožēlu, ka klimata pārmaiņu radīto problēmu risināšana nav saistošs noteikums Eiropas jūrniecības politikas rīcības plānā; atkārtoti apstiprina savu viedokli, ka Eiropas jūrniecības politikas uzdevums ir sagatavoties klimata pārmaiņu radītām sekām un steidzami noteikt pielāgošanās pasākumus, jo īpaši ņemot vērā ledāju kušanu, kas izraisa jūras ūdens līmeņa paaugstināšanos, plūdu iespēju ostās un piekrastes reģionos, un tādēļ aicina piesaistīt visus ar jūrniecību saistītos politikas virzienus, it īpaši pētniecību;

| 12. | atgādina, ka ledāju kušana izraisa ne tikai jūras ūdens līmeņa paaugstināšanos, bet arī neatgriezenisku kaitējumu cilvēkiem, dzīvniekiem un augiem, un tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas nodomu ierosināt Arktisko iniciatīvu un aicina zinātnieku aprindas un lēmumu pieņēmējus turpināt polāro ledāju aizsardzības iespēju izpēti; |
| --- | --- |

12.

atgādina, ka ledāju kušana izraisa ne tikai jūras ūdens līmeņa paaugstināšanos, bet arī neatgriezenisku kaitējumu cilvēkiem, dzīvniekiem un augiem, un tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas nodomu ierosināt Arktisko iniciatīvu un aicina zinātnieku aprindas un lēmumu pieņēmējus turpināt polāro ledāju aizsardzības iespēju izpēti;

| 13. | norāda, ka saprātīgas jūru apsaimniekošanas nodrošināšanai ir nepieciešama piekrastes zonu saprātīga apsaimniekošana un tādēļ būvniecības projektos ES piekrastēs visos gadījumos ir jāņem vērā klimata pārmaiņu izraisītās sekas un attiecīgā jūras ūdens līmeņa paaugstināšanās, smilšu aizplūšanas izraisītā erozija un vētru biežuma un stipruma palielināšanās; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka saprātīgas jūru apsaimniekošanas nodrošināšanai ir nepieciešama piekrastes zonu saprātīga apsaimniekošana un tādēļ būvniecības projektos ES piekrastēs visos gadījumos ir jāņem vērā klimata pārmaiņu izraisītās sekas un attiecīgā jūras ūdens līmeņa paaugstināšanās, smilšu aizplūšanas izraisītā erozija un vētru biežuma un stipruma palielināšanās;

| 14. | atbalsta 2007. gada marta Eiropadomes izvirzīto mērķi, lai līdz 2050. gadam panāktu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu uz pusi, un atkārtoti apstiprina savu aicinājumu, ka arī jūrniecības politikai ir jādod būtisks ieguldījums šo emisiju samazināšanā; tas nozīmē kuģniecības iekļaušanu emisiju tirdzniecības sistēmā un pētniecības darba pastiprināšanu attiecībā uz jūru kā atjaunojamās enerġijas avotu izpēti, un ņemot vērā tīrāku jaunu kuģu piedziņas tehnoloģiju izstrādi; uzskata, ka, ja Eiropa uzņemas līdera lomu cīņā ar klimata pārmaiņām, tas varētu stiprināt un attīstīt tās vadošo lomu vides tehnoloģiju un pētniecības jomā; |
| --- | --- |

14.

atbalsta 2007. gada marta Eiropadomes izvirzīto mērķi, lai līdz 2050. gadam panāktu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu uz pusi, un atkārtoti apstiprina savu aicinājumu, ka arī jūrniecības politikai ir jādod būtisks ieguldījums šo emisiju samazināšanā; tas nozīmē kuģniecības iekļaušanu emisiju tirdzniecības sistēmā un pētniecības darba pastiprināšanu attiecībā uz jūru kā atjaunojamās enerġijas avotu izpēti, un ņemot vērā tīrāku jaunu kuģu piedziņas tehnoloģiju izstrādi; uzskata, ka, ja Eiropa uzņemas līdera lomu cīņā ar klimata pārmaiņām, tas varētu stiprināt un attīstīt tās vadošo lomu vides tehnoloģiju un pētniecības jomā;

| 15. | neatlaidīgi aicina Komisiju izvērst mērķtiecīgāku darbību kuģu radīto sēra un slāpekļa oksīda emisiju, kā arī cieto vielu izmešu apkarošanā; atkārtoti uzsver labākas sadarbības nepieciešamību ar Starptautisko Jūrniecības organizāciju (JSO) un jo īpaši pieprasa:






  — | noteikt slāpekļa oksīda emisiju standartus kuģiem, kuri izmanto ES ostas; |
| --- | --- | --- |

15.

neatlaidīgi aicina Komisiju izvērst mērķtiecīgāku darbību kuģu radīto sēra un slāpekļa oksīda emisiju, kā arī cieto vielu izmešu apkarošanā; atkārtoti uzsver labākas sadarbības nepieciešamību ar Starptautisko Jūrniecības organizāciju (JSO) un jo īpaši pieprasa:

—

noteikt slāpekļa oksīda emisiju standartus kuģiem, kuri izmanto ES ostas;

| — | noteikt Vidusjūru, Melno jūru un Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļu par sēra emisiju kontroles zonām (SECA) saskaņā ar Starptautisko Konvenciju par kuģu izraisītā jūras piesārņojuma novēršanu (MARPOL Konvencija); |
| --- | --- |

—

noteikt Vidusjūru, Melno jūru un Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļu par sēra emisiju kontroles zonām (SECA) saskaņā ar Starptautisko Konvenciju par kuģu izraisītā jūras piesārņojuma novēršanu (MARPOL Konvencija);

| — | samazināt maksimālo pieļaujamo sēra saturu no 1,5 % līdz 0,5 % kuģu degvielā, kuru sēra emisiju kontroles zonās izmanto pasažieru kuģi; |
| --- | --- |

—

samazināt maksimālo pieļaujamo sēra saturu no 1,5 % līdz 0,5 % kuģu degvielā, kuru sēra emisiju kontroles zonās izmanto pasažieru kuģi;

| — | viest nodokļu pasākumus, piemēram, nodokļus vai maksu par sēra dioksīda un slāpekļa oksīda emisijām no kuģiem, un noteikt veidus, kā piemērot šos pasākumus un maksājumus visiem kuģiem, kas ienāk Kopienas ostās vai arī kuģo ES dalībvalstu teritoriālajos ūdeņos, neatkarīgi no to karoga valsts; |
| --- | --- |

—

viest nodokļu pasākumus, piemēram, nodokļus vai maksu par sēra dioksīda un slāpekļa oksīda emisijām no kuģiem, un noteikt veidus, kā piemērot šos pasākumus un maksājumus visiem kuģiem, kas ienāk Kopienas ostās vai arī kuģo ES dalībvalstu teritoriālajos ūdeņos, neatkarīgi no to karoga valsts;

| — | veicināt diferencētu ostas un kuģu ceļu nodevu ieviešanu, lai tās būtu izdevīgākas kuģiem ar zemu sēra dioksīda un slāpekļa oksīda emisiju līmeni; |
| --- | --- |

—

veicināt diferencētu ostas un kuģu ceļu nodevu ieviešanu, lai tās būtu izdevīgākas kuģiem ar zemu sēra dioksīda un slāpekļa oksīda emisiju līmeni;

| — | pakāpeniski ieviest prasību kuģiem, kas ir noenkurojušies, izmantot elektroenerģiju no sauszemes avotiem; |
| --- | --- |

—

pakāpeniski ieviest prasību kuģiem, kas ir noenkurojušies, izmantot elektroenerģiju no sauszemes avotiem;

| — | ierosināt ES direktīvu par kuģu degvielas kvalitāti; |
| --- | --- |

—

ierosināt ES direktīvu par kuģu degvielas kvalitāti;

| 16. | atzinīgi vērtē pasākumus, kas pieņemti, lai ar satelītu palīdzību novērotu nekontrolētu izgāšanu jūrā, ko veic atsevišķi kuģi; tomēr pieprasa, lai tiesību aktos būtu noteikts, ka kuģiem ir jāizmanto neatveramas (un patentētas) iekārtas, kas līdzīgi kā melnās kastes ar īsiem intervāliem reģistrētu to šķidrumu līmeni un veidu, kuri tiek iepildīti rezervuāros un tilpnēs vai kuri no tiem tiek izlieti; uzskata, ka šādi iegūto reģistrācijas datu analīze ļautu noskaidrot, vai ir notikusi piesārņojošu degvielas atlieku nekontrolēta un nelikumīga izgāšana; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē pasākumus, kas pieņemti, lai ar satelītu palīdzību novērotu nekontrolētu izgāšanu jūrā, ko veic atsevišķi kuģi; tomēr pieprasa, lai tiesību aktos būtu noteikts, ka kuģiem ir jāizmanto neatveramas (un patentētas) iekārtas, kas līdzīgi kā melnās kastes ar īsiem intervāliem reģistrētu to šķidrumu līmeni un veidu, kuri tiek iepildīti rezervuāros un tilpnēs vai kuri no tiem tiek izlieti; uzskata, ka šādi iegūto reģistrācijas datu analīze ļautu noskaidrot, vai ir notikusi piesārņojošu degvielas atlieku nekontrolēta un nelikumīga izgāšana;

| 17. | atgādina savu aicinājumu dalībvalstīm un Komisijai, ņemot vērā gaisa piesārņojumu, kas skāris daudzas ostas pilsētas un reģionus, nodrošināt ievērojami labākus stimulus ostās esošo kuģu apgādei ar elektroenerģiju no sauszemes avotiem; tādēļ aicina iesniegt priekšlikumus grozījumiem Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīvai 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (2), ar kuriem saskaņā tām dalībvalstīm, kas izmanto nodokļu atvieglojumu priekšrocības attiecībā uz bunkuru eļļu saskaņā ar šīs direktīvas 14. pantu, tiktu uzlikts par pienākumu piešķirt nodokļu atvieglojumus elektroenerģijai no sauszemes avotiem tādā pašā mērā; atzīmē, ka vienāda attieksme nodokļu ziņā gan pret elektroenerģiju, gan arī bunkuru eļļu varētu būt galvenais stimuls ostām un kuģu īpašniekiem palīdzēt samazināt gaisa piesārņojumu ostas pilsētās, veicot ieguldījumus ostās esošajiem kuģiem paredzētajām elektroenerģijas piegādēm; |
| --- | --- |

17.

atgādina savu aicinājumu dalībvalstīm un Komisijai, ņemot vērā gaisa piesārņojumu, kas skāris daudzas ostas pilsētas un reģionus, nodrošināt ievērojami labākus stimulus ostās esošo kuģu apgādei ar elektroenerģiju no sauszemes avotiem; tādēļ aicina iesniegt priekšlikumus grozījumiem Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīvai 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (2), ar kuriem saskaņā tām dalībvalstīm, kas izmanto nodokļu atvieglojumu priekšrocības attiecībā uz bunkuru eļļu saskaņā ar šīs direktīvas 14. pantu, tiktu uzlikts par pienākumu piešķirt nodokļu atvieglojumus elektroenerģijai no sauszemes avotiem tādā pašā mērā; atzīmē, ka vienāda attieksme nodokļu ziņā gan pret elektroenerģiju, gan arī bunkuru eļļu varētu būt galvenais stimuls ostām un kuģu īpašniekiem palīdzēt samazināt gaisa piesārņojumu ostas pilsētās, veicot ieguldījumus ostās esošajiem kuģiem paredzētajām elektroenerģijas piegādēm;

| 18. | atkārtoti uzsver, ka piekrastes radītais jūras piesārņojums veido ievērojamu daļu no Eiropas jūru kopējā piesārņojuma un ka Komisija pievērš šim jautājumam nepietiekamu uzmanību; tādēļ atkārtoti aicina Komisiju iesniegt rīcības plānu šī piesārņojuma mazināšanai un aicina dalībvalstis bez kavēšanās īstenot attiecīgos tiesību aktus, piemēram, Ūdens pamatdirektīvu (3); uzsver, ka, lai īstenotu Ūdens pamatdirektīvu ir nepieciešams arī rīcības plāns, lai noteiktu un likvidētu iepriekšējo karu laikā Ziemeļu un Baltijas jūrā nogremdētos vecās munīcijas krājumus; |
| --- | --- |

18.

atkārtoti uzsver, ka piekrastes radītais jūras piesārņojums veido ievērojamu daļu no Eiropas jūru kopējā piesārņojuma un ka Komisija pievērš šim jautājumam nepietiekamu uzmanību; tādēļ atkārtoti aicina Komisiju iesniegt rīcības plānu šī piesārņojuma mazināšanai un aicina dalībvalstis bez kavēšanās īstenot attiecīgos tiesību aktus, piemēram, Ūdens pamatdirektīvu (3); uzsver, ka, lai īstenotu Ūdens pamatdirektīvu ir nepieciešams arī rīcības plāns, lai noteiktu un likvidētu iepriekšējo karu laikā Ziemeļu un Baltijas jūrā nogremdētos vecās munīcijas krājumus;

| 19. | aicina Komisiju palīdzēt dalībvalstīm izstrādāt plānu avarējušu kuģu vraku un zemūdens teritoriju ar arheoloģisku nozīmi apsekošanai un atzīmēšanai kartē, jo tās ir Kopienas vēstures un kultūras mantojuma daļa, un tādējādi veicināt sapratni un zināšanas par šādām teritorijām un palīdzēt novērst izlaupīšanu, kas šādās teritorijās nereti notiek, tādā veidā nodrošinot tām pienācīgu aizsardzību; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju palīdzēt dalībvalstīm izstrādāt plānu avarējušu kuģu vraku un zemūdens teritoriju ar arheoloģisku nozīmi apsekošanai un atzīmēšanai kartē, jo tās ir Kopienas vēstures un kultūras mantojuma daļa, un tādējādi veicināt sapratni un zināšanas par šādām teritorijām un palīdzēt novērst izlaupīšanu, kas šādās teritorijās nereti notiek, tādā veidā nodrošinot tām pienācīgu aizsardzību;

| 20. | aicina iesaistītās iestādes cik iespējams drīz pieņemt Erika III jūrniecības nozares tiesību aktu paketi un aicina dalībvalstis nekavējoties uzsākt tiesību aktu paketes īstenošanu, lai nodrošinātu likumīgus līdzekļus, kas nepieciešami tiesiskajai aizsardzībai nelaimes vai avārijas gadījumos ar katastrofālām sekām jūras reģionu attīstībai, divi šādi piemēri ir “Erika” un “Prestige” kuģu avārijas; |
| --- | --- |

20.

aicina iesaistītās iestādes cik iespējams drīz pieņemt Erika III jūrniecības nozares tiesību aktu paketi un aicina dalībvalstis nekavējoties uzsākt tiesību aktu paketes īstenošanu, lai nodrošinātu likumīgus līdzekļus, kas nepieciešami tiesiskajai aizsardzībai nelaimes vai avārijas gadījumos ar katastrofālām sekām jūras reģionu attīstībai, divi šādi piemēri ir “Erika” un “Prestige” kuģu avārijas;

| 21. | uzskata, ka Jūras vides stratēģijas pamatdirektīvai (4) ir jābūt integrētās ES jūrniecības politikas pamatam vides jomā; piezīmē, ka šī direktīva paredz, ka reģionos, kuros jūras stāvoklis ir kritisks, ir ātrāk jāizstrādā un jāīsteno pasākumi, lai panāktu labvēlīgu jūras vides stāvokli; uzsver, ka šādos reģionos ir īpaši svarīgi, lai Komisija koordinētu atšķirīgas nozares, programmas un stratēģijas un nodrošinātu pietiekamu finansiālo atbalstu; norāda, ka, lai panāktu šādu integrētu jūrniecības politiku, ir nepieciešams tajā ietvert darbības piekrastē, piemēram, lauksaimniecību, notekūdeņu apsaimniekošanu, transportu un enerģijas ražošanu; uzskata, ka šādi reģioni var būt eksperimentālās teritorijas patiesai un pilnībā integrētai jūrniecības politikai; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka Jūras vides stratēģijas pamatdirektīvai (4) ir jābūt integrētās ES jūrniecības politikas pamatam vides jomā; piezīmē, ka šī direktīva paredz, ka reģionos, kuros jūras stāvoklis ir kritisks, ir ātrāk jāizstrādā un jāīsteno pasākumi, lai panāktu labvēlīgu jūras vides stāvokli; uzsver, ka šādos reģionos ir īpaši svarīgi, lai Komisija koordinētu atšķirīgas nozares, programmas un stratēģijas un nodrošinātu pietiekamu finansiālo atbalstu; norāda, ka, lai panāktu šādu integrētu jūrniecības politiku, ir nepieciešams tajā ietvert darbības piekrastē, piemēram, lauksaimniecību, notekūdeņu apsaimniekošanu, transportu un enerģijas ražošanu; uzskata, ka šādi reģioni var būt eksperimentālās teritorijas patiesai un pilnībā integrētai jūrniecības politikai;

| 22. | atzinīgi vērtē Komisijas apkopoto informāciju par to Eiropas sociālās un darba drošības noteikumu daļu, kas netiek attiecināti uz jūrniekiem (piemēram, Direktīva 98/59/EK (5) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kolektīvo atlaišanu, Direktīva 2001/23/EK (6) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz darbinieku tiesību aizsardzību uzņēmumu, uzņēmējsabiedrību vai uzņēmumu vai uzņēmējsabiedrību daļu īpašnieka maiņas gadījumā, Direktīva 2002/14/EK (7), ar ko izveido vispārēju sistēmu darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Eiropas Kopienā, kā arī Direktīva 96/71/EK (8) par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā); ierosina, lai šīs direktīvas pārskatītu, cieši sadarbojoties ar sociālajiem partneriem; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē Komisijas apkopoto informāciju par to Eiropas sociālās un darba drošības noteikumu daļu, kas netiek attiecināti uz jūrniekiem (piemēram, Direktīva 98/59/EK (5) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kolektīvo atlaišanu, Direktīva 2001/23/EK (6) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz darbinieku tiesību aizsardzību uzņēmumu, uzņēmējsabiedrību vai uzņēmumu vai uzņēmējsabiedrību daļu īpašnieka maiņas gadījumā, Direktīva 2002/14/EK (7), ar ko izveido vispārēju sistēmu darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Eiropas Kopienā, kā arī Direktīva 96/71/EK (8) par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā); ierosina, lai šīs direktīvas pārskatītu, cieši sadarbojoties ar sociālajiem partneriem;

| 23. | aicina dalībvalstis, kuras vēl nav ratificējušas Konvenciju par darba standartiem jūrniecībā, to pēc iespējas drīz ratificēt, lai uzlabotu dzīves un darba apstākļus jūrniekiem un novērstu negodīgu konkurenci kuģniecības nozarē, atjauninot un kodificējot spēkā esošo starptautisko darba standartu kopumu; |
| --- | --- |

23.

aicina dalībvalstis, kuras vēl nav ratificējušas Konvenciju par darba standartiem jūrniecībā, to pēc iespējas drīz ratificēt, lai uzlabotu dzīves un darba apstākļus jūrniekiem un novērstu negodīgu konkurenci kuģniecības nozarē, atjauninot un kodificējot spēkā esošo starptautisko darba standartu kopumu;

| 24. | aicina Komisiju atjaunināt acquis communautaire, jo īpaši Direktīvu 1999/95/EK (9) par noteikumu ieviešanu attiecībā uz jūrnieku darba stundām, kā arī tiesību aktus par jautājumiem, kuri ir Komisijas kompetencē, bet nav iekļauti tiesību aktos vai arī ir tikai daļēji iekļauti Kopienas līmenī, piemēram, noteikumi, kas reglamentē pagaidu darbā iekārtošanas aģentūras vai darba ņēmēju tiesības parakstīt darba līgumu; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju atjaunināt acquis communautaire, jo īpaši Direktīvu 1999/95/EK (9) par noteikumu ieviešanu attiecībā uz jūrnieku darba stundām, kā arī tiesību aktus par jautājumiem, kuri ir Komisijas kompetencē, bet nav iekļauti tiesību aktos vai arī ir tikai daļēji iekļauti Kopienas līmenī, piemēram, noteikumi, kas reglamentē pagaidu darbā iekārtošanas aģentūras vai darba ņēmēju tiesības parakstīt darba līgumu;

| 25. | uzskata — lai veiksmīgi īstenotu jūrniecības politiku, ir nepieciešams iesaistīt ieinteresētās personas reģionālajā un vietējā līmenī; tādēļ apgalvo, ka jābūt ciešākai sadarbībai un saistībai starp Eiropas piekrastes reģioniem, kas jāpanāk, sekmējot koordinētas stratēģijas, lai veicinātu attīstību un konkurētspēju, kā arī efektīvāk savstarpēji saskaņojot dažādus pārvaldības līmeņus; |
| --- | --- |

25.

uzskata — lai veiksmīgi īstenotu jūrniecības politiku, ir nepieciešams iesaistīt ieinteresētās personas reģionālajā un vietējā līmenī; tādēļ apgalvo, ka jābūt ciešākai sadarbībai un saistībai starp Eiropas piekrastes reģioniem, kas jāpanāk, sekmējot koordinētas stratēģijas, lai veicinātu attīstību un konkurētspēju, kā arī efektīvāk savstarpēji saskaņojot dažādus pārvaldības līmeņus;

| 26. | aicina arī turpmāk ES jūrniecības politikā izmantot integrētu pieeju un mudina Komisiju stiprināt tās politisko pamatu, kā arī teritoriālo sociālo un ekonomisko kohēziju, nodrošinot saikni ar Eiropas iekšzemes teritoriju un attiecīgajām politikām; ierosina ik pa diviem gadiem publicēt ziņojumu par Eiropas jūrniecības politiku, kā arī regulāri organizēt sabiedrisku domu apmaiņu ar visām ieinteresētajām pusēm; aicina nākamās Padomes prezidentūras savās darba programmās iekļaut jūrniecības politiku; turklāt aicina Komisiju katru gadu precīzi apkopot informāciju par projektiem, kas saistīti ar jūru un kas saņem ES fondu atbalstu; |
| --- | --- |

26.

aicina arī turpmāk ES jūrniecības politikā izmantot integrētu pieeju un mudina Komisiju stiprināt tās politisko pamatu, kā arī teritoriālo sociālo un ekonomisko kohēziju, nodrošinot saikni ar Eiropas iekšzemes teritoriju un attiecīgajām politikām; ierosina ik pa diviem gadiem publicēt ziņojumu par Eiropas jūrniecības politiku, kā arī regulāri organizēt sabiedrisku domu apmaiņu ar visām ieinteresētajām pusēm; aicina nākamās Padomes prezidentūras savās darba programmās iekļaut jūrniecības politiku; turklāt aicina Komisiju katru gadu precīzi apkopot informāciju par projektiem, kas saistīti ar jūru un kas saņem ES fondu atbalstu;

| 27. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu veicināt sarunas par labāku jūras sadalījuma pārvaldību ar trešām valstīm un stingri atbalsta sadarbības palielināšanu ar kaimiņvalstīm to jūru aizsardzībai, kuras ir ārpus valstu jurisdikcijas; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu veicināt sarunas par labāku jūras sadalījuma pārvaldību ar trešām valstīm un stingri atbalsta sadarbības palielināšanu ar kaimiņvalstīm to jūru aizsardzībai, kuras ir ārpus valstu jurisdikcijas;

| 28. | mudina Komisiju un dalībvalstis saskaņā ar ANO un SJO efektīvi atbalstīt vairāku dalībvalstu izvirzīto iniciatīvu paplašināt tiesības uz jūras teritoriju un gaisa telpu saskaņā ar piekrastes valstu teritoriālajiem ūdeņiem, ja attiecīgās valstis tam piekrīt, kā arī izstrādāt savstarpējas palīdzības mehānismu attiecībā uz jūras pirātisma gadījumiem; |
| --- | --- |

28.

mudina Komisiju un dalībvalstis saskaņā ar ANO un SJO efektīvi atbalstīt vairāku dalībvalstu izvirzīto iniciatīvu paplašināt tiesības uz jūras teritoriju un gaisa telpu saskaņā ar piekrastes valstu teritoriālajiem ūdeņiem, ja attiecīgās valstis tam piekrīt, kā arī izstrādāt savstarpējas palīdzības mehānismu attiecībā uz jūras pirātisma gadījumiem;

| 29. | prasa Komisijai saskaņā ar jauno integrēto jūrniecības politiku izveidot Kopienas sistēmu koordinēšanai un sasvstarpējai palīdzībai, kas ļautu jūras spēku kuģiem, kuru karoga valsts ir kāda no dalībvalstīm, starptautiskajos ūdeņos tiklīdz tas ir iespējams aizsargāt tirdzniecības un zvejas kuģus no citām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

29.

prasa Komisijai saskaņā ar jauno integrēto jūrniecības politiku izveidot Kopienas sistēmu koordinēšanai un sasvstarpējai palīdzībai, kas ļautu jūras spēku kuģiem, kuru karoga valsts ir kāda no dalībvalstīm, starptautiskajos ūdeņos tiklīdz tas ir iespējams aizsargāt tirdzniecības un zvejas kuģus no citām dalībvalstīm;

| 30. | uzskata, ka visaptverošai Eiropas stratēģijai zinātniskajai un tehniskajai jūras pētniecībai ir liela nozīme un ka tai jānodrošina pietiekams finansējums jau pašreizējā Septītajā pamatprogrammā pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem, kā arī turpmākās programmās; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka visaptverošai Eiropas stratēģijai zinātniskajai un tehniskajai jūras pētniecībai ir liela nozīme un ka tai jānodrošina pietiekams finansējums jau pašreizējā Septītajā pamatprogrammā pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem, kā arī turpmākās programmās;

| 31. | ierosina pēc 2013. gada ES budžetā un instrumentos atbilstoši ņemt vērā jūrniecības politiku un aicina to atspoguļot Eiropas jūrniecības politikas regulāro ziņojumu kopsavilkumos; |
| --- | --- |

31.

ierosina pēc 2013. gada ES budžetā un instrumentos atbilstoši ņemt vērā jūrniecības politiku un aicina to atspoguļot Eiropas jūrniecības politikas regulāro ziņojumu kopsavilkumos;

| 32. | atzinīgi vērtē arī Eiropadomes 2007. gada 14. decembrī pieņemto ieteikumu par to, ka, izstrādājot jūrniecības politiku, jāņem vērā dalībvalstu un piejūras reģionu, tostarp piekrastes reģionu, salu un attālāko reģionu īpatnības; |
| --- | --- |

32.

atzinīgi vērtē arī Eiropadomes 2007. gada 14. decembrī pieņemto ieteikumu par to, ka, izstrādājot jūrniecības politiku, jāņem vērā dalībvalstu un piejūras reģionu, tostarp piekrastes reģionu, salu un attālāko reģionu īpatnības;

| 33. | atzīstot dalībvalstu kompetenci šajā jomā, ar interesi gaida, ka Komisija publicēs ceļvedi, lai veicinātu to, ka dalībvalstis attīsta jūras telpisko plānošanu; norāda, ka nepieciešams saglabāt pienācīgu līdzsvaru starp sociālajiem, teritoriālajiem un ekoloģiskajiem apsvērumiem; |
| --- | --- |

33.

atzīstot dalībvalstu kompetenci šajā jomā, ar interesi gaida, ka Komisija publicēs ceļvedi, lai veicinātu to, ka dalībvalstis attīsta jūras telpisko plānošanu; norāda, ka nepieciešams saglabāt pienācīgu līdzsvaru starp sociālajiem, teritoriālajiem un ekoloģiskajiem apsvērumiem;

| 34. | uzsver, ka jūrniecības ārkārtējā dimensija, kuru ES piešķir piekrastes reģioni, salas un attālākie reģioni, piedāvā unikālas iespējas novatorisma, pētniecības, vides, bioloģiskās daudzveidības, novatorisku, ar jūrniecību saistītu tehnoloģiju un citās jomās, un ka ar turpmākās Eiropas jūrniecības politikas starpniecību jāizmanto šīs iespējas; atzīst, ka ir lietderīgi izveidot izcilības centrus, un ierosina veicināt un atbalstīt piekrastes reģionos pašreiz jau esošos universitāšu pētniecības centrus; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka jūrniecības ārkārtējā dimensija, kuru ES piešķir piekrastes reģioni, salas un attālākie reģioni, piedāvā unikālas iespējas novatorisma, pētniecības, vides, bioloģiskās daudzveidības, novatorisku, ar jūrniecību saistītu tehnoloģiju un citās jomās, un ka ar turpmākās Eiropas jūrniecības politikas starpniecību jāizmanto šīs iespējas; atzīst, ka ir lietderīgi izveidot izcilības centrus, un ierosina veicināt un atbalstīt piekrastes reģionos pašreiz jau esošos universitāšu pētniecības centrus;

| 35. | norāda, cik svarīga nozīme ir viļņu enerģijai, kas ir alternatīvs un tīrs enerģijas avots, un aicina Komisiju ņemt vērā šo enerģijas avotu, izstrādājot turpmākos rīcības plānus; |
| --- | --- |

35.

norāda, cik svarīga nozīme ir viļņu enerģijai, kas ir alternatīvs un tīrs enerģijas avots, un aicina Komisiju ņemt vērā šo enerģijas avotu, izstrādājot turpmākos rīcības plānus;

| 36. | uzskata, ka Eiropas integrētas jūrniecības politikas galvenajam mērķim zvejas jomā ir jābūt šīs jomas modernizācijas un ilgtspējīgas attīstības veicināšanai, šīs nozares līdzsvarotības un taisnīguma nodrošināšanai visā Eiropas Savienībā, saglabājot tās sociāli ekonomisko dzīvotspēju un resursu pastāvību un garantējot neatkarību un nodrošinātību ar pārtiku, iedzīvotāju apgādi ar zivīm, nodarbinātības saglabāšanos un zvejnieku dzīves apstākļu uzlabošanos; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka Eiropas integrētas jūrniecības politikas galvenajam mērķim zvejas jomā ir jābūt šīs jomas modernizācijas un ilgtspējīgas attīstības veicināšanai, šīs nozares līdzsvarotības un taisnīguma nodrošināšanai visā Eiropas Savienībā, saglabājot tās sociāli ekonomisko dzīvotspēju un resursu pastāvību un garantējot neatkarību un nodrošinātību ar pārtiku, iedzīvotāju apgādi ar zivīm, nodarbinātības saglabāšanos un zvejnieku dzīves apstākļu uzlabošanos;

| 37. | uzskata, ka līdz šim kopējā zivsaimniecības politika nav nodrošinājusi pienācīgas rūpes nedz par jūras resursu ilgtspējību, nedz par zvejas flotu un piekrastes kopienu ekonomisko dzīvotspēju un tāpēc turpmāk integrēto Eiropas jūrniecības politiku vajadzētu attīstīt tā, lai kopējā zivsaimniecības politikā neparādītos tādi trūkumi kā pārmērīga centralizācija un nespēja ņemt vērā Eiropas Savienības ūdeņu reģionālo daudzveidību; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka līdz šim kopējā zivsaimniecības politika nav nodrošinājusi pienācīgas rūpes nedz par jūras resursu ilgtspējību, nedz par zvejas flotu un piekrastes kopienu ekonomisko dzīvotspēju un tāpēc turpmāk integrēto Eiropas jūrniecības politiku vajadzētu attīstīt tā, lai kopējā zivsaimniecības politikā neparādītos tādi trūkumi kā pārmērīga centralizācija un nespēja ņemt vērā Eiropas Savienības ūdeņu reģionālo daudzveidību;

| 38. | uzskata, ka iespējas radīt “vairāk un kvalitatīvākas darbvietas jūrniecības nozarē”, īpaši zvejas jomā, ir atkarīgas arī no iespējām šajā jomā strādājošiem nodrošināt taisnīgu un atbilstīgu ienākumu līmeni, pienācīgus darba apstākļus (īpaši no veselības un drošības viedokļa) un piekļuvi apmācībai; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka iespējas radīt “vairāk un kvalitatīvākas darbvietas jūrniecības nozarē”, īpaši zvejas jomā, ir atkarīgas arī no iespējām šajā jomā strādājošiem nodrošināt taisnīgu un atbilstīgu ienākumu līmeni, pienācīgus darba apstākļus (īpaši no veselības un drošības viedokļa) un piekļuvi apmācībai;

| 39. | aicina dalībvalstis savstarpēji atzīt zvejas kuģu kapteiņu un mehāniķu vidējās profesionālās izglītības diplomus; |
| --- | --- |

39.

aicina dalībvalstis savstarpēji atzīt zvejas kuģu kapteiņu un mehāniķu vidējās profesionālās izglītības diplomus;

| 40. | atgādina, ka ir nepieciešami mehānismi atbalsta vai kompensāciju piešķiršanai tiem zvejniekiem, kurus skārušas sociāli ekonomiskas sekas, ko radījuši zivju krājumu vai ekosistēmu aizsardzībai pieņemtie pasākumi, īpaši nabadzīgākajos reģionos un kopienās, kā arī attālākajos reģionos; |
| --- | --- |

40.

atgādina, ka ir nepieciešami mehānismi atbalsta vai kompensāciju piešķiršanai tiem zvejniekiem, kurus skārušas sociāli ekonomiskas sekas, ko radījuši zivju krājumu vai ekosistēmu aizsardzībai pieņemtie pasākumi, īpaši nabadzīgākajos reģionos un kopienās, kā arī attālākajos reģionos;

| 41. | apliecina nepieciešamību palielināt atbalstu dažādās dalībvalstīs zvejas jomā notiekošajiem zinātniskajiem pētījumiem saistībā ar Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem; |
| --- | --- |

41.

apliecina nepieciešamību palielināt atbalstu dažādās dalībvalstīs zvejas jomā notiekošajiem zinātniskajiem pētījumiem saistībā ar Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem;

| 42. | aicina piešķirt kopienas atbalstu efektīvu pasākumu pieņemšanai, lai nodrošinātu piemērotus līdzekļus ekipāžu evakuācijas, atbalsta un glābšanas pasākumiem; |
| --- | --- |

42.

aicina piešķirt kopienas atbalstu efektīvu pasākumu pieņemšanai, lai nodrošinātu piemērotus līdzekļus ekipāžu evakuācijas, atbalsta un glābšanas pasākumiem;

| 43. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī Ekonomikas un sociālo lietu un Reģionu komitejai. |
| --- | --- |

43.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī Ekonomikas un sociālo lietu un Reģionu komitejai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0343.

(2)  OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp.

(3)  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, 2007. gada 11. decembris, P6_TA(2007)0595.

(5)  OV L 225, 12.8.1998., 16. lpp.

(6)  OV L 82, 22.3.2001., 16. lpp.

(7)  OV L 80, 23.3.2002., 29. lpp.

(8)  OV L 18, 21.1.1997., 1. lpp.

(9)  OV L 14, 20.1.2000., 29. lpp.

---

Trešdiena, 2008. gada 21. maijs

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/36

---

Vienkāršota uzņēmējdarbības vide uzņēmējdarbības tiesību, grāmatvedības un revīzijas jomās

P6_TA(2008)0220

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija lēmums par vienkāršotu uzņēmējdarbības vidi uzņēmējdarbības tiesību, grāmatvedības un revīzijas jomās (2007/2254(INI))

(2009/C 279 E/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Par vienkāršotu uzņēmējdarbības vidi uzņēmējdarbības tiesību, grāmatvedības un revīzijas jomās” (COM(2007)0394), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Par vienkāršotu uzņēmējdarbības vidi uzņēmējdarbības tiesību, grāmatvedības un revīzijas jomās” (COM(2007)0394),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Rezultātu Eiropa — Kopienas tiesību aktu piemērošana” (COM(2007)0502), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Rezultātu Eiropa — Kopienas tiesību aktu piemērošana” (COM(2007)0502),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Mazo un vidējo uzņēmumu būtiskā nozīme, lai veicinātu lielāku izaugsmi un vairāk darbavietu. Mūsdienīgās MVU politikas termiņa vidusposma pārskats” (COM(2007)0592), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Mazo un vidējo uzņēmumu būtiskā nozīme, lai veicinātu lielāku izaugsmi un vairāk darbavietu. Mūsdienīgās MVU politikas termiņa vidusposma pārskats” (COM(2007)0592),

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus (jautājums par konkurētspēju) tās 2007. gada 22. un 23. novembra 2832. sesijā par tēmu “Vienkāršota uzņēmējdarbības vide uzņēmējdarbības tiesību, grāmatvedības un revīzijas jomās”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus (jautājums par konkurētspēju) tās 2007. gada 22. un 23. novembra 2832. sesijā par tēmu “Vienkāršota uzņēmējdarbības vide uzņēmējdarbības tiesību, grāmatvedības un revīzijas jomās”,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 24. aprīļa rezolūciju par Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (IFRS) un Starptautisko grāmatvedības standartu padomes (IASB) vadību (1), kurā tas kritizēja Starptautisko grāmatvedības standartu padomes priekšlikumu paredzēt IFRS maziem un vidējiem uzņēmumiem un lūdza Komisiju izstrādāt Eiropas Savienības MVU īpaši paredzētu grāmatvedības sistēmu, iespējams, pamatīgi pārskatot esošos tiesību aktus grāmatvedības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 24. aprīļa rezolūciju par Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (IFRS) un Starptautisko grāmatvedības standartu padomes (IASB) vadību (1), kurā tas kritizēja Starptautisko grāmatvedības standartu padomes priekšlikumu paredzēt IFRS maziem un vidējiem uzņēmumiem un lūdza Komisiju izstrādāt Eiropas Savienības MVU īpaši paredzētu grāmatvedības sistēmu, iespējams, pamatīgi pārskatot esošos tiesību aktus grāmatvedības jomā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu, kā arī Ekonomikas un monetāro lietu komitejas atzinumu (A6-0101/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu, kā arī Ekonomikas un monetāro lietu komitejas atzinumu (A6-0101/2008),

Vispārēji

| 1. | atzinīgi vērtē minētāja paziņojumā par vienkāršotu uzņēmējdarbības vidi uzņēmējdarbības tiesību, grāmatvedības un revīzijas jomās (“paziņojums”) Komisijas izvirzīto mērķi samazināt administratīvo slogu uzņēmumiem Eiropā un padarīt tos spējīgus efektīvāk iesaistīties konkurences procesā, kā arī veiksmīgi darboties, izturot sīvu konkurenci globālos apstākļos; vērš uzmanību uz to, ka Komisijai saistībā ar likumdošanas priekšlikumiem, kas attiecas uz vidējiem, maziem un mikrouzņēmumiem, jābalstās uz īstenošanas ietekmes novērtējumu, turklāt nodrošinot arī juridisko noteiktību un Kopienas tiesību kopuma saglabāšanu visā iekšējā tirgū, kā arī pašreizējo saskaņošanas procesu konsekvenci attiecībā uz pārskatu iesniegšanas pienākumu un revīziju; vērš uzmanību arī uz to, ka jāņem vērā visu tirgus dalībnieku, tostarp ieguldītāju, īpašnieku, kreditoru un nodarbināto, intereses, kā arī līdzsvarotā veidā — subsidiaritātes un proporcionalitātes principus; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē minētāja paziņojumā par vienkāršotu uzņēmējdarbības vidi uzņēmējdarbības tiesību, grāmatvedības un revīzijas jomās (“paziņojums”) Komisijas izvirzīto mērķi samazināt administratīvo slogu uzņēmumiem Eiropā un padarīt tos spējīgus efektīvāk iesaistīties konkurences procesā, kā arī veiksmīgi darboties, izturot sīvu konkurenci globālos apstākļos; vērš uzmanību uz to, ka Komisijai saistībā ar likumdošanas priekšlikumiem, kas attiecas uz vidējiem, maziem un mikrouzņēmumiem, jābalstās uz īstenošanas ietekmes novērtējumu, turklāt nodrošinot arī juridisko noteiktību un Kopienas tiesību kopuma saglabāšanu visā iekšējā tirgū, kā arī pašreizējo saskaņošanas procesu konsekvenci attiecībā uz pārskatu iesniegšanas pienākumu un revīziju; vērš uzmanību arī uz to, ka jāņem vērā visu tirgus dalībnieku, tostarp ieguldītāju, īpašnieku, kreditoru un nodarbināto, intereses, kā arī līdzsvarotā veidā — subsidiaritātes un proporcionalitātes principus;

Attiecībā uz pirmo iespēju

| 2. | kopumā noraida paziņojumā minēto 1. iespēju novērtēt, vai visas patlaban piemērojamās direktīvas ir joprojām vajadzīgas un vai Kopienas acquis uzņēmējdarbības tiesību jomā ir jāsamazina, saglabājot tikai tos tiesību aktus, kas konkrēti attiecas uz pārrobežu situācijām; tomēr pilnībā neiebilst pret konkrētu normu atcelšanu, kas no ieinteresēto pušu viedokļa vairs nav nepieciešamas, vai arī nenodrošina nekādas priekšrocības no saimnieciskā viedokļa, ja minēto normu atcelšana nav pretrunā sabiedrības interesēm; |
| --- | --- |

2.

kopumā noraida paziņojumā minēto 1. iespēju novērtēt, vai visas patlaban piemērojamās direktīvas ir joprojām vajadzīgas un vai Kopienas acquis uzņēmējdarbības tiesību jomā ir jāsamazina, saglabājot tikai tos tiesību aktus, kas konkrēti attiecas uz pārrobežu situācijām; tomēr pilnībā neiebilst pret konkrētu normu atcelšanu, kas no ieinteresēto pušu viedokļa vairs nav nepieciešamas, vai arī nenodrošina nekādas priekšrocības no saimnieciskā viedokļa, ja minēto normu atcelšana nav pretrunā sabiedrības interesēm;

| 3. | saistībā ar pirmo iespēju norāda, ka ar apspriežamajām direktīvām uzņēmējdarbības tiesību jomā — proti, Otro (2), Trešo (3), Sesto (4) un Divpadsmito (5) direktīvu — ir panākta ieguldītāju un kreditoru pārrobežu darbības nozīmīga uzņēmējdarbības salīdzināmība, un tādēļ tās nevajadzētu atkal atcelt; |
| --- | --- |

3.

saistībā ar pirmo iespēju norāda, ka ar apspriežamajām direktīvām uzņēmējdarbības tiesību jomā — proti, Otro (2), Trešo (3), Sesto (4) un Divpadsmito (5) direktīvu — ir panākta ieguldītāju un kreditoru pārrobežu darbības nozīmīga uzņēmējdarbības salīdzināmība, un tādēļ tās nevajadzētu atkal atcelt;

| 4. | saistībā ar pirmo iespēju norāda, ka visaptverošā ietekmes novērtējumā par paredzamajiem ietaupījumiem, kas rastos atceļot direktīvas, tie jāsalīdzina ar tāda iekšējā tirgus izmaksām, kuru veido 27 atšķirīgas uzņēmējdarbības tiesību sistēmas; |
| --- | --- |

4.

saistībā ar pirmo iespēju norāda, ka visaptverošā ietekmes novērtējumā par paredzamajiem ietaupījumiem, kas rastos atceļot direktīvas, tie jāsalīdzina ar tāda iekšējā tirgus izmaksām, kuru veido 27 atšķirīgas uzņēmējdarbības tiesību sistēmas;

| 5. | konstatē, ka lielāko daļu no administratīvā sloga, piemēram vairākkārtēja informācijas pieprasīšana un deklarēšanas pienākums, jo īpaši nodokļu un sociālajā jomā, kopumā rada dalībvalstu pārvaldes iestādes, un tas nav saistīts ar kopienas kompetenci; |
| --- | --- |

5.

konstatē, ka lielāko daļu no administratīvā sloga, piemēram vairākkārtēja informācijas pieprasīšana un deklarēšanas pienākums, jo īpaši nodokļu un sociālajā jomā, kopumā rada dalībvalstu pārvaldes iestādes, un tas nav saistīts ar kopienas kompetenci;

Īstenošana dalībvalstīs

| 6. | izskaidro, ka dalībvalstis bieži neizmanto birokrātijas samazināšanas pasākumus, ja tie nav obligāti, un tādēļ Kopienas tiesību aktos paredzētās vienkāršošanas iespējas netiek piedāvātas uzņēmumiem, bet gluži pretēji — dalībvalstis saistībā ar ES līmeņa nosacījumiem, paredz stingrākus noteikumus valsts līmenī; tomēr lūdz Komisiju pārbaudīt, vai direktīvu, piemēram, Pārredzamības direktīvas (6), īstenošanas rezultātā dalībvalstis ir uzlabojušas situāciju; uzsver, ka Komisijai jāveicina nostiprinātas prakses apmaiņu starp dalībvalstīm, norādot dažādo vienkāršošanas iniciatīvu pozitīvo iedarbību; |
| --- | --- |

6.

izskaidro, ka dalībvalstis bieži neizmanto birokrātijas samazināšanas pasākumus, ja tie nav obligāti, un tādēļ Kopienas tiesību aktos paredzētās vienkāršošanas iespējas netiek piedāvātas uzņēmumiem, bet gluži pretēji — dalībvalstis saistībā ar ES līmeņa nosacījumiem, paredz stingrākus noteikumus valsts līmenī; tomēr lūdz Komisiju pārbaudīt, vai direktīvu, piemēram, Pārredzamības direktīvas (6), īstenošanas rezultātā dalībvalstis ir uzlabojušas situāciju; uzsver, ka Komisijai jāveicina nostiprinātas prakses apmaiņu starp dalībvalstīm, norādot dažādo vienkāršošanas iniciatīvu pozitīvo iedarbību;

| 7. | ierosina saskaņot dalībvalstu nodokļu pārvalžu rīcību, lai saskaņotu no uzņēmumiem pieprasāmo informāciju ar mērķi nodrošināt vienkāršošanu; |
| --- | --- |

7.

ierosina saskaņot dalībvalstu nodokļu pārvalžu rīcību, lai saskaņotu no uzņēmumiem pieprasāmo informāciju ar mērķi nodrošināt vienkāršošanu;

Attiecībā uz otro iespēju

| 8. | principā atbalsta paziņojumā pieminēto otro iespēju, proti, ka likumdevējam vienkāršošanas procesā jākoncentrējas uz konkrētiem, individuāliem vienkāršošanas pasākumiem; uzskata, ka saistībā ar katru konkrētu vienkāršošanas pasākumu var paredzēt pārbaudīt iespēju atcelt dažas konkrētas, direktīvās noteiktas prasības; |
| --- | --- |

8.

principā atbalsta paziņojumā pieminēto otro iespēju, proti, ka likumdevējam vienkāršošanas procesā jākoncentrējas uz konkrētiem, individuāliem vienkāršošanas pasākumiem; uzskata, ka saistībā ar katru konkrētu vienkāršošanas pasākumu var paredzēt pārbaudīt iespēju atcelt dažas konkrētas, direktīvās noteiktas prasības;

| 9. | uzsver, ka būs vajadzīgs laiks, lai novērtētu direktīvās veikto izmaiņu ietekmi, un norāda uz to, ka Trešā un Sestā uzņēmējdarbības tiesību direktīva nesen tika grozīta ar Direktīvu 2007/63/EK (7) un ka Direktīvas 2007/63/EK transponēšanas termiņš ir 2008. gada 31. decembris; norāda, ka šo direktīvu turpmāki grozījumi varētu izraisīt saskaņoto pārveidošanas noteikumu būtības zaudēšanu, tomēr uzskata, ka jāturpina atjaunināšana; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka būs vajadzīgs laiks, lai novērtētu direktīvās veikto izmaiņu ietekmi, un norāda uz to, ka Trešā un Sestā uzņēmējdarbības tiesību direktīva nesen tika grozīta ar Direktīvu 2007/63/EK (7) un ka Direktīvas 2007/63/EK transponēšanas termiņš ir 2008. gada 31. decembris; norāda, ka šo direktīvu turpmāki grozījumi varētu izraisīt saskaņoto pārveidošanas noteikumu būtības zaudēšanu, tomēr uzskata, ka jāturpina atjaunināšana;

| 10. | vērš uzmanību uz to, ka Otrā uzņēmējdarbības tiesību direktīva nesen tika grozīta ar Direktīvu 2006/68/EK (8) un ka šīs direktīvas īstenošanas termiņš ilgst vēl līdz 2008. gada 15. aprīlim; šajā sakarā norāda uz KPMG veiktā īstenojamības pētījuma rezultātiem par alternatīvu kapitāla saglabāšanas sistēmu; |
| --- | --- |

10.

vērš uzmanību uz to, ka Otrā uzņēmējdarbības tiesību direktīva nesen tika grozīta ar Direktīvu 2006/68/EK (8) un ka šīs direktīvas īstenošanas termiņš ilgst vēl līdz 2008. gada 15. aprīlim; šajā sakarā norāda uz KPMG veiktā īstenojamības pētījuma rezultātiem par alternatīvu kapitāla saglabāšanas sistēmu;

| 11. | aicina Komisiju konkretizēt saikni starp uzņēmējdarbības direktīvām, jo īpaši Otro, Trešo un sesto uzņēmējdarbības direktīvu, un starptautiskajiem standartiem attiecībā uz IFRS; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju konkretizēt saikni starp uzņēmējdarbības direktīvām, jo īpaši Otro, Trešo un sesto uzņēmējdarbības direktīvu, un starptautiskajiem standartiem attiecībā uz IFRS;

| 12. | uzsver, ka atklātu sabiedrību revīzija un publicēšanas pienākumi ir ļoti svarīgi iekšējā tirgus pareizai darbībai un ka jauniem elektroniskiem izplatīšanas veidiem un tehnoloģijām, piemēram, elektroniskajiem pārskatu formātiem (piemēram, XBRL) jānodrošina iespēja ar nelielām izmaksām, efektīvi un ātri izpildīt publicēšanas pienākumu; saistībā ar Pirmās (9) un Vienpadsmitās (10) uzņēmējdarbības tiesību direktīvas vienkāršošanu atzinīgi vērtē informācijas sniegšanas pienākumu samazināšanu; tomēr uzsver, ka publicēšanas pienākumi (tāpat kā tas ir attiecībā uz citiem vienkāršošanas pasākumiem) jāpārbauda katrā gadījumā atsevišķi attiecībā uz konkrētiem un individuāliem vienkāršošanas pasākumiem, izmantojot pamatīgus ietekmes novērtējumus; ierosina atvieglojumus MVU un mikrouzņēmumiem koncentrēt uz administratīvā sloga un izmaksu samazināšanu, tomēr tie nedrīkstētu apdraudēt pamatotas vajadzības sniegt informāciju, kā arī piekļuvi finansēšanas iespējām; mudina apmainīties ar paraugpraksi par ES noteikumu vienkāršošanu un īstenošanu; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka atklātu sabiedrību revīzija un publicēšanas pienākumi ir ļoti svarīgi iekšējā tirgus pareizai darbībai un ka jauniem elektroniskiem izplatīšanas veidiem un tehnoloģijām, piemēram, elektroniskajiem pārskatu formātiem (piemēram, XBRL) jānodrošina iespēja ar nelielām izmaksām, efektīvi un ātri izpildīt publicēšanas pienākumu; saistībā ar Pirmās (9) un Vienpadsmitās (10) uzņēmējdarbības tiesību direktīvas vienkāršošanu atzinīgi vērtē informācijas sniegšanas pienākumu samazināšanu; tomēr uzsver, ka publicēšanas pienākumi (tāpat kā tas ir attiecībā uz citiem vienkāršošanas pasākumiem) jāpārbauda katrā gadījumā atsevišķi attiecībā uz konkrētiem un individuāliem vienkāršošanas pasākumiem, izmantojot pamatīgus ietekmes novērtējumus; ierosina atvieglojumus MVU un mikrouzņēmumiem koncentrēt uz administratīvā sloga un izmaksu samazināšanu, tomēr tie nedrīkstētu apdraudēt pamatotas vajadzības sniegt informāciju, kā arī piekļuvi finansēšanas iespējām; mudina apmainīties ar paraugpraksi par ES noteikumu vienkāršošanu un īstenošanu;

| 13. | piekrīt, ka jādod iespēja vienkāršāk reģistrēt uzņēmumus, kā arī sagatavot, iesniegt un publicēt tiesību aktos prasīto informāciju; ierosina tiesību aktos prasītās informācijas sagatavošanu, iesniegšanu un publicēšanu veikt sadarbspējīgā ES mēroga Uzņēmumu reģistrā; stingri atbalsta tādas jaunās tehnoloģijas izmantošanu kā paplašināmu uzņēmējdarbības pārskatu sniegšanas valodu (XBRL); uzsver, ka šādai informācijai ir jābūt viegli pieejamai ieguldītājiem, aizdevējiem, nodarbinātajiem un valsts iestādēm visā Eiropas Savienībā; mudina Komisiju iesniegt pamatnostādnes par pārskatu sniegšanas ieviešanu ES paplašināmu uzņēmējdarbības pārskatu sniegšanas valodā (XBRL); |
| --- | --- |

13.

piekrīt, ka jādod iespēja vienkāršāk reģistrēt uzņēmumus, kā arī sagatavot, iesniegt un publicēt tiesību aktos prasīto informāciju; ierosina tiesību aktos prasītās informācijas sagatavošanu, iesniegšanu un publicēšanu veikt sadarbspējīgā ES mēroga Uzņēmumu reģistrā; stingri atbalsta tādas jaunās tehnoloģijas izmantošanu kā paplašināmu uzņēmējdarbības pārskatu sniegšanas valodu (XBRL); uzsver, ka šādai informācijai ir jābūt viegli pieejamai ieguldītājiem, aizdevējiem, nodarbinātajiem un valsts iestādēm visā Eiropas Savienībā; mudina Komisiju iesniegt pamatnostādnes par pārskatu sniegšanas ieviešanu ES paplašināmu uzņēmējdarbības pārskatu sniegšanas valodā (XBRL);

| 14. | uzsver, ka pamatojoties uz ES grāmatvedības noteikumu grozījumiem, kas izdarīti 2006. gadā, cita starpā pieprasīta paziņojumu sniegšana par uzņēmumu vadību, kā arī uzlabota informēšana par biržas sarakstā iekļauto sabiedrību darījumiem, kas neatspoguļojas bilancē; atkārtoti norāda uz to, ka šo noteikumu īstenošanas termiņš beidzas 2008. gada 5. septembrī; aicina dalībvalstis paātrināt šo noteikumu piemērošanu un ieviest tos pirms termiņa beigām; lūdz Komisiju strādāt kopā Starptautisko grāmatvedības standartu padomi, lai turpinātu uzlabot gada pārskatos iekļautos datus par bilancē neiekļautiem posteņiem; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka pamatojoties uz ES grāmatvedības noteikumu grozījumiem, kas izdarīti 2006. gadā, cita starpā pieprasīta paziņojumu sniegšana par uzņēmumu vadību, kā arī uzlabota informēšana par biržas sarakstā iekļauto sabiedrību darījumiem, kas neatspoguļojas bilancē; atkārtoti norāda uz to, ka šo noteikumu īstenošanas termiņš beidzas 2008. gada 5. septembrī; aicina dalībvalstis paātrināt šo noteikumu piemērošanu un ieviest tos pirms termiņa beigām; lūdz Komisiju strādāt kopā Starptautisko grāmatvedības standartu padomi, lai turpinātu uzlabot gada pārskatos iekļautos datus par bilancē neiekļautiem posteņiem;

| 15. | atzīst vajadzību pārstrādāt Eiropas akciju sabiedrības statūtus, lai tādējādi nodrošinātu Kopienu tiesībās vienotu šo uzņēmumu juridisko formu; |
| --- | --- |

15.

atzīst vajadzību pārstrādāt Eiropas akciju sabiedrības statūtus, lai tādējādi nodrošinātu Kopienu tiesībās vienotu šo uzņēmumu juridisko formu;

| 16. | atgādina, ka administratīvā sloga samazināšanas rezultātā mazie un vidējie uzņēmumi jāmudina izmantot iekšējā tirgus piedāvātās iespējas, īstenojot pārrobežu darbību; |
| --- | --- |

16.

atgādina, ka administratīvā sloga samazināšanas rezultātā mazie un vidējie uzņēmumi jāmudina izmantot iekšējā tirgus piedāvātās iespējas, īstenojot pārrobežu darbību;

| 17. | atzinīgi vērtē mikrouzņēmumu ieviešanu, kuri saskaņā ar Eiropas tiesību normām jāatbrīvo no pārskatu sniegšanas, revīzijas un publicēšanas pienākuma; mudina kopumā saglabāt paziņojumā minētas robežvērtības attiecībā uz mikrouzņēmumiem, bet pauž bažas par to, ka visu nosacījumu izpilde var izraisīt grūtības, it īpaši uzņēmumiem, kuru sākotnējās izmaksas ir lielas; ierosina atbilstoši pagarināt pārejas periodu attiecībā uz to uzņēmumu pārskatu iesniegšanas pienākumu, kuri pārsniedz šīs robežvērtības; ierosina pārbaudīt, vai līdzīgi pārejas periodi ir ieviesti attiecībā uz uzņēmumiem, kuru juridiskais statuss mainās; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē mikrouzņēmumu ieviešanu, kuri saskaņā ar Eiropas tiesību normām jāatbrīvo no pārskatu sniegšanas, revīzijas un publicēšanas pienākuma; mudina kopumā saglabāt paziņojumā minētas robežvērtības attiecībā uz mikrouzņēmumiem, bet pauž bažas par to, ka visu nosacījumu izpilde var izraisīt grūtības, it īpaši uzņēmumiem, kuru sākotnējās izmaksas ir lielas; ierosina atbilstoši pagarināt pārejas periodu attiecībā uz to uzņēmumu pārskatu iesniegšanas pienākumu, kuri pārsniedz šīs robežvērtības; ierosina pārbaudīt, vai līdzīgi pārejas periodi ir ieviesti attiecībā uz uzņēmumiem, kuru juridiskais statuss mainās;

| 18. | atgādina, ka saistībā ar robežvērtībām saskaņā ar Ceturto (11) un Septīto (12) uzņēmējdarbības tiesību direktīvu mazo un vidējo uzņēmumu atbrīvošanai no konkrētiem pienākumiem grāmatvedības jomā stabila un paredzama noteikumu politika ietekmē juridisko noteiktību un ierobežo uzņēmumu administratīvās izmaksas; šajā sakarā norāda, ka apspriežamās robežvērtības, kas noteiktas saskaņā ar Ceturto uzņēmējdarbības tiesību direktīvu, grozītas tieši ar Direktīvu 2006/46/EK (13) un ka dalībvalstu rīcībā ir laika posms līdz 2008. gada 5. septembrim, lai īstenotu šo direktīvu, un ka turklāt ES paplašināšanās ir palielinājusi Eiropas tautsaimniecību dažādību, un ka revīzija sekmē efektīvas, veselīgas un ar atbildību apveltītas tirgus ekonomikas attīstības veicināšanu; |
| --- | --- |

18.

atgādina, ka saistībā ar robežvērtībām saskaņā ar Ceturto (11) un Septīto (12) uzņēmējdarbības tiesību direktīvu mazo un vidējo uzņēmumu atbrīvošanai no konkrētiem pienākumiem grāmatvedības jomā stabila un paredzama noteikumu politika ietekmē juridisko noteiktību un ierobežo uzņēmumu administratīvās izmaksas; šajā sakarā norāda, ka apspriežamās robežvērtības, kas noteiktas saskaņā ar Ceturto uzņēmējdarbības tiesību direktīvu, grozītas tieši ar Direktīvu 2006/46/EK (13) un ka dalībvalstu rīcībā ir laika posms līdz 2008. gada 5. septembrim, lai īstenotu šo direktīvu, un ka turklāt ES paplašināšanās ir palielinājusi Eiropas tautsaimniecību dažādību, un ka revīzija sekmē efektīvas, veselīgas un ar atbildību apveltītas tirgus ekonomikas attīstības veicināšanu;

| 19. | prasa, lai Komisija pilda Padomes 2007. gada 22. un 23. novembra secinājumos izteiktās prasības aktīvi sekmēt nostiprinātas prakses atklātu apmaiņu dalībvalstu starpā par pārskatu sniegšanas pienākuma samazināšanu un par pastiprinātu elektronisko palīglīdzekļu izmantošanu uzņēmumu un valsts pārvaldes iestāžu starpā, kā arī attiecībās pašu uzņēmumu starpā; |
| --- | --- |

19.

prasa, lai Komisija pilda Padomes 2007. gada 22. un 23. novembra secinājumos izteiktās prasības aktīvi sekmēt nostiprinātas prakses atklātu apmaiņu dalībvalstu starpā par pārskatu sniegšanas pienākuma samazināšanu un par pastiprinātu elektronisko palīglīdzekļu izmantošanu uzņēmumu un valsts pārvaldes iestāžu starpā, kā arī attiecībās pašu uzņēmumu starpā;

| 20. | aicina Komisiju mudināt dalībvalstis saskaņot pārskatu sagatavošanas pienākumu sadalīšanu par finanšu informāciju, kā tas cita starpā notiek Nīderlandē, un iestāties par jaunu tehnoloģiju izmantošanu, lai samazinātu izmaksas, kas saistītas ar informācijas sniegšanas pienākumu, neatsakoties no priekšrocībām, ko šie pienākumi nodrošina tirgus dalībniekiem, politikas izstrādātājiem un valsts pārvaldes iestādēm; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju mudināt dalībvalstis saskaņot pārskatu sagatavošanas pienākumu sadalīšanu par finanšu informāciju, kā tas cita starpā notiek Nīderlandē, un iestāties par jaunu tehnoloģiju izmantošanu, lai samazinātu izmaksas, kas saistītas ar informācijas sniegšanas pienākumu, neatsakoties no priekšrocībām, ko šie pienākumi nodrošina tirgus dalībniekiem, politikas izstrādātājiem un valsts pārvaldes iestādēm;

Sarbanes-Oxley tiesību akti

| 21. | prasa, lai papildus paziņojumā minētajām direktīvam tiktu pārbaudītas arī direktīvas un noteikumi, kas pieņemti saistībā ar ASV Sarbanes-Oxley tiesību aktiem, ar mērķi noskaidrot, vai tie neparedz pārmērīgu birokrātisko slogu, piemēram, Pārredzamības direktīvas notikumus, Kopienas tiesību noteikumus par prospektiem (14) vai Ceturto un Septīto uzņēmējdarbības tiesību direktīvu; |
| --- | --- |

21.

prasa, lai papildus paziņojumā minētajām direktīvam tiktu pārbaudītas arī direktīvas un noteikumi, kas pieņemti saistībā ar ASV Sarbanes-Oxley tiesību aktiem, ar mērķi noskaidrot, vai tie neparedz pārmērīgu birokrātisko slogu, piemēram, Pārredzamības direktīvas notikumus, Kopienas tiesību noteikumus par prospektiem (14) vai Ceturto un Septīto uzņēmējdarbības tiesību direktīvu;

Papildu tiesību akti

| 22. | uzsver, ka vienkāršotas uzņēmējdarbības vides izveidošana aptver arī jaunu pamatnoteikumu paredzēšanu uzņēmumiem; šajā sakarā norāda uz Četrpadsmito uzņēmējdarbības tiesību direktīvu par reģistra atrašanās vietas pārrobežu mainīšanu, izvēles tiesībām starp monistisko un duālo uzņēmējdarbības veidu, kā arī likumdošanas priekšlikumu par Eiropas slēgto sabiedrību, kuru Komisija ir paredzējusi iesniegt līdz 2008. gada vidum; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka vienkāršotas uzņēmējdarbības vides izveidošana aptver arī jaunu pamatnoteikumu paredzēšanu uzņēmumiem; šajā sakarā norāda uz Četrpadsmito uzņēmējdarbības tiesību direktīvu par reģistra atrašanās vietas pārrobežu mainīšanu, izvēles tiesībām starp monistisko un duālo uzņēmējdarbības veidu, kā arī likumdošanas priekšlikumu par Eiropas slēgto sabiedrību, kuru Komisija ir paredzējusi iesniegt līdz 2008. gada vidum;

| 23. | ir pārliecināts, ka konkrētās jomās ir nepieciešami normatīvi noteikumi, lai radītu uzņēmējdarbību veicinošu vidi, piemēram, institucionālo ieguldītāju pārredzamības jomā; |
| --- | --- |

23.

ir pārliecināts, ka konkrētās jomās ir nepieciešami normatīvi noteikumi, lai radītu uzņēmējdarbību veicinošu vidi, piemēram, institucionālo ieguldītāju pārredzamības jomā;

| 24. | uzskata, ka uzņēmuma ienākumu nodokļa kopīgas, konsolidētas aprēķināšanas bāzes radīšana Eiropas akciju sabiedrības statūtus padarītu labāk izmantojamus un efektīvākus; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka uzņēmuma ienākumu nodokļa kopīgas, konsolidētas aprēķināšanas bāzes radīšana Eiropas akciju sabiedrības statūtus padarītu labāk izmantojamus un efektīvākus;

| 25. | uzskata, ka apslēpto nodokļu iekļaušana bilancē maziem un vidējiem uzņēmumiem nozīmē nesamērīgi lielu slogu, nedodot ievērojamu labumu gada pārskata adresātiem attiecībā uz saņemamo informāciju; tādēļ ierosina šo noteikumu svītrot; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka apslēpto nodokļu iekļaušana bilancē maziem un vidējiem uzņēmumiem nozīmē nesamērīgi lielu slogu, nedodot ievērojamu labumu gada pārskata adresātiem attiecībā uz saņemamo informāciju; tādēļ ierosina šo noteikumu svītrot;

| 26. | ierosina piemērot principu — “vienu reizi un vienīgo reizi”, lai uzņēmumiem vienu un to pašu informāciju nebūt jāsniedz vairākas reizes vai arī vairākām iestādēm; |
| --- | --- |

26.

ierosina piemērot principu — “vienu reizi un vienīgo reizi”, lai uzņēmumiem vienu un to pašu informāciju nebūt jāsniedz vairākas reizes vai arī vairākām iestādēm;

| 27. | iesaka rīkot apspriedes par nepieciešamību un iespējamību izveidot grāmatvedības un revīzijas pakalpojumu regulatoru; |
| --- | --- |

27.

iesaka rīkot apspriedes par nepieciešamību un iespējamību izveidot grāmatvedības un revīzijas pakalpojumu regulatoru;

*

- *

| 28. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

28.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0183.

(2)  Padomes 1976. gada 13. decembra Otrā Direktīva Nr. 77/91/EEK par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko saistībā ar akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 58. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (OV L 26, 31.1.1977., 1. lpp.). Grozījumi Direktīvā izdarīti ar Direktīvu 2006/99/EK (OV L 363, 20.12.2006., 137. lpp.).

(3)  Padomes 1978. gada 9. oktobra Trešā Direktīva Nr. 78/855/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz akciju sabiedrību apvienošanos (OV L 295, 20.10.1978., 36. lpp.).

(4)  Padomes 1982. gada 17. decembra Sestā Direktīva Nr. 82/891/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz akciju sabiedrību sadalīšanu (OV L 378, 31.12.1982., 47. lpp.). Grozījumi Direktīvā izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/63/EK (OV L 300, 17.11.2007., 47. lpp.).

(5)  Padomes 1989. gada 21. decembra Divpadsmitā Uzņēmējdarbības Tiesību Direktīva Nr. 89/667/EEK par viena īpašnieka sabiedrībām ar ierobežotu atbildību (OV L 395, 30.12.1989., 40. lpp.). Grozījumi Direktīvā izdarīti ar Direktīvu 2006/99/EK.

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direktīva 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū (OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp.). Grozījumi Direktīvā izdarīti ar Direktīvu 2008/22/EK (OV L 76, 19.3.2008., 50. lpp.).

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīva 2007/63/EK, ar ko Padomes Direktīvas 78/855/EEK un 82/891/EEK groza saistībā ar prasību par neatkarīga eksperta ziņojumu akciju sabiedrību apvienošanās vai sadalīšanas gadījumā (OV L 300, 17.11.2007., 47. lpp.).

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Direktīva 2006/68/EK, ar ko Padomes Direktīvu 77/91/EEK groza attiecībā uz akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu (OV L 264 25.9.2006., 32. lpp.).

(9)  Padomes 1968. gada 9. marta Pirmā Direktīva 68/151/EEK par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 58. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (OV L 65, 14.3.1968., 8. lpp.). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/99/EK.

(10)  Padomes 1989. gada 21. decembra Vienpadsmitā Direktīva 89/666/EEK par informācijas sniegšanas prasībām attiecībā uz filiālēm, ko kādā dalībvalstī atvērušas noteiktu veidu sabiedrības, uz kurām attiecas citas valsts tiesību akti (OV L 395, 30.12.1989., 36. lpp.).

(11)  Padomes 1978. gada 25. jūlija Ceturtā Direktīva 78/660/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp.). Jaunākie grozījumi Direktīvā izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/46/EK (OV L 224, 16.8.2006., 1. lpp.).

(12)  Padomes 1983. gada 13. jūnija Septītā Direktīva 83/349/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz konsolidētajiem pārskatiem (OV L 193, 18.7.1983., 1. lpp.). Jaunākie grozījumi Direktīvā izdarīti ar Direktīvu 2006/99/EK.

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīva 2006/46/EK, ar ko groza Padomes Direktīvas 78/660/EEK attiecībā uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem, 83/349/EEK attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem, 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem un 91/674/EEK par apdrošināšanas uzņēmumu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 224, 16.8.2006., 1. lpp.).

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra direktīva 2003/71/EK par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību (OV L 345 31.12.2003., 64. lpp.) Grozīta ar Direktīvu 2008/11/EK (OV L 76 19.3.2008., 37. lpp.).

---

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/40

---

Sievietes un zinātne

P6_TA(2008)0221

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija rezolūcija par sievietēm un zinātni (2007/2206(INI))

(2009/C 279 E/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes 1999. gada 20. maija rezolūciju par sievietēm un zinātni (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1999. gada 20. maija rezolūciju par sievietēm un zinātni (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2001. gada 26. jūnija rezolūciju par zinātni, sabiedrību un sievietēm zinātnē (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2001. gada 26. jūnija rezolūciju par zinātni, sabiedrību un sievietēm zinātnē (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2003. gada 27. novembra rezolūciju par sieviešu un vīriešu vienlīdzīgas pieejas un līdzdalības nodrošināšanu zināšanu sabiedrībā, kas vērsta uz izaugsmi un jauninājumiem (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2003. gada 27. novembra rezolūciju par sieviešu un vīriešu vienlīdzīgas pieejas un līdzdalības nodrošināšanu zināšanu sabiedrībā, kas vērsta uz izaugsmi un jauninājumiem (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2005. gada 18. aprīļa secinājumu par cilvēkresursu stiprināšanu zinātnes un tehnoloģiju jomā Eiropas Pētniecības telpā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2005. gada 18. aprīļa secinājumu par cilvēkresursu stiprināšanu zinātnes un tehnoloģiju jomā Eiropas Pētniecības telpā,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmumu Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (4)
  (FP7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmumu Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (4)
  (FP7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 23. septembra Direktīvu 2002/73/EK, ar kuru groza Padomes Direktīvu 76/207/EEK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz darba iespējām, profesionālo izglītību un paaugstināšanu amatā, kā arī darba nosacījumiem (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 23. septembra Direktīvu 2002/73/EK, ar kuru groza Padomes Direktīvu 76/207/EEK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz darba iespējām, profesionālo izglītību un paaugstināšanu amatā, kā arī darba nosacījumiem (5),

| — | ņemot vērā Komisijas 2001. gada 4. decembra paziņojumu “Zinātnes un sabiedrības rīcības plāns” (COM(2001)0714), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2001. gada 4. decembra paziņojumu “Zinātnes un sabiedrības rīcības plāns” (COM(2001)0714),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Sievietes un zinātne: izcilība un jauninājumi — dzimumu līdztiesība zinātnes jomā” (SEC(2005)0370), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Sievietes un zinātne: izcilība un jauninājumi — dzimumu līdztiesība zinātnes jomā” (SEC(2005)0370),

| — | ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu “Eiropas Pētniecības telpa: jaunas perspektīvas” (COM(2007)0161) un Komisijas dienestu darba dokumentu, kas pievienots iepriekšminētajai Zaļajai grāmatai (SEC(2007)0412), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu “Eiropas Pētniecības telpa: jaunas perspektīvas” (COM(2007)0161) un Komisijas dienestu darba dokumentu, kas pievienots iepriekšminētajai Zaļajai grāmatai (SEC(2007)0412),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2000. gada 3. februāra rezolūciju par Komisijas paziņojumu “Sievietes un zinātne — sieviešu mobilizēšana Eiropas pētniecības bagātināšanai” (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2000. gada 3. februāra rezolūciju par Komisijas paziņojumu “Sievietes un zinātne — sieviešu mobilizēšana Eiropas pētniecības bagātināšanai” (6),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2004. gada 9. marta rezolūciju par profesionālās, ģimenes un privātās dzīves apvienošanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2004. gada 9. marta rezolūciju par profesionālās, ģimenes un privātās dzīves apvienošanu (7),

| — | ņemot vērā Komisijas 2006. gada 1. marta paziņojumu “Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006—2010” (COM(2006)0092) un Parlamenta attiecīgo 2007. gada 13. marta rezolūciju (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 1. marta paziņojumu “Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006—2010” (COM(2006)0092) un Parlamenta attiecīgo 2007. gada 13. marta rezolūciju (8),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 19. jūnija rezolūciju par reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz pasākumiem jaunu sieviešu ģimenes dzīves un studiju laika posma apvienošanai Eiropas Savienībā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 19. jūnija rezolūciju par reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz pasākumiem jaunu sieviešu ģimenes dzīves un studiju laika posma apvienošanai Eiropas Savienībā (9),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 27. septembra rezolūciju par sieviešu un vīriešu līdztiesību Eiropas Savienībā — 2007. gads (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 27. septembra rezolūciju par sieviešu un vīriešu līdztiesību Eiropas Savienībā — 2007. gads (10),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu (A6-0165/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu (A6-0165/2008),

| A. | tā kā zinātne ir nozīmīga joma Eiropas Savienības ekonomiskajai attīstībai un, lai īstenotu Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai, Eiropas Savienībā darbā jāpieņem vēl 700 000 pētnieku; |
| --- | --- |

A.

tā kā zinātne ir nozīmīga joma Eiropas Savienības ekonomiskajai attīstībai un, lai īstenotu Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai, Eiropas Savienībā darbā jāpieņem vēl 700 000 pētnieku;

| B. | tā kā Eiropas Savienībā pētnieku vidū sievietes ir mazākumā, t. i., valsts pārvaldes un augstākās izglītības nozarē apmēram 35 % strādājošo pētnieku ir sievietes, bet privātajā sektorā — tikai, apmēram, 18 %; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Savienībā pētnieku vidū sievietes ir mazākumā, t. i., valsts pārvaldes un augstākās izglītības nozarē apmēram 35 % strādājošo pētnieku ir sievietes, bet privātajā sektorā — tikai, apmēram, 18 %;

| C. | tā kā ir vispārēji atzīts, ka dažādība uzņēmējdarbības vidē veicina radošumu, un to var attiecināt arī uz zinātnes jomu; |
| --- | --- |

C.

tā kā ir vispārēji atzīts, ka dažādība uzņēmējdarbības vidē veicina radošumu, un to var attiecināt arī uz zinātnes jomu;

| D. | tā kā sieviešu īpatsvars augstākā līmeņa akadēmiskos amatos reti pārsniedz 20 % un iespēja ieņemt profesora amatu vai līdzvērtīgu amatu vīriešiem ir trīs reizes lielāka nekā sievietēm; |
| --- | --- |

D.

tā kā sieviešu īpatsvars augstākā līmeņa akadēmiskos amatos reti pārsniedz 20 % un iespēja ieņemt profesora amatu vai līdzvērtīgu amatu vīriešiem ir trīs reizes lielāka nekā sievietēm;

| E. | tā kā ES dalībvalstīs ir pieejami maz pa dzimumiem sadalīti dati par pētnieku kvalifikāciju, zinātnes jomu un vecumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES dalībvalstīs ir pieejami maz pa dzimumiem sadalīti dati par pētnieku kvalifikāciju, zinātnes jomu un vecumu;

| F. | tā kā sievietēm pētniecēm salīdzinājumā ar vīriešiem pētniekiem ir grūtāk apvienot darba un ģimenes dzīvi; |
| --- | --- |

F.

tā kā sievietēm pētniecēm salīdzinājumā ar vīriešiem pētniekiem ir grūtāk apvienot darba un ģimenes dzīvi;

| G. | tā kā sieviešu trūkums vadošos zinātnes amatos vēl joprojām ir ievērojams; |
| --- | --- |

G.

tā kā sieviešu trūkums vadošos zinātnes amatos vēl joprojām ir ievērojams;

| H. | tā kā sieviešu pārstāvība augstskolu lēmumu pieņemšanas struktūrās nav pietiekama, lai varētu īstenot no dzimumu viedokļa līdzsvarotu politiku; |
| --- | --- |

H.

tā kā sieviešu pārstāvība augstskolu lēmumu pieņemšanas struktūrās nav pietiekama, lai varētu īstenot no dzimumu viedokļa līdzsvarotu politiku;

| I. | tā kā vairumā valstu sievietes un vīrieši nav līdzvērtīgi pārstāvēti zinātniskajās padomēs; |
| --- | --- |

I.

tā kā vairumā valstu sievietes un vīrieši nav līdzvērtīgi pārstāvēti zinātniskajās padomēs;

| J. | tā kā viena no ES darbību prioritātēm iepriekšminētajā Ceļvedī sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006—2010 ir nodrošināt sieviešu līdzvērtīgu pārstāvību lēmumu pieņemšanas procesā, tostarp panākt, ka līdz 2010. gadam 25 % vadošo amatu valsts zinātnes jomā ieņem sievietes; |
| --- | --- |

J.

tā kā viena no ES darbību prioritātēm iepriekšminētajā Ceļvedī sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006—2010 ir nodrošināt sieviešu līdzvērtīgu pārstāvību lēmumu pieņemšanas procesā, tostarp panākt, ka līdz 2010. gadam 25 % vadošo amatu valsts zinātnes jomā ieņem sievietes;

| K. | tā kā Eiropas Pētniecības padomē (EPP) nav izdevies panākt dzimumu līdzsvaru, jo no EPP 22 Zinātniskās padomes locekļiem tikai 5 ir sievietes; |
| --- | --- |

K.

tā kā Eiropas Pētniecības padomē (EPP) nav izdevies panākt dzimumu līdzsvaru, jo no EPP 22 Zinātniskās padomes locekļiem tikai 5 ir sievietes;

| L. | tā kā, neskatoties uz to, ka 50 % studentu Eiropas Savienībā ir sievietes un sievietes iegūst 43 % no visiem doktora grādiem Eiropas Savienībā, sievietes ieņem tikai apmēram 15 % no vadošajiem akadēmiskajiem amatiem, un tādējādi viņu ietekme lēmumu pieņemšanas līmenī ir ievērojami mazāka; |
| --- | --- |

L.

tā kā, neskatoties uz to, ka 50 % studentu Eiropas Savienībā ir sievietes un sievietes iegūst 43 % no visiem doktora grādiem Eiropas Savienībā, sievietes ieņem tikai apmēram 15 % no vadošajiem akadēmiskajiem amatiem, un tādējādi viņu ietekme lēmumu pieņemšanas līmenī ir ievērojami mazāka;

| M. | tā kā Komisijas 2008. gada ziņojums “Orientēties labirintā: nodrošināt lielāku sieviešu pārstāvību zinātnes jomas augstākajos līmeņos” parāda, ka, lai gan pārredzamas un godīgas novērtēšanas un paaugstināšanas amatā procedūras ir nepieciešami instrumenti, ar to vien nepietiek: lai uzlabotu dzimumu līdzsvaru zinātnes jomas lēmumu pieņemšanas līmenī, ir jāmaina kultūra; |
| --- | --- |

M.

tā kā Komisijas 2008. gada ziņojums “Orientēties labirintā: nodrošināt lielāku sieviešu pārstāvību zinātnes jomas augstākajos līmeņos” parāda, ka, lai gan pārredzamas un godīgas novērtēšanas un paaugstināšanas amatā procedūras ir nepieciešami instrumenti, ar to vien nepietiek: lai uzlabotu dzimumu līdzsvaru zinātnes jomas lēmumu pieņemšanas līmenī, ir jāmaina kultūra;

| N. | tā kā FP7 netiek prasīts, lai projektu priekšlikumos obligātā kārtā būtu iekļauts rīcības plāns dzimumu līdztiesībai; |
| --- | --- |

N.

tā kā FP7 netiek prasīts, lai projektu priekšlikumos obligātā kārtā būtu iekļauts rīcības plāns dzimumu līdztiesībai;

| O. | tā kā pētījumi liecina par to, ka pašreizējās novērtēšanas un darbā pieņemšanas sistēmas nav neitrālas attiecībā pret dzimumiem, |
| --- | --- |

O.

tā kā pētījumi liecina par to, ka pašreizējās novērtēšanas un darbā pieņemšanas sistēmas nav neitrālas attiecībā pret dzimumiem,

| 1. | vērš dalībvalstu uzmanību uz to, ka Eiropas Savienības izglītības sistēmas vēl joprojām veicina ar dzimumiem saistīto stereotipu saglabāšanos, jo īpaši tādās pētniecības nozarēs kā dabaszinātnes; |
| --- | --- |

1.

vērš dalībvalstu uzmanību uz to, ka Eiropas Savienības izglītības sistēmas vēl joprojām veicina ar dzimumiem saistīto stereotipu saglabāšanos, jo īpaši tādās pētniecības nozarēs kā dabaszinātnes;

| 2. | uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi jau agrīnā posmā popularizēt zinātni kā saistošu darbības jomu abu dzimumu pārstāvjiem; mudina ņemt to vērā, plānojot mācību materiālus un izglītojot skolotājus; aicina augstskolas un fakultātes analizēt atlases procedūras uzņemšanai augstskolā, lai, iespējams, atklātu netiešas dzimumu diskriminācijas izpausmes un attiecīgi koriģētu atlases procedūras; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi jau agrīnā posmā popularizēt zinātni kā saistošu darbības jomu abu dzimumu pārstāvjiem; mudina ņemt to vērā, plānojot mācību materiālus un izglītojot skolotājus; aicina augstskolas un fakultātes analizēt atlases procedūras uzņemšanai augstskolā, lai, iespējams, atklātu netiešas dzimumu diskriminācijas izpausmes un attiecīgi koriģētu atlases procedūras;

| 3. | atzīmē, ka pārāk liela sieviešu daļa laika gaitā atsakās no zinātniskās karjeras; uzskata, ka šī parādība, kura bieži raksturota kā “cauruļvada sūces” modelis, ir jāanalizē, izmantojot dažādus modeļus, tostarp “atgrūžošo un pievelkošo faktoru” modeli; aicina atbildīgās iestādes, piedāvājot risinājumus, ņemt vērā tādus faktorus kā darba vide, profesionālie stereotipi, konkurence, ar mobilitāti saistītās prasības un ģimenes aprūpes pienākumi; |
| --- | --- |

3.

atzīmē, ka pārāk liela sieviešu daļa laika gaitā atsakās no zinātniskās karjeras; uzskata, ka šī parādība, kura bieži raksturota kā “cauruļvada sūces” modelis, ir jāanalizē, izmantojot dažādus modeļus, tostarp “atgrūžošo un pievelkošo faktoru” modeli; aicina atbildīgās iestādes, piedāvājot risinājumus, ņemt vērā tādus faktorus kā darba vide, profesionālie stereotipi, konkurence, ar mobilitāti saistītās prasības un ģimenes aprūpes pienākumi;

| 4. | atzīmē, ka vispārpieņemtā pieeja izcilības un sasniegumu novērtēšanai, kad, cita starpā, svarīgs ir publikāciju skaits, ne vienmēr ir neitrāla attiecībā pret dzimumiem, tieši pretēji — tā ir ierobežojoša un tajā netiek ņemti vērā nedz pieejamie resursi, piemēram, līdzekļi, platība, aprīkojums un personāls, nedz visiem pētniekiem būtiskās īpašības, piemēram, organizācijas prasmes un spējas vadīt pētniecības grupu vai apmācīt šādas grupas jaunos dalībniekus; |
| --- | --- |

4.

atzīmē, ka vispārpieņemtā pieeja izcilības un sasniegumu novērtēšanai, kad, cita starpā, svarīgs ir publikāciju skaits, ne vienmēr ir neitrāla attiecībā pret dzimumiem, tieši pretēji — tā ir ierobežojoša un tajā netiek ņemti vērā nedz pieejamie resursi, piemēram, līdzekļi, platība, aprīkojums un personāls, nedz visiem pētniekiem būtiskās īpašības, piemēram, organizācijas prasmes un spējas vadīt pētniecības grupu vai apmācīt šādas grupas jaunos dalībniekus;

| 5. | aicina Komisiju un dalībvalstis, definējot jēdzienus “izcilība” un “labs pētnieks”, ņemt vērā atšķirības starp vīriešu un sieviešu karjeru zinātnes jomā; uzsver, ka sievietes pētnieces, piedāvājot citādu redzējumu un izvēloties savādāku pētniecības tematiku, arī sniedz ieguldījumu zinātniskajā pasaulē; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju un dalībvalstis, definējot jēdzienus “izcilība” un “labs pētnieks”, ņemt vērā atšķirības starp vīriešu un sieviešu karjeru zinātnes jomā; uzsver, ka sievietes pētnieces, piedāvājot citādu redzējumu un izvēloties savādāku pētniecības tematiku, arī sniedz ieguldījumu zinātniskajā pasaulē;

| 6. | pauž nožēlu par to, ka zinātniskās darbības pārtraukumi, kurus sievietes izmanto ģimenes apstākļu dēļ, negatīvi ietekmē viņu karjeras iespējas, jo vairums vīriešu dzimuma kolēģu šādus pārtraukumus neizmanto, kas ļauj viņiem ieņemt līdzvērtīgu amatu agrākā vecumā un gūt priekšrocības turpmākajā karjeras attīstībā; tādēļ aicina, novērtējot izcilību, līdztekus tādam kritērijam kā vecums ņemt vērā arī ģimenes stāvokli, tostarp apgādājamo skaitu; aicina arī visas ES pētniecības organizācijas un augstskolas izveidot stipendijas doktorantūras studijām, ievērojot valsts noteikumus saistībā ar bērna kopšanas atvaļinājumu; |
| --- | --- |

6.

pauž nožēlu par to, ka zinātniskās darbības pārtraukumi, kurus sievietes izmanto ģimenes apstākļu dēļ, negatīvi ietekmē viņu karjeras iespējas, jo vairums vīriešu dzimuma kolēģu šādus pārtraukumus neizmanto, kas ļauj viņiem ieņemt līdzvērtīgu amatu agrākā vecumā un gūt priekšrocības turpmākajā karjeras attīstībā; tādēļ aicina, novērtējot izcilību, līdztekus tādam kritērijam kā vecums ņemt vērā arī ģimenes stāvokli, tostarp apgādājamo skaitu; aicina arī visas ES pētniecības organizācijas un augstskolas izveidot stipendijas doktorantūras studijām, ievērojot valsts noteikumus saistībā ar bērna kopšanas atvaļinājumu;

| 7. | norāda, ka vecuma ierobežojums, ko piemēro stipendiju piešķiršanas procedūrās, nostāda neizdevīgā situācijā jaunus cilvēkus, lielākoties sievietes, kuru aprūpē ir apgādājamās personas; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis šādu apstākļu gadījumā nodrošināt, ka pastāv tiesību akti šās nepilnības novēršanai, piemēram, iespēja palielināt pieteikšanās vecuma ierobežojumu par tik gadiem, cik pavadīti, aprūpējot apgādājamu personu; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka vecuma ierobežojums, ko piemēro stipendiju piešķiršanas procedūrās, nostāda neizdevīgā situācijā jaunus cilvēkus, lielākoties sievietes, kuru aprūpē ir apgādājamās personas; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis šādu apstākļu gadījumā nodrošināt, ka pastāv tiesību akti šās nepilnības novēršanai, piemēram, iespēja palielināt pieteikšanās vecuma ierobežojumu par tik gadiem, cik pavadīti, aprūpējot apgādājamu personu;

| 8. | atzīmē, ka mobilitāte ir nozīmīgs veids, kā attīstīt un nodrošināt karjeras izaugsmi pētniecības jomā, un norāda, ka šādu izaugsmi var būt grūti apvienot ar ģimenes dzīvi un ka šī iemesla dēļ ir jāpieņem piemēroti politiski pasākumi, kas to padarītu vieglāk īstenojamu; |
| --- | --- |

8.

atzīmē, ka mobilitāte ir nozīmīgs veids, kā attīstīt un nodrošināt karjeras izaugsmi pētniecības jomā, un norāda, ka šādu izaugsmi var būt grūti apvienot ar ģimenes dzīvi un ka šī iemesla dēļ ir jāpieņem piemēroti politiski pasākumi, kas to padarītu vieglāk īstenojamu;

| 9. | uzsver infrastruktūras nozīmi, lai veicinātu ilgtspējīgu darba un ģimenes dzīves līdzsvaru, kā arī to, cik liela nozīme ir zinātnisko karjeru drošības palielināšanai; |
| --- | --- |

9.

uzsver infrastruktūras nozīmi, lai veicinātu ilgtspējīgu darba un ģimenes dzīves līdzsvaru, kā arī to, cik liela nozīme ir zinātnisko karjeru drošības palielināšanai;

| 10. | aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot situāciju, integrējot ģimenes aspektu, proti, paredzot elastīga darba laika iespējas, uzlabojot bērnu aprūpes iestādes un nodrošinot sociālās aizsardzības pārrobežu pieejamību; aicina saistībā ar bērna kopšanas atvaļinājumu radīt tādus nosacījumus, kuri sniegtu sievietēm un vīriešiem patiesu izvēles brīvību; uzsver, ka par ģimenes dzīves saskaņošanu ar darbu ir atbildīgi gan vīrieši, gan sievietes; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot situāciju, integrējot ģimenes aspektu, proti, paredzot elastīga darba laika iespējas, uzlabojot bērnu aprūpes iestādes un nodrošinot sociālās aizsardzības pārrobežu pieejamību; aicina saistībā ar bērna kopšanas atvaļinājumu radīt tādus nosacījumus, kuri sniegtu sievietēm un vīriešiem patiesu izvēles brīvību; uzsver, ka par ģimenes dzīves saskaņošanu ar darbu ir atbildīgi gan vīrieši, gan sievietes;

| 11. | atzīmē, ka iepriekš minētajā Komisijas 2008. gada ziņojumā secināts, ka augsta līmeņa apņemšanās ir būtiski svarīga, lai panāktu dzimumu līdztiesību zinātnes jomā, un ka šāda apņemšanās jāpauž arī dalībvalstu un iestāžu līmenī; |
| --- | --- |

11.

atzīmē, ka iepriekš minētajā Komisijas 2008. gada ziņojumā secināts, ka augsta līmeņa apņemšanās ir būtiski svarīga, lai panāktu dzimumu līdztiesību zinātnes jomā, un ka šāda apņemšanās jāpauž arī dalībvalstu un iestāžu līmenī;

| 12. | aicina dalībvalstis analizēt, kādi iemesli liedz sievietēm ieņemt vadošus amatus augstskolās un izglītības administrācijā, jo šis apstāklis Eiropas Savienībā būtiski mazina sieviešu ietekmi lēmumu pieņemšanas procesos pētniecības jomā, un piedāvāt piemērotus risinājumus; |
| --- | --- |

12.

aicina dalībvalstis analizēt, kādi iemesli liedz sievietēm ieņemt vadošus amatus augstskolās un izglītības administrācijā, jo šis apstāklis Eiropas Savienībā būtiski mazina sieviešu ietekmi lēmumu pieņemšanas procesos pētniecības jomā, un piedāvāt piemērotus risinājumus;

| 13. | mudina augstskolas, zinātniskās pētniecības institūtus un privātuzņēmumus savās struktūrās pieņemt un īstenot līdztiesības stratēģijas un lēmumu pieņemšanas procesos izvērtēt attiecīgo pasākumu ietekmi no dzimumu līdztiesības viedokļa; |
| --- | --- |

13.

mudina augstskolas, zinātniskās pētniecības institūtus un privātuzņēmumus savās struktūrās pieņemt un īstenot līdztiesības stratēģijas un lēmumu pieņemšanas procesos izvērtēt attiecīgo pasākumu ietekmi no dzimumu līdztiesības viedokļa;

| 14. | aicina Komisiju īstenot pasākumus, lai zinātniskajās aprindās un par politikas izstrādi atbildīgajās iestādēs palielinātu informētību par iespēju vienlīdzību zinātnē un pētniecībā; |
| --- | --- |

14.

aicina Komisiju īstenot pasākumus, lai zinātniskajās aprindās un par politikas izstrādi atbildīgajās iestādēs palielinātu informētību par iespēju vienlīdzību zinātnē un pētniecībā;

| 15. | aicina Komisiju un dalībvalstis ieviest pārredzamākas darbā pieņemšanas procedūras un paredzēt prasību par dzimumu līdzsvara garantēšanu novērtēšanas grupās, atlases komitejās un visās citās komitejās, kā arī ievēlētās grupās un komitejās, izvirzot nesaistošu mērķi, ka šo grupu un komiteju sastāvā gan sieviešu, gan vīriešu īpatsvaram jābūt vismaz 40 %; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju un dalībvalstis ieviest pārredzamākas darbā pieņemšanas procedūras un paredzēt prasību par dzimumu līdzsvara garantēšanu novērtēšanas grupās, atlases komitejās un visās citās komitejās, kā arī ievēlētās grupās un komitejās, izvirzot nesaistošu mērķi, ka šo grupu un komiteju sastāvā gan sieviešu, gan vīriešu īpatsvaram jābūt vismaz 40 %;

| 16. | kritiski vērtē netālejošo un nepietiekamo ES mērķi nodrošināt, ka valsts zinātnes jomā 25 % no vadošajiem amatiem ieņem sievietes, un atgādina Komisijai un dalībvalstīm, ka dzimumu paritāte nozīmē sieviešu īpatsvaru vismaz 40 % apmērā; |
| --- | --- |

16.

kritiski vērtē netālejošo un nepietiekamo ES mērķi nodrošināt, ka valsts zinātnes jomā 25 % no vadošajiem amatiem ieņem sievietes, un atgādina Komisijai un dalībvalstīm, ka dzimumu paritāte nozīmē sieviešu īpatsvaru vismaz 40 % apmērā;

| 17. | aicina Komisiju nodrošināt, ka zinātniskās pētniecības programmās uzmanību pievērš jautājumam par sieviešu līdzdalību, piedāvājot apmācību personām, kas ieņem lēmumu pieņemšanas līmeņa amatus, konsultatīvo padomju un novērtēšanas grupu locekļiem, kā arī personām, kas sagatavo konkursu uzaicinājumus un konkursus un risina sarunas par līgumiem, lai ar šādas apmācības palīdzību vairotu informētību par dzimumu līdztiesības jautājumiem; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju nodrošināt, ka zinātniskās pētniecības programmās uzmanību pievērš jautājumam par sieviešu līdzdalību, piedāvājot apmācību personām, kas ieņem lēmumu pieņemšanas līmeņa amatus, konsultatīvo padomju un novērtēšanas grupu locekļiem, kā arī personām, kas sagatavo konkursu uzaicinājumus un konkursus un risina sarunas par līgumiem, lai ar šādas apmācības palīdzību vairotu informētību par dzimumu līdztiesības jautājumiem;

| 18. | aicina Komisiju nodrošināt, lai piedāvājumos, kas iesniegti saistībā ar FP7, tiktu pozitīvi novērtēts vīriešu un sieviešu līdzsvars; mudina dalībvalstis paredzēt šādus nosacījumus arī valstu un reģionālajās programmās; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju nodrošināt, lai piedāvājumos, kas iesniegti saistībā ar FP7, tiktu pozitīvi novērtēts vīriešu un sieviešu līdzsvars; mudina dalībvalstis paredzēt šādus nosacījumus arī valstu un reģionālajās programmās;

| 19. | uzskata, ka dzimumu līdztiesības rīcības plānu izstrāde FP7 pieteikumu iesniegšanas un novērtēšanas stadijā ir nozīmīgs elements vispārējā stratēģijā dzimumu vienlīdzības nodrošināšanai un Eiropas Savienības dzimumu līdztiesības politikā; tādēļ uzskata, ka šos rīcības plānus arī turpmāk vajadzētu uzskatīt par priekšnoteikumu, lai saņemtu ES līdzekļus pētniecības finansēšanai; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka dzimumu līdztiesības rīcības plānu izstrāde FP7 pieteikumu iesniegšanas un novērtēšanas stadijā ir nozīmīgs elements vispārējā stratēģijā dzimumu vienlīdzības nodrošināšanai un Eiropas Savienības dzimumu līdztiesības politikā; tādēļ uzskata, ka šos rīcības plānus arī turpmāk vajadzētu uzskatīt par priekšnoteikumu, lai saņemtu ES līdzekļus pētniecības finansēšanai;

| 20. | pauž stingru pārliecību, ka nepieciešams ieviest īpašus personāla atlases, apmācību un sabiedrisko attiecību pasākumus, lai rosinātu plašāku sieviešu iesaistīšanos tādās jomās kā tehnoloģijas, fizika, inženierzinātnes un datorzinātnes, kā arī citās jomās; |
| --- | --- |

20.

pauž stingru pārliecību, ka nepieciešams ieviest īpašus personāla atlases, apmācību un sabiedrisko attiecību pasākumus, lai rosinātu plašāku sieviešu iesaistīšanos tādās jomās kā tehnoloģijas, fizika, inženierzinātnes un datorzinātnes, kā arī citās jomās;

| 21. | aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot praktiskus pasākumus sieviešu pētnieču atbalstam un turpināt attīstīt atbalsta un mentoringa shēmas, kā arī veicinošu politiku ar skaidri noteiktiem mērķiem; atzīmē, ka atbalsta struktūru izveide profesionālajai orientācijai un padomu sniegšana inter alia sievietēm zinātniecēm ļautu panākt īpaši pozitīvus rezultātus; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot praktiskus pasākumus sieviešu pētnieču atbalstam un turpināt attīstīt atbalsta un mentoringa shēmas, kā arī veicinošu politiku ar skaidri noteiktiem mērķiem; atzīmē, ka atbalsta struktūru izveide profesionālajai orientācijai un padomu sniegšana inter alia sievietēm zinātniecēm ļautu panākt īpaši pozitīvus rezultātus;

| 22. | aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot efektīvus politikas pasākumus, lai likvidētu darba samaksas atšķirības starp dzimumiem; atzīmē, ka zinātnes jomā vienlīdzīga atalgojuma princips ir jāattiecina arī uz dažādām stipendijām; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot efektīvus politikas pasākumus, lai likvidētu darba samaksas atšķirības starp dzimumiem; atzīmē, ka zinātnes jomā vienlīdzīga atalgojuma princips ir jāattiecina arī uz dažādām stipendijām;

| 23. | aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot sievietēm paredzētus pētniecības fondus, lai cīnītos pret to, ka sievietes pētnieces nav pietiekami finansētas; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot sievietēm paredzētus pētniecības fondus, lai cīnītos pret to, ka sievietes pētnieces nav pietiekami finansētas;

| 24. | uzsver, cik nozīmīgi ir rosināt meitenes uzsākt karjeru zinātnes jomā, un iesaka Komisijai un dalībvalstīm to darīt, popularizējot sievietes pētnieces, kuras var būt par paraugu, kā arī īstenojot citus pasākumus šā mērķa panākšanai; |
| --- | --- |

24.

uzsver, cik nozīmīgi ir rosināt meitenes uzsākt karjeru zinātnes jomā, un iesaka Komisijai un dalībvalstīm to darīt, popularizējot sievietes pētnieces, kuras var būt par paraugu, kā arī īstenojot citus pasākumus šā mērķa panākšanai;

| 25. | mudina dalībvalstis veicināt izpratnes veidošanas pasākumus, lai informētu meitenes un rosinātu viņas augstskolā izvēlēties dabaszinātņu un tehnoloģiju studijas un iegūt atbilstošu kvalifikāciju; aicina dalībvalstis uzlabot zināšanu apmaiņas procesu, jo izglītības izvēles modeļi dalībvalstu starpā ļoti atšķiras; |
| --- | --- |

25.

mudina dalībvalstis veicināt izpratnes veidošanas pasākumus, lai informētu meitenes un rosinātu viņas augstskolā izvēlēties dabaszinātņu un tehnoloģiju studijas un iegūt atbilstošu kvalifikāciju; aicina dalībvalstis uzlabot zināšanu apmaiņas procesu, jo izglītības izvēles modeļi dalībvalstu starpā ļoti atšķiras;

| 26. | vērš uzmanību uz to, ka universitātēs ir nepieciešamas īpašas programmas, lai vairotu meiteņu un sieviešu ieinteresētību uzsākt karjeru zinātnes jomā; |
| --- | --- |

26.

vērš uzmanību uz to, ka universitātēs ir nepieciešamas īpašas programmas, lai vairotu meiteņu un sieviešu ieinteresētību uzsākt karjeru zinātnes jomā;

| 27. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt treniņa un atbalsta programmas jaunām sievietēm pētniecēm, lai viņas mudinātu piedalīties pētniecības programmās un pieteikties finansējuma saņemšanai, tādā veidā viņām palīdzot palikt akadēmiskajās aprindās un turpināt darbību pētniecības jomā; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt treniņa un atbalsta programmas jaunām sievietēm pētniecēm, lai viņas mudinātu piedalīties pētniecības programmās un pieteikties finansējuma saņemšanai, tādā veidā viņām palīdzot palikt akadēmiskajās aprindās un turpināt darbību pētniecības jomā;

| 28. | atzinīgi vērtē nevalstisko organizāciju un aģentūru Eiropas un valsts līmenī īstenotos pasākumus, lai veicinātu sieviešu līdzdalību pētniecībā un palielinātu sieviešu īpatsvaru lēmumu pieņemšanas līmeņa amatos; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē nevalstisko organizāciju un aģentūru Eiropas un valsts līmenī īstenotos pasākumus, lai veicinātu sieviešu līdzdalību pētniecībā un palielinātu sieviešu īpatsvaru lēmumu pieņemšanas līmeņa amatos;

| 29. | aicina Komisiju un dalībvalstis vēl vairāk stiprināt sadarbības tīklu izveidi starp zinātniecēm dalībvalstu, reģionālā un ES līmenī, jo izrādās, ka šādi tīkli ir nozīmīgs instruments sieviešu nozīmes palielināšanai, vairāk sieviešu piesaistot karjerai zinātnes jomā, un rosinot sievietes zinātnieces piedalīties politiskās debatēs un veicināt savu profesionālo izaugsmi; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju un dalībvalstis vēl vairāk stiprināt sadarbības tīklu izveidi starp zinātniecēm dalībvalstu, reģionālā un ES līmenī, jo izrādās, ka šādi tīkli ir nozīmīgs instruments sieviešu nozīmes palielināšanai, vairāk sieviešu piesaistot karjerai zinātnes jomā, un rosinot sievietes zinātnieces piedalīties politiskās debatēs un veicināt savu profesionālo izaugsmi;

| 30. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

30.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 201, 16.7.1999., 1. lpp.

(2)  OV C 199, 14.7.2001., 1. lpp.

(3)  OV C 317, 30.12.2003., 6. lpp.

(4)  OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.

(5)  OV L 269, 5.10.2002., 15. lpp.

(6)  OV C 309, 27.10.2000., 57. lpp.

(7)  OV C 102 E, 28.4.2004., 492. lpp.

(8)  OV C 301 E, 13.12.2007., 56. lpp.

(9)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0265.

(10)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0423.

---

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/44 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/44

---

Zaļā grāmata par kuģu labāku demontāžu

P6_TA(2008)0222

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija rezolūcija par Zaļo grāmatu par kuģu labāku demontāžu (2007/2279(INI))

(2009/C 279 E/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Zaļo grāmatu par kuģu labāku demontāžu (COM(2007)0269), ko Komisija pieņēma 2007. gada 22. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zaļo grāmatu par kuģu labāku demontāžu (COM(2007)0269), ko Komisija pieņēma 2007. gada 22. maijā,

| — | ņemot vērā Līguma 2. un 6. pantu, kuros noteikts, ka Kopienas politikas jomās jāparedz vides aizsardzības prasības, lai veicinātu ilgtspējīgu, videi nekaitīgu saimnieciskās darbības attīstību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma 2. un 6. pantu, kuros noteikts, ka Kopienas politikas jomās jāparedz vides aizsardzības prasības, lai veicinātu ilgtspējīgu, videi nekaitīgu saimnieciskās darbības attīstību,

| — | ņemot vērā 2004. gada martā pieņemtās Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) pamatnostādnes attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību, veicot kuģu sadalīšanu lūžņos Āzijas valstīs un Turcijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada martā pieņemtās Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) pamatnostādnes attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību, veicot kuģu sadalīšanu lūžņos Āzijas valstīs un Turcijā,

| — | ņemot vērā Līguma 175. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma 175. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Regulu (EK) Nr. 1013/2006 par atkritumu sūtījumiem (1) (Atkritumu pārvadāšanas regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Regulu (EK) Nr. 1013/2006 par atkritumu sūtījumiem (1) (Atkritumu pārvadāšanas regula),

| — | ņemot vērā Bāzeles Bīstamo atkritumu starptautisko pārvadājumu un to apglabāšanas kontroles konvenciju (Bāzeles konvencija), kuru ANO pieņēma 1989. gada 22. martā, tādējādi veidojot pamatu bīstamo atkritumu starptautisko pārvadājumu reglamentēšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Bāzeles Bīstamo atkritumu starptautisko pārvadājumu un to apglabāšanas kontroles konvenciju (Bāzeles konvencija), kuru ANO pieņēma 1989. gada 22. martā, tādējādi veidojot pamatu bīstamo atkritumu starptautisko pārvadājumu reglamentēšanai,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu, kā arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus (A6-0156/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu, kā arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus (A6-0156/2008),

| A. | tā kā gan Dienvidāzijas piekrastē, gan cituviet videi kaitīgos un cilvēka cieņu pazemojošos apstākļos tiek demontēti milzīgi jūras kuģi, un daļa no tiem ir Eiropas Savienības valstu kuģi; |
| --- | --- |

A.

tā kā gan Dienvidāzijas piekrastē, gan cituviet videi kaitīgos un cilvēka cieņu pazemojošos apstākļos tiek demontēti milzīgi jūras kuģi, un daļa no tiem ir Eiropas Savienības valstu kuģi;

| B. | tā kā tādās valstīs kā Bangladeša, Indija, Pakistāna, kur kuģu demontāža saistīta ar ārkārtīgi zemu darba samaksu, pilnīgi neatbilstīgiem drošības noteikumiem un absolūtu vides tiesību aktu trūkumu, par lūžņiem piedāvā salīdzinoši augstu samaksu, un tas mudina daudzus kuģu īpašniekus izdarīt izvēli par labu šīm valstīm; |
| --- | --- |

B.

tā kā tādās valstīs kā Bangladeša, Indija, Pakistāna, kur kuģu demontāža saistīta ar ārkārtīgi zemu darba samaksu, pilnīgi neatbilstīgiem drošības noteikumiem un absolūtu vides tiesību aktu trūkumu, par lūžņiem piedāvā salīdzinoši augstu samaksu, un tas mudina daudzus kuģu īpašniekus izdarīt izvēli par labu šīm valstīm;

| C. | tā kā Komisija 2000. gada pētījumā (2) aplūkoja kuģu sagriešanas lūžņos ekonomiskos aspektus, taču atturējās no jebkādu darbību veikšanas, jo šajā pētījumā tika secināts, ka būtu ārkārtīgi grūti padarīt kuģu pārstrādi ekonomiski dzīvotspējīgu, vienlaikus ievērojot vides drošības standartus; tā kā šāda īstermiņa ieguvumu prioritāte attiecībā pret cilvēku dzīvībām un vides piesārņojumu ir nepieņemama; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisija 2000. gada pētījumā (2) aplūkoja kuģu sagriešanas lūžņos ekonomiskos aspektus, taču atturējās no jebkādu darbību veikšanas, jo šajā pētījumā tika secināts, ka būtu ārkārtīgi grūti padarīt kuģu pārstrādi ekonomiski dzīvotspējīgu, vienlaikus ievērojot vides drošības standartus; tā kā šāda īstermiņa ieguvumu prioritāte attiecībā pret cilvēku dzīvībām un vides piesārņojumu ir nepieņemama;

| D. | tā kā iespējamā rīcība diemžēl tiek apspriesta tikai pēc tādiem gadījumiem, kam bijusi pievērsta plaša sabiedrības uzmanība, piemēram, pēc Francijas valdības mēģinājuma atbrīvoties no lidmašīnu bāzes kuģa “Clémenceau” ārpus ES; |
| --- | --- |

D.

tā kā iespējamā rīcība diemžēl tiek apspriesta tikai pēc tādiem gadījumiem, kam bijusi pievērsta plaša sabiedrības uzmanība, piemēram, pēc Francijas valdības mēģinājuma atbrīvoties no lidmašīnu bāzes kuģa “Clémenceau” ārpus ES;

| E. | tā kā saistībā ar rūpnieciski attīstīto valstu un jaunattīstības valstu politiskajām bažām par bīstamo atkritumu plūsmas pieaugumu no rūpnieciski attīstītām valstīm uz jaunattīstības valstīm, kur tos apsaimnieko nekontrolētā un riskantā veidā, 1995. gadā tika pieņemti grozījumi Bāzeles konvencijā, aizliedzot bīstamo atkritumu eksportu no ESAO valstīm uz valstīm, kas nav minētās organizācijas dalībnieces (Bāzeles aizliegums); tā kā šie grozījumi, kaut arī tie pilnībā iekļauti ES Atkritumu pārvadāšanas regulā, diemžēl vēl nav stājušies spēkā starptautiskā mērogā; |
| --- | --- |

E.

tā kā saistībā ar rūpnieciski attīstīto valstu un jaunattīstības valstu politiskajām bažām par bīstamo atkritumu plūsmas pieaugumu no rūpnieciski attīstītām valstīm uz jaunattīstības valstīm, kur tos apsaimnieko nekontrolētā un riskantā veidā, 1995. gadā tika pieņemti grozījumi Bāzeles konvencijā, aizliedzot bīstamo atkritumu eksportu no ESAO valstīm uz valstīm, kas nav minētās organizācijas dalībnieces (Bāzeles aizliegums); tā kā šie grozījumi, kaut arī tie pilnībā iekļauti ES Atkritumu pārvadāšanas regulā, diemžēl vēl nav stājušies spēkā starptautiskā mērogā;

| F. | tā kā pastāv iespēja, ka kuģis uzskatāms par atkritumiem Bāzeles konvencijas 2. panta izpratnē, taču vienlaikus to joprojām definē kā kuģi atbilstoši citiem starptautiskajiem noteikumiem; tā kā šī likuma nepilnība tiek regulāri izmantota savtīgos nolūkos, proti, lielāko daļu ES kuģu sagriež lūžņos Āzijas valstīs, pilnībā apejot Bāzeles aizliegumu un attiecīgos Atkritumu pārvadāšanas regulas noteikumus; |
| --- | --- |

F.

tā kā pastāv iespēja, ka kuģis uzskatāms par atkritumiem Bāzeles konvencijas 2. panta izpratnē, taču vienlaikus to joprojām definē kā kuģi atbilstoši citiem starptautiskajiem noteikumiem; tā kā šī likuma nepilnība tiek regulāri izmantota savtīgos nolūkos, proti, lielāko daļu ES kuģu sagriež lūžņos Āzijas valstīs, pilnībā apejot Bāzeles aizliegumu un attiecīgos Atkritumu pārvadāšanas regulas noteikumus;

| G. | tā kā Parlaments jau agrāk — 2003. gadā — aicināja Komisiju izstrādāt pamatnostādnes, lai likvidētu šo likuma nepilnību, pārskatot Atkritumu pārvadāšanas regulu, taču Padome atteicās to pieņemt, tā vietā novilcinot turpmāko rīcību saistībā ar triju starptautisko struktūru (Bāzeles konvencijas, SDO un SJO) kopīgo darbu, izstrādājot visā pasaulē piemērojamas obligātās prasības; |
| --- | --- |

G.

tā kā Parlaments jau agrāk — 2003. gadā — aicināja Komisiju izstrādāt pamatnostādnes, lai likvidētu šo likuma nepilnību, pārskatot Atkritumu pārvadāšanas regulu, taču Padome atteicās to pieņemt, tā vietā novilcinot turpmāko rīcību saistībā ar triju starptautisko struktūru (Bāzeles konvencijas, SDO un SJO) kopīgo darbu, izstrādājot visā pasaulē piemērojamas obligātās prasības;

| H. | tā kā ikviens kuģis, kurš satur ievērojamu daudzumu bīstamo vielu vai kurš saskaņā ar ESAO atkritumu ierakstu GC 030 un Bāzeles konvencijas sarakstu nav pienācīgi atbrīvots no bīstamām vielām, ir uzskatāms par bīstamiem atkritumiem, un tādēļ saskaņā ar Atkritumu pārvadāšanas regulu, ar ko Kopienas tiesību aktos ir transponēta Bāzeles konvencija, ir aizliegts šādu kuģi demontāžas nolūkos nogādāt no ES uz valsti, kas nav ESAO dalībvalsts; |
| --- | --- |

H.

tā kā ikviens kuģis, kurš satur ievērojamu daudzumu bīstamo vielu vai kurš saskaņā ar ESAO atkritumu ierakstu GC 030 un Bāzeles konvencijas sarakstu nav pienācīgi atbrīvots no bīstamām vielām, ir uzskatāms par bīstamiem atkritumiem, un tādēļ saskaņā ar Atkritumu pārvadāšanas regulu, ar ko Kopienas tiesību aktos ir transponēta Bāzeles konvencija, ir aizliegts šādu kuģi demontāžas nolūkos nogādāt no ES uz valsti, kas nav ESAO dalībvalsts;

| I. | tā kā par bīstamiem atkritumiem uzskatāmu kuģu demontāža jāveic vai nu videi nekaitīgos apstākļos kādā no ESAO valstīm, vai arī šādus kuģus drīkst nogādāt uz valsti, kas nav ESAO dalībvalsts, ja tie iepriekš atbrīvoti no bīstamām vielām (un tādējādi vairs nav uzskatāmi par bīstamiem atkritumiem); tā kā šī prasība tomēr tiek regulāri pārkāpta; |
| --- | --- |

I.

tā kā par bīstamiem atkritumiem uzskatāmu kuģu demontāža jāveic vai nu videi nekaitīgos apstākļos kādā no ESAO valstīm, vai arī šādus kuģus drīkst nogādāt uz valsti, kas nav ESAO dalībvalsts, ja tie iepriekš atbrīvoti no bīstamām vielām (un tādējādi vairs nav uzskatāmi par bīstamiem atkritumiem); tā kā šī prasība tomēr tiek regulāri pārkāpta;

| J. | tā kā gan jūras tiesībās, gan SJO konvencijās ir noteikts, ka piekrastes valstu tiesības un pienākums ir pildīt visus ar vides aizsardzību saistītos starptautiskos tiesību aktus; tā kā kuģu sadalīšana lūžņos tomēr visai bieži nenotiek saskaņā ar Bāzeles konvenciju, cita starpā tādēļ, ka trūkst politiskās gribas likvidēt likuma nepilnības un pievērsties strukturālajai atbildības slēpšanai kuģniecības nozarē, kuru vislabāk ilustrē kuģa karoga valsts fenomens; |
| --- | --- |

J.

tā kā gan jūras tiesībās, gan SJO konvencijās ir noteikts, ka piekrastes valstu tiesības un pienākums ir pildīt visus ar vides aizsardzību saistītos starptautiskos tiesību aktus; tā kā kuģu sadalīšana lūžņos tomēr visai bieži nenotiek saskaņā ar Bāzeles konvenciju, cita starpā tādēļ, ka trūkst politiskās gribas likvidēt likuma nepilnības un pievērsties strukturālajai atbildības slēpšanai kuģniecības nozarē, kuru vislabāk ilustrē kuģa karoga valsts fenomens;

| K. | tā kā Bāzeles konvenciju, tostarp arī jautājumu par nolietotu kuģu eksportu, Eiropas Savienībā īsteno ar Atkritumu pārvadāšanas regulu; tā kā šī regula nav pienācīgi piemērojama attiecībā uz lūžņos sadalāmiem kuģiem, jo Eiropas uzņēmumam piederošs, Eiropas ūdeņos kuģojošs vai ar ES karogu braucošs kuģis dodas pēdējā parastajā braucienā un to par atkritumiem nosauc tikai tajā brīdī, kad kuģis izgājis no Eiropas ūdeņiem, un nepastāv turpmāki kontroles mehānismi vai piemērošanas pamatnostādnes, lai apturētu šos starptautisko un Kopienas tiesību aktu pārkāpumus; |
| --- | --- |

K.

tā kā Bāzeles konvenciju, tostarp arī jautājumu par nolietotu kuģu eksportu, Eiropas Savienībā īsteno ar Atkritumu pārvadāšanas regulu; tā kā šī regula nav pienācīgi piemērojama attiecībā uz lūžņos sadalāmiem kuģiem, jo Eiropas uzņēmumam piederošs, Eiropas ūdeņos kuģojošs vai ar ES karogu braucošs kuģis dodas pēdējā parastajā braucienā un to par atkritumiem nosauc tikai tajā brīdī, kad kuģis izgājis no Eiropas ūdeņiem, un nepastāv turpmāki kontroles mehānismi vai piemērošanas pamatnostādnes, lai apturētu šos starptautisko un Kopienas tiesību aktu pārkāpumus;

| L. | tā kā Atkritumu pārvadāšanas regulas preambulā norādīts, ka ir “jānodrošina nekaitīga kuģu demontāža, neapdraudot vidi, lai aizsargātu iedzīvotāju veselību un vidi”; |
| --- | --- |

L.

tā kā Atkritumu pārvadāšanas regulas preambulā norādīts, ka ir “jānodrošina nekaitīga kuģu demontāža, neapdraudot vidi, lai aizsargātu iedzīvotāju veselību un vidi”;

| M. | tā kā SJO patlaban izstrādā konvenciju, kuras mērķis ir likvidēt Bāzeles konvencijā pieļautās likuma nepilnības un risināt šo problēmu pasaules mērogā; |
| --- | --- |

M.

tā kā SJO patlaban izstrādā konvenciju, kuras mērķis ir likvidēt Bāzeles konvencijā pieļautās likuma nepilnības un risināt šo problēmu pasaules mērogā;

| N. | tā kā septītajā Bāzeles konvencijas pušu konferencē puses, tostarp Eiropas Savienības dalībvalstis, lai piemērotu lielāku stingrību attiecībā uz toksisku kuģu eksporta nepieļaušanu, aicināja SJO turpināt apsvērt iespēju iekļaut savos noteikumos obligātas prasības, tostarp atskaites sistēmu kuģiem, kurus paredzēts demontēt, tādējādi nodrošinot Bāzeles konvencijas prasībām līdzvērtīgu kontroles līmeni, un turpināt darbu pie obligāto prasību ieviešanas, lai nodrošinātu videi nekaitīgas kuģu demontāžas pārvaldību, tostarp, iespējams, paredzot kuģu iepriekšēju attīrīšanu no bīstamām vielām; |
| --- | --- |

N.

tā kā septītajā Bāzeles konvencijas pušu konferencē puses, tostarp Eiropas Savienības dalībvalstis, lai piemērotu lielāku stingrību attiecībā uz toksisku kuģu eksporta nepieļaušanu, aicināja SJO turpināt apsvērt iespēju iekļaut savos noteikumos obligātas prasības, tostarp atskaites sistēmu kuģiem, kurus paredzēts demontēt, tādējādi nodrošinot Bāzeles konvencijas prasībām līdzvērtīgu kontroles līmeni, un turpināt darbu pie obligāto prasību ieviešanas, lai nodrošinātu videi nekaitīgas kuģu demontāžas pārvaldību, tostarp, iespējams, paredzot kuģu iepriekšēju attīrīšanu no bīstamām vielām;

| O. | tā kā SJO konvencijas projekta par kuģu pārstrādi pašreizējā versijā nav paredzēts Bāzeles konvencijas un Atkritumu pārvadāšanas regulas prasībām līdzvērtīgs kontroles līmenis, tāpat arī nav mēģināts novērst toksisko atkritumu eksportu uz jaunattīstības valstīm, nav paredzēti mehānismi, kuru pamatā būtu princips “maksā piesārņotājs” vai aizstāšanas princips videi nekaitīgu kuģu būvniecībai, vai, citu satraucošu jautājumu starpā, auditēti standarti kuģu pārstrādes novietnēm, un jebkurā gadījumā pastāv risks, ka valstis, kurās patlaban notiek kuģu otrreizējā pārstrāde, vai ievērojamas kuģa karoga valstis var neratificēt šo projektu; |
| --- | --- |

O.

tā kā SJO konvencijas projekta par kuģu pārstrādi pašreizējā versijā nav paredzēts Bāzeles konvencijas un Atkritumu pārvadāšanas regulas prasībām līdzvērtīgs kontroles līmenis, tāpat arī nav mēģināts novērst toksisko atkritumu eksportu uz jaunattīstības valstīm, nav paredzēti mehānismi, kuru pamatā būtu princips “maksā piesārņotājs” vai aizstāšanas princips videi nekaitīgu kuģu būvniecībai, vai, citu satraucošu jautājumu starpā, auditēti standarti kuģu pārstrādes novietnēm, un jebkurā gadījumā pastāv risks, ka valstis, kurās patlaban notiek kuģu otrreizējā pārstrāde, vai ievērojamas kuģa karoga valstis var neratificēt šo projektu;

| P. | tā kā jebkurā gadījumā tiek lēsts, ka šādas SJO konvencijas pieņemšanai būs vajadzīgi vairāki gadi, un pēc tam, ieilgstot ratifikācijas procesam, vēl varētu paiet vairāki gadi, līdz šī konvencija stātos spēkā; |
| --- | --- |

P.

tā kā jebkurā gadījumā tiek lēsts, ka šādas SJO konvencijas pieņemšanai būs vajadzīgi vairāki gadi, un pēc tam, ieilgstot ratifikācijas procesam, vēl varētu paiet vairāki gadi, līdz šī konvencija stātos spēkā;

| Q. | tā kā Eiropas Savienībai nav pietiekamu iespēju veikt savu kuģu (proti, kuģu, kuru karogs ir ES valsts karogs, vai ES uzņēmējiem piederošu kuģu) pienācīgu demontāžu, un minētais īpaši attiecas uz tirdzniecības flotes kuģiem; tā kā 2010. gadā šī problēma radikāli saasināsies sakarā ar gaidāmo vienkorpusa tankkuģu paātrināto norakstīšanu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Eiropas Savienībai nav pietiekamu iespēju veikt savu kuģu (proti, kuģu, kuru karogs ir ES valsts karogs, vai ES uzņēmējiem piederošu kuģu) pienācīgu demontāžu, un minētais īpaši attiecas uz tirdzniecības flotes kuģiem; tā kā 2010. gadā šī problēma radikāli saasināsies sakarā ar gaidāmo vienkorpusa tankkuģu paātrināto norakstīšanu;

| R. | tā kā šā iemesla dēļ ir ārkārtīgi steidzami nepieciešama konkrēta regulatīva rīcība ES līmenī, jo pretējā gadījumā minēto vienkorpusa tankkuģu demontāža turpinātu nodarīt postījumus Dienvidāzijas pludmalēs un upju krastos; tā kā šādas rīcības neuzsākšanai nav nekāda attaisnojuma, vēl jo vairāk tādēļ, ka šie vienkorpusa tankkuģi ir viegli identificējami; |
| --- | --- |

R.

tā kā šā iemesla dēļ ir ārkārtīgi steidzami nepieciešama konkrēta regulatīva rīcība ES līmenī, jo pretējā gadījumā minēto vienkorpusa tankkuģu demontāža turpinātu nodarīt postījumus Dienvidāzijas pludmalēs un upju krastos; tā kā šādas rīcības neuzsākšanai nav nekāda attaisnojuma, vēl jo vairāk tādēļ, ka šie vienkorpusa tankkuģi ir viegli identificējami;

| S. | tā kā galvenā kuģu demontāžas tirgus darbība patlaban vairumā gadījumu norisinās visai sliktos apstākļos, nopietni pārkāpjot ES pieņemtos sociālos, vides un veselības aizsardzības principus, |
| --- | --- |

S.

tā kā galvenā kuģu demontāžas tirgus darbība patlaban vairumā gadījumu norisinās visai sliktos apstākļos, nopietni pārkāpjot ES pieņemtos sociālos, vides un veselības aizsardzības principus,

| 1. | uzskata, ka turpmākas kuģu demontāžas pieļaušana cilvēciski degradējošos un videi kaitīgos apstākļos no morāles viedokļa nav attaisnojama, jo pretējā gadījumā tiek pieļauts, ka Tālajos Austrumos tiek apdraudēta tūkstošiem darba ņēmēju veselība; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka turpmākas kuģu demontāžas pieļaušana cilvēciski degradējošos un videi kaitīgos apstākļos no morāles viedokļa nav attaisnojama, jo pretējā gadījumā tiek pieļauts, ka Tālajos Austrumos tiek apdraudēta tūkstošiem darba ņēmēju veselība;

| 2. | atzīst, ka Eiropas Savienība ir daļēji atbildīga par pašreizējām sociālajām un vides problēmām kuģu demontāžas nozarē; tādēļ prasa Eiropas Savienībai sadarbībā ar SJO nekavējoties un konkrēti rīkoties, lai apturētu sociālo apstākļu pasliktināšanos un vides piesārņošanu, kas notiek, pakļaujoties ekonomiskiem apsvērumiem, un panākt globāli ilgtspējīgu risinājumu; |
| --- | --- |

2.

atzīst, ka Eiropas Savienība ir daļēji atbildīga par pašreizējām sociālajām un vides problēmām kuģu demontāžas nozarē; tādēļ prasa Eiropas Savienībai sadarbībā ar SJO nekavējoties un konkrēti rīkoties, lai apturētu sociālo apstākļu pasliktināšanos un vides piesārņošanu, kas notiek, pakļaujoties ekonomiskiem apsvērumiem, un panākt globāli ilgtspējīgu risinājumu;

| 3. | uzskata par ētiski nepieņemamu to, ka daži demontāžas darbu līgumslēdzēji izmanto bērnus smagu un bīstamu darbu veikšanai, kā arī uzskata, ka šiem bērniem ir jānodrošina pietiekamas izglītības un atpūtas iespējas; |
| --- | --- |

3.

uzskata par ētiski nepieņemamu to, ka daži demontāžas darbu līgumslēdzēji izmanto bērnus smagu un bīstamu darbu veikšanai, kā arī uzskata, ka šiem bērniem ir jānodrošina pietiekamas izglītības un atpūtas iespējas;

| 4. | atzinīgi vērtē iepriekš minēto Komisijas Zaļo grāmatu, kurā ir izklāstītas Dienvidāzijas valstu sociālās un ekoloģiskās problēmas, kas saistītas ar kuģu demontāžu; tomēr uzsver, ka šāda iniciatīva bija vajadzīga vismaz desmit gadus iepriekš; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē iepriekš minēto Komisijas Zaļo grāmatu, kurā ir izklāstītas Dienvidāzijas valstu sociālās un ekoloģiskās problēmas, kas saistītas ar kuģu demontāžu; tomēr uzsver, ka šāda iniciatīva bija vajadzīga vismaz desmit gadus iepriekš;

| 5. | uzskata, ka strauji jāveic praktiski Eiropas un starptautiska mēroga pasākumi, kuru galvenais mērķis būtu sabiedrības veselības un vides aizsardzība, nenoveļot šo atbildību uz citām valstīm; vislabākā iespēja šā mērķa sasniegšanai būtu starptautiskas konvencijas pieņemšana un īstenošana, nosakot saistošus pienākumus visām kuģu demontāžas procesā iesaistītajām pusēm, tomēr šīs iespējas īstenošanā rodas daudzi šķēršļi un kavēšanās, tāpēc tā nevar aizstāt steidzamu ES rīcību; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka strauji jāveic praktiski Eiropas un starptautiska mēroga pasākumi, kuru galvenais mērķis būtu sabiedrības veselības un vides aizsardzība, nenoveļot šo atbildību uz citām valstīm; vislabākā iespēja šā mērķa sasniegšanai būtu starptautiskas konvencijas pieņemšana un īstenošana, nosakot saistošus pienākumus visām kuģu demontāžas procesā iesaistītajām pusēm, tomēr šīs iespējas īstenošanā rodas daudzi šķēršļi un kavēšanās, tāpēc tā nevar aizstāt steidzamu ES rīcību;

| 6. | uzskata, ka kuģu demontāža arī turpmāk — pat ilgākā termiņā — radīs sociālas un ekoloģiskas sekas, jo īpaši tāpēc, ka gadiem ilgi ir palielinājies būvniecībā esošo kuģu skaits; tādēļ uzver, ka Eiropas kuģubūves nozarē joprojām liela nozīme ir jauninājumu un attīstības pasākumiem, lai radītu labākus un videi mazāk kaitīgus kuģus; tādēļ aicina Komisiju apņēmīgi turpināt programmu “LeaderSHIP 2015”; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka kuģu demontāža arī turpmāk — pat ilgākā termiņā — radīs sociālas un ekoloģiskas sekas, jo īpaši tāpēc, ka gadiem ilgi ir palielinājies būvniecībā esošo kuģu skaits; tādēļ uzver, ka Eiropas kuģubūves nozarē joprojām liela nozīme ir jauninājumu un attīstības pasākumiem, lai radītu labākus un videi mazāk kaitīgus kuģus; tādēļ aicina Komisiju apņēmīgi turpināt programmu “LeaderSHIP 2015”;

| 7. | uzsver, ka šo pasākumu īstenošanai nav atlicis laika, jo 2010. gadā ir plānota gandrīz 800 vienkorpusa tankkuģu demontāža (3); atzīmē, ka šo jautājumu risinās SJO gaidāmajā konvencijā, taču tā, visticamāk, stāsies spēkā ne agrāk kā 2012. gadā; prasa līdz 2010. gadam Eiropas līmenī pieņemt efektīvus pasākumus, pirms pieņem SJO konvenciju un pirms gada, kurā ir gaidāma vienkorpusa tankkuģu paātrināta pakāpeniska norakstīšana; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka šo pasākumu īstenošanai nav atlicis laika, jo 2010. gadā ir plānota gandrīz 800 vienkorpusa tankkuģu demontāža (3); atzīmē, ka šo jautājumu risinās SJO gaidāmajā konvencijā, taču tā, visticamāk, stāsies spēkā ne agrāk kā 2012. gadā; prasa līdz 2010. gadam Eiropas līmenī pieņemt efektīvus pasākumus, pirms pieņem SJO konvenciju un pirms gada, kurā ir gaidāma vienkorpusa tankkuģu paātrināta pakāpeniska norakstīšana;

| 8. | aicina Komisiju izstrādāt nepieciešamās pamatnostādnes un mehānismus, lai panāktu, ka jebkuru kuģi, kuru plāno nodot metāllūžņos un kurš neatbilst starptautisko konvenciju prasībām, un kuram līdz ar to nav derīga sertifikāta, ko izsniedzis ES atzīts reģistrs, uzskata par “atkritumiem” atbilstoši definīcijai Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. aprīļa Direktīvā 2006/12/EK par atkritumiem (4), lai novērstu Atkritumu pārvadāšanas regulas noteikumu neievērošanu, pārbaudīt, vai dalībvalsti, saskaņā ar Atkritumu pārvadāšanas regulu, var uzskatīt par “eksporta valsti”, tostarp ostas valstis, karoga valstis un valstis, kuru jurisdikcijā atrodas kuģu īpašnieki, un lai nodrošinātu kuģu, kuri sasnieguši ekspluatācijas ilguma maksimālo robežu, vienkāršu un drošu izņemšanu no tirgus; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju izstrādāt nepieciešamās pamatnostādnes un mehānismus, lai panāktu, ka jebkuru kuģi, kuru plāno nodot metāllūžņos un kurš neatbilst starptautisko konvenciju prasībām, un kuram līdz ar to nav derīga sertifikāta, ko izsniedzis ES atzīts reģistrs, uzskata par “atkritumiem” atbilstoši definīcijai Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. aprīļa Direktīvā 2006/12/EK par atkritumiem (4), lai novērstu Atkritumu pārvadāšanas regulas noteikumu neievērošanu, pārbaudīt, vai dalībvalsti, saskaņā ar Atkritumu pārvadāšanas regulu, var uzskatīt par “eksporta valsti”, tostarp ostas valstis, karoga valstis un valstis, kuru jurisdikcijā atrodas kuģu īpašnieki, un lai nodrošinātu kuģu, kuri sasnieguši ekspluatācijas ilguma maksimālo robežu, vienkāršu un drošu izņemšanu no tirgus;

| 9. | aicina dalībvalstis un Komisiju īstenot Atkritumu pārvadāšanas regulu efektīvāk, dalībvalstu iestādēm veicot stingrākas pārbaudes un uzraudzību, lai ostas valstīm, karoga valstīm un valstīm, kuru jurisdikcijai ir pakļauti kuģu īpašnieki (atkritumu radītāji), dotu pilnvaras paziņot par to, ka kuģis ir nolietots un tādējādi uzskatāms par atkritumiem, neskatoties uz to, vai kuģis joprojām darbojas; |
| --- | --- |

9.

aicina dalībvalstis un Komisiju īstenot Atkritumu pārvadāšanas regulu efektīvāk, dalībvalstu iestādēm veicot stingrākas pārbaudes un uzraudzību, lai ostas valstīm, karoga valstīm un valstīm, kuru jurisdikcijai ir pakļauti kuģu īpašnieki (atkritumu radītāji), dotu pilnvaras paziņot par to, ka kuģis ir nolietots un tādējādi uzskatāms par atkritumiem, neskatoties uz to, vai kuģis joprojām darbojas;

| 10. | atbalsta starptautiska līmeņa iniciatīvas, lai sasniegtu saistošus obligātos standartus attiecībā uz kuģu otrreizēju pārstrādi un sekmētu videi nekaitīgu kuģu pārstrādes novietņu izveidošanu, pienācīgi ņemot vērā darba apstākļus un attiecīgos veselības aizsardzības un drošības jautājumus, jo īpaši Dienvidāzijas metāllūžņu novietnēs, lai aizsargātu strādniekus un vidi no negatīvās ietekmes, ko rada bīstamie atkritumi un bīstamas darba metodes; |
| --- | --- |

10.

atbalsta starptautiska līmeņa iniciatīvas, lai sasniegtu saistošus obligātos standartus attiecībā uz kuģu otrreizēju pārstrādi un sekmētu videi nekaitīgu kuģu pārstrādes novietņu izveidošanu, pienācīgi ņemot vērā darba apstākļus un attiecīgos veselības aizsardzības un drošības jautājumus, jo īpaši Dienvidāzijas metāllūžņu novietnēs, lai aizsargātu strādniekus un vidi no negatīvās ietekmes, ko rada bīstamie atkritumi un bīstamas darba metodes;

| 11. | aicina Komisiju izveidot un uzturēt jūras kuģu sarakstu, kurus pēc dažiem gadiem ir plānots sagriezt lūžņos, un paredzēt mehānismus šādu kuģu uzskatīšanai par “pirmsatkritumu kuģiem”, kuriem — pirms tos pārdod sagriešanai lūžņos — ir nepieciešams izstrādāt iznīcināšanas plānu; aicina dalībvalstis un ostu pārvaldes, kuru varā ir apzināt potenciālo norakstāmos kuģus, izmantot šo sarakstu, lai pastiprinātu iespējamai sagriešanai lūžņos paredzēto kuģu kontroli; uzskata, ka šajā sakarībā būtu vēlams strauji pieņemt ierosināto Ostas valsts kontroles direktīvas (5) pārskatīšanu; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju izveidot un uzturēt jūras kuģu sarakstu, kurus pēc dažiem gadiem ir plānots sagriezt lūžņos, un paredzēt mehānismus šādu kuģu uzskatīšanai par “pirmsatkritumu kuģiem”, kuriem — pirms tos pārdod sagriešanai lūžņos — ir nepieciešams izstrādāt iznīcināšanas plānu; aicina dalībvalstis un ostu pārvaldes, kuru varā ir apzināt potenciālo norakstāmos kuģus, izmantot šo sarakstu, lai pastiprinātu iespējamai sagriešanai lūžņos paredzēto kuģu kontroli; uzskata, ka šajā sakarībā būtu vēlams strauji pieņemt ierosināto Ostas valsts kontroles direktīvas (5) pārskatīšanu;

| 12. | aicina Komisiju un dalībvalstis risināt sarunas par tādu SJO konvenciju, kurā būtu paredzētas stingras prasības un noteikumi, ar kuriem






  — | nodrošina tādu kontroles līmeni, kas būtu vismaz līdzvērtīgs Bāzeles konvencijā noteiktajam kontroles līmenim; |
| --- | --- | --- |

12.

aicina Komisiju un dalībvalstis risināt sarunas par tādu SJO konvenciju, kurā būtu paredzētas stingras prasības un noteikumi, ar kuriem

—

nodrošina tādu kontroles līmeni, kas būtu vismaz līdzvērtīgs Bāzeles konvencijā noteiktajam kontroles līmenim;

| — | nodrošina augstus globālās drošības un vides standartus, kas piemērojami kuģu otrreizējai pārstrādei, paredzot trešās puses veiktu revīziju un sertifikāciju; |
| --- | --- |

—

nodrošina augstus globālās drošības un vides standartus, kas piemērojami kuģu otrreizējai pārstrādei, paredzot trešās puses veiktu revīziju un sertifikāciju;

| — | nosaka, ka demontāža pludmalēs nav piemērota demontāžas metodoloģija; |
| --- | --- |

—

nosaka, ka demontāža pludmalēs nav piemērota demontāžas metodoloģija;

| — | nepieļauj, ka kuģu demontāžu veic neiesaistītas puses; |
| --- | --- |

—

nepieļauj, ka kuģu demontāžu veic neiesaistītas puses;

| — | ievieš aizstāšanas principu, lai izbeigtu patlaban notiekošo bīstamo materiālu izmantošanu jaunu kuģu būvniecībā; |
| --- | --- |

—

ievieš aizstāšanas principu, lai izbeigtu patlaban notiekošo bīstamo materiālu izmantošanu jaunu kuģu būvniecībā;

un uzskata, ka šajā gaidāmajā konvencijā jāparedz prasība, ka pirms nolietotu kuģu nosūtīšanas sagriešanai lūžņos uz valsti, kura nav ESAO dalībvalsts, šie kuģi ir jāattīra no visām bīstamajām vielām, vai arī tie jānosūta uz īpašu atļauju saņēmušiem otrreizējās pārstrādes uzņēmumiem, kuri atbilst skaidri definētiem drošības un vides aizsardzības standartiem un atrodas kādā ESAO dalībvalstī vai ES valstī;

| 13. | aicina Komisiju izskatīt iespējamos pasākumus, lai mazinātu kuģu demontāžas iespējamās finansiālās sekas, nosakot stingrākus ražošanas standartus, piemēram, atsevišķu bīstamo vielu izmantošanas ierobežošanu; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju izskatīt iespējamos pasākumus, lai mazinātu kuģu demontāžas iespējamās finansiālās sekas, nosakot stingrākus ražošanas standartus, piemēram, atsevišķu bīstamo vielu izmantošanas ierobežošanu;

| 14. | stingri iesaka vērst ES centienus uz obligāto standartu noteikšanu, lai nodrošinātu visaugstākā līmeņa vides un veselības aizsardzību un drošību, jo īpaši paredzot noteikumus attiecībā uz kuģu projektēšanu un būvniecību, kuģu ekspluatāciju, kuģu sagatavošanu otrreizējai pārstrādei, otrreizējās pārstrādes iekārtu darbību un piemērotu otrreizējās pārstrādes īstenošanas mehānismu ar sertifikācijas un atskaites sniegšanas prasībām; |
| --- | --- |

14.

stingri iesaka vērst ES centienus uz obligāto standartu noteikšanu, lai nodrošinātu visaugstākā līmeņa vides un veselības aizsardzību un drošību, jo īpaši paredzot noteikumus attiecībā uz kuģu projektēšanu un būvniecību, kuģu ekspluatāciju, kuģu sagatavošanu otrreizējai pārstrādei, otrreizējās pārstrādes iekārtu darbību un piemērotu otrreizējās pārstrādes īstenošanas mehānismu ar sertifikācijas un atskaites sniegšanas prasībām;

| 15. | aicina Komisiju steidzami ieviest ticamu pārbaužu sistēmu, lai uzraudzītu Bāzeles konvencijas piemērošanu kuģiem, kurus paredzēts sagriezt lūžņos; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju steidzami ieviest ticamu pārbaužu sistēmu, lai uzraudzītu Bāzeles konvencijas piemērošanu kuģiem, kurus paredzēts sagriezt lūžņos;

| 16. | uzskata, ka gaidāmās SJO konvencijas piemērošana jāuzrauga tikpat stingri kā Bāzeles konvencijas piemērošana — šajā instrumentā jāparedz visas būtiskās SDO normas un saistības, nepieļaujot nekādus izņēmumus, jānovērš spēkā esošā tiesiskā regulējuma interpretācijas un īstenošanas nopietnie trūkumi un jāveic pasākumi, lai nepieļautu, ka nolietoti kuģi, kas satur bīstamos atkritumus, vai kuri paši ir bīstamie atkritumi, tiek nogādāti uz valstīm, kuras nav ESAO dalībvalstis, uz ESAO dalībvalstīm, kurās nav piemērotu demontāžas uzņēmumu, vai valstīm, kuras nav minētās konvencijas līgumslēdzējas puses; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka gaidāmās SJO konvencijas piemērošana jāuzrauga tikpat stingri kā Bāzeles konvencijas piemērošana — šajā instrumentā jāparedz visas būtiskās SDO normas un saistības, nepieļaujot nekādus izņēmumus, jānovērš spēkā esošā tiesiskā regulējuma interpretācijas un īstenošanas nopietnie trūkumi un jāveic pasākumi, lai nepieļautu, ka nolietoti kuģi, kas satur bīstamos atkritumus, vai kuri paši ir bīstamie atkritumi, tiek nogādāti uz valstīm, kuras nav ESAO dalībvalstis, uz ESAO dalībvalstīm, kurās nav piemērotu demontāžas uzņēmumu, vai valstīm, kuras nav minētās konvencijas līgumslēdzējas puses;

| 17. | uzsver nepieciešamību stiprināt Komisijas un dalībvalstu rīcību Eiropas un starptautiskā līmenī, lai nodrošinātu obligāto standartu ievērošanu, tādējādi sasniedzot visaugstākā līmeņa vides, veselības un drošības aizsardzību atbilstīgi principiem, kas noteikti Atkritumu pārvadāšanas regulas 34. un 36. pantā (ar kuru ievieš Bāzeles aizliegumu), ar ko aizliedz bīstamo atkritumu eksportu uz jaunattīstības valstīm; šajā sakarībā aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu regulai par kuģu projektēšanu un būvniecību, ekspluatācijas noteikumiem un sagatavošanu pārstrādei, un par kuģu pārstrādes iekārtu ekspluatāciju un atbilstīga piemērošanas mehānisma izveidi kuģu pārstrādes nozarei, ietverot tajā prasības par sertifikāciju un atskaites ziņojumiem; |
| --- | --- |

17.

uzsver nepieciešamību stiprināt Komisijas un dalībvalstu rīcību Eiropas un starptautiskā līmenī, lai nodrošinātu obligāto standartu ievērošanu, tādējādi sasniedzot visaugstākā līmeņa vides, veselības un drošības aizsardzību atbilstīgi principiem, kas noteikti Atkritumu pārvadāšanas regulas 34. un 36. pantā (ar kuru ievieš Bāzeles aizliegumu), ar ko aizliedz bīstamo atkritumu eksportu uz jaunattīstības valstīm; šajā sakarībā aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu regulai par kuģu projektēšanu un būvniecību, ekspluatācijas noteikumiem un sagatavošanu pārstrādei, un par kuģu pārstrādes iekārtu ekspluatāciju un atbilstīga piemērošanas mehānisma izveidi kuģu pārstrādes nozarei, ietverot tajā prasības par sertifikāciju un atskaites ziņojumiem;

| 18. | aicina Komisiju ņemt vērā gaidāmās SDO/SJO/Bāzeles konvencija Kopīgās darba grupas par kuģu sagriešanu lūžņos trešās sesijas lēmumus par kopīgu tehnisko sadarbību un koordinētu pieeju starpposma pasākumiem, kuri jāveic, pirms stājas spēkā jaunā SJO konvencija par kuģu otrreizēju pārstrādi; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju ņemt vērā gaidāmās SDO/SJO/Bāzeles konvencija Kopīgās darba grupas par kuģu sagriešanu lūžņos trešās sesijas lēmumus par kopīgu tehnisko sadarbību un koordinētu pieeju starpposma pasākumiem, kuri jāveic, pirms stājas spēkā jaunā SJO konvencija par kuģu otrreizēju pārstrādi;

| 19. | prasa nekavējoties veikt pasākumus, lai Eiropas Savienībā atbalstītu konkurētspējīgas un videi nekaitīgas kuģu demontāžas un atsārņošanas (attīrīšana pirms demontāžas) nozares attīstību; šajā sakarībā mudina dalībvalstis ieviest prasību par visu valstij piederošo kuģu, tostarp karakuģu, iepriekšēju attīrīšanu un videi nekaitīgu pārstrādi un demontēt šos kuģus ES iekārtās drošā un videi nekaitīgā veidā, un šajā nolūkā paredzēt atklātus konkursus ar stingriem publiskā iepirkuma noteikumiem, pilnībā ievērojot Atkritumu pārvadāšanas regulas prasības; turklāt uzskata, ka ES rūpniecības, strukturālajā un kohēzijas politikā jāiekļauj atbalsts pārstrādes darbību attīstīšanai Eiropas kuģu būvētavās; |
| --- | --- |

19.

prasa nekavējoties veikt pasākumus, lai Eiropas Savienībā atbalstītu konkurētspējīgas un videi nekaitīgas kuģu demontāžas un atsārņošanas (attīrīšana pirms demontāžas) nozares attīstību; šajā sakarībā mudina dalībvalstis ieviest prasību par visu valstij piederošo kuģu, tostarp karakuģu, iepriekšēju attīrīšanu un videi nekaitīgu pārstrādi un demontēt šos kuģus ES iekārtās drošā un videi nekaitīgā veidā, un šajā nolūkā paredzēt atklātus konkursus ar stingriem publiskā iepirkuma noteikumiem, pilnībā ievērojot Atkritumu pārvadāšanas regulas prasības; turklāt uzskata, ka ES rūpniecības, strukturālajā un kohēzijas politikā jāiekļauj atbalsts pārstrādes darbību attīstīšanai Eiropas kuģu būvētavās;

| 20. | uzskata, ka visiem kuģiem, kuri peld ar kādas dalībvalsts karogu, un visiem kuģiem, kuri ienāk Eiropas Savienības ostās, jāparedz saistoša prasība ņemt līdzi kuģa būvē un aprīkošanā izmantoto materiālu un izstrādājumu sarakstus; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka visiem kuģiem, kuri peld ar kādas dalībvalsts karogu, un visiem kuģiem, kuri ienāk Eiropas Savienības ostās, jāparedz saistoša prasība ņemt līdzi kuģa būvē un aprīkošanā izmantoto materiālu un izstrādājumu sarakstus;

| 21. | aicina Komisiju izveidot sarakstu, kurā norādīti ieteicamie kuģu otrreizējās pārstrādes uzņēmumi, kuros ievēro starptautiski atzītas cilvēktiesības un veselības aizsardzības un drošības standartus; atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu izveidot sertifikācijas un marķēšanas sistēmas drošiem un videi draudzīgiem pārstrādes uzņēmumiem un uzskata, ka Kopienas subsīdijas kuģniecības nozarē piešķiramas tikai tad, ja saņēmējs atbilst Atkritumu pārvadāšanas regulas un citām ES prasībām, piemēram, prasībai par sertificētu un regulārām pārbaudēm pakļautu uzņēmumu izmantošanu; norāda, ka runa ir nevis par Dienvidāzijas kuģu demontāžas nozares iznīcināšanu, bet gan par tās saglabāšanu, izmantojot videi draudzīgas metodes; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju izveidot sarakstu, kurā norādīti ieteicamie kuģu otrreizējās pārstrādes uzņēmumi, kuros ievēro starptautiski atzītas cilvēktiesības un veselības aizsardzības un drošības standartus; atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu izveidot sertifikācijas un marķēšanas sistēmas drošiem un videi draudzīgiem pārstrādes uzņēmumiem un uzskata, ka Kopienas subsīdijas kuģniecības nozarē piešķiramas tikai tad, ja saņēmējs atbilst Atkritumu pārvadāšanas regulas un citām ES prasībām, piemēram, prasībai par sertificētu un regulārām pārbaudēm pakļautu uzņēmumu izmantošanu; norāda, ka runa ir nevis par Dienvidāzijas kuģu demontāžas nozares iznīcināšanu, bet gan par tās saglabāšanu, izmantojot videi draudzīgas metodes;

| 22. | uzskata, ka ES ir jārāda ceļš un jāveicina visaptveroši pasākumi, kuriem būtu skaidrs mērķis — pakāpeniska pašreizējās kuģu demontāžas prakses pārtraukšana Dienvidāzijā, un jācenšas panākt tādas starptautiskas konvencijas pieņemšanu un īstenošanu, kurā visām iesaistītajām pusēm noteikti vides un sociālie standarti; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka ES ir jārāda ceļš un jāveicina visaptveroši pasākumi, kuriem būtu skaidrs mērķis — pakāpeniska pašreizējās kuģu demontāžas prakses pārtraukšana Dienvidāzijā, un jācenšas panākt tādas starptautiskas konvencijas pieņemšanu un īstenošanu, kurā visām iesaistītajām pusēm noteikti vides un sociālie standarti;

| 23. | aicina izstrādāt visaptverošu stratēģiju, lai nodrošinātu, ka kuģu pārstrādes procesā iesaistītās puses (kuģu īpašnieki, pārstrādes/metāllūžņu apstrādes uzņēmumi, kuģa karoga valsts, valsts, kurā notiks kuģa pārstrāde, utt.) saskaņo savas darbības un pienācīgi uzņemas savu atbildības daļu; |
| --- | --- |

23.

aicina izstrādāt visaptverošu stratēģiju, lai nodrošinātu, ka kuģu pārstrādes procesā iesaistītās puses (kuģu īpašnieki, pārstrādes/metāllūžņu apstrādes uzņēmumi, kuģa karoga valsts, valsts, kurā notiks kuģa pārstrāde, utt.) saskaņo savas darbības un pienācīgi uzņemas savu atbildības daļu;

| 24. | aicina Komisiju ierosināt īpašus pasākumus zinātības un tehnoloģiju pārneses veicināšanai, lai ļautu panākt Dienvidāzijas demontāžas novietņu atbilstību starptautiskajām drošības un vides aizsardzības prasībām; uzskata, ka šis mērķis ir jāņem vērā arī plašākā mērogā ES attīstības palīdzības politikā, kas paredzēta attiecīgajām valstīm; uzskata, ka šajā sakarībā jāizmanto arī iespējamā arodbiedrību un nevalstisko organizāciju pieredze; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju ierosināt īpašus pasākumus zinātības un tehnoloģiju pārneses veicināšanai, lai ļautu panākt Dienvidāzijas demontāžas novietņu atbilstību starptautiskajām drošības un vides aizsardzības prasībām; uzskata, ka šis mērķis ir jāņem vērā arī plašākā mērogā ES attīstības palīdzības politikā, kas paredzēta attiecīgajām valstīm; uzskata, ka šajā sakarībā jāizmanto arī iespējamā arodbiedrību un nevalstisko organizāciju pieredze;

| 25. | atzinīgi vērtē rezultātus, kas jau sasniegti Septītās pētniecības un tehnoloģijas attīstības pamatprogrammas finansētajā projektā ShipDismantl, kura mērķis ir izstrādāt bezmaksas atbalsta sistēmas kuģu sadalīšanas uzņēmumiem visā pasaulē; ir pārliecināts, ka saistībā ar jauniem priekšlikumu iesniegšanas konkursiem, kuri īpaši vērsti uz nolietoto kuģu likvidācijas stratēģiju, būs iespējami turpmāki uzlabojumi; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē rezultātus, kas jau sasniegti Septītās pētniecības un tehnoloģijas attīstības pamatprogrammas finansētajā projektā ShipDismantl, kura mērķis ir izstrādāt bezmaksas atbalsta sistēmas kuģu sadalīšanas uzņēmumiem visā pasaulē; ir pārliecināts, ka saistībā ar jauniem priekšlikumu iesniegšanas konkursiem, kuri īpaši vērsti uz nolietoto kuģu likvidācijas stratēģiju, būs iespējami turpmāki uzlabojumi;

| 26. | aicina Komisiju turpināt pētīt un rūpīgi novērtēt ieguvumus, ko sniegtu tiešās investīcijas un pastiprināta finansiālā sadarbība ar atsevišķām demontāžas vietām Dienvidāzijā, un šādi palīdzēt izveidot sertificētu, Eiropas Savienībā atzītu demontāžas vietu tīklu, kurām ekonomiskajā, sociālajā un vides skatījumā varētu būt lielāka atdeve no investīcijām; |
| --- | --- |

26.

aicina Komisiju turpināt pētīt un rūpīgi novērtēt ieguvumus, ko sniegtu tiešās investīcijas un pastiprināta finansiālā sadarbība ar atsevišķām demontāžas vietām Dienvidāzijā, un šādi palīdzēt izveidot sertificētu, Eiropas Savienībā atzītu demontāžas vietu tīklu, kurām ekonomiskajā, sociālajā un vides skatījumā varētu būt lielāka atdeve no investīcijām;

| 27. | uzskata — lai rastu ilgtspējīgu problēmas risinājumu, ir plaši un efektīvi jāpiemēro princips “maksā piesārņotājs”, princips par ražotāja paplašinātu atbildību, kā arī ražotāja atbildības princips; |
| --- | --- |

27.

uzskata — lai rastu ilgtspējīgu problēmas risinājumu, ir plaši un efektīvi jāpiemēro princips “maksā piesārņotājs”, princips par ražotāja paplašinātu atbildību, kā arī ražotāja atbildības princips;

| 28. | uzskata, ka neatkarīgi no kuģa demontāžas vietas (ES vai ārpus tās) par demontāžas negatīvo ietekmi uz strādniekiem, sabiedrības veselību vai vidi vienmēr ir atbildīgs kuģa operators/īpašnieks; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka neatkarīgi no kuģa demontāžas vietas (ES vai ārpus tās) par demontāžas negatīvo ietekmi uz strādniekiem, sabiedrības veselību vai vidi vienmēr ir atbildīgs kuģa operators/īpašnieks;

| 29. | atzinīgi vērtē priekšlikumu izveidot kuģu demontāžas fondu un aicina Komisiju un dalībvalstis aktīvi iestāties par šāda fonda izveidošanu vienlaikus SJO un ES līmenī; šajā sakarībā aicina Komisiju izskatīt arī pieejamos finanšu mehānismus, iesaistot gan kuģu būvētavas, gan kuģu īpašniekus un tostarp obligātās apdrošināšanas noteikumus, ostas maksu piemērošanu, nodokļus jauniem kuģiem un ikgadējus nodokļus saistībā ar SJO reģistrāciju, lai nodrošinātu videi nekaitīgu kuģa pārstrādi, sākot jau ar kuģa ekspluatācijas uzsākšanas brīdi, vienlaikus paturot prātā, ka kuģim ekspluatācijas cikla laikā var būt vairāki īpašnieki; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē priekšlikumu izveidot kuģu demontāžas fondu un aicina Komisiju un dalībvalstis aktīvi iestāties par šāda fonda izveidošanu vienlaikus SJO un ES līmenī; šajā sakarībā aicina Komisiju izskatīt arī pieejamos finanšu mehānismus, iesaistot gan kuģu būvētavas, gan kuģu īpašniekus un tostarp obligātās apdrošināšanas noteikumus, ostas maksu piemērošanu, nodokļus jauniem kuģiem un ikgadējus nodokļus saistībā ar SJO reģistrāciju, lai nodrošinātu videi nekaitīgu kuģa pārstrādi, sākot jau ar kuģa ekspluatācijas uzsākšanas brīdi, vienlaikus paturot prātā, ka kuģim ekspluatācijas cikla laikā var būt vairāki īpašnieki;

| 30. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Turcijas, Bangladešas, Ķīnas, Pakistānas un Indijas valdībām, kā arī Starptautiskajai jūrniecības organizācijai. |
| --- | --- |

30.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Turcijas, Bangladešas, Ķīnas, Pakistānas un Indijas valdībām, kā arī Starptautiskajai jūrniecības organizācijai.

---

(1)  OV L 190, 12.7.2006., 1. lpp.

(2)  Det Norske Veritas — Appledore International: Pētījums par kuģu demontāžas un sadalīšanas tehnoloģiskajām un ekonomiskajām iespējām Eiropā. Noslēguma ziņojums (Nr. 2000-3527), 13.2.2001.

(3)  Eiropas Komisijas Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāts: “Tankkuģu norakstīšana un kuģu sagriešanas lūžņos rūpniecība”, COWI noslēguma ziņojums, 2004. gada jūnijs.

(4)  OV L 114, 27.4.2006., 9. lpp.

(5)  Padomes 1995. gada 19. jūnija Direktīva 95/21/EK, kas nosaka, kā kuģošanai Kopienas ostās un dalībvalstu jurisdikcijai pakļautos ūdeņos piemērot starptautiskos standartus attiecībā uz kuģu drošību, piesārņojuma novēršanu un dzīves un darba apstākļiem uz kuģiem (OV L 157, 7.7.1995., 1. lpp.).

---

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/51 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/51

---

Zinātniskie fakti klimata pārmaiņu jomā: slēdzieni un ieteikumi lēmumu pieņemšanai

P6_TA(2008)0223

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija rezolūcija par zinātniskajiem faktiem klimata pārmaiņu jomā: slēdzieni un ieteikumi lēmumu pieņemšanai (2008/2001(INI))

(2009/C 279 E/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2007. gada 25. aprīļa lēmumu par pagaidu komitejas saistībā ar klimata pārmaiņām izveidi (1), kas pieņemts saskaņā ar Reglamenta 175. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 25. aprīļa lēmumu par pagaidu komitejas saistībā ar klimata pārmaiņām izveidi (1), kas pieņemts saskaņā ar Reglamenta 175. pantu,

| — | ņemot vērā prezidentūras secinājumus, kas pieņemti Eiropadomes sanāksmē 2007. gada 8. un 9. martā Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā prezidentūras secinājumus, kas pieņemti Eiropadomes sanāksmē 2007. gada 8. un 9. martā Briselē,

| — | ņemot vērā Lielā astoņnieka valstu augstākā līmeņa sanāksmē 2007. gada 7. jūnijā Heiligendammā pieņemto deklarāciju “Klimata pārmaiņas, energoefektivitāte un droša energoapgāde — izaicinājums un iespēja pasaules ekonomikas izaugsmei”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lielā astoņnieka valstu augstākā līmeņa sanāksmē 2007. gada 7. jūnijā Heiligendammā pieņemto deklarāciju “Klimata pārmaiņas, energoefektivitāte un droša energoapgāde — izaicinājums un iespēja pasaules ekonomikas izaugsmei”,

| — | ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) Ceturtā novērtējuma ziņojuma (AR4) secinājumus, kas pieņemti 2007. gada 17. novembrī Valensijā, Spānijā, un turpmākos pētījumus, ko valstu valdību uzdevumā veikušas ANO institūcijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) Ceturtā novērtējuma ziņojuma (AR4) secinājumus, kas pieņemti 2007. gada 17. novembrī Valensijā, Spānijā, un turpmākos pētījumus, ko valstu valdību uzdevumā veikušas ANO institūcijas,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Progress Kioto mērķu sasniegšanā” (COM(2007)0757), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Progress Kioto mērķu sasniegšanā” (COM(2007)0757),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un dalībvalstu un kandidātvalstu parlamentu 2007. gada 1. un 2. oktobra kopīgo sanāksmi par klimata pārmaiņām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un dalībvalstu un kandidātvalstu parlamentu 2007. gada 1. un 2. oktobra kopīgo sanāksmi par klimata pārmaiņām,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) pušu trīspadsmito konferenci (COP 13) un Pušu trešo konferenci, ko rīkoja 2007. gada 3.—15. decembrī Bali, Indonēzijā, kā Kioto Protokola pušu sanāksmi (COP/MOP 3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) pušu trīspadsmito konferenci (COP 13) un Pušu trešo konferenci, ko rīkoja 2007. gada 3.—15. decembrī Bali, Indonēzijā, kā Kioto Protokola pušu sanāksmi (COP/MOP 3),

| — | ņemot vērā atklātās uzklausīšanas un viedokļu apmaiņu ar augsta līmeņa pārstāvjiem, kā arī Parlamenta Klimata pārmaiņu pagaidu komitejas delegācijas vizīšu rezultātus, un jo īpaši informāciju, kas apkopota, uzklausot ekspertu uzstāšanās un tām sekojošās debates 2007. gada 10. septembra tematiskajā sesijā “Sasilšanas dažādu līmeņu ietekme uz klimatu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā atklātās uzklausīšanas un viedokļu apmaiņu ar augsta līmeņa pārstāvjiem, kā arī Parlamenta Klimata pārmaiņu pagaidu komitejas delegācijas vizīšu rezultātus, un jo īpaši informāciju, kas apkopota, uzklausot ekspertu uzstāšanās un tām sekojošās debates 2007. gada 10. septembra tematiskajā sesijā “Sasilšanas dažādu līmeņu ietekme uz klimatu”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Klimata pārmaiņu pagaidu komitejas starpposma ziņojumu (A6-0136/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Klimata pārmaiņu pagaidu komitejas starpposma ziņojumu (A6-0136/2008),

| A. | tā kā atbilstīgi piešķirtajām pilnvarām Klimata pārmaiņu pagaidu komitejai ir jāsniedz ieteikumi ES turpmākai integrētai politikai klimata pārmaiņu jomā; tā kā ieteikumu pamatā jābūt ar mūsdienīgām metodēm veiktiem pētījumiem, kurus veicot, noteikti jāņem vērā jaunākie zinātniskie dati; |
| --- | --- |

A.

tā kā atbilstīgi piešķirtajām pilnvarām Klimata pārmaiņu pagaidu komitejai ir jāsniedz ieteikumi ES turpmākai integrētai politikai klimata pārmaiņu jomā; tā kā ieteikumu pamatā jābūt ar mūsdienīgām metodēm veiktiem pētījumiem, kurus veicot, noteikti jāņem vērā jaunākie zinātniskie dati;

| B. | tā kā Pagaidu komitejas starpposma ziņojumā analizēta tikai klimata pārmaiņu ietekme un sekas, pamatojoties uz zinātnes atziņām; tā kā atbilstīgi komitejai piešķirtajām pilnvarām un pamatojoties uz darba gaitā apkopoto informāciju gala ziņojumā būs sniegti ieteikumi turpmākai integrētai ES politikai klimata pārmaiņu jomā; tā kā gala ziņojumā būs iekļauta arī Parlamenta nostāja sarunās par starptautiskas sistēmas izveidi politikas īstenošanai klimata pārmaiņu jomā pēc 2012. gada, gatavojoties Pušu četrpadsmitajai konferencei (COP 14), kas notiks 2008. gada decembrī Poznaņā, Polijā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Pagaidu komitejas starpposma ziņojumā analizēta tikai klimata pārmaiņu ietekme un sekas, pamatojoties uz zinātnes atziņām; tā kā atbilstīgi komitejai piešķirtajām pilnvarām un pamatojoties uz darba gaitā apkopoto informāciju gala ziņojumā būs sniegti ieteikumi turpmākai integrētai ES politikai klimata pārmaiņu jomā; tā kā gala ziņojumā būs iekļauta arī Parlamenta nostāja sarunās par starptautiskas sistēmas izveidi politikas īstenošanai klimata pārmaiņu jomā pēc 2012. gada, gatavojoties Pušu četrpadsmitajai konferencei (COP 14), kas notiks 2008. gada decembrī Poznaņā, Polijā;

| C. | tā kā zinātnieki visā pasaulē ir vienisprātis par klimata pārmaiņu izcelsmi un cēloņiem, un tos atzīst gan IPCC dalībvalstīs, gan citās valstīs; tā kā kopš IPCC 1990. gada novērtējuma ir gūts ārkārtīgi daudz zinātnes atziņu un ir krietni palielinājusies izpratne par to, ka aktuālais globālās sasilšanas process ir cilvēku darbības radīts, un tas jau tiek uzskatīts par zinātnisku faktu; tā kā ir panākta pamatota zinātniskā vienprātība attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu (SEG) antropogēno emisiju ietekmi uz pasaules klimatu; tā kā, ņemot vērā sniegto riska novērtējumu, neskaidrība prasa rīkoties, nevis ieņemt nogaidošu nostāju; |
| --- | --- |

C.

tā kā zinātnieki visā pasaulē ir vienisprātis par klimata pārmaiņu izcelsmi un cēloņiem, un tos atzīst gan IPCC dalībvalstīs, gan citās valstīs; tā kā kopš IPCC 1990. gada novērtējuma ir gūts ārkārtīgi daudz zinātnes atziņu un ir krietni palielinājusies izpratne par to, ka aktuālais globālās sasilšanas process ir cilvēku darbības radīts, un tas jau tiek uzskatīts par zinātnisku faktu; tā kā ir panākta pamatota zinātniskā vienprātība attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu (SEG) antropogēno emisiju ietekmi uz pasaules klimatu; tā kā, ņemot vērā sniegto riska novērtējumu, neskaidrība prasa rīkoties, nevis ieņemt nogaidošu nostāju;

| D. | tā kā līdz šim pētījumu un datu vākšanas rezultātā iegūtās zināšanas par klimata pārmaiņām un globālās sasilšanas cēloņiem ir pietiekamas, lai sāktu rīkoties un pieņemt steidzami vajadzīgus lēmumus politiskā līmenī, kas ievērojami mazinātu emisijas un ļautu pielāgoties nenovēršamajām klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

D.

tā kā līdz šim pētījumu un datu vākšanas rezultātā iegūtās zināšanas par klimata pārmaiņām un globālās sasilšanas cēloņiem ir pietiekamas, lai sāktu rīkoties un pieņemt steidzami vajadzīgus lēmumus politiskā līmenī, kas ievērojami mazinātu emisijas un ļautu pielāgoties nenovēršamajām klimata pārmaiņām;

| E. | tā kā, saskaņā ar IPCC Ceturto novērtējuma ziņojumu, globālais CO2 emisiju apjoms no 1970. līdz 2004. gadam ir pieaudzis par aptuveni 80 % un to galvenokārt veicinājusi fosilā kurināmā izmantošana; |
| --- | --- |

E.

tā kā, saskaņā ar IPCC Ceturto novērtējuma ziņojumu, globālais CO2 emisiju apjoms no 1970. līdz 2004. gadam ir pieaudzis par aptuveni 80 % un to galvenokārt veicinājusi fosilā kurināmā izmantošana;

| F. | tā kā pētījumi, kas veikti, pamatojoties uz novērojumiem un modelēšanu, liecina par nopietnu apdraudējumu mūsu planētai, ja nevilcinoties netiks veikti pasākumi, kas palēninātu vai pat apturētu CO2 un citu IPCC sarakstā iekļauto siltumnīcefekta gāzu emisiju turpmāku pieaugumu; |
| --- | --- |

F.

tā kā pētījumi, kas veikti, pamatojoties uz novērojumiem un modelēšanu, liecina par nopietnu apdraudējumu mūsu planētai, ja nevilcinoties netiks veikti pasākumi, kas palēninātu vai pat apturētu CO2 un citu IPCC sarakstā iekļauto siltumnīcefekta gāzu emisiju turpmāku pieaugumu;

| G. | tā kā kopš pārskata perioda un tam sekojošā IPCC Ceturtā novērtējuma ziņojuma publicēšanas vairākos jaunos zinātniskos pētījumus analizēti un publicēti dati, kas apstiprina globālās sasilšanas tendenci, un pamatīgāk vērtēta klimata pārmaiņu ietekme uz cilvēci vides, ekonomikas un sociālajā jomā, pamatīgāk vērtējot arī nepieciešamību pielāgoties šīm pārmaiņām un mazināt to ietekmi; |
| --- | --- |

G.

tā kā kopš pārskata perioda un tam sekojošā IPCC Ceturtā novērtējuma ziņojuma publicēšanas vairākos jaunos zinātniskos pētījumus analizēti un publicēti dati, kas apstiprina globālās sasilšanas tendenci, un pamatīgāk vērtēta klimata pārmaiņu ietekme uz cilvēci vides, ekonomikas un sociālajā jomā, pamatīgāk vērtējot arī nepieciešamību pielāgoties šīm pārmaiņām un mazināt to ietekmi;

| H. | tā kā N. Stern ziņojumā ir secināts — ja pasākumi netiks veikti, ar prognozētajām klimata pārmaiņām saistītās izmaksas 2050. gadā būs 5—20 % no IKP, tā kā šajā ziņojumā arī secināts, ka mērķus klimata pārmaiņu jomā var sasniegt, ja, sākot ar šo gadu, attiecīgiem pasākumiem katru gadu tiek tērēts 1 % no IKP; |
| --- | --- |

H.

tā kā N. Stern ziņojumā ir secināts — ja pasākumi netiks veikti, ar prognozētajām klimata pārmaiņām saistītās izmaksas 2050. gadā būs 5—20 % no IKP, tā kā šajā ziņojumā arī secināts, ka mērķus klimata pārmaiņu jomā var sasniegt, ja, sākot ar šo gadu, attiecīgiem pasākumiem katru gadu tiek tērēts 1 % no IKP;

| I. | tā kā pastāvīgā zinātnes diskursā vairs netiek apšaubīti globālās sasilšanas un klimata pārmaiņu cēloņi; tā kā pašreizējā zinātniskā diskusija ir tikai zinātniskā progresa atspoguļojums, lai precizētu vēl neskaidros aspektus vai kliedētu šaubas, un to vēsturiski raksturo centieni vairāk izzināt cilvēces ietekmi uz dabas procesiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā pastāvīgā zinātnes diskursā vairs netiek apšaubīti globālās sasilšanas un klimata pārmaiņu cēloņi; tā kā pašreizējā zinātniskā diskusija ir tikai zinātniskā progresa atspoguļojums, lai precizētu vēl neskaidros aspektus vai kliedētu šaubas, un to vēsturiski raksturo centieni vairāk izzināt cilvēces ietekmi uz dabas procesiem;

| J. | tā kā jaunākie zinātniskie pētījumi sniedz papildu pierādījumus tam, ka svārstības Zemes atmosfērā ir antropogēnas izcelsmes; tā kā klimata pārmaiņu eksaktās dabaszinātnes pēta to, kādā veidā pagātnē radītas emisijas ir ietekmējušas mūsdienās vērojamo globālās sasilšanas līmeni; tā kā šādu pētījumu rezultātā iegūtie dati nepārprotami liecina, ka ir steidzami jāveic risku mazinoši pasākumi, lai pielāgotos klimata pārmaiņām un izvairītos no satraucoša apdraudējuma cilvēkiem, augu un dzīvnieku bioloģiskajai daudzveidībai, biotopiem un infrastruktūrai, pirmām kārtām jaunattīstības valstīs, taču arī Eiropā un citās turīgākajās pasaules valstīs; |
| --- | --- |

J.

tā kā jaunākie zinātniskie pētījumi sniedz papildu pierādījumus tam, ka svārstības Zemes atmosfērā ir antropogēnas izcelsmes; tā kā klimata pārmaiņu eksaktās dabaszinātnes pēta to, kādā veidā pagātnē radītas emisijas ir ietekmējušas mūsdienās vērojamo globālās sasilšanas līmeni; tā kā šādu pētījumu rezultātā iegūtie dati nepārprotami liecina, ka ir steidzami jāveic risku mazinoši pasākumi, lai pielāgotos klimata pārmaiņām un izvairītos no satraucoša apdraudējuma cilvēkiem, augu un dzīvnieku bioloģiskajai daudzveidībai, biotopiem un infrastruktūrai, pirmām kārtām jaunattīstības valstīs, taču arī Eiropā un citās turīgākajās pasaules valstīs;

| K. | tā kā zinātnieki ir atklājuši vairākus t. s. “vājos punktus” Zemes klimata sistēmā, tā kā šie “vājie punkti” pēc būtības ir “strupceļa punkti”, veidojoties praktiski neatgriezeniskām klimata pārmaiņām, ar kurām cilvēki saviem spēkiem vairs nespēj tikt galā; tā kā šos “vājos punktus” un to izraisītos neapturamos fizikālos procesus nevar pilnībā iekļaut pašreizējos turpmāko klimata pārmaiņu scenārijos; tā kā cita starpā šie “vājie punkti” ir mūžīgais sasalums, kuram kūstot atmosfērā nonāk liels metāna daudzums, ledāji, kuriem kūstot palielinās saules gaismas absorbcijas spēja, un CO2 zemāka spēja šķīst jūras ūdenī, kā rezultātā paaugstinās temperatūra; tā kā, temperatūrai paaugstinoties, šiem faktoriem ir tendence pakāpeniski veicināt globālo sasilšanu, ko nodrošina arī pozitīva atgriezeniskā saite; |
| --- | --- |

K.

tā kā zinātnieki ir atklājuši vairākus t. s. “vājos punktus” Zemes klimata sistēmā, tā kā šie “vājie punkti” pēc būtības ir “strupceļa punkti”, veidojoties praktiski neatgriezeniskām klimata pārmaiņām, ar kurām cilvēki saviem spēkiem vairs nespēj tikt galā; tā kā šos “vājos punktus” un to izraisītos neapturamos fizikālos procesus nevar pilnībā iekļaut pašreizējos turpmāko klimata pārmaiņu scenārijos; tā kā cita starpā šie “vājie punkti” ir mūžīgais sasalums, kuram kūstot atmosfērā nonāk liels metāna daudzums, ledāji, kuriem kūstot palielinās saules gaismas absorbcijas spēja, un CO2 zemāka spēja šķīst jūras ūdenī, kā rezultātā paaugstinās temperatūra; tā kā, temperatūrai paaugstinoties, šiem faktoriem ir tendence pakāpeniski veicināt globālo sasilšanu, ko nodrošina arī pozitīva atgriezeniskā saite;

| L. | tā kā tiek prognozēts, ka 20—30 % sugu draud izzušana, ja atmosfēra sasils vēl par 1,5—2,5 oC; tā kā izzušana draud 40—70 % sugu, ja atmosfēra sasils par 3,5 oC, tātad klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanai ir izšķiroša nozīme, lai saglabātu bioloģisko daudzveidību un funkcionēt spējīgu ekosistēmu; |
| --- | --- |

L.

tā kā tiek prognozēts, ka 20—30 % sugu draud izzušana, ja atmosfēra sasils vēl par 1,5—2,5 oC; tā kā izzušana draud 40—70 % sugu, ja atmosfēra sasils par 3,5 oC, tātad klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanai ir izšķiroša nozīme, lai saglabātu bioloģisko daudzveidību un funkcionēt spējīgu ekosistēmu;

| M. | La tā kā vairāk nekā 70 % pasaules virsmas klāj okeāni; tā kā okeānos ietilpst vairāk nekā 97 % visas planētas ūdens; tā kā okeāni nodrošina 99 % apdzīvojamās platības uz Zemes; tā kā zivis ir procentuāli vislielākais cilvēku pārtikā izmantojamais olbaltumvielu avots pasaulē, un 3,5 miljardiem cilvēku tās ir galvenais pārtikas produkts; tā kā trīs ceturtdaļas no pasaules lielākajām pilsētām atrodas pie jūras; |
| --- | --- |

M.

La tā kā vairāk nekā 70 % pasaules virsmas klāj okeāni; tā kā okeānos ietilpst vairāk nekā 97 % visas planētas ūdens; tā kā okeāni nodrošina 99 % apdzīvojamās platības uz Zemes; tā kā zivis ir procentuāli vislielākais cilvēku pārtikā izmantojamais olbaltumvielu avots pasaulē, un 3,5 miljardiem cilvēku tās ir galvenais pārtikas produkts; tā kā trīs ceturtdaļas no pasaules lielākajām pilsētām atrodas pie jūras;

| N. | tā kā zinātnieku vienprātība IPCC Ceturtajā novērtējuma ziņojumā ļauj secināt, ka globālais SEG emisiju apjoms ir jāsamazina par 50—85 % salīdzinājumā ar 2000. gadu, lai izvairītos no nopietna apdraudējuma; tā kā šo mērķi būs arvien grūtāk sasniegt, ja globālais SEG emisiju apjoms līdz 2020. gadam un arī pēc tam turpinās palielināties; tā kā gandrīz visas dalībvalstis sekmīgi mēģina sasniegt pašu noteiktos mērķus ES kopējo pienākumu izpildei, tā palielinot iespēju, ka ES līdz 2012. gadam sasniegs Kioto noteikto mērķi; tā kā pēc 2012. gada dalībvalstīm tomēr būs vēl vērienīgāk jāsamazina SEG emisijas, lai rūpnieciski attīstītās valstis kopīgi sasniegtu iepriekšminētās Eiropadomes 2007. gada 8. un 9. marta sanāksmē pieņemtos mērķus — līdz 2050. gadam samazinātu SEG emisiju apjomu par 60—80 % salīdzinājumā ar 1990. gadu; |
| --- | --- |

N.

tā kā zinātnieku vienprātība IPCC Ceturtajā novērtējuma ziņojumā ļauj secināt, ka globālais SEG emisiju apjoms ir jāsamazina par 50—85 % salīdzinājumā ar 2000. gadu, lai izvairītos no nopietna apdraudējuma; tā kā šo mērķi būs arvien grūtāk sasniegt, ja globālais SEG emisiju apjoms līdz 2020. gadam un arī pēc tam turpinās palielināties; tā kā gandrīz visas dalībvalstis sekmīgi mēģina sasniegt pašu noteiktos mērķus ES kopējo pienākumu izpildei, tā palielinot iespēju, ka ES līdz 2012. gadam sasniegs Kioto noteikto mērķi; tā kā pēc 2012. gada dalībvalstīm tomēr būs vēl vērienīgāk jāsamazina SEG emisijas, lai rūpnieciski attīstītās valstis kopīgi sasniegtu iepriekšminētās Eiropadomes 2007. gada 8. un 9. marta sanāksmē pieņemtos mērķus — līdz 2050. gadam samazinātu SEG emisiju apjomu par 60—80 % salīdzinājumā ar 1990. gadu;

| O. | tā kā IPCC Ceturtais novērtējuma ziņojums liecina — lai nodrošinātu pozitīvu saiti starp sasilšanu un oglekli absorbējošām sauszemes un okeānu ekosistēmām, emisijas, iespējams, nāksies turpmāk būtiski samazināt, lai stabilizētu SEG koncentrāciju; |
| --- | --- |

O.

tā kā IPCC Ceturtais novērtējuma ziņojums liecina — lai nodrošinātu pozitīvu saiti starp sasilšanu un oglekli absorbējošām sauszemes un okeānu ekosistēmām, emisijas, iespējams, nāksies turpmāk būtiski samazināt, lai stabilizētu SEG koncentrāciju;

| P. | tā kā ES ir politiska vienprātība attiecībā uz to, ka ir ļoti svarīgi sasniegt stratēģisko mērķi ierobežot globālās vidējās temperatūras pieaugumu tā, lai tas nepārsniedz 2 oC salīdzinājumā ar temperatūru pirms rūpniecības laikmeta; tā kā globālā temperatūra pagājušā gadsimta laikā jau ir palielinājusies par 0,74 oC, un tā nenovēršami paaugstināsies vēl par 0,5—0,7 oC pagātnē radīto emisiju dēļ; |
| --- | --- |

P.

tā kā ES ir politiska vienprātība attiecībā uz to, ka ir ļoti svarīgi sasniegt stratēģisko mērķi ierobežot globālās vidējās temperatūras pieaugumu tā, lai tas nepārsniedz 2 oC salīdzinājumā ar temperatūru pirms rūpniecības laikmeta; tā kā globālā temperatūra pagājušā gadsimta laikā jau ir palielinājusies par 0,74 oC, un tā nenovēršami paaugstināsies vēl par 0,5—0,7 oC pagātnē radīto emisiju dēļ;

| Q. | tā kā, saskaņā ar IPCC Ceturto novērtējuma ziņojumu, globālais SEG emisiju apjoms salīdzinājumā ar attiecīgo apjomu pirms rūpniecības laikmeta ir palielinājies un joprojām palielinās straujāk nekā jebkad, no 1970. līdz 2004. gadam cilvēku darbības dēļ pieaugot par 70 %, turklāt krietni — par 24 % — pieaugot kopš 1990. gada; tā kā reģionālās klimata pārmaiņas, kas izpaužas kā temperatūras paaugstināšanās, izmaiņas lietus un vēja struktūrā un aizvien lielāks ūdens trūkums, jau ietekmējušas daudzas ekosistēmas visos kontinentos un lielākajā daļā okeānu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā, saskaņā ar IPCC Ceturto novērtējuma ziņojumu, globālais SEG emisiju apjoms salīdzinājumā ar attiecīgo apjomu pirms rūpniecības laikmeta ir palielinājies un joprojām palielinās straujāk nekā jebkad, no 1970. līdz 2004. gadam cilvēku darbības dēļ pieaugot par 70 %, turklāt krietni — par 24 % — pieaugot kopš 1990. gada; tā kā reģionālās klimata pārmaiņas, kas izpaužas kā temperatūras paaugstināšanās, izmaiņas lietus un vēja struktūrā un aizvien lielāks ūdens trūkums, jau ietekmējušas daudzas ekosistēmas visos kontinentos un lielākajā daļā okeānu;

| R. | tā kā klimata sistēmai ir svarīgs kopējais kumulētais siltumnīcefekta gāzu apjoms, kas ir nonācis atmosfērā, nevis salīdzinošais emisiju vai to samazinājuma apjoms, tātad, lai novērstu bīstamas klimata pārmaiņas, nozīmīgākais noteicošais faktors ir kopējais SEG emisiju apjoms, kas veidosies tuvākajos gados un desmitgadēs; |
| --- | --- |

R.

tā kā klimata sistēmai ir svarīgs kopējais kumulētais siltumnīcefekta gāzu apjoms, kas ir nonācis atmosfērā, nevis salīdzinošais emisiju vai to samazinājuma apjoms, tātad, lai novērstu bīstamas klimata pārmaiņas, nozīmīgākais noteicošais faktors ir kopējais SEG emisiju apjoms, kas veidosies tuvākajos gados un desmitgadēs;

| S. | tā kā IPCC Ceturtajā novērtējuma ziņojumā pirmo reizi ir apkopotas līdz šim dokumentētās plaša mēroga sekas, ko rada pārmaiņas pašreizējā Eiropas klimatā, piemēram, ledāju kušana, ilgstošāki veģetācijas periodi, izmaiņas sugu izplatības areālos, kā arī vēl nebijuši spēcīgu karstuma periodu ietekme uz veselību; tā kā novērotās pārmaiņas sakrīt ar tām, ko prognozē turpmākām klimata pārmaiņām; tā kā dažas turpmāko klimata pārmaiņu sekas Eiropai kopumā būs nelabvēlīgas, ietekmēs gandrīz katru reģionu un radīs problēmas sociālekonomiskām nozarēm; tā kā ir sagaidāms, ka klimata pārmaiņu ietekmē vēl vairāk palielināsies Eiropas reģionu noslāņošanās dabas resursu ziņā, piem., ūdens resursu pieejamības ziņā; |
| --- | --- |

S.

tā kā IPCC Ceturtajā novērtējuma ziņojumā pirmo reizi ir apkopotas līdz šim dokumentētās plaša mēroga sekas, ko rada pārmaiņas pašreizējā Eiropas klimatā, piemēram, ledāju kušana, ilgstošāki veģetācijas periodi, izmaiņas sugu izplatības areālos, kā arī vēl nebijuši spēcīgu karstuma periodu ietekme uz veselību; tā kā novērotās pārmaiņas sakrīt ar tām, ko prognozē turpmākām klimata pārmaiņām; tā kā dažas turpmāko klimata pārmaiņu sekas Eiropai kopumā būs nelabvēlīgas, ietekmēs gandrīz katru reģionu un radīs problēmas sociālekonomiskām nozarēm; tā kā ir sagaidāms, ka klimata pārmaiņu ietekmē vēl vairāk palielināsies Eiropas reģionu noslāņošanās dabas resursu ziņā, piem., ūdens resursu pieejamības ziņā;

| T. | tā kā ir sagaidāms, ka klimata pārmaiņas un masveida urbanizācija, pieaugot iedzīvotāju skaitam, veicinās pilsētas “karstuma zonu” veidošanos, kas tiešā veidā nelabvēlīgi ietekmēs pilsētas iedzīvotāju veselību un labklājību; |
| --- | --- |

T.

tā kā ir sagaidāms, ka klimata pārmaiņas un masveida urbanizācija, pieaugot iedzīvotāju skaitam, veicinās pilsētas “karstuma zonu” veidošanos, kas tiešā veidā nelabvēlīgi ietekmēs pilsētas iedzīvotāju veselību un labklājību;

| U. | tā kā ar pašreizējo politiku klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanai un attiecīgo ilgtspējīgas attīstības praksi, kas jebkurā gadījumā ir intensīvāk jāīsteno, tomēr nepietiks, lai nākamajās desmitgadēs samazinātu globālo SEG emisiju apjomu; tā kā, atbilstīgi zinātnieku ieteikumiem, līdz 2015. gadam, kad globālo emisiju apjomam vajadzētu sasniegt maksimumu, vēl ir iespējams veiksmīgi stabilizēt globālo SEG koncentrāciju līdz līmenim, kas nodrošina 50 % iespēju kontrolēt klimata pārmaiņas tā, lai temperatūras paaugstināšanās nepārsniegtu 2 oC; |
| --- | --- |

U.

tā kā ar pašreizējo politiku klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanai un attiecīgo ilgtspējīgas attīstības praksi, kas jebkurā gadījumā ir intensīvāk jāīsteno, tomēr nepietiks, lai nākamajās desmitgadēs samazinātu globālo SEG emisiju apjomu; tā kā, atbilstīgi zinātnieku ieteikumiem, līdz 2015. gadam, kad globālo emisiju apjomam vajadzētu sasniegt maksimumu, vēl ir iespējams veiksmīgi stabilizēt globālo SEG koncentrāciju līdz līmenim, kas nodrošina 50 % iespēju kontrolēt klimata pārmaiņas tā, lai temperatūras paaugstināšanās nepārsniegtu 2 oC;

| V. | tā kā Trešā darba grupa, kas palīdzēja sagatavot IPCC Ceturto novērtējuma ziņojumu, ir norādījusi — lai nodrošinātu IPCC līdz šim noteikto zemāko apjomu un attiecīgi ierobežotu iespējamo kaitējumu, visām I pielikumā minētajām UNFCCC dalībvalstīm līdz 2020. gadam nāktos par 25—40 % samazināt emisiju apjomu salīdzinājumā ar 1990. gada rādītājiem; |
| --- | --- |

V.

tā kā Trešā darba grupa, kas palīdzēja sagatavot IPCC Ceturto novērtējuma ziņojumu, ir norādījusi — lai nodrošinātu IPCC līdz šim noteikto zemāko apjomu un attiecīgi ierobežotu iespējamo kaitējumu, visām I pielikumā minētajām UNFCCC dalībvalstīm līdz 2020. gadam nāktos par 25—40 % samazināt emisiju apjomu salīdzinājumā ar 1990. gada rādītājiem;

| W. | tā kā nākamais IPCC novērtējuma ziņojums, iespējams, tiks publicēts tikai 2012. vai 2013. gadā; tā kā tā kā profesionāli recenzēti zinātniskie raksti un zinātniskie pētījumi, kas veikti valdību uzdevumā vai ko veikušas starptautiskas organizācijas vai ANO institūcijas, piemēram, ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO), ANO Vides programma (UNEP), ANO Attīstības programma (UNDP), Pasaules Meteoroloģijas organizācija (PMO) vai Pasaules Veselības organizācija (PVO), sniedz papildu zināšanas un ievērojami veicina izpratni par pašreizējo un turpmāko klimata pārmaiņu ietekmi uz cilvēkiem un vidi, kā arī par iespējām pielāgoties klimata pārmaiņām un tās mazināt; |
| --- | --- |

W.

tā kā nākamais IPCC novērtējuma ziņojums, iespējams, tiks publicēts tikai 2012. vai 2013. gadā; tā kā tā kā profesionāli recenzēti zinātniskie raksti un zinātniskie pētījumi, kas veikti valdību uzdevumā vai ko veikušas starptautiskas organizācijas vai ANO institūcijas, piemēram, ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO), ANO Vides programma (UNEP), ANO Attīstības programma (UNDP), Pasaules Meteoroloģijas organizācija (PMO) vai Pasaules Veselības organizācija (PVO), sniedz papildu zināšanas un ievērojami veicina izpratni par pašreizējo un turpmāko klimata pārmaiņu ietekmi uz cilvēkiem un vidi, kā arī par iespējām pielāgoties klimata pārmaiņām un tās mazināt;

| X. | tā kā lielākajā daļā šo papildus veikto pētījumu uzsvērts, ka ir nekavējoties jārīkojas, lai apturētu globālo sasilšanu; tā kā, saskaņā ar jaunākajiem, 2007. gada decembrī publicētajiem PMO datiem, pēdējā desmitgade (no 1998. līdz 2007. gadam) ir bijusi siltākā līdz šim oficiāli reģistrētā desmitgade, un 2007. gads tiks reģistrēts kā viens no desmit siltākajiem gadiem, kad, saskaņā ar aplēsēm, gaisa temperatūra par 0,41 oC pārsniedza ilgtermiņā noteiktus vidējās temperatūras rādītājus, 2007. gadā gaisa temperatūra janvārī un aprīlī atsevišķās Eiropas daļās pat par 4 oC pārsniedza ilgtermiņā noteiktus mēneša vidējās temperatūras rādītājus; |
| --- | --- |

X.

tā kā lielākajā daļā šo papildus veikto pētījumu uzsvērts, ka ir nekavējoties jārīkojas, lai apturētu globālo sasilšanu; tā kā, saskaņā ar jaunākajiem, 2007. gada decembrī publicētajiem PMO datiem, pēdējā desmitgade (no 1998. līdz 2007. gadam) ir bijusi siltākā līdz šim oficiāli reģistrētā desmitgade, un 2007. gads tiks reģistrēts kā viens no desmit siltākajiem gadiem, kad, saskaņā ar aplēsēm, gaisa temperatūra par 0,41 oC pārsniedza ilgtermiņā noteiktus vidējās temperatūras rādītājus, 2007. gadā gaisa temperatūra janvārī un aprīlī atsevišķās Eiropas daļās pat par 4 oC pārsniedza ilgtermiņā noteiktus mēneša vidējās temperatūras rādītājus;

| Y. | tā kā globālā sasilšana un klimata pārmaiņu dažādie aspekti ir jāskata, ņemot vērā arī citas pasaules mēroga problēmas, piemēram, nabadzību vai pasaulē aktuālus veselības jautājumus, jo temperatūras paaugstināšanās, sausums, plūdi, jūras līmeņa paaugstināšanās un aizvien biežākas ārkārtējas klimata parādības saasinās šīs problēmas; tā kā klimata pārmaiņas varētu kaitēt valstu ilgspējīgai attīstībai un spējai sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus, tā kā klimata pārmaiņas varētu nopietni apdraudēt veiksmīgas attīstības scenārijus, tāpēc šīs problēmas risināšanai ir vajadzīga vispārēja starptautiska sadarbība, |
| --- | --- |

Y.

tā kā globālā sasilšana un klimata pārmaiņu dažādie aspekti ir jāskata, ņemot vērā arī citas pasaules mēroga problēmas, piemēram, nabadzību vai pasaulē aktuālus veselības jautājumus, jo temperatūras paaugstināšanās, sausums, plūdi, jūras līmeņa paaugstināšanās un aizvien biežākas ārkārtējas klimata parādības saasinās šīs problēmas; tā kā klimata pārmaiņas varētu kaitēt valstu ilgspējīgai attīstībai un spējai sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus, tā kā klimata pārmaiņas varētu nopietni apdraudēt veiksmīgas attīstības scenārijus, tāpēc šīs problēmas risināšanai ir vajadzīga vispārēja starptautiska sadarbība,

| 1. | mudina UNFCCC puses Bali konferencē atzīt IPCC Ceturto novērtējuma ziņojumu par vispusīgāko un ietekmīgāko līdz šim veikto klimata pārmaiņu novērtējumu, kas sniedz integrētu zinātnisku, tehnisku un sociālekonomisku skatījumu uz aktuālajām problēmām, kā arī mudina valstis pamatoties uz ziņojumā sniegto informāciju, izstrādājot un īstenojot savu politiku klimata pārmaiņu jomā; |
| --- | --- |

1.

mudina UNFCCC puses Bali konferencē atzīt IPCC Ceturto novērtējuma ziņojumu par vispusīgāko un ietekmīgāko līdz šim veikto klimata pārmaiņu novērtējumu, kas sniedz integrētu zinātnisku, tehnisku un sociālekonomisku skatījumu uz aktuālajām problēmām, kā arī mudina valstis pamatoties uz ziņojumā sniegto informāciju, izstrādājot un īstenojot savu politiku klimata pārmaiņu jomā;

| 2. | ir pārliecināts, ka zinātne progresē, vispāratzītas zināšanas un hipotēzes pretstatot konkurējošām idejām, kā arī nodrošinot salīdzinošu zinātnisko vērtējumu; pauž atzinību IPCC par padarīto darbu un to, ka šajā darbā tā spējusi iesaistīt tūkstošiem zinātnieku; uzskata, ka IPCC nopietni jāapsver jauni argumenti, lai arī turpmāk garantētu, ka tās veiktie pētījumi ir ticami un kvalitatīvi; |
| --- | --- |

2.

ir pārliecināts, ka zinātne progresē, vispāratzītas zināšanas un hipotēzes pretstatot konkurējošām idejām, kā arī nodrošinot salīdzinošu zinātnisko vērtējumu; pauž atzinību IPCC par padarīto darbu un to, ka šajā darbā tā spējusi iesaistīt tūkstošiem zinātnieku; uzskata, ka IPCC nopietni jāapsver jauni argumenti, lai arī turpmāk garantētu, ka tās veiktie pētījumi ir ticami un kvalitatīvi;

| 3. | uzskata klimata pārmaiņu zinātni par pietiekami stabilu un uzsver savu apņemšanos sasniegt ES stratēģisko mērķi — ierobežot planētas vidējās temperatūras pieaugumu, lai tas nepārsniedz 2 oC salīdzinājumā ar attiecīgo līmeni pirms rūpniecības laikmeta, un tādēļ, saskaņā ar vairākiem zinātniskiem ziņojumiem, kas paredz, ka to var sasniegt aptuveni ar 50% iespējamību, ja SEG koncentrācija atmosfērā ir 400—450 ppm CO2 ekvivalenta, un saskaņā ar IPCC Ceturto ziņojumu, rūpnieciski attīstītajām valstīm līdz 2020. gadam par 25—40% nāksies samazināt savu SEG emisiju apjomu salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni; neatkarīgi no iepriekšminētā uzskata, ka, cenšoties apturēt emisiju apjoma turpmāku pieaugumu, faktiski ir jādara viss iespējamais, lai ne tuvu nepārsniegtu 2 oC mērķi, jo jau šāds sasilšanas līmenis spēcīgi ietekmētu sabiedrības un indivīdu dzīvesveidu un arī radītu būtiskas pārmaiņas ekosistēmās un ūdens resursos; |
| --- | --- |

3.

uzskata klimata pārmaiņu zinātni par pietiekami stabilu un uzsver savu apņemšanos sasniegt ES stratēģisko mērķi — ierobežot planētas vidējās temperatūras pieaugumu, lai tas nepārsniedz 2 oC salīdzinājumā ar attiecīgo līmeni pirms rūpniecības laikmeta, un tādēļ, saskaņā ar vairākiem zinātniskiem ziņojumiem, kas paredz, ka to var sasniegt aptuveni ar 50% iespējamību, ja SEG koncentrācija atmosfērā ir 400—450 ppm CO2 ekvivalenta, un saskaņā ar IPCC Ceturto ziņojumu, rūpnieciski attīstītajām valstīm līdz 2020. gadam par 25—40% nāksies samazināt savu SEG emisiju apjomu salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni; neatkarīgi no iepriekšminētā uzskata, ka, cenšoties apturēt emisiju apjoma turpmāku pieaugumu, faktiski ir jādara viss iespējamais, lai ne tuvu nepārsniegtu 2 oC mērķi, jo jau šāds sasilšanas līmenis spēcīgi ietekmētu sabiedrības un indivīdu dzīvesveidu un arī radītu būtiskas pārmaiņas ekosistēmās un ūdens resursos;

| 4. | atzīst, ka prognozes 2050. gadam uzskatāmi pierāda, ka jārīkojas nekavējoties; uzsver, ka pēdējais brīdis samazināt klimata pārmaiņas, sasniedzot 2 oC mērķi, ir nākošās desmitgades vidus; |
| --- | --- |

4.

atzīst, ka prognozes 2050. gadam uzskatāmi pierāda, ka jārīkojas nekavējoties; uzsver, ka pēdējais brīdis samazināt klimata pārmaiņas, sasniedzot 2 oC mērķi, ir nākošās desmitgades vidus;

| 5. | uzsver, ka, pieaugot cilvēku izraisīto siltumnīcefekta gāzu emisijām, tiks krasi ietekmētas un nopietni apdraudētas jūras ekosistēmas, resursi un zvejnieki un ka, notiekot ievērojamām ūdens temperatūras izmaiņām, var notikt izmaiņas jūras organismu populācijā (migrācijas), tai skaitā svešzemju sugu invāzija un vietējo sugu izzušana; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka, pieaugot cilvēku izraisīto siltumnīcefekta gāzu emisijām, tiks krasi ietekmētas un nopietni apdraudētas jūras ekosistēmas, resursi un zvejnieki un ka, notiekot ievērojamām ūdens temperatūras izmaiņām, var notikt izmaiņas jūras organismu populācijā (migrācijas), tai skaitā svešzemju sugu invāzija un vietējo sugu izzušana;

| 6. | uzsver, ka visos kontinentos un vairumā okeānu gūtie zinātniskie pierādījumi liecina, ka rūpnieciski attīstīto valstu pagātnē radīto oglekļa emisiju rezultātā reģionālās klimata pārmaiņas jau ir ietekmējušas daudzas ekosistēmas; uzsver — ir zinātniski pierādīts, ka globālo sasilšanu daļēji izraisījusi cilvēku darbība un ka apkopotās zināšanas jau pietiekami pārliecinoši pierāda, ka svārstības Zemes atmosfērā ir antropogēnas izcelsmes; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka visos kontinentos un vairumā okeānu gūtie zinātniskie pierādījumi liecina, ka rūpnieciski attīstīto valstu pagātnē radīto oglekļa emisiju rezultātā reģionālās klimata pārmaiņas jau ir ietekmējušas daudzas ekosistēmas; uzsver — ir zinātniski pierādīts, ka globālo sasilšanu daļēji izraisījusi cilvēku darbība un ka apkopotās zināšanas jau pietiekami pārliecinoši pierāda, ka svārstības Zemes atmosfērā ir antropogēnas izcelsmes;

| 7. | uzsver — prognozētā okeānu acidifikācija CO2 emisiju lielāka apjoma dēļ var ļoti nopietni ietekmēt jūras ekosistēmas, un prasa turpināt pētījumus šajā jomā, lai nodrošinātu labāku problēmas izpratni un noteiktu tās ietekmi uz attiecīgo politikas stratēģiju; |
| --- | --- |

7.

uzsver — prognozētā okeānu acidifikācija CO2 emisiju lielāka apjoma dēļ var ļoti nopietni ietekmēt jūras ekosistēmas, un prasa turpināt pētījumus šajā jomā, lai nodrošinātu labāku problēmas izpratni un noteiktu tās ietekmi uz attiecīgo politikas stratēģiju;

| 8. | uzsver, ka zinātnisko pētījumu dati skaidri liecina par tuvākajā nākotnē gaidāmām klimata pārmaiņām, kas atšķirīgi ietekmēs dažādus reģionus, un pierāda, ka globālā sasilšana ir gan valstu attīstības, gan globāls vides jautājums, no kura visvairāk cieš nabadzīgie cilvēki un jaunattīstības valstis; uzskata, ka pielāgošanās pasākumi, kas vērsti uz nenovēršamās globālās sasilšanas seku pārvaldību, kuru iemesls ir rūpnieciski attīstīto valstu vēsturiskās emisijas, ir tikpat svarīgi kā intensīvi centieni mazināt klimata pārmaiņas, lai novērstu turpmāku nekontrolētu globālo sasilšanu; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka zinātnisko pētījumu dati skaidri liecina par tuvākajā nākotnē gaidāmām klimata pārmaiņām, kas atšķirīgi ietekmēs dažādus reģionus, un pierāda, ka globālā sasilšana ir gan valstu attīstības, gan globāls vides jautājums, no kura visvairāk cieš nabadzīgie cilvēki un jaunattīstības valstis; uzskata, ka pielāgošanās pasākumi, kas vērsti uz nenovēršamās globālās sasilšanas seku pārvaldību, kuru iemesls ir rūpnieciski attīstīto valstu vēsturiskās emisijas, ir tikpat svarīgi kā intensīvi centieni mazināt klimata pārmaiņas, lai novērstu turpmāku nekontrolētu globālo sasilšanu;

| 9. | uzskata, ka temperatūras, skābekļa satura, sāļuma, pH, hlorofila un vēja virziena maiņas tendences kļūs redzamas tikai pēc daudziem gadiem; uzsver to, ka ir nepieciešami sērijveida dati un visaptveroša okeānu un jūru gultnes novērošana, lai varētu izskaidrot vietēja mēroga izmaiņas, kas ietekmē zivsaimniecību, jo mainās mūsu spēja atklāt ekosistēmas izmaiņu cēloņus un sekas; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka temperatūras, skābekļa satura, sāļuma, pH, hlorofila un vēja virziena maiņas tendences kļūs redzamas tikai pēc daudziem gadiem; uzsver to, ka ir nepieciešami sērijveida dati un visaptveroša okeānu un jūru gultnes novērošana, lai varētu izskaidrot vietēja mēroga izmaiņas, kas ietekmē zivsaimniecību, jo mainās mūsu spēja atklāt ekosistēmas izmaiņu cēloņus un sekas;

| 10. | uzsver — “vājie punkti”, kas inter alia ir Amazones mūžamežu bojāeja, Grenlandes ledāju un rietumu Antarktikas ledus segas kušana, Indijas okeāna musonu cikla sabrukums un metāna masveida emisija no Sibīrijas tundras, ir grūti prognozējami, taču pašreizējos klimata pārmaiņu apstākļos visi šie procesi, iespējams, var sasniegt lūzuma punktu jau šajā gadsimtā; uzsver — lai novērstu šos “vājos punktus”, būs jāveic spēcīgāki pasākumi ietekmes mazināšanai, nekā norādīts IPCC Ceturtajā novērtējuma ziņojumā; |
| --- | --- |

10.

uzsver — “vājie punkti”, kas inter alia ir Amazones mūžamežu bojāeja, Grenlandes ledāju un rietumu Antarktikas ledus segas kušana, Indijas okeāna musonu cikla sabrukums un metāna masveida emisija no Sibīrijas tundras, ir grūti prognozējami, taču pašreizējos klimata pārmaiņu apstākļos visi šie procesi, iespējams, var sasniegt lūzuma punktu jau šajā gadsimtā; uzsver — lai novērstu šos “vājos punktus”, būs jāveic spēcīgāki pasākumi ietekmes mazināšanai, nekā norādīts IPCC Ceturtajā novērtējuma ziņojumā;

| 11. | šajā sakarā atzinīgi vērtē COP 13 un COP/MOP 3 rezultātus, kuru pamatā ir vispāratzītas zinātniskās atziņas, un jo īpaši Bali konferencē pieņemto rīcības plānu, kas jāpārskata Pušu četrpadsmitajā konferencē 2008. gadā un kam pateicoties līdz 2009. gadam ir jāpanāk vienošanās par vispārēju sistēmu; atzinīgi vērtē arī Tehnoloģiju nodošanas ekspertu grupai doto uzdevumu novērtēt nepilnības un šķēršļus, kas kavē jaunattīstības valstīm piešķirto finanšu resursu izmantošanu un pieejamību, tā reaģējot uz šo valstu apņemšanos izmērāmā, pārskatāmā un pārbaudāmā veidā īstenot katrai valstij atbilstošus pasākumos klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanai; tāpat atzinīgi vērtē Pielāgošanās fonda izveidošanu un mežu iekļaušanu jaunajā nolīgumā par klimata aizsardzību, lai novērstu mežu turpmāku izciršanu un oglekļa emisijas, ko izraisa meža vai kūdrāju ugunsgrēki, kuri turklāt nodara milzīgus postījumus vietējām pašvaldībām, pat tik lielā mērā, ka nelikumīgā vai daļēji likumīgā veidā piespiedu kārtā tiek atsavināta tām piederošā zeme; |
| --- | --- |

11.

šajā sakarā atzinīgi vērtē COP 13 un COP/MOP 3 rezultātus, kuru pamatā ir vispāratzītas zinātniskās atziņas, un jo īpaši Bali konferencē pieņemto rīcības plānu, kas jāpārskata Pušu četrpadsmitajā konferencē 2008. gadā un kam pateicoties līdz 2009. gadam ir jāpanāk vienošanās par vispārēju sistēmu; atzinīgi vērtē arī Tehnoloģiju nodošanas ekspertu grupai doto uzdevumu novērtēt nepilnības un šķēršļus, kas kavē jaunattīstības valstīm piešķirto finanšu resursu izmantošanu un pieejamību, tā reaģējot uz šo valstu apņemšanos izmērāmā, pārskatāmā un pārbaudāmā veidā īstenot katrai valstij atbilstošus pasākumos klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanai; tāpat atzinīgi vērtē Pielāgošanās fonda izveidošanu un mežu iekļaušanu jaunajā nolīgumā par klimata aizsardzību, lai novērstu mežu turpmāku izciršanu un oglekļa emisijas, ko izraisa meža vai kūdrāju ugunsgrēki, kuri turklāt nodara milzīgus postījumus vietējām pašvaldībām, pat tik lielā mērā, ka nelikumīgā vai daļēji likumīgā veidā piespiedu kārtā tiek atsavināta tām piederošā zeme;

| 12. | nepiekrīt zinātniski nepamatotiem centieniem atspoguļot par klimata pārmaiņu cēloņiem un sekām veikto pētījumu rezultātus kā apšaubāmus, neskaidrus vai apstrīdamus; taču saprot, ka zinātnes progresu vienmēr ir raksturojušas šaubas, to pakāpeniska kliedēšana un jaunu skaidrojumu vai modeļu meklējumi, kas neiekļaujas sava laika akadēmiskās zinātnes atziņās; |
| --- | --- |

12.

nepiekrīt zinātniski nepamatotiem centieniem atspoguļot par klimata pārmaiņu cēloņiem un sekām veikto pētījumu rezultātus kā apšaubāmus, neskaidrus vai apstrīdamus; taču saprot, ka zinātnes progresu vienmēr ir raksturojušas šaubas, to pakāpeniska kliedēšana un jaunu skaidrojumu vai modeļu meklējumi, kas neiekļaujas sava laika akadēmiskās zinātnes atziņās;

| 13. | tāpēc uzskata, ka turpmāki pētījumi, lai labāk izprastu globālās sasilšanas cēloņus un sekas, ir ļoti svarīgi atbildīgu lēmumu pieņemšanai; tomēr uzskata, ka līdz šim gūtās zināšanas ir pietiekamas, lai steidzami formulētu politiku, kas ļautu samazināt SEG emisiju apjomu tā, lai klimata pārmaiņas nepārsniegtu +2 oC, un pasākumus, kas ļauj pielāgoties pašreizējām klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

13.

tāpēc uzskata, ka turpmāki pētījumi, lai labāk izprastu globālās sasilšanas cēloņus un sekas, ir ļoti svarīgi atbildīgu lēmumu pieņemšanai; tomēr uzskata, ka līdz šim gūtās zināšanas ir pietiekamas, lai steidzami formulētu politiku, kas ļautu samazināt SEG emisiju apjomu tā, lai klimata pārmaiņas nepārsniegtu +2 oC, un pasākumus, kas ļauj pielāgoties pašreizējām klimata pārmaiņām;

| 14. | uzsver, ka nepieciešams vēl vairāk analizēt un pētīt klimata pārmaiņu radītās sekas, piemēram ietekmi uz ekonomisko konkurētspēju, enerģijas izmaksām un sociālo attīstību Eiropā, zemes izmantošanas, mežu un mežu izciršanas nozīmi, jūras vides nozīmi, kā arī aprēķināt rūpniecības nozares, kā arī transporta nozares ārējās ar klimatu saistītās izmaksas, tostarp attiecībā uz lidmašīnu radītā piesārņojuma kvantitatīvu noteikšanu; uzskata, ka nepieciešami turpmāki pētījumi, lai pielāgošanās un riska mazināšanas pasākumus iekļaut attīstības plānošanas un nabadzības mazināšanas politikas pasākumos; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka nepieciešams vēl vairāk analizēt un pētīt klimata pārmaiņu radītās sekas, piemēram ietekmi uz ekonomisko konkurētspēju, enerģijas izmaksām un sociālo attīstību Eiropā, zemes izmantošanas, mežu un mežu izciršanas nozīmi, jūras vides nozīmi, kā arī aprēķināt rūpniecības nozares, kā arī transporta nozares ārējās ar klimatu saistītās izmaksas, tostarp attiecībā uz lidmašīnu radītā piesārņojuma kvantitatīvu noteikšanu; uzskata, ka nepieciešami turpmāki pētījumi, lai pielāgošanās un riska mazināšanas pasākumus iekļaut attīstības plānošanas un nabadzības mazināšanas politikas pasākumos;

| 15. | atbalsta ierosinājumu arī turpmāk pētīt biodegvielas popularizēšanas politikas ietekmi un to, kā biodegvielas ražošana veicina mežu izciršanu, kultivēto zemes platību pieaugumu un pasaules nodrošinājumu ar pārtiku; |
| --- | --- |

15.

atbalsta ierosinājumu arī turpmāk pētīt biodegvielas popularizēšanas politikas ietekmi un to, kā biodegvielas ražošana veicina mežu izciršanu, kultivēto zemes platību pieaugumu un pasaules nodrošinājumu ar pārtiku;

| 16. | uzsver vajadzību pēc jūras zivju fizioloģijas un ekoloģijas izpētes, jo īpaši tropu apgabalos, kur ir veikts salīdzinoši maz pētījumu; norāda, ka uzkrājoties šādai informācijai, zinātnieki varēs izteikt precīzākas prognozes un rast attiecīgus risinājumus; uzskata, ka visas piezvejas nodošana zinātniskai analīzei varētu sniegt ievērojamu ieguldījumu mūsu informatīvās bāzes veidošanā; tāpat atzīst, ka ir jāturpina pētījumi par klimata pārmaiņu ietekmi uz jūras putnu populāciju barības pieejamību, vairošanos un izdzīvošanu; |
| --- | --- |

16.

uzsver vajadzību pēc jūras zivju fizioloģijas un ekoloģijas izpētes, jo īpaši tropu apgabalos, kur ir veikts salīdzinoši maz pētījumu; norāda, ka uzkrājoties šādai informācijai, zinātnieki varēs izteikt precīzākas prognozes un rast attiecīgus risinājumus; uzskata, ka visas piezvejas nodošana zinātniskai analīzei varētu sniegt ievērojamu ieguldījumu mūsu informatīvās bāzes veidošanā; tāpat atzīst, ka ir jāturpina pētījumi par klimata pārmaiņu ietekmi uz jūras putnu populāciju barības pieejamību, vairošanos un izdzīvošanu;

| 17. | uzskata, ka zinātnisku atziņu par cilvēku ietekmi uz globālo klimatu publiskošanai jābūt galvenajam faktoram plašākos pasākumos, lai veicinātu sabiedrības informētību un pēc tam gūtu un saglabātu sabiedrības atbalstu politiskiem pasākumiem oglekļa emisiju samazināšanai, piemēram, dažādiem darba tirgus dalībniekiem sadarbojoties, ne tikai rūpnieciski attīstītajās valstīs, bet arī jaunajās tirgus ekonomikas valstīs; prasa IPCC publicēt tā novērtējuma ziņojumu kopsavilkumu; turklāt uzskata, ka nepieciešamas individuālas dzīvesveida izmaiņas, ko var panākt ar izglītojošām programmām, skaidrojot globālās sasilšanas cēloņus un sekas; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka zinātnisku atziņu par cilvēku ietekmi uz globālo klimatu publiskošanai jābūt galvenajam faktoram plašākos pasākumos, lai veicinātu sabiedrības informētību un pēc tam gūtu un saglabātu sabiedrības atbalstu politiskiem pasākumiem oglekļa emisiju samazināšanai, piemēram, dažādiem darba tirgus dalībniekiem sadarbojoties, ne tikai rūpnieciski attīstītajās valstīs, bet arī jaunajās tirgus ekonomikas valstīs; prasa IPCC publicēt tā novērtējuma ziņojumu kopsavilkumu; turklāt uzskata, ka nepieciešamas individuālas dzīvesveida izmaiņas, ko var panākt ar izglītojošām programmām, skaidrojot globālās sasilšanas cēloņus un sekas;

| 18. | tāpēc prasa, lai zinātnieki un politiķi kopīgiem spēkiem veido izpratni un arī neoficiālā līmenī veicina atbalstu “sīkumiem, kas varētu būt nozīmīgi”, ņemot vērā, ka pat kopienas, kas labi spēj pielāgoties klimata pārmaiņu sekām, tomēr nav pasargātas no ārkārtējiem un iepriekš neparedzamiem notikumiem; |
| --- | --- |

18.

tāpēc prasa, lai zinātnieki un politiķi kopīgiem spēkiem veido izpratni un arī neoficiālā līmenī veicina atbalstu “sīkumiem, kas varētu būt nozīmīgi”, ņemot vērā, ka pat kopienas, kas labi spēj pielāgoties klimata pārmaiņu sekām, tomēr nav pasargātas no ārkārtējiem un iepriekš neparedzamiem notikumiem;

| 19. | uzsver, ka pašlaik trūkst izsmeļošas informācijas, kas vajadzīga izglītojošiem pasākumiem par dzīvesveidu, kurš neveicina oglekļa emisiju pieaugumu, jo cita starpā, piemēram, uz patēriņa precēm nav norādes par SEG ietekmi un nav SEG marķējuma, un šāda informācija ir jānodrošina nekavējoties; uzsver, ka ideālā gadījumā šādu iniciatīvu pamatā jābūt kopīgiem standartiem un ka jāņem vērā arī ievedumu radīto SEG emisiju apjoms; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka pašlaik trūkst izsmeļošas informācijas, kas vajadzīga izglītojošiem pasākumiem par dzīvesveidu, kurš neveicina oglekļa emisiju pieaugumu, jo cita starpā, piemēram, uz patēriņa precēm nav norādes par SEG ietekmi un nav SEG marķējuma, un šāda informācija ir jānodrošina nekavējoties; uzsver, ka ideālā gadījumā šādu iniciatīvu pamatā jābūt kopīgiem standartiem un ka jāņem vērā arī ievedumu radīto SEG emisiju apjoms;

| 20. | prasa, lai Klimata pārmaiņu pagaidu komiteja turpina darbu un, beidzoties pilnvaru laikam, sniedz Parlamentam attiecīgu ziņojumu ar ieteikumiem rīcībai vai iniciatīvām, kā arī pielāgošanās un riska mazināšanas pasākumiem, kas jāveic saistībā ar turpmāku integrētās ES politikas īstenošanu klimata pārmaiņu jomā atbilstīgi ES mērķim ierobežot planētas vidējās temperatūras pieaugumu, neļaujot tam pārsniegt 2 oC, un IPCC Ceturtā novērtējuma ziņojuma secinājumiem un ieteikumiem; |
| --- | --- |

20.

prasa, lai Klimata pārmaiņu pagaidu komiteja turpina darbu un, beidzoties pilnvaru laikam, sniedz Parlamentam attiecīgu ziņojumu ar ieteikumiem rīcībai vai iniciatīvām, kā arī pielāgošanās un riska mazināšanas pasākumiem, kas jāveic saistībā ar turpmāku integrētās ES politikas īstenošanu klimata pārmaiņu jomā atbilstīgi ES mērķim ierobežot planētas vidējās temperatūras pieaugumu, neļaujot tam pārsniegt 2 oC, un IPCC Ceturtā novērtējuma ziņojuma secinājumiem un ieteikumiem;

| 21. | aicina Komisiju, Padomi un Parlamentu visaugstākajā līmenī atbalstīt sarunas un dialogu par to, lai uz visām partnervalstīm pasaulē stratēģiski attiecinātu ES dalībvalstu vai ārpuskopienas valstu ļoti prasmīgi izstrādātas stratēģijas, principus un standartus, kas piemērojami zinātniskiem pētījumiem un ar klimata pārmaiņu problēmas risināšanu saistītai rīcībai atbilstīgi zinātnieku ieteikumiem; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju, Padomi un Parlamentu visaugstākajā līmenī atbalstīt sarunas un dialogu par to, lai uz visām partnervalstīm pasaulē stratēģiski attiecinātu ES dalībvalstu vai ārpuskopienas valstu ļoti prasmīgi izstrādātas stratēģijas, principus un standartus, kas piemērojami zinātniskiem pētījumiem un ar klimata pārmaiņu problēmas risināšanu saistītai rīcībai atbilstīgi zinātnieku ieteikumiem;

| 22. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

22.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 74 E., 20.3.2008., 652. lpp.

---

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/57 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/57

---

Turcijas 2007. gada progresa ziņojums

P6_TA(2008)0224

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija rezolūcija par Turcijas 2007. gada progresa ziņojumu (2007/2269(INI))

(2009/C 279 E/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas sagatavoto Turcijas 2007. gada progresa ziņojumu (SEC(2007)1436), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas sagatavoto Turcijas 2007. gada progresa ziņojumu (SEC(2007)1436),

| — | ņemot vērā tā iepriekšējo 2006. gada 27. septembra rezolūciju par Turcijas progresu ceļā uz pievienošanos (1) un 2007. gada 24. oktobra rezolūciju par ES un Turcijas attiecībām (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējo 2006. gada 27. septembra rezolūciju par Turcijas progresu ceļā uz pievienošanos (1) un 2007. gada 24. oktobra rezolūciju par ES un Turcijas attiecībām (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 6. jūlija rezolūciju (3) un 2007. gada 13. februāra rezolūciju (4) par sieviešu lomu sociālajā, ekonomiskajā un politiskajā dzīvē Turcijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 6. jūlija rezolūciju (3) un 2007. gada 13. februāra rezolūciju (4) par sieviešu lomu sociālajā, ekonomiskajā un politiskajā dzīvē Turcijā,

| — | ņemot vērā 2005. gada 3. oktobra sarunu programmu Turcijai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 3. oktobra sarunu programmu Turcijai,

| — | ņemot vērā 2008. gada 18. februāra Padomes lēmumu 2008/157/EK par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas ietverti Eiropas partnerībā ar Turcijas Republiku (5) (“Pievienošanās partnerība”), kā arī iepriekšējos Padomes 2001., 2003. un 2006. gada lēmumus par Pievienošanās partnerību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 18. februāra Padomes lēmumu 2008/157/EK par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas ietverti Eiropas partnerībā ar Turcijas Republiku (5) (“Pievienošanās partnerība”), kā arī iepriekšējos Padomes 2001., 2003. un 2006. gada lēmumus par Pievienošanās partnerību,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A6-0168/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A6-0168/2008),

| A. | tā kā pievienošanās sarunas ar Turciju tika uzsāktas 2005. gada 3. oktobrī pēc tam, kad Padome bija apstiprinājusi sarunu programmu, un tā kā šo sarunu uzsākšana ir sākuma punkts ilgam un atvērtam procesam; |
| --- | --- |

A.

tā kā pievienošanās sarunas ar Turciju tika uzsāktas 2005. gada 3. oktobrī pēc tam, kad Padome bija apstiprinājusi sarunu programmu, un tā kā šo sarunu uzsākšana ir sākuma punkts ilgam un atvērtam procesam;

| B. | tā kā Turcija ir apņēmusies veikt reformas, uzturēt labas kaimiņattiecības un īstenot pakāpenisku saskaņošanu ar ES, un tā kā šie centieni ir jāuztver kā iespēja Turcijai sevi turpmāk modernizēt; |
| --- | --- |

B.

tā kā Turcija ir apņēmusies veikt reformas, uzturēt labas kaimiņattiecības un īstenot pakāpenisku saskaņošanu ar ES, un tā kā šie centieni ir jāuztver kā iespēja Turcijai sevi turpmāk modernizēt;

| C. | tā kā saskaņā ar Eiropadomes 2006. gada decembra sanāksmes slēdzieniem pilnīga atbilstība Kopenhāgenas kritērijiem un ES integrācijas kapacitātei joprojām ir pamats uzņemšanai ES, kas ir kopiena, kuras pamatā ir kopējas vērtības; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Eiropadomes 2006. gada decembra sanāksmes slēdzieniem pilnīga atbilstība Kopenhāgenas kritērijiem un ES integrācijas kapacitātei joprojām ir pamats uzņemšanai ES, kas ir kopiena, kuras pamatā ir kopējas vērtības;

| D. | tā kā Komisija 2007. gada progresa ziņojumā secināja, ka Turcijā 2007. gadā attiecībā uz politiskajām reformām gūtie panākumi bija nelieli; |
| --- | --- |

D.

tā kā Komisija 2007. gada progresa ziņojumā secināja, ka Turcijā 2007. gadā attiecībā uz politiskajām reformām gūtie panākumi bija nelieli;

| E. | tā kā 2007. gadā ir stiprināta Turcijas demokrātija, ir ievēlēts jauns parlaments, kas pārstāv valsts politisko dažādību, un ir izveidota valdība, kurai piešķirtas plašas pilnvaras; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2007. gadā ir stiprināta Turcijas demokrātija, ir ievēlēts jauns parlaments, kas pārstāv valsts politisko dažādību, un ir izveidota valdība, kurai piešķirtas plašas pilnvaras;

| F. | tā kā Turcija joprojām nav īstenojusi noteikumus, kas paredzēti EK un Turcijas asociācijas nolīgumā un tā papildu protokolā; |
| --- | --- |

F.

tā kā Turcija joprojām nav īstenojusi noteikumus, kas paredzēti EK un Turcijas asociācijas nolīgumā un tā papildu protokolā;

| G. | tā kā 2007. gadā tika sāktas piecas sarunu sadaļas, |
| --- | --- |

G.

tā kā 2007. gadā tika sāktas piecas sarunu sadaļas,

Reformas virzībā uz demokrātisku un plaukstošu sabiedrību

| 1. | atzinīgi vērtē premjerministra R. T. Erdogan apņemšanos, ka 2008. gads būs reformu gads; mudina Turcijas valdību, izmantojot to, ka tai parlamentā ir pārliecinošs vairākums, pildīt savus solījumus, lai apņēmīgi īstenotu reformas, kuras ir būtiski nepieciešamas, lai Turcija kļūtu par modernu un plaukstošu demokrātiju, kuras pamatā ir laicīga valsts un plurālistiska sabiedrība; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē premjerministra R. T. Erdogan apņemšanos, ka 2008. gads būs reformu gads; mudina Turcijas valdību, izmantojot to, ka tai parlamentā ir pārliecinošs vairākums, pildīt savus solījumus, lai apņēmīgi īstenotu reformas, kuras ir būtiski nepieciešamas, lai Turcija kļūtu par modernu un plaukstošu demokrātiju, kuras pamatā ir laicīga valsts un plurālistiska sabiedrība;

| 2. | uzsver, ka šāda modernizācija, pirmkārt un galvenokārt, ir pašas Turcijas interesēs; atzīst arī, ka Eiropas Savienībai ir stratēģiski svarīgi, lai Turcija būtu stabila, demokrātiska un plaukstoša valsts; atkārtoti norāda, ka Pievienošanās partnerībā noteikto saistību izpilde ir būtiska gan Turcijai, gan turpmāko attiecību veidošanai ar ES; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka šāda modernizācija, pirmkārt un galvenokārt, ir pašas Turcijas interesēs; atzīst arī, ka Eiropas Savienībai ir stratēģiski svarīgi, lai Turcija būtu stabila, demokrātiska un plaukstoša valsts; atkārtoti norāda, ka Pievienošanās partnerībā noteikto saistību izpilde ir būtiska gan Turcijai, gan turpmāko attiecību veidošanai ar ES;

| 3. | uzsver viedokli, ka tikai tāda sabiedrība, kurā tiek ievērotas cilvēktiesības un pamatbrīvības un kuras pamatā ir demokrātija, tiesiskums un sociāli orientēta tirgus ekonomika, var attīstīties par mierīgu, stabilu un plaukstošu sabiedrību; |
| --- | --- |

3.

uzsver viedokli, ka tikai tāda sabiedrība, kurā tiek ievērotas cilvēktiesības un pamatbrīvības un kuras pamatā ir demokrātija, tiesiskums un sociāli orientēta tirgus ekonomika, var attīstīties par mierīgu, stabilu un plaukstošu sabiedrību;

| 4. | uzsver, ka ir svarīgi, lai Turcija vērstos pret dažādām diskriminācijas izpausmēm saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 13. pantu, kurā ir noteikta visu personu vienlīdzība neatkarīgi no to dzimuma, rases, etniskās izcelsmes, reliģiskās pārliecības vai ticības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka ir svarīgi, lai Turcija vērstos pret dažādām diskriminācijas izpausmēm saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 13. pantu, kurā ir noteikta visu personu vienlīdzība neatkarīgi no to dzimuma, rases, etniskās izcelsmes, reliģiskās pārliecības vai ticības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas;

| 5. | atzīmē neseno Pievienošanās partnerības pārskatīšanu; apzinās, ka šajā trešajā pārskatīšanā kopš 2001. gada lielākajā daļā jomu ir pagarinātas neizpildītās prioritātes uz turpmāku periodu; šajā posmā mudina Turcijas valdību ietvert savos reformu plānos partnerībā noteiktās prioritātes un termiņus, ņemot vērā, ka turpmāki kavējumi būtiski ietekmēs sarunu gaitu; |
| --- | --- |

5.

atzīmē neseno Pievienošanās partnerības pārskatīšanu; apzinās, ka šajā trešajā pārskatīšanā kopš 2001. gada lielākajā daļā jomu ir pagarinātas neizpildītās prioritātes uz turpmāku periodu; šajā posmā mudina Turcijas valdību ietvert savos reformu plānos partnerībā noteiktās prioritātes un termiņus, ņemot vērā, ka turpmāki kavējumi būtiski ietekmēs sarunu gaitu;

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka 2007. gadā demokrātija dominēja pār militāristu centieniem iejaukties politiskajā procesā; mudina Turcijas valdību veikt turpmākus sistemātiskus centienus, lai nodrošinātu, ka demokrātiski ievēlētā politiskā vadība uzņemas pilnīgu atbildību par iekšlietu, ārlietu un drošības politiku, tostarp arī attiecībā uz Kipru, un ka bruņotie spēki ievēro šo pienākumu, pilnībā un nepārprotami atzīstot civilo kontroli; jo īpaši norāda uz nepieciešamību īstenot pilnīgu parlamentāru uzraudzību pār militāro un aizsardzības politiku un visiem saistītajiem izdevumiem; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē to, ka 2007. gadā demokrātija dominēja pār militāristu centieniem iejaukties politiskajā procesā; mudina Turcijas valdību veikt turpmākus sistemātiskus centienus, lai nodrošinātu, ka demokrātiski ievēlētā politiskā vadība uzņemas pilnīgu atbildību par iekšlietu, ārlietu un drošības politiku, tostarp arī attiecībā uz Kipru, un ka bruņotie spēki ievēro šo pienākumu, pilnībā un nepārprotami atzīstot civilo kontroli; jo īpaši norāda uz nepieciešamību īstenot pilnīgu parlamentāru uzraudzību pār militāro un aizsardzības politiku un visiem saistītajiem izdevumiem;

| 7. | pauž bažas par Taisnības un attīstības partijas (AK Party) slēgšanu; sagaida, lai Turcijas konstitucionālā tiesa ievēro tiesiskuma principus, Eiropas standartus un vadlīnijas par politisko partiju aizliegšanu un darbības apturēšanu un līdzīgiem pasākumiem, ko 1999. gada 10. un 11. decembrī pieņēmusi Eiropas Padomes Venēcijas Komisija; lūdz Turcijas parlamentu pielāgot Konstitūciju šiem standartiem attiecībā uz politisko partiju aizliegšanu; |
| --- | --- |

7.

pauž bažas par Taisnības un attīstības partijas (AK Party) slēgšanu; sagaida, lai Turcijas konstitucionālā tiesa ievēro tiesiskuma principus, Eiropas standartus un vadlīnijas par politisko partiju aizliegšanu un darbības apturēšanu un līdzīgiem pasākumiem, ko 1999. gada 10. un 11. decembrī pieņēmusi Eiropas Padomes Venēcijas Komisija; lūdz Turcijas parlamentu pielāgot Konstitūciju šiem standartiem attiecībā uz politisko partiju aizliegšanu;

| 8. | aicina Turcijas valdību reformu īstenošanas laikā ievērot plurālismu un dažādību laicīgajā un demokrātiskajā Turcijā un mudina valdību un visas politiskās partijas konstruktīvi sadarboties, lai panāktu vienošanos par svarīgiem pasākumiem, kas saistīti ar valsts modernizāciju; |
| --- | --- |

8.

aicina Turcijas valdību reformu īstenošanas laikā ievērot plurālismu un dažādību laicīgajā un demokrātiskajā Turcijā un mudina valdību un visas politiskās partijas konstruktīvi sadarboties, lai panāktu vienošanos par svarīgiem pasākumiem, kas saistīti ar valsts modernizāciju;

| 9. | uzskata, ka Kriminālkodeksa 301. panta izmaiņas, ko Turcijas parlaments pieņēma 2008. gada 30. aprīlī, ir pirmais solis ceļā uz būtiskām izmaiņām šajā pantā, kā arī citos Kriminālkodeksa pantos, un ar nepacietību gaida turpmākos notikumus šajā sakarā; uzsver, ka gan teorētiski, gan praktiski ir jāpanāk progress attiecībā uz vārda brīvību; pauž nožēlu par to, ka 2007. gadā vēl vairāk ir palielinājies tādu personu skaits, pret kuriem ir ierosinātas lietas saskaņā ar tiesību aktiem, pieļaujot nevardarbīga viedokļa paušanas patvaļīgu ierobežošanu (6); uzskata, ka, atceļot 301. pantu un citus tiesību aktos ietvertos noteikumus, kuros ir noteikts nelikumīgs starptautiskajās tiesībās garantētās vārda brīvības aizliegums, tiktu panākts vislabākais risinājums, lai nodrošinātu, ka Turcija pilnībā garantē vārda brīvību un preses brīvību saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvencijā (ECTK) iekļautajiem standartiem; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka Kriminālkodeksa 301. panta izmaiņas, ko Turcijas parlaments pieņēma 2008. gada 30. aprīlī, ir pirmais solis ceļā uz būtiskām izmaiņām šajā pantā, kā arī citos Kriminālkodeksa pantos, un ar nepacietību gaida turpmākos notikumus šajā sakarā; uzsver, ka gan teorētiski, gan praktiski ir jāpanāk progress attiecībā uz vārda brīvību; pauž nožēlu par to, ka 2007. gadā vēl vairāk ir palielinājies tādu personu skaits, pret kuriem ir ierosinātas lietas saskaņā ar tiesību aktiem, pieļaujot nevardarbīga viedokļa paušanas patvaļīgu ierobežošanu (6); uzskata, ka, atceļot 301. pantu un citus tiesību aktos ietvertos noteikumus, kuros ir noteikts nelikumīgs starptautiskajās tiesībās garantētās vārda brīvības aizliegums, tiktu panākts vislabākais risinājums, lai nodrošinātu, ka Turcija pilnībā garantē vārda brīvību un preses brīvību saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvencijā (ECTK) iekļautajiem standartiem;

| 10. | atzinīgi vērtē Turcijas parlamenta nesen pieņemto likumu par fondiem; atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izskatīt jauno tekstu, un uzsver, ka tai ir jāanalizē, vai likums novērš visas nepilnības, ar kurām saskaras reliģiskās kopienas, kuru ticība nav musulmanisms, attiecībā uz īpašumu pārvaldību un iegādi, tostarp konfiscēto īpašumu, kas pārdots trešām pusēm; aicina Turcijas iestādes nodrošināt, lai šis likums tiek īstenots saskaņā ar ECTK un Eiropas Cilvēktiesību tiesas praksi; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē Turcijas parlamenta nesen pieņemto likumu par fondiem; atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izskatīt jauno tekstu, un uzsver, ka tai ir jāanalizē, vai likums novērš visas nepilnības, ar kurām saskaras reliģiskās kopienas, kuru ticība nav musulmanisms, attiecībā uz īpašumu pārvaldību un iegādi, tostarp konfiscēto īpašumu, kas pārdots trešām pusēm; aicina Turcijas iestādes nodrošināt, lai šis likums tiek īstenots saskaņā ar ECTK un Eiropas Cilvēktiesību tiesas praksi;

| 11. | pēc pozitīvās rīcības, pieņemot likumu par fondiem, mudina Turcijas valdību pildīt tās saistības attiecībā uz reliģijas brīvību, saskaņā ar ECTK un Eiropas Cilvēktiesību tiesas praksi nosakot juridisku sistēmu, kas ļauj visām reliģiskām kopienām darboties bez pārmērīgiem ierobežojumiem — jo īpaši attiecībā uz to juridisko statusu, garīdznieku apmācīšanu, hierarhijas ievēlēšanu, reliģisko izglītību un lūgšanu vietu būvniecību; aicina aizsargāt reliģisko un kultūras mantojumu; atkārtoti aicina nekavējoties no jauna atvērt grieķu pareizticīgo garīgo semināru “Halki” un atļaut publiski izmantot ekumeniskā patriarha garīdzniecības titulu; piekrīt bažām, ko 2007. gada 24. jūlijā pauda Padome par Turcijas Kasācijas tiesas lēmumu par ekumenisko patriarhātu, un cer, ka šis lēmums vairs nekavēs patriarhātu un citas reliģiskās kopienas, kuru ticība nav musulmanisms, izmantot tiesības, kas garantētas saskaņā ar ECTK; |
| --- | --- |

11.

pēc pozitīvās rīcības, pieņemot likumu par fondiem, mudina Turcijas valdību pildīt tās saistības attiecībā uz reliģijas brīvību, saskaņā ar ECTK un Eiropas Cilvēktiesību tiesas praksi nosakot juridisku sistēmu, kas ļauj visām reliģiskām kopienām darboties bez pārmērīgiem ierobežojumiem — jo īpaši attiecībā uz to juridisko statusu, garīdznieku apmācīšanu, hierarhijas ievēlēšanu, reliģisko izglītību un lūgšanu vietu būvniecību; aicina aizsargāt reliģisko un kultūras mantojumu; atkārtoti aicina nekavējoties no jauna atvērt grieķu pareizticīgo garīgo semināru “Halki” un atļaut publiski izmantot ekumeniskā patriarha garīdzniecības titulu; piekrīt bažām, ko 2007. gada 24. jūlijā pauda Padome par Turcijas Kasācijas tiesas lēmumu par ekumenisko patriarhātu, un cer, ka šis lēmums vairs nekavēs patriarhātu un citas reliģiskās kopienas, kuru ticība nav musulmanisms, izmantot tiesības, kas garantētas saskaņā ar ECTK;

| 12. | mudina Turcijas valdību prioritārā kārtā sākt politisku iniciatīvu, lai panāktu noturīgu risinājumu kurdu jautājumā, turklāt risinājuma pamatā var būt vienīgi taustāmi uzlabojumi attiecībā uz kultūras, ekonomiskajām un sociālajām iespējām, kas ir pieejamas kurdu izcelsmes iedzīvotājiem, tostarp reālas iespējas mācīties kurdu valodu valsts un privātajās skolās, izmantot to radio un televīzijā, ikdienas norisēs un saņemot sabiedriskos pakalpojumus; uzskata, ka Demokrātiskās sabiedrības partijas (DTP) darbības iespējamā aizliegšana nav tāds politiskais risinājums, kāds būtu vēlams; |
| --- | --- |

12.

mudina Turcijas valdību prioritārā kārtā sākt politisku iniciatīvu, lai panāktu noturīgu risinājumu kurdu jautājumā, turklāt risinājuma pamatā var būt vienīgi taustāmi uzlabojumi attiecībā uz kultūras, ekonomiskajām un sociālajām iespējām, kas ir pieejamas kurdu izcelsmes iedzīvotājiem, tostarp reālas iespējas mācīties kurdu valodu valsts un privātajās skolās, izmantot to radio un televīzijā, ikdienas norisēs un saņemot sabiedriskos pakalpojumus; uzskata, ka Demokrātiskās sabiedrības partijas (DTP) darbības iespējamā aizliegšana nav tāds politiskais risinājums, kāds būtu vēlams;

| 13. | aicina DTP partiju, tās parlamenta deputātus un mērus nepārprotami distancēties no Kurdistānas Strādnieku partijas (PKK) un konstruktīvi iesaistīties kurdu jautājuma politiska risinājuma atrašanā demokrātiskā Turcijas valstī; prasa arī Turcijas pārējo politisko partiju konstruktīvu līdzdalību kopējā mērķa sasniegšanā; |
| --- | --- |

13.

aicina DTP partiju, tās parlamenta deputātus un mērus nepārprotami distancēties no Kurdistānas Strādnieku partijas (PKK) un konstruktīvi iesaistīties kurdu jautājuma politiska risinājuma atrašanā demokrātiskā Turcijas valstī; prasa arī Turcijas pārējo politisko partiju konstruktīvu līdzdalību kopējā mērķa sasniegšanā;

| 14. | pauž nožēlu par daudziem gadījumiem, kad tiesā izskata lietas, kas ierosinātas pret ievēlētajiem mēriem un citiem politiķiem par to, ka viņi saziņā ir izmantojuši kurdu valodu vai ir pauduši viedokli kurdu jautājumā, kā piemēru minot tiesvedību, kuras rezultātā nesen tika notiesāta Leyla Zana un 53 DTP mēri; |
| --- | --- |

14.

pauž nožēlu par daudziem gadījumiem, kad tiesā izskata lietas, kas ierosinātas pret ievēlētajiem mēriem un citiem politiķiem par to, ka viņi saziņā ir izmantojuši kurdu valodu vai ir pauduši viedokli kurdu jautājumā, kā piemēru minot tiesvedību, kuras rezultātā nesen tika notiesāta Leyla Zana un 53 DTP mēri;

| 15. | atkārtoti norāda uz iepriekšējiem aicinājumiem Turcijas valdībai izveidot visaptverošu ģenerālplānu, lai veicinātu sociāli ekonomisko un kultūras attīstību Turcijas dienvidaustrumos, kur vairāk nekā puse iedzīvotāju joprojām dzīvo zem nabadzības sliekšņa; uzskata, ka šajā ģenerālplānā būtu arī jārisina sociālas, ekoloģiskas, kultūras un ģeopolitiskas problēmas, kas radušās Dienvidaustrumu Anatolijas projekta dēļ; prasa Komisijai saistīt Pirmspievienošanās palīdzības instrumentā (IPA)
   (7) ietverto reģionālās palīdzības komponentu ar šādas stratēģijas ātru sagatavošanu; |
| --- | --- |

15.

atkārtoti norāda uz iepriekšējiem aicinājumiem Turcijas valdībai izveidot visaptverošu ģenerālplānu, lai veicinātu sociāli ekonomisko un kultūras attīstību Turcijas dienvidaustrumos, kur vairāk nekā puse iedzīvotāju joprojām dzīvo zem nabadzības sliekšņa; uzskata, ka šajā ģenerālplānā būtu arī jārisina sociālas, ekoloģiskas, kultūras un ģeopolitiskas problēmas, kas radušās Dienvidaustrumu Anatolijas projekta dēļ; prasa Komisijai saistīt Pirmspievienošanās palīdzības instrumentā (IPA)
   (7) ietverto reģionālās palīdzības komponentu ar šādas stratēģijas ātru sagatavošanu;

| 16. | mudina Turcijas valdību izstrādāt vispusīgu valsts plānu, lai risinātu jautājumu par valsts iekšienē pārvietotām personām, tādējādi novēršot pašreizējās juridiskās un praktiskās nepilnības un nodrošinot finansiālu un cita veida atbalstu, kas vajadzīgs, lai pienācīgi risinātu minēto personu atgriešanās jautājumu un sniegtu kompensācijas; |
| --- | --- |

16.

mudina Turcijas valdību izstrādāt vispusīgu valsts plānu, lai risinātu jautājumu par valsts iekšienē pārvietotām personām, tādējādi novēršot pašreizējās juridiskās un praktiskās nepilnības un nodrošinot finansiālu un cita veida atbalstu, kas vajadzīgs, lai pienācīgi risinātu minēto personu atgriešanās jautājumu un sniegtu kompensācijas;

| 17. | atzīmē gaidāmo procesu, lai sagatavotu jaunu, pilsonisku konstitūciju; uzskata to par galveno iespēju, lai cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību iekļautu konstitūcijas pamatā; atkārtoti uzsver, ka ir jāizveido pārbaužu un līdzsvara sistēma, garantējot demokrātiju, tiesiskumu, sociālo kohēziju un reliģijas un valsts nodalīšanu; uzsver arī, ka jaunajā konstitūcijā ir jāietver dzimumu līdztiesības princips, jāizvairās no tādu neskaidru kritēriju izmantošanas kā vispārējā morāle, jāatturas uztvert sievietes galvenokārt tikai kā ģimenes vai kopienas locekles un jāapstiprina sieviešu cilvēktiesības, tostarp viņu seksuālās un reproduktīvās tiesības, kā viņu individuālās tiesības; |
| --- | --- |

17.

atzīmē gaidāmo procesu, lai sagatavotu jaunu, pilsonisku konstitūciju; uzskata to par galveno iespēju, lai cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību iekļautu konstitūcijas pamatā; atkārtoti uzsver, ka ir jāizveido pārbaužu un līdzsvara sistēma, garantējot demokrātiju, tiesiskumu, sociālo kohēziju un reliģijas un valsts nodalīšanu; uzsver arī, ka jaunajā konstitūcijā ir jāietver dzimumu līdztiesības princips, jāizvairās no tādu neskaidru kritēriju izmantošanas kā vispārējā morāle, jāatturas uztvert sievietes galvenokārt tikai kā ģimenes vai kopienas locekles un jāapstiprina sieviešu cilvēktiesības, tostarp viņu seksuālās un reproduktīvās tiesības, kā viņu individuālās tiesības;

| 18. | uzsver, ka šajā veidošanas procesā ir jābūt plašai pilsoniskās sabiedrības līdzdalībai, lai panāktu vienprātību par Turcijas konstitucionālo nākotni, iesaistot politiskās partijas, etniskās un reliģiskās minoritātes un sociālos partnerus; atzīmē iedzīvotāju daļas neapmierinātību un bažas par to, ka galvas lakatu nēsāšanas aizlieguma universitātēs atcelšana nebija daļa no plašākas reformas, kuras pamatā būtu visaptveroša apspriešanās ar pilsonisko sabiedrību; atkārtoti norāda uz tā agrāko ieteikumu, kas iekļauts iepriekš minētajā 2006. gada 27. septembra rezolūcijā par vēlēšanu pārstāvniecības slieksni; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka šajā veidošanas procesā ir jābūt plašai pilsoniskās sabiedrības līdzdalībai, lai panāktu vienprātību par Turcijas konstitucionālo nākotni, iesaistot politiskās partijas, etniskās un reliģiskās minoritātes un sociālos partnerus; atzīmē iedzīvotāju daļas neapmierinātību un bažas par to, ka galvas lakatu nēsāšanas aizlieguma universitātēs atcelšana nebija daļa no plašākas reformas, kuras pamatā būtu visaptveroša apspriešanās ar pilsonisko sabiedrību; atkārtoti norāda uz tā agrāko ieteikumu, kas iekļauts iepriekš minētajā 2006. gada 27. septembra rezolūcijā par vēlēšanu pārstāvniecības slieksni;

| 19. | atzīmē panākto progresu attiecībā uz tiesu varas efektivitāti; atzinīgi vērtē Turcijas valdības plānu īstenot reformu stratēģiju, kas ir paredzēta, lai stiprinātu tiesu varas neatkarību un objektivitāti, kā arī palielināt sabiedrības uzticību tiesu varai; uzskata, ka šajā stratēģijā prioritāri ir jānodrošina, lai tādu tiesību aktu interpretācija, kas ir saistīti ar cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, ir saskaņā ar ECTK standartiem; atzīmē, ka šo stratēģiju nevar sasniegt bez tālejošas tiesnešu pārkvalifikācijas programmas; pauž bažas par negatīvo attieksmi, ko noteiktas tiesu sistēmas iestādes izrāda pret starptautiskiem nolīgumiem attiecībā uz pamattiesībām un brīvībām un pret nolēmumiem, kurus Eiropas Cilvēktiesību tiesa ir pieņēmusi lietās, kas ierosinātas pret Turciju par ECTK pārkāpšanu; |
| --- | --- |

19.

atzīmē panākto progresu attiecībā uz tiesu varas efektivitāti; atzinīgi vērtē Turcijas valdības plānu īstenot reformu stratēģiju, kas ir paredzēta, lai stiprinātu tiesu varas neatkarību un objektivitāti, kā arī palielināt sabiedrības uzticību tiesu varai; uzskata, ka šajā stratēģijā prioritāri ir jānodrošina, lai tādu tiesību aktu interpretācija, kas ir saistīti ar cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, ir saskaņā ar ECTK standartiem; atzīmē, ka šo stratēģiju nevar sasniegt bez tālejošas tiesnešu pārkvalifikācijas programmas; pauž bažas par negatīvo attieksmi, ko noteiktas tiesu sistēmas iestādes izrāda pret starptautiskiem nolīgumiem attiecībā uz pamattiesībām un brīvībām un pret nolēmumiem, kurus Eiropas Cilvēktiesību tiesa ir pieņēmusi lietās, kas ierosinātas pret Turciju par ECTK pārkāpšanu;

| 20. | mudina Turcijas Konstitucionālo tiesu panākt progresu, pieņemot tās galīgo lēmumu par likumu par ombudu, lai ļautu valdībai nekavējoties izveidot ombuda biroju; iesaka Turcijai, ka tai vajadzētu šajā jautājumā sadarboties ar Eiropas ombudu un valstu ombudiem kaimiņos esošajās ES dalībvalstīs; |
| --- | --- |

20.

mudina Turcijas Konstitucionālo tiesu panākt progresu, pieņemot tās galīgo lēmumu par likumu par ombudu, lai ļautu valdībai nekavējoties izveidot ombuda biroju; iesaka Turcijai, ka tai vajadzētu šajā jautājumā sadarboties ar Eiropas ombudu un valstu ombudiem kaimiņos esošajās ES dalībvalstīs;

| 21. | pauž bažas gan par naidīgo noskaņojumu, kas daļā sabiedrības valda pret minoritātēm, gan par politiski un reliģiski motivētu vardarbību; aicina Turcijas valdību vērsties pret organizācijām un grupām, kas rada šādu naidīgumu un aizsargāt visus tos, kurus apdraud un kuri bīstas par savām dzīvībām, kā arī neatlaidīgi censties, lai izveidotu vidi, kas veicina cilvēku pamattiesību un brīvību pilnīgu ievērošanu; |
| --- | --- |

21.

pauž bažas gan par naidīgo noskaņojumu, kas daļā sabiedrības valda pret minoritātēm, gan par politiski un reliģiski motivētu vardarbību; aicina Turcijas valdību vērsties pret organizācijām un grupām, kas rada šādu naidīgumu un aizsargāt visus tos, kurus apdraud un kuri bīstas par savām dzīvībām, kā arī neatlaidīgi censties, lai izveidotu vidi, kas veicina cilvēku pamattiesību un brīvību pilnīgu ievērošanu;

| 22. | uzstājīgi mudina Turcijas iestādes veikt pilnīgu izmeklēšanu par Hrant Dink un trīs kristiešu slepkavībām Malatjā, kā arī citiem politiski un reliģiski motivētas vardarbības gadījumiem; pauž nožēlu par tiesvedības lēno gaitu šajās lietās, aizdomām par neobjektivitāti un nesodāmības sajūtu, ko tā rada, un lūdz iestādēm pilnībā noskaidrot apsūdzības par kompetento iestāžu nolaidību, kā arī nodot tiesai visus vainīgos; |
| --- | --- |

22.

uzstājīgi mudina Turcijas iestādes veikt pilnīgu izmeklēšanu par Hrant Dink un trīs kristiešu slepkavībām Malatjā, kā arī citiem politiski un reliģiski motivētas vardarbības gadījumiem; pauž nožēlu par tiesvedības lēno gaitu šajās lietās, aizdomām par neobjektivitāti un nesodāmības sajūtu, ko tā rada, un lūdz iestādēm pilnībā noskaidrot apsūdzības par kompetento iestāžu nolaidību, kā arī nodot tiesai visus vainīgos;

| 23. | mudina Turcijas iestādes, cieši ievērojot tiesiskuma principus, apņēmīgi veikt izmeklēšanu saistībā ar Ergenekon noziedzīgo grupējumu, lai pilnībā atklātu tā tīklus valsts struktūrās un nodotu tiesai visas iesaistītās personas; |
| --- | --- |

23.

mudina Turcijas iestādes, cieši ievērojot tiesiskuma principus, apņēmīgi veikt izmeklēšanu saistībā ar Ergenekon noziedzīgo grupējumu, lai pilnībā atklātu tā tīklus valsts struktūrās un nodotu tiesai visas iesaistītās personas;

| 24. | atzīmē Komisijas novērtējumu par spīdzināšanas un necilvēcīgas izturēšanās gadījumu skaita pastāvīgo samazināšanos, kā arī attiecīgo tiesību aktu aizsardzības pasākumu pozitīvo ietekmi; tomēr aicina Komisiju analizēt, vai pretterorisma likums un likums par policijas pilnvarām nemazina šo pozitīvo tendenci; aicina Turcijas valdību pastiprināt cīņu pret spīdzināšanu, kas notiek ārpus aizturēšanas centriem un to iekšienē, un pret tiesībaizsardzības darbinieku nesodāmību, kā arī ratificēt un īstenot Konvencijas pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās un sodīšanas veidiem Fakultatīvo protokolu, tādējādi nodrošinot sistemātisku spīdzināšanas novēršanu un aizturēšanas centru neatkarīgu uzraudzību; |
| --- | --- |

24.

atzīmē Komisijas novērtējumu par spīdzināšanas un necilvēcīgas izturēšanās gadījumu skaita pastāvīgo samazināšanos, kā arī attiecīgo tiesību aktu aizsardzības pasākumu pozitīvo ietekmi; tomēr aicina Komisiju analizēt, vai pretterorisma likums un likums par policijas pilnvarām nemazina šo pozitīvo tendenci; aicina Turcijas valdību pastiprināt cīņu pret spīdzināšanu, kas notiek ārpus aizturēšanas centriem un to iekšienē, un pret tiesībaizsardzības darbinieku nesodāmību, kā arī ratificēt un īstenot Konvencijas pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās un sodīšanas veidiem Fakultatīvo protokolu, tādējādi nodrošinot sistemātisku spīdzināšanas novēršanu un aizturēšanas centru neatkarīgu uzraudzību;

| 25. | atzīmē premjerministra R. T. Erdogan novērtējumu, kas tika izteikts attiecībā uz asimilāciju viņa nesenās oficiālās vizītes laikā Vācijā; tādēļ uzskata, ka Turcijas valdībai ir jāveic pasākumi, lai ļautu visiem iedzīvotājiem attīstīt savu kultūras identitāti demokrātiskā Turcijas valstī; šajā sakarā norāda uz sarunu programmā noteiktajām saistībām attiecībā uz cieņu pret mazākumtautībām un to aizsardzību, efektīvām iespējām iegūt izglītību, skatīties un klausīties pārraides un saņemt sabiedriskos pakalpojumus nevis tikai turku valodā, bet arī citās valodās; |
| --- | --- |

25.

atzīmē premjerministra R. T. Erdogan novērtējumu, kas tika izteikts attiecībā uz asimilāciju viņa nesenās oficiālās vizītes laikā Vācijā; tādēļ uzskata, ka Turcijas valdībai ir jāveic pasākumi, lai ļautu visiem iedzīvotājiem attīstīt savu kultūras identitāti demokrātiskā Turcijas valstī; šajā sakarā norāda uz sarunu programmā noteiktajām saistībām attiecībā uz cieņu pret mazākumtautībām un to aizsardzību, efektīvām iespējām iegūt izglītību, skatīties un klausīties pārraides un saņemt sabiedriskos pakalpojumus nevis tikai turku valodā, bet arī citās valodās;

| 26. | atzinīgi vērtē panākto progresu attiecībā uz sieviešu aizsardzību pret vardarbību, un atzinīgi vērtē šajā saistībā valsts iestāžu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju sākto darbu; mudina Turcijas iestādes vēl vairāk apkarot vardarbību ģimenēs, sieviešu slepkavības ģimenes goda aizstāvēšanas dēļ un piespiedu laulības, jo īpaši pilnībā īstenojot attiecīgos tiesību aktus, turpinot nepārtrauktu sabiedrisku kampaņu, nodrošinot vairāk patvēruma vietu upuriem, paātrinot tiesībsargājošo iestāžu darbinieku apmācību un cieši uzraugot ieviestās iniciatīvas; ar bažām atzīmē, ka joprojām ir problemātiski iegūt ticamus datus par vardarbības gadījumiem pret sievietēm, un mudina Turcijas valdību novērst šo nepilnību; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē panākto progresu attiecībā uz sieviešu aizsardzību pret vardarbību, un atzinīgi vērtē šajā saistībā valsts iestāžu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju sākto darbu; mudina Turcijas iestādes vēl vairāk apkarot vardarbību ģimenēs, sieviešu slepkavības ģimenes goda aizstāvēšanas dēļ un piespiedu laulības, jo īpaši pilnībā īstenojot attiecīgos tiesību aktus, turpinot nepārtrauktu sabiedrisku kampaņu, nodrošinot vairāk patvēruma vietu upuriem, paātrinot tiesībsargājošo iestāžu darbinieku apmācību un cieši uzraugot ieviestās iniciatīvas; ar bažām atzīmē, ka joprojām ir problemātiski iegūt ticamus datus par vardarbības gadījumiem pret sievietēm, un mudina Turcijas valdību novērst šo nepilnību;

| 27. | atzīst, ka ievērojams skaits sieviešu ieņem svarīgus amatus Turcijas ekonomikas, politikas un akadēmiskajās nozarēs, un atkārtoti norāda, ka vienlīdzīga attieksme, piekļuve izglītībai un lielāka sieviešu ietekme politikā, ekonomiskās un sociālajā jomā ir būtiski aspekti, lai panāktu turpmāku ekonomisko izaugsmi un labklājību Turcijā; tomēr ar bažām atzīmē, ka sieviešu nodarbinātības kopējais rādītājs joprojām ir tikai 23,8 % (8) un ka sieviešu līdzdalība politikā gandrīz nemaz nav palielinājusies; tādēļ aicina Turcijas valdību veikt turpmākus reālus pasākumus, lai palielinātu sieviešu līdzdalību darba tirgū, pievēršot lielāku uzmanību situācijai lauku rajonos, un uzlabotu sieviešu iekļaušanu veselības un sociālā nodrošinājuma sistēmās, un aicina arī izstrādāt instrumentus vai pagaidu pasākumus, ar kuriem aktivizēt sieviešu iesaistīšanos politikā; |
| --- | --- |

27.

atzīst, ka ievērojams skaits sieviešu ieņem svarīgus amatus Turcijas ekonomikas, politikas un akadēmiskajās nozarēs, un atkārtoti norāda, ka vienlīdzīga attieksme, piekļuve izglītībai un lielāka sieviešu ietekme politikā, ekonomiskās un sociālajā jomā ir būtiski aspekti, lai panāktu turpmāku ekonomisko izaugsmi un labklājību Turcijā; tomēr ar bažām atzīmē, ka sieviešu nodarbinātības kopējais rādītājs joprojām ir tikai 23,8 % (8) un ka sieviešu līdzdalība politikā gandrīz nemaz nav palielinājusies; tādēļ aicina Turcijas valdību veikt turpmākus reālus pasākumus, lai palielinātu sieviešu līdzdalību darba tirgū, pievēršot lielāku uzmanību situācijai lauku rajonos, un uzlabotu sieviešu iekļaušanu veselības un sociālā nodrošinājuma sistēmās, un aicina arī izstrādāt instrumentus vai pagaidu pasākumus, ar kuriem aktivizēt sieviešu iesaistīšanos politikā;

| 28. | atzinīgi vērtē Turcijas valdības sniegto atbalstu veiksmīgiem sadarbības projektiem starp ES un Turcijas partneriem, piemēram, mērķsadarbības projektam, kura mērķis ir veidot neatkarīgu, par dzimumu līdztiesības jautājumiem atbildīgu iestādi un apmācīt 750 amatpersonas par dzimumu vienlīdzības nodrošināšanu; sagaida, ka minēto iestādi izveidos nekavējoties; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē Turcijas valdības sniegto atbalstu veiksmīgiem sadarbības projektiem starp ES un Turcijas partneriem, piemēram, mērķsadarbības projektam, kura mērķis ir veidot neatkarīgu, par dzimumu līdztiesības jautājumiem atbildīgu iestādi un apmācīt 750 amatpersonas par dzimumu vienlīdzības nodrošināšanu; sagaida, ka minēto iestādi izveidos nekavējoties;

| 29. | atzīmē, ka nav skaidrs, kāda ir ieteiktās Turcijas parlamenta Vienlīdzīgu iespēju komisijas kompetence; mudina Turcijas parlamentu izveidot īpašu komisiju ar likumdošanas pilnvarām, kas būtu svarīgs instruments, lai uzlabotu sieviešu tiesības un integrēto pieeju dzimumu līdztiesībai Turcijā; |
| --- | --- |

29.

atzīmē, ka nav skaidrs, kāda ir ieteiktās Turcijas parlamenta Vienlīdzīgu iespēju komisijas kompetence; mudina Turcijas parlamentu izveidot īpašu komisiju ar likumdošanas pilnvarām, kas būtu svarīgs instruments, lai uzlabotu sieviešu tiesības un integrēto pieeju dzimumu līdztiesībai Turcijā;

| 30. | respektē un stingri atbalsta sieviešu organizāciju darbu Turcijā, kas palīdz stiprināt sievietes lomu sabiedrībā, palīdz aizsargāt tās pret vardarbību un sekmē sieviešu uzņēmējdarbību, vienlaikus rādot pozitīvu piemēru par sieviešu iespēju palielināšanu un veicinot sieviešu un vīriešu vienlīdzību; |
| --- | --- |

30.

respektē un stingri atbalsta sieviešu organizāciju darbu Turcijā, kas palīdz stiprināt sievietes lomu sabiedrībā, palīdz aizsargāt tās pret vardarbību un sekmē sieviešu uzņēmējdarbību, vienlaikus rādot pozitīvu piemēru par sieviešu iespēju palielināšanu un veicinot sieviešu un vīriešu vienlīdzību;

| 31. | pauž atzinību Turcijai par tās ekonomikas pozitīvo attīstību; atkārtoti norāda uz savu viedokli, ka tikai sociāli saskaņota sabiedrība ar spēcīgu vidusšķiru var baudīt pārticību; tādēļ pauž nožēlu par lielās ekonomiskās izaugsmes nelielo ietekmi uz joprojām vājo nodarbinātības tirgu; norāda uz nepieciešamību risināt ēnu ekonomikas problēmu un nodrošināt ilgtspējīgu pamatu sociālās nodrošināšanas sistēmai; uzskata, ka mazo un vidējo uzņēmumu lielāka ietekme varētu paātrināt ekonomisko izaugsmi; |
| --- | --- |

31.

pauž atzinību Turcijai par tās ekonomikas pozitīvo attīstību; atkārtoti norāda uz savu viedokli, ka tikai sociāli saskaņota sabiedrība ar spēcīgu vidusšķiru var baudīt pārticību; tādēļ pauž nožēlu par lielās ekonomiskās izaugsmes nelielo ietekmi uz joprojām vājo nodarbinātības tirgu; norāda uz nepieciešamību risināt ēnu ekonomikas problēmu un nodrošināt ilgtspējīgu pamatu sociālās nodrošināšanas sistēmai; uzskata, ka mazo un vidējo uzņēmumu lielāka ietekme varētu paātrināt ekonomisko izaugsmi;

| 32. | norāda uz efektīva sociālā dialoga potenciālu, lai izveidotu partnerības, kas ir vajadzīgas sociāli orientētas tirgus ekonomikas funkcionēšanai; pauž vilšanos par nelielo panākto progresu attiecībā uz sociālā dialoga mehānismu stiprināšanu; mudina Turcijas valdību pilnībā īstenot Starptautiskās darba organizācijas konvencijas un uzsver nepieciešamību likvidēt pašreizējos apvienošanās brīvības, streikošanas tiesību un tiesību slēgt darba koplīgumus ierobežojumus; |
| --- | --- |

32.

norāda uz efektīva sociālā dialoga potenciālu, lai izveidotu partnerības, kas ir vajadzīgas sociāli orientētas tirgus ekonomikas funkcionēšanai; pauž vilšanos par nelielo panākto progresu attiecībā uz sociālā dialoga mehānismu stiprināšanu; mudina Turcijas valdību pilnībā īstenot Starptautiskās darba organizācijas konvencijas un uzsver nepieciešamību likvidēt pašreizējos apvienošanās brīvības, streikošanas tiesību un tiesību slēgt darba koplīgumus ierobežojumus;

| 33. | pauž bažas par to, ka Turcijas policisti ir pārmērīgi izmantojuši spēku pret demonstrantiem šā gada Maija svētku manifestācijā Stambulā; atgādina, ka biedrošanās brīvība un arodbiedrību miermīlīga darbība saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju ir pamattiesības; |
| --- | --- |

33.

pauž bažas par to, ka Turcijas policisti ir pārmērīgi izmantojuši spēku pret demonstrantiem šā gada Maija svētku manifestācijā Stambulā; atgādina, ka biedrošanās brīvība un arodbiedrību miermīlīga darbība saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju ir pamattiesības;

| 34. | uzsver izglītības piekļuves nozīmi kā būtisku sociāli saskanīgas sabiedrības elementu; pauž atzinību Turcijas valdībai un pilsoniskajai sabiedrībai par kampaņu, lai palielinātu meiteņu skaita uzņemšanu skolās; tomēr norāda, ka ir jānodrošina, lai visi Turcijas bērni, viņiem piedzimstot, tiktu reģistrēti, un ka ir jāuzlabo skološanās pienākuma uzraudzība un izpilde, lai turpinātu samazināties to bērnu skaits, kuri neapmeklē skolas; izsaka atzinību Turcijas valdībai par pozitīvajiem rezultātiem, kas panākti attiecībā uz bērnu darba samazināšanu, un mudina to turpināt centienus šajā saistībā; |
| --- | --- |

34.

uzsver izglītības piekļuves nozīmi kā būtisku sociāli saskanīgas sabiedrības elementu; pauž atzinību Turcijas valdībai un pilsoniskajai sabiedrībai par kampaņu, lai palielinātu meiteņu skaita uzņemšanu skolās; tomēr norāda, ka ir jānodrošina, lai visi Turcijas bērni, viņiem piedzimstot, tiktu reģistrēti, un ka ir jāuzlabo skološanās pienākuma uzraudzība un izpilde, lai turpinātu samazināties to bērnu skaits, kuri neapmeklē skolas; izsaka atzinību Turcijas valdībai par pozitīvajiem rezultātiem, kas panākti attiecībā uz bērnu darba samazināšanu, un mudina to turpināt centienus šajā saistībā;

| 35. | pauž bažas par korupcijas līmeni; mudina Turcijas iestādes izstrādāt vispārēju korupcijas novēršanas stratēģiju, kuras mērķis būtu efektīvi īstenot cīņu pret korupciju; |
| --- | --- |

35.

pauž bažas par korupcijas līmeni; mudina Turcijas iestādes izstrādāt vispārēju korupcijas novēršanas stratēģiju, kuras mērķis būtu efektīvi īstenot cīņu pret korupciju;

| 36. | pauž bažas par lielajām attīstības atšķirībām starp Turcijas reģioniem un arī lauku un pilsētu teritorijām; aicina Turcijas valdību izveidot visaptverošu stratēģiju, lai izlīdzinātu šīs atšķirības; aicina Komisiju līdz 2008. gada beigām sniegt Parlamentam informāciju par ES ieguldījumu šajā stratēģiskajā plānošanā saistībā ar IPA instrumentu 2007. un 2008. gadā; |
| --- | --- |

36.

pauž bažas par lielajām attīstības atšķirībām starp Turcijas reģioniem un arī lauku un pilsētu teritorijām; aicina Turcijas valdību izveidot visaptverošu stratēģiju, lai izlīdzinātu šīs atšķirības; aicina Komisiju līdz 2008. gada beigām sniegt Parlamentam informāciju par ES ieguldījumu šajā stratēģiskajā plānošanā saistībā ar IPA instrumentu 2007. un 2008. gadā;

| 37. | aicina Turcijas valdību steidzami piemērot Eiropas standartus projektiem, kuri var izraisīt tālejošas sekas un kuri apdraud gan vēsturisko mantojumu, gan unikālās un vērtīgās ainavas, proti, tie ir tādi projekti kā aizsprostu būvniecība Munzuras ielejā, Allianojas aizsprosta būvniecība, Ilisu aizsprosta būvniecība un zelta raktuvju ierīkošana Bergamā un citos reģionos; aicina Turcijas valdību vadīties pēc ES tiesībām, plānojot reģionu attīstības projektus; |
| --- | --- |

37.

aicina Turcijas valdību steidzami piemērot Eiropas standartus projektiem, kuri var izraisīt tālejošas sekas un kuri apdraud gan vēsturisko mantojumu, gan unikālās un vērtīgās ainavas, proti, tie ir tādi projekti kā aizsprostu būvniecība Munzuras ielejā, Allianojas aizsprosta būvniecība, Ilisu aizsprosta būvniecība un zelta raktuvju ierīkošana Bergamā un citos reģionos; aicina Turcijas valdību vadīties pēc ES tiesībām, plānojot reģionu attīstības projektus;

| 38. | stingri nosoda PKK un citu teroristu grupu vardarbību Turcijas teritorijā; nosoda uzbrukumu, kas notika 2008. gada janvārī Dijarbakirā un kura laikā nogalināja sešus cilvēkus, bet ievainoja vairāk nekā 60 cilvēku, un izsaka patiesu līdzjūtību šajā noziegumā cietušo personu ģimenēm; atkārtoti pauž solidaritāti ar Turciju tās cīņā pret terorismu un vēlreiz aicina PKK paziņot par tūlītēju un beznosacījuma pamieru un ievērot to; |
| --- | --- |

38.

stingri nosoda PKK un citu teroristu grupu vardarbību Turcijas teritorijā; nosoda uzbrukumu, kas notika 2008. gada janvārī Dijarbakirā un kura laikā nogalināja sešus cilvēkus, bet ievainoja vairāk nekā 60 cilvēku, un izsaka patiesu līdzjūtību šajā noziegumā cietušo personu ģimenēm; atkārtoti pauž solidaritāti ar Turciju tās cīņā pret terorismu un vēlreiz aicina PKK paziņot par tūlītēju un beznosacījuma pamieru un ievērot to;

| 39. | atkārtoti aicina Turcijas valdību neiesaistīties nekādās militārās darbībās, kas apdraud Irākas teritoriju; mudina Turciju ievērot Irākas teritoriālo integritāti, cilvēktiesības un tiesiskumu, kā arī nodrošināt, lai netiktu pieļauti civiliedzīvotāju upuri; mudina Irākas valdību un Irākas Kurdu reģionālo valdību nepieļaut, ka Irākas teritoriju izmanto kā bāzi, no kuras veikt terora aktus pret Turciju; atzinīgi vērtē Turcijas un Irākas valdības sarunas un prasa arī izstrādāt pasākumus, lai paātrinātu sadarbību ar Irākas Kurdu reģionālo valdību, lai efektīvi novērstu iespējamos teroristu uzbrukumus, par kuriem atbildīgi ir irākieši; |
| --- | --- |

39.

atkārtoti aicina Turcijas valdību neiesaistīties nekādās militārās darbībās, kas apdraud Irākas teritoriju; mudina Turciju ievērot Irākas teritoriālo integritāti, cilvēktiesības un tiesiskumu, kā arī nodrošināt, lai netiktu pieļauti civiliedzīvotāju upuri; mudina Irākas valdību un Irākas Kurdu reģionālo valdību nepieļaut, ka Irākas teritoriju izmanto kā bāzi, no kuras veikt terora aktus pret Turciju; atzinīgi vērtē Turcijas un Irākas valdības sarunas un prasa arī izstrādāt pasākumus, lai paātrinātu sadarbību ar Irākas Kurdu reģionālo valdību, lai efektīvi novērstu iespējamos teroristu uzbrukumus, par kuriem atbildīgi ir irākieši;

Reģionālie jautājumi un ārējie sakari

| 40. | atgādina par Turcijas saistībām ievērot labas kaimiņattiecības un uzsver cerību, ka Turcija atturēsies no jebkādiem draudiem pret kaimiņvalstīm un atrisinās visus nenokārtotos strīdus mierīgā ceļā saskaņā ar ANO Hartu, citām attiecīgām starptautiskām konvencijām, divpusējiem nolīgumiem un saistībām; jo īpaši aicina Turcijas iestādes labu kaimiņattiecību vārdā uzlabot dialogu ar Grieķiju (piemēram, par Egejas jūras kontinentālo šelfu) un Bulgāriju (piemēram, par Bulgārijas trāķiešu bēgļu īpašumtiesībām), lai atrisinātu visus nenokārtotos divpusējos strīdus; |
| --- | --- |

40.

atgādina par Turcijas saistībām ievērot labas kaimiņattiecības un uzsver cerību, ka Turcija atturēsies no jebkādiem draudiem pret kaimiņvalstīm un atrisinās visus nenokārtotos strīdus mierīgā ceļā saskaņā ar ANO Hartu, citām attiecīgām starptautiskām konvencijām, divpusējiem nolīgumiem un saistībām; jo īpaši aicina Turcijas iestādes labu kaimiņattiecību vārdā uzlabot dialogu ar Grieķiju (piemēram, par Egejas jūras kontinentālo šelfu) un Bulgāriju (piemēram, par Bulgārijas trāķiešu bēgļu īpašumtiesībām), lai atrisinātu visus nenokārtotos divpusējos strīdus;

| 41. | uzsver nepieciešamību atrast visaptverošu risinājumu Kipras jautājumā; atzinīgi vērtē vienošanos, kas panākta starp abu kopienu līderiem Kiprā 2008. gada 21. martā; aicina abas puses izmantot pašreizējās iespējas, lai panāktu visaptverošu risinājumu saskaņā ar ANO sistēmu, pamatojoties uz ES pamatprincipiem; šajā saistībā atgādina par iepriekšējām rezolūcijām, kurās paziņots, ka Turcijas bruņoto spēku izvešana sekmētu risinājuma panākšanu; |
| --- | --- |

41.

uzsver nepieciešamību atrast visaptverošu risinājumu Kipras jautājumā; atzinīgi vērtē vienošanos, kas panākta starp abu kopienu līderiem Kiprā 2008. gada 21. martā; aicina abas puses izmantot pašreizējās iespējas, lai panāktu visaptverošu risinājumu saskaņā ar ANO sistēmu, pamatojoties uz ES pamatprincipiem; šajā saistībā atgādina par iepriekšējām rezolūcijām, kurās paziņots, ka Turcijas bruņoto spēku izvešana sekmētu risinājuma panākšanu;

| 42. | atzinīgi vērtē finanšu atbalsta instrumenta izveidi, lai veicinātu Kipras turku kopienas ekonomisko attīstību; atkārtoti aicina Komisiju sagatavot ziņojumu konkrēti par šā instrumenta īstenošanu un efektivitāti; |
| --- | --- |

42.

atzinīgi vērtē finanšu atbalsta instrumenta izveidi, lai veicinātu Kipras turku kopienas ekonomisko attīstību; atkārtoti aicina Komisiju sagatavot ziņojumu konkrēti par šā instrumenta īstenošanu un efektivitāti;

| 43. | atzinīgi vērtē to, ka pēdējos desmit gados ir uzlabojušās Grieķijas un Turcijas attiecības, kā arī to, ka joprojām tiek nodrošināts labs politiskais klimats, ko apliecina Grieķijas Republikas premjerministra Kostas Karamanlis nesenā oficiālā vizīte Turcijā, tādējādi dodot cerības par Grieķijas un Turcijas divpusējo attiecību turpmāko uzlabošanos, jo īpaši attiecībā uz visu Parlamenta iepriekšējās rezolūcijās norādīto jautājumu atrisināšanu mierīgā ceļā, pamatojoties uz starptautiskajām tiesībām un saskaņā ar sarunu programmā noteiktajām saistībām; |
| --- | --- |

43.

atzinīgi vērtē to, ka pēdējos desmit gados ir uzlabojušās Grieķijas un Turcijas attiecības, kā arī to, ka joprojām tiek nodrošināts labs politiskais klimats, ko apliecina Grieķijas Republikas premjerministra Kostas Karamanlis nesenā oficiālā vizīte Turcijā, tādējādi dodot cerības par Grieķijas un Turcijas divpusējo attiecību turpmāko uzlabošanos, jo īpaši attiecībā uz visu Parlamenta iepriekšējās rezolūcijās norādīto jautājumu atrisināšanu mierīgā ceļā, pamatojoties uz starptautiskajām tiesībām un saskaņā ar sarunu programmā noteiktajām saistībām;

| 44. | aicina Turcijas valdību no jauna atvērt tās robežu ar Armēniju, pilnībā atjaunojot ekonomiskās un politiskās attiecības ar šo valsti; vēlreiz aicina Turcijas un Armēnijas valdību sākt izlīguma procesu attiecībā uz tagadni un pagātni, lai varētu risināt patiesu un atklātu diskusiju par pagātnes notikumiem; aicina Komisiju sekmēt šo izlīguma procesu; |
| --- | --- |

44.

aicina Turcijas valdību no jauna atvērt tās robežu ar Armēniju, pilnībā atjaunojot ekonomiskās un politiskās attiecības ar šo valsti; vēlreiz aicina Turcijas un Armēnijas valdību sākt izlīguma procesu attiecībā uz tagadni un pagātni, lai varētu risināt patiesu un atklātu diskusiju par pagātnes notikumiem; aicina Komisiju sekmēt šo izlīguma procesu;

| 45. | atzīst, ka Turcija ir nozīmīga ES partnere ES ārpolitikas mērķu īstenošanā Melnās Jūras reģionā, Vidusāzijā un Tuvajos Austrumos kopumā; aicina Padomi un Komisiju labāk izmantot ES un Turcijas ciešo attiecību potenciālu šajos reģionos; |
| --- | --- |

45.

atzīst, ka Turcija ir nozīmīga ES partnere ES ārpolitikas mērķu īstenošanā Melnās Jūras reģionā, Vidusāzijā un Tuvajos Austrumos kopumā; aicina Padomi un Komisiju labāk izmantot ES un Turcijas ciešo attiecību potenciālu šajos reģionos;

| 46. | mudina Turciju parakstīt Starptautiskās krimināltiesas statūtus, jo tas ir būtisks daudzpusējs instruments; |
| --- | --- |

46.

mudina Turciju parakstīt Starptautiskās krimināltiesas statūtus, jo tas ir būtisks daudzpusējs instruments;

| 47. | atzinīgi vērtē Turcijas ieguldījumu Eiropas drošības un aizsardzības politikas misijās un operācijās Bosnijā un Hercegovinā un Kongo Demokrātiskajā Republikā, kā arī ieguldījumu NATO vadītajās operācijās Kosovā, Dārfūrā un Afganistānā; |
| --- | --- |

47.

atzinīgi vērtē Turcijas ieguldījumu Eiropas drošības un aizsardzības politikas misijās un operācijās Bosnijā un Hercegovinā un Kongo Demokrātiskajā Republikā, kā arī ieguldījumu NATO vadītajās operācijās Kosovā, Dārfūrā un Afganistānā;

| 48. | tomēr pauž nožēlu par Turcijas iebildumiem pret ES un NATO stratēģiskās sadarbības īstenošanu, kuras pamatā ir “Berlīne plus”(Berlin Plus) nolīgums; pauž bažas par šo iebildumu negatīvo ietekmi uz izvietotā ES personāla, galvenokārt, ES policijas misijas Afganistānā un ES tiesiskuma (EULEX) misijas Kosovā, aizsardzību, un prasa, lai Turcija iespējami drīz atsauc savus iebildumus; |
| --- | --- |

48.

tomēr pauž nožēlu par Turcijas iebildumiem pret ES un NATO stratēģiskās sadarbības īstenošanu, kuras pamatā ir “Berlīne plus”(Berlin Plus) nolīgums; pauž bažas par šo iebildumu negatīvo ietekmi uz izvietotā ES personāla, galvenokārt, ES policijas misijas Afganistānā un ES tiesiskuma (EULEX) misijas Kosovā, aizsardzību, un prasa, lai Turcija iespējami drīz atsauc savus iebildumus;

ES un Turcijas attiecības

| 49. | mudina Turcijas valdību pilnībā un nekavējoties izpildīt noteikumus, kas ir paredzēti ES un Turcijas asociācijas nolīgumā un tā papildu protokolā; atgādina, ka Turcijas saistību neizpilde arī turpmāk negatīvi ietekmēs sarunu procesu; |
| --- | --- |

49.

mudina Turcijas valdību pilnībā un nekavējoties izpildīt noteikumus, kas ir paredzēti ES un Turcijas asociācijas nolīgumā un tā papildu protokolā; atgādina, ka Turcijas saistību neizpilde arī turpmāk negatīvi ietekmēs sarunu procesu;

| 50. | atzīst Turcijas mērķi kļūt par Eirāzijas enerģētikas centru un tās iespējamo nozīmi Eiropas enerģijas drošības sekmēšanā; atzinīgi vērtē Turcijas panākto progresu enerģētikas jomā; atgādina iepriekš minēto 2007. gada 24. oktobra rezolūciju, kurā ir atbalstīta sarunu sākšana šajā sadaļā; mudina Turciju kļūt par Eiropas Enerģētikas kopienas pilntiesīgu dalībnieci, lai stiprinātu sadarbību enerģētikas jomā starp ES un Turciju, jo no šīs sadarbības labumu var gūt visas iesaistītās puses; aicina Turciju pilnībā atbalstīt Nabuko cauruļvada projektu, kas Eiropai ir prioritārs projekts; |
| --- | --- |

50.

atzīst Turcijas mērķi kļūt par Eirāzijas enerģētikas centru un tās iespējamo nozīmi Eiropas enerģijas drošības sekmēšanā; atzinīgi vērtē Turcijas panākto progresu enerģētikas jomā; atgādina iepriekš minēto 2007. gada 24. oktobra rezolūciju, kurā ir atbalstīta sarunu sākšana šajā sadaļā; mudina Turciju kļūt par Eiropas Enerģētikas kopienas pilntiesīgu dalībnieci, lai stiprinātu sadarbību enerģētikas jomā starp ES un Turciju, jo no šīs sadarbības labumu var gūt visas iesaistītās puses; aicina Turciju pilnībā atbalstīt Nabuko cauruļvada projektu, kas Eiropai ir prioritārs projekts;

| 51. | aicina Komisiju un Turcijas valdību sākt sarunas par ES un Turcijas vīzu režīma atvieglošanas nolīgumu; |
| --- | --- |

51.

aicina Komisiju un Turcijas valdību sākt sarunas par ES un Turcijas vīzu režīma atvieglošanas nolīgumu;

| 52. | norāda, ka viens no galvenajiem imigrācijas ceļiem uz Eiropu no Tuvajiem Austrumiem kopumā un Dienvidāzijas ved cauri Turcijas teritorijai; atzīmē nelielo progresu, kas ir panākts migrācijas pārvaldības jomā; aicina Komisiju un Turciju aktīvāk veikt sarunas par atpakaļuzņemšanas nolīgumu saskaņā ar lai to nekavējoties noslēgtu; mudina Turcijas valdību atbilstīgi īstenot pašreizējos divpusējos atpakaļuzņemšanas nolīgumus un protokolus ar ES dalībvalstīm; |
| --- | --- |

52.

norāda, ka viens no galvenajiem imigrācijas ceļiem uz Eiropu no Tuvajiem Austrumiem kopumā un Dienvidāzijas ved cauri Turcijas teritorijai; atzīmē nelielo progresu, kas ir panākts migrācijas pārvaldības jomā; aicina Komisiju un Turciju aktīvāk veikt sarunas par atpakaļuzņemšanas nolīgumu saskaņā ar lai to nekavējoties noslēgtu; mudina Turcijas valdību atbilstīgi īstenot pašreizējos divpusējos atpakaļuzņemšanas nolīgumus un protokolus ar ES dalībvalstīm;

| 53. | atzinīgi vērtē Turcijas valdības panākto progresu izglītības, apmācību, jauniešu un kultūras jomās, ciktāl tas attiecas uz saskaņošanu ar ES tiesību aktiem; uzsver ciešas un nepārtrauktas ES un Turcijas sadarbības nozīmi šajās jomās, kas ir būtiskas Turcijas sabiedrības veiksmīgai modernizācijai ilgtermiņā; |
| --- | --- |

53.

atzinīgi vērtē Turcijas valdības panākto progresu izglītības, apmācību, jauniešu un kultūras jomās, ciktāl tas attiecas uz saskaņošanu ar ES tiesību aktiem; uzsver ciešas un nepārtrauktas ES un Turcijas sadarbības nozīmi šajās jomās, kas ir būtiskas Turcijas sabiedrības veiksmīgai modernizācijai ilgtermiņā;

| 54. | atzinīgi vērtē Stambulas apstiprināšanu par 2010. gada Eiropas kultūras galvaspilsētu un uzskata to par iespēju, lai stiprinātu starpkultūru dialogu un uzlabotu sakarus starp ES un Turciju; |
| --- | --- |

54.

atzinīgi vērtē Stambulas apstiprināšanu par 2010. gada Eiropas kultūras galvaspilsētu un uzskata to par iespēju, lai stiprinātu starpkultūru dialogu un uzlabotu sakarus starp ES un Turciju;

| 55. | atkārtoti pauž savu atbalstu ES un Turcijas pilsoniskās sabiedrības dialogam un prasa Komisijai ziņot par veiktajiem pasākumiem šajā programmā, kā arī par atbalstu, kas sniegts Turcijas pilsoniskajai sabiedrībai saistībā ar IPA instrumentu; aicina Turcijas valdību reformu procesā vairāk iesaistīt tās pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

55.

atkārtoti pauž savu atbalstu ES un Turcijas pilsoniskās sabiedrības dialogam un prasa Komisijai ziņot par veiktajiem pasākumiem šajā programmā, kā arī par atbalstu, kas sniegts Turcijas pilsoniskajai sabiedrībai saistībā ar IPA instrumentu; aicina Turcijas valdību reformu procesā vairāk iesaistīt tās pilsonisko sabiedrību;

| 56. | atzinīgi vērtē to, ka IPA sniedz atbalstu pasākumiem, ar kuriem veicina informētāku sabiedrisko apspriešanu par ES paplašināšanu; aicina Turcijas valdību un Turcijas un ES nevalstiskās organizācijas pilnībā izmantot šos līdzekļus, lai palielinātu atbalstu reformām un turpmākai ES un Turcijas attiecību stiprināšanai; |
| --- | --- |

56.

atzinīgi vērtē to, ka IPA sniedz atbalstu pasākumiem, ar kuriem veicina informētāku sabiedrisko apspriešanu par ES paplašināšanu; aicina Turcijas valdību un Turcijas un ES nevalstiskās organizācijas pilnībā izmantot šos līdzekļus, lai palielinātu atbalstu reformām un turpmākai ES un Turcijas attiecību stiprināšanai;

| 57. | pauž nožēlu, ka Komisija pēc 2004. gadā iesniegtā ietekmes pētījuma nav sagatavojusi papildu pasākumus, un mudina Komisiju nekavējoties iesniegt Parlamentam informāciju par tiem; |
| --- | --- |

57.

pauž nožēlu, ka Komisija pēc 2004. gadā iesniegtā ietekmes pētījuma nav sagatavojusi papildu pasākumus, un mudina Komisiju nekavējoties iesniegt Parlamentam informāciju par tiem;

| 58. | aicina Turcijas valdību izveidot visas vajadzīgās struktūras, lai pilnībā īstenotu IPA atbalstu un uzlabotu Turcijas spējas apgūt līdzekļus; aicina Komisiju līdz 2008. gada beigām ziņot par atbalstu, kas Turcijai sniegts saskaņā ar IPA kopš 2007. gada; |
| --- | --- |

58.

aicina Turcijas valdību izveidot visas vajadzīgās struktūras, lai pilnībā īstenotu IPA atbalstu un uzlabotu Turcijas spējas apgūt līdzekļus; aicina Komisiju līdz 2008. gada beigām ziņot par atbalstu, kas Turcijai sniegts saskaņā ar IPA kopš 2007. gada;

| 59. | atkārtoti norāda, ka ir svarīgas gan divpusējās un trīspusējās pārrobežu sadarbības programmas (Turcija, Grieķija, Bulgārija), gan arī tās, ko īsteno saskaņā ar ENPI (Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu)/CBC (pārrobežu sadarbības) Melnās jūras reģiona programmu, un ka tās ir piemērots līdzeklis, ar kuru sekmēt ciešāku kontaktu veidošanu sociālajā, kultūras un ekonomikas jomā starp vietējiem partneriem pierobežas reģionos, |
| --- | --- |

59.

atkārtoti norāda, ka ir svarīgas gan divpusējās un trīspusējās pārrobežu sadarbības programmas (Turcija, Grieķija, Bulgārija), gan arī tās, ko īsteno saskaņā ar ENPI (Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu)/CBC (pārrobežu sadarbības) Melnās jūras reģiona programmu, un ka tās ir piemērots līdzeklis, ar kuru sekmēt ciešāku kontaktu veidošanu sociālajā, kultūras un ekonomikas jomā starp vietējiem partneriem pierobežas reģionos,

*

- *

| 60. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Padomes ģenerālsekretāram, Eiropas Cilvēktiesību tiesas priekšsēdētājam, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Turcijas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

60.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Padomes ģenerālsekretāram, Eiropas Cilvēktiesību tiesas priekšsēdētājam, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Turcijas valdībai un parlamentam.

---

(1)  OV C 306 E, 15.12.2006., 284. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0472.

(3)  OV C 157 E, 6.7.2006., 385. lpp.

(4)  OV C 287 E, 29.11.2007., 174. lpp.

(5)  OV L 51, 26.02.2008., 4. lpp.

(6)  Komisijas paziņojums “Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2007.-2008. gadā”, (COM(2007)0663), 56. lpp.

(7)  Padomes Regula (EK) Nr. 1085/2006 (2006. gada 17. jūlijs), ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) (OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.).

(8)  Iepriekš minētā Turcijas 2007. gada progresa ziņojuma statistikas pielikums.

---

Ceturtdiena, 2008. gada 22. maijs

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/65 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/65

---

Rūpniecības politikas termiņa vidusposma pārskats: ieguldījums ES izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā

P6_TA(2008)0226

Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par rūpniecības politikas termiņa vidusposma pārskatu — Ieguldījums ES izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā (2007/2257(INI))

(2009/C 279 E/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Rūpniecības politikas termiņa vidusposma pārskats — Ieguldījums ES izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā” ((COM(2007)0374) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SEC(2007)0917), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Rūpniecības politikas termiņa vidusposma pārskats — Ieguldījums ES izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā” ((COM(2007)0374) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SEC(2007)0917),

| — | ņemot vērā 2007. gada 22. un 23. novembra Konkurences padomes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 22. un 23. novembra Konkurences padomes secinājumus,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) būtiskā nozīme, lai veicinātu lielāku izaugsmi un vairāk darbavietu — mūsdienīgās MVU politikas pārskats” (COM(2007)0592), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) būtiskā nozīme, lai veicinātu lielāku izaugsmi un vairāk darbavietu — mūsdienīgās MVU politikas pārskats” (COM(2007)0592),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Vadošā tirgus iniciatīva Eiropai” (COM(2007)0860), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Vadošā tirgus iniciatīva Eiropai” (COM(2007)0860),

| — | ņemot vērā 2006. gada 5. jūlija rezolūciju par politikas pamatu ES ražošanas stiprināšanai — ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 5. jūlija rezolūciju par politikas pamatu ES ražošanas stiprināšanai — ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai (1),

| — | ņemot vērā 2006. gada 30. novembra rezolūciju “Laiks paātrināt gaitu — Eiropas mēroga uzņēmējdarbības un izaugsmes bāzes veidošana” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 30. novembra rezolūciju “Laiks paātrināt gaitu — Eiropas mēroga uzņēmējdarbības un izaugsmes bāzes veidošana” (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A6-0167/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A6-0167/2008),

| A. | tā kā Komisijas rūpniecības politikas vidusposma pārskatā ir izvērtēts progress, kas panākts, līdz 2005. gadam rūpniecības politikā īstenojot integrēto pieeju, un noteikti pasākumi, kas jāveic turpmākajos gados; |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisijas rūpniecības politikas vidusposma pārskatā ir izvērtēts progress, kas panākts, līdz 2005. gadam rūpniecības politikā īstenojot integrēto pieeju, un noteikti pasākumi, kas jāveic turpmākajos gados;

| B. | tā kā rūpniecībai ES tiek izmantoti vairāk nekā 80 % no privātā sektora pētniecības un attīstības izdevumiem un tās ražotie inovatīvie produkti veido 73 % no ES eksporta, tai ir būtiska loma ES pārveidošanā par ekonomiku, kas balstīta uz zināšanām; |
| --- | --- |

B.

tā kā rūpniecībai ES tiek izmantoti vairāk nekā 80 % no privātā sektora pētniecības un attīstības izdevumiem un tās ražotie inovatīvie produkti veido 73 % no ES eksporta, tai ir būtiska loma ES pārveidošanā par ekonomiku, kas balstīta uz zināšanām;

| C. | tā kā salīdzinājumā ar citiem reģioniem, piemēram, ASV vai Āziju, rūpniecība ES vēl joprojām salīdzinoši lēni pielāgojas mainīgajām tirgus realitātēm un jaunu tehnoloģiju attīstībai smagnējo normatīvo aktu dēļ; |
| --- | --- |

C.

tā kā salīdzinājumā ar citiem reģioniem, piemēram, ASV vai Āziju, rūpniecība ES vēl joprojām salīdzinoši lēni pielāgojas mainīgajām tirgus realitātēm un jaunu tehnoloģiju attīstībai smagnējo normatīvo aktu dēļ;

| D. | tā kā tādas tendences kā globalizācija, tehnoloģiju maiņa un ilgtspējīga attīstība piedāvā svarīgas un pagaidām neizmantotas iespējas rūpniecības nozarei ES, |
| --- | --- |

D.

tā kā tādas tendences kā globalizācija, tehnoloģiju maiņa un ilgtspējīga attīstība piedāvā svarīgas un pagaidām neizmantotas iespējas rūpniecības nozarei ES,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, kurā tiek izvērtēts integrētas rūpniecības politikas īstenošanā panāktais progress, un uzsver, ka rūpniecības nozaru veiksmīga darbība ir īpaši svarīga, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijas mērķus; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, kurā tiek izvērtēts integrētas rūpniecības politikas īstenošanā panāktais progress, un uzsver, ka rūpniecības nozaru veiksmīga darbība ir īpaši svarīga, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijas mērķus;

| 2. | norāda, ka progress ir panākts gan ar horizontāliem, gan ar attiecīgai nozarei īpašiem pasākumiem, un atzinīgi vērtē jaunās nozaru iniciatīvas pārtikas apstrādē un elektrotehnikā; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka progress ir panākts gan ar horizontāliem, gan ar attiecīgai nozarei īpašiem pasākumiem, un atzinīgi vērtē jaunās nozaru iniciatīvas pārtikas apstrādē un elektrotehnikā;

| 3. | pauž nožēlu par vājo saikni starp ES un valstu rūpniecības politiku un atbalsta Komisijas un dalībvalstu iniciatīvas šīs saiknes stiprināšanai; |
| --- | --- |

3.

pauž nožēlu par vājo saikni starp ES un valstu rūpniecības politiku un atbalsta Komisijas un dalībvalstu iniciatīvas šīs saiknes stiprināšanai;

| 4. | uzskata, ka ES rūpniecības politikas svarīgākais uzdevums ir nodrošināt atbilstošus apstākļus uzņēmumu attīstībai, investīcijām rūpniecībā, jauninājumiem un darbavietu radīšanai, īpašu vērību pievēršot mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) vajadzībām; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka ES rūpniecības politikas svarīgākais uzdevums ir nodrošināt atbilstošus apstākļus uzņēmumu attīstībai, investīcijām rūpniecībā, jauninājumiem un darbavietu radīšanai, īpašu vērību pievēršot mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) vajadzībām;

| 5. | uzskata, ka atvērts un konkurētspējīgs pakalpojumu un rūpniecības iekšējais tirgus veicina jauninājumu potenciāla pieaugumu un uzlabo rūpniecības nozaru konkurētspēju; uzskata, ka konkurences politikai ir izšķirīga nozīme, lai patērētāji gūtu labumu no atvērta Eiropas tirgus; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka atvērts un konkurētspējīgs pakalpojumu un rūpniecības iekšējais tirgus veicina jauninājumu potenciāla pieaugumu un uzlabo rūpniecības nozaru konkurētspēju; uzskata, ka konkurences politikai ir izšķirīga nozīme, lai patērētāji gūtu labumu no atvērta Eiropas tirgus;

| 6. | uzsver efektīva publiskā iepirkuma režīma nozīmi Eiropas rūpniecības konkurētspējai; uzskata, ka pirmskomerciāls publisks iepirkums ir nozīmīgs līdzeklis, lai palielinātu Eiropas uzņēmumu novatoriskumu; līdz ar to mudina dalībvalstis pārskatīt savus publiskā iepirkuma politikas virzienus un aicina Komisiju veicināt apmaiņu ar paraugpraksēm šajā jomā; |
| --- | --- |

6.

uzsver efektīva publiskā iepirkuma režīma nozīmi Eiropas rūpniecības konkurētspējai; uzskata, ka pirmskomerciāls publisks iepirkums ir nozīmīgs līdzeklis, lai palielinātu Eiropas uzņēmumu novatoriskumu; līdz ar to mudina dalībvalstis pārskatīt savus publiskā iepirkuma politikas virzienus un aicina Komisiju veicināt apmaiņu ar paraugpraksēm šajā jomā;

| 7. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus nostiprināt Eiropas aizsardzības aprīkojuma tirgu un uzlabot ES aizsardzības nozares konkurētspēju pasaulē; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus nostiprināt Eiropas aizsardzības aprīkojuma tirgu un uzlabot ES aizsardzības nozares konkurētspēju pasaulē;

| 8. | aicina Komisiju intensīvāk uzraudzīt rūpniecības un patēriņa preču piegādes ķēdi, tostarp nākamā posma tirgus izplatītājus un mazumtirgotājus, lai nodrošinātu konkurences apstākļus visos piegādes ķēdes posmos; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju intensīvāk uzraudzīt rūpniecības un patēriņa preču piegādes ķēdi, tostarp nākamā posma tirgus izplatītājus un mazumtirgotājus, lai nodrošinātu konkurences apstākļus visos piegādes ķēdes posmos;

| 9. | aicina Komisiju palielināt tās centienus, lai samazinātu nevajadzīgos administratīvos slogus, kas apgrūtina piekļuvi iekšējam tirgum, vienkāršotu un uzlabotu normatīvo vidi un samazinātu administratīvo slogu uzņēmumiem, cita starpā, nodrošinot, ka progress tiek panākts 13 prioritārajās jomās, kas noteiktas Komisijas rīcības plānā attiecībā uz administratīvā sloga samazināšanu, kā arī īstenojot paātrināti veicamo pasākumu otro paketi administratīvā sloga likvidēšanai; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju palielināt tās centienus, lai samazinātu nevajadzīgos administratīvos slogus, kas apgrūtina piekļuvi iekšējam tirgum, vienkāršotu un uzlabotu normatīvo vidi un samazinātu administratīvo slogu uzņēmumiem, cita starpā, nodrošinot, ka progress tiek panākts 13 prioritārajās jomās, kas noteiktas Komisijas rīcības plānā attiecībā uz administratīvā sloga samazināšanu, kā arī īstenojot paātrināti veicamo pasākumu otro paketi administratīvā sloga likvidēšanai;

| 10. | mudina dalībvalstis panākt progresu, izvirzot un sasniedzot tālejošus valstu mērķus administratīvā sloga samazināšanai, jo sevišķi tādus, kas sekmē MVU izaugsmi un attīstību, piemēram, vienkāršotas atskaitīšanās prasības un izņēmumi; |
| --- | --- |

10.

mudina dalībvalstis panākt progresu, izvirzot un sasniedzot tālejošus valstu mērķus administratīvā sloga samazināšanai, jo sevišķi tādus, kas sekmē MVU izaugsmi un attīstību, piemēram, vienkāršotas atskaitīšanās prasības un izņēmumi;

| 11. | mudina Komisiju izmantot saskaņotu pieeju MVU visās ES politikas jomās, pareizi piemērojot principu “vispirms jādomā par mazākajiem”; |
| --- | --- |

11.

mudina Komisiju izmantot saskaņotu pieeju MVU visās ES politikas jomās, pareizi piemērojot principu “vispirms jādomā par mazākajiem”;

| 12. | stingri atbalsta iniciatīvu “Mazo uzņēmumu akts” Eiropai; uzskata, ka to ir jāizstrādā kā likumdošanas priekšlikumu un tajā jāiekļauj jaunas, konkrētas iniciatīvas, lai, piešķirot atvieglojumus, samazinātu regulējuma slogu MVU, sekmētu šo uzņēmumu piekļuvi iekšējam tirgum un valsts iepirkumu procedūrām un nodrošinātu atbilstošu piekļuvi finansējuma avotiem un pētniecības infrastruktūrai; |
| --- | --- |

12.

stingri atbalsta iniciatīvu “Mazo uzņēmumu akts” Eiropai; uzskata, ka to ir jāizstrādā kā likumdošanas priekšlikumu un tajā jāiekļauj jaunas, konkrētas iniciatīvas, lai, piešķirot atvieglojumus, samazinātu regulējuma slogu MVU, sekmētu šo uzņēmumu piekļuvi iekšējam tirgum un valsts iepirkumu procedūrām un nodrošinātu atbilstošu piekļuvi finansējuma avotiem un pētniecības infrastruktūrai;

| 13. | uzsver Bāzeles II nolīguma (3) nozīmi banku darbības ietekmēšanā un banku vēlmi dot aizdevumus salīdzinoši augsta riska patērētājiem, tostarp MVU; uzskata šo attīstību par noderīgu MVU atbalstam ieguldījumu un uz uzņēmējdarbību vērstas pētniecības veikšanai; |
| --- | --- |

13.

uzsver Bāzeles II nolīguma (3) nozīmi banku darbības ietekmēšanā un banku vēlmi dot aizdevumus salīdzinoši augsta riska patērētājiem, tostarp MVU; uzskata šo attīstību par noderīgu MVU atbalstam ieguldījumu un uz uzņēmējdarbību vērstas pētniecības veikšanai;

| 14. | atzinīgi vērtē tādas Komisijas izveidotas partnerattiecību grupas kā CARS 21 un Augsta līmeņa grupa tekstilpreču ražošanā; uzskata, ka šīs grupas ir nozīmīgs forums ES rūpniecības politikas stiprināšanai; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē tādas Komisijas izveidotas partnerattiecību grupas kā CARS 21 un Augsta līmeņa grupa tekstilpreču ražošanā; uzskata, ka šīs grupas ir nozīmīgs forums ES rūpniecības politikas stiprināšanai;

| 15. | uzsver, ka ir steidzami jāizveido ES līmeņa riska kapitāla tirgus, likvidējot esošās normatīvās un nodokļu barjeras riska kapitāla investīcijām Eiropas visnovatoriskākajos mazajos uzņēmumos; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka ir steidzami jāizveido ES līmeņa riska kapitāla tirgus, likvidējot esošās normatīvās un nodokļu barjeras riska kapitāla investīcijām Eiropas visnovatoriskākajos mazajos uzņēmumos;

| 16. | atgādina par mūsdienīgu standartizācijas sistēmu nozīmi un mudina Komisiju paātrināt jaunu standartu ieviešanu, ievērojot MVU vajadzības un stiprinot MVU pārstāvju līdzdalību; |
| --- | --- |

16.

atgādina par mūsdienīgu standartizācijas sistēmu nozīmi un mudina Komisiju paātrināt jaunu standartu ieviešanu, ievērojot MVU vajadzības un stiprinot MVU pārstāvju līdzdalību;

| 17. | uzskata, ka ES mērķi vides jomā nav jāuztver kā drauds rūpniecībai, bet gan kā iespēja izmantot iniciatora priekšrocības un padarīt ES rūpniecību par pasaules līderi videi draudzīgu un sociāli pieņemamu tehnoloģiju, ražojumu un pakalpojumu jomā; tomēr uzsver, ka, sākot izmantot jaunas tehnoloģijas, ir jāpieņem pasākumi, kuru mērķis ir aizsargāt Eiropas uzņēmumu starptautisko konkurētspēju; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka ES mērķi vides jomā nav jāuztver kā drauds rūpniecībai, bet gan kā iespēja izmantot iniciatora priekšrocības un padarīt ES rūpniecību par pasaules līderi videi draudzīgu un sociāli pieņemamu tehnoloģiju, ražojumu un pakalpojumu jomā; tomēr uzsver, ka, sākot izmantot jaunas tehnoloģijas, ir jāpieņem pasākumi, kuru mērķis ir aizsargāt Eiropas uzņēmumu starptautisko konkurētspēju;

| 18. | uzskata, ka nozaru attīstība ir cieši saistīta ar efektīvu transporta infrastruktūru visā Eiropā, ka pienācīgi funkcionējoša transporta infrastruktūra ļauj attīstīties industriālajām zonām, tostarp tām, kas atrodas ārpus pilsētām, un ka dalībvalstīm ir jābūt iespējai izmantot reģionālās attīstības fondus, lai veidotu industriālos un tehnoloģiju parkus konurbācijām blakus esošajās lauku teritorijās; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka nozaru attīstība ir cieši saistīta ar efektīvu transporta infrastruktūru visā Eiropā, ka pienācīgi funkcionējoša transporta infrastruktūra ļauj attīstīties industriālajām zonām, tostarp tām, kas atrodas ārpus pilsētām, un ka dalībvalstīm ir jābūt iespējai izmantot reģionālās attīstības fondus, lai veidotu industriālos un tehnoloģiju parkus konurbācijām blakus esošajās lauku teritorijās;

| 19. | uzskata, ka Komisijas piedāvātajā rīcības plānā par ilgtspējīgas rūpniecības politiku jāievieš noteikumi pakāpeniskai pārejai uz zemas oglekļa koncentrācijas un enerģijas un resursu ziņā efektīvāku rūpniecību, kas veicinās Eiropadomes 2007. gada 8. un 9. martā formulēto mērķu sasniegšanu enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā; uzskata, ka saistībā ar to liela nozīme varētu būt “vadošā tirgus” iniciatīvai un standartizācijas rīcības programmai; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka Komisijas piedāvātajā rīcības plānā par ilgtspējīgas rūpniecības politiku jāievieš noteikumi pakāpeniskai pārejai uz zemas oglekļa koncentrācijas un enerģijas un resursu ziņā efektīvāku rūpniecību, kas veicinās Eiropadomes 2007. gada 8. un 9. martā formulēto mērķu sasniegšanu enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā; uzskata, ka saistībā ar to liela nozīme varētu būt “vadošā tirgus” iniciatīvai un standartizācijas rīcības programmai;

| 20. | it īpaši uzsver vajadzību pēc ilgtspējīgas un saskaņotas attīstības visā ES — gan ģeogrāfiski, gan attiecībā uz projektu mērogu; uzskata, ka patiesi saskaņota pieeja ir vienīgais veids, kā stimulēt rūpniecības attīstību ES, nodrošināt jaunas darbavietu radīšanas iespējas un sekmēt pārticīgu reģionu veidošanos ES; uzskata, ka “uzņēmumu kopu” iniciatīva var spēcīgi motivēt jaunradi un ilgtspējīgu reģionālo attīstību; |
| --- | --- |

20.

it īpaši uzsver vajadzību pēc ilgtspējīgas un saskaņotas attīstības visā ES — gan ģeogrāfiski, gan attiecībā uz projektu mērogu; uzskata, ka patiesi saskaņota pieeja ir vienīgais veids, kā stimulēt rūpniecības attīstību ES, nodrošināt jaunas darbavietu radīšanas iespējas un sekmēt pārticīgu reģionu veidošanos ES; uzskata, ka “uzņēmumu kopu” iniciatīva var spēcīgi motivēt jaunradi un ilgtspējīgu reģionālo attīstību;

| 21. | atzinīgi vērtē būtisko kohēzijas politikas ieguldījumu, nodrošinot konkurenci rūpniecības nozarē, un mudina dalībvalstis turpināt koncentrēt ieguldījumus Eiropas Reģionālās attīstības fondā un Eiropas Sociālajā fondā jomās, kuras veicina cilvēkkapitāla, pētniecības, jauninājumu, uzņēmējdarbības izaugsmi, un palīdzības sniegšanā MVU; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē būtisko kohēzijas politikas ieguldījumu, nodrošinot konkurenci rūpniecības nozarē, un mudina dalībvalstis turpināt koncentrēt ieguldījumus Eiropas Reģionālās attīstības fondā un Eiropas Sociālajā fondā jomās, kuras veicina cilvēkkapitāla, pētniecības, jauninājumu, uzņēmējdarbības izaugsmi, un palīdzības sniegšanā MVU;

| 22. | norāda, ka ir steidzami jāņem vērā vides tiesību aktu ietekme uz ES energoietilpīgo nozaru starptautisko konkurētspēju, lai izvairītos no oglekļa dioksīda noplūdēm un bezdarba; saistībā ar to mudina Komisiju aktīvi veicināt un atbalstīt globālu nozaru nolīgumu izveidi, kas var samazināt atsevišķu nozaru ietekmi uz vidi visā pasaulē, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus; |
| --- | --- |

22.

norāda, ka ir steidzami jāņem vērā vides tiesību aktu ietekme uz ES energoietilpīgo nozaru starptautisko konkurētspēju, lai izvairītos no oglekļa dioksīda noplūdēm un bezdarba; saistībā ar to mudina Komisiju aktīvi veicināt un atbalstīt globālu nozaru nolīgumu izveidi, kas var samazināt atsevišķu nozaru ietekmi uz vidi visā pasaulē, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus;

| 23. | atbalsta Komisijas soli plaši un stingri izvērtēt visus tiesību aktu priekšlikumus attiecībā uz to ietekmi, it īpaši izskatot, vai attiecībā uz ilgtspējības principu neviens priekšlikums negatīvi neietekmē iekšējā tirgus darbību vai Eiropas uzņēmumu konkurētspēju; |
| --- | --- |

23.

atbalsta Komisijas soli plaši un stingri izvērtēt visus tiesību aktu priekšlikumus attiecībā uz to ietekmi, it īpaši izskatot, vai attiecībā uz ilgtspējības principu neviens priekšlikums negatīvi neietekmē iekšējā tirgus darbību vai Eiropas uzņēmumu konkurētspēju;

| 24. | vērš uzmanību uz pašreizējiem sasniegumiem saistībā ar piekļuvi izejvielām; norāda, ka ES pilnībā ir atkarīga no vairāku metālu importa; aicina Komisiju ierosināt integrētu pieeju izejvielu ilgtspējīgas piekļuves nodrošināšanai, uzlabojot efektīvu resursu izmantošanu un atbalstot šādu resursu izpētes tehnoloģiju attīstību; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt un paātrināt tādu projektu īstenošanu, kuri saskaņā ar Eiropadomes paziņojumu ir Kopienas interesēs energodrošības un ES enerģijas avotu dažādošanas jomā; |
| --- | --- |

24.

vērš uzmanību uz pašreizējiem sasniegumiem saistībā ar piekļuvi izejvielām; norāda, ka ES pilnībā ir atkarīga no vairāku metālu importa; aicina Komisiju ierosināt integrētu pieeju izejvielu ilgtspējīgas piekļuves nodrošināšanai, uzlabojot efektīvu resursu izmantošanu un atbalstot šādu resursu izpētes tehnoloģiju attīstību; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt un paātrināt tādu projektu īstenošanu, kuri saskaņā ar Eiropadomes paziņojumu ir Kopienas interesēs energodrošības un ES enerģijas avotu dažādošanas jomā;

| 25. | atgādina par ievērojamām strukturālām pārmaiņām, kuras radīja darbinieku skaita pieaugums ar ražošanu saistītu pakalpojumu nozarē; tādēļ atbalsta plānoto rūpniecības un pakalpojumu iniciatīvu, kurā tiks analizētas pakalpojumu nozares un to ietekme uz rūpniecisko konkurētspēju; it īpaši vērš Komisijas uzmanību uz rūpniecības pakalpojumu, sevišķi uz zināšanām balstītu uzņēmējdarbības pakalpojumu, kvalitātes, produktivitātes un vērtības uzlabošanu; |
| --- | --- |

25.

atgādina par ievērojamām strukturālām pārmaiņām, kuras radīja darbinieku skaita pieaugums ar ražošanu saistītu pakalpojumu nozarē; tādēļ atbalsta plānoto rūpniecības un pakalpojumu iniciatīvu, kurā tiks analizētas pakalpojumu nozares un to ietekme uz rūpniecisko konkurētspēju; it īpaši vērš Komisijas uzmanību uz rūpniecības pakalpojumu, sevišķi uz zināšanām balstītu uzņēmējdarbības pakalpojumu, kvalitātes, produktivitātes un vērtības uzlabošanu;

| 26. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu par strukturālajām pārmaiņām, kas veicinās dalībvalstu apmaiņu ar labas prakses piemēriem; noteikti mudina Komisiju, pārskatot savu paziņojumu “Pārstrukturēšana un nodarbinātība Paredzēt un atbalstīt pārstrukturēšanu, lai attīstītu nodarbinātību: Eiropas Savienības nozīme” (COM(2005)0120), atbalstīt liela mēroga ES līmeņa partnerību, kā arī dalībvalstu ekspertu apmaiņai ar informāciju un labas prakses piemēriem paredzētu tīklu izveidi; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu par strukturālajām pārmaiņām, kas veicinās dalībvalstu apmaiņu ar labas prakses piemēriem; noteikti mudina Komisiju, pārskatot savu paziņojumu “Pārstrukturēšana un nodarbinātība Paredzēt un atbalstīt pārstrukturēšanu, lai attīstītu nodarbinātību: Eiropas Savienības nozīme” (COM(2005)0120), atbalstīt liela mēroga ES līmeņa partnerību, kā arī dalībvalstu ekspertu apmaiņai ar informāciju un labas prakses piemēriem paredzētu tīklu izveidi;

| 27. | vērš uzmanību uz nepieciešamību arī turpmāk par prioritāti uzskatīt investīcijas izglītībā, apmācībā un pētniecībā, kā arī ņemt vērā atkarību no ražošanas attīstības un ES ražojumu konkurētspējas atkarību no cilvēkresursu kvalitātes un jauno ražojumu inovācijas pasaulē; |
| --- | --- |

27.

vērš uzmanību uz nepieciešamību arī turpmāk par prioritāti uzskatīt investīcijas izglītībā, apmācībā un pētniecībā, kā arī ņemt vērā atkarību no ražošanas attīstības un ES ražojumu konkurētspējas atkarību no cilvēkresursu kvalitātes un jauno ražojumu inovācijas pasaulē;

| 28. | uzsver, ka inovatīvi izstrādājumi ievērojami stiprina ES konkurētspējas priekšrocības, veidojot 73 % no ES eksporta; taču norāda, ka ES vēl joprojām atpaliek no Amerikas Savienotajām Valstīm un Japānas inovāciju jomā, īpaši attiecībā uz uzņēmējdarbību pētniecības un attīstības jomā; tādēļ uzskata, ka ir pilnībā jāizmanto tādas Kopienas finansējuma programmas kā septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējuma pasākumiem un konkurētspējas un inovācijas pamatprogramma, kā arī Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts; saistībā ar to atzinīgi vērtē “vadošā tirgus” iniciatīvu un standartizācijas rīcības programmu kā ieguldījumu tirgus potenciāla atvēršanai inovatīviem produktiem un pakalpojumiem īpašās, sabiedrībai svarīgās jomās; prasa Komisijai paust apņēmību panākt labāku administratīvo praksi un brīdina nedot priekšroku noteiktiem tehnoloģiskiem risinājumiem; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka inovatīvi izstrādājumi ievērojami stiprina ES konkurētspējas priekšrocības, veidojot 73 % no ES eksporta; taču norāda, ka ES vēl joprojām atpaliek no Amerikas Savienotajām Valstīm un Japānas inovāciju jomā, īpaši attiecībā uz uzņēmējdarbību pētniecības un attīstības jomā; tādēļ uzskata, ka ir pilnībā jāizmanto tādas Kopienas finansējuma programmas kā septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējuma pasākumiem un konkurētspējas un inovācijas pamatprogramma, kā arī Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts; saistībā ar to atzinīgi vērtē “vadošā tirgus” iniciatīvu un standartizācijas rīcības programmu kā ieguldījumu tirgus potenciāla atvēršanai inovatīviem produktiem un pakalpojumiem īpašās, sabiedrībai svarīgās jomās; prasa Komisijai paust apņēmību panākt labāku administratīvo praksi un brīdina nedot priekšroku noteiktiem tehnoloģiskiem risinājumiem;

| 29. | uzskata, ka, lai veicinātu jauninājumus visā ES, ir svarīgi atbalstīt ar izgudrojumiem saistītus pasākumus un aizsargāt šajos pasākumos radītos izstrādājumus; tādēļ norāda, ka svarīga ir pārredzama, vienkāršota intelektuālā īpašuma tiesību politika, kas jau tiek īstenota; aicina Padomi rīkoties, lai pēc iespējas ātrāk ieviestu Kopienas patentu, un aicina Komisiju turpināt apkarot viltošanu un turpināt darbu, lai šajā jomā atrastu globālu risinājumu, kas galvenokārt balstīts uz Eiropas modeļiem; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka, lai veicinātu jauninājumus visā ES, ir svarīgi atbalstīt ar izgudrojumiem saistītus pasākumus un aizsargāt šajos pasākumos radītos izstrādājumus; tādēļ norāda, ka svarīga ir pārredzama, vienkāršota intelektuālā īpašuma tiesību politika, kas jau tiek īstenota; aicina Padomi rīkoties, lai pēc iespējas ātrāk ieviestu Kopienas patentu, un aicina Komisiju turpināt apkarot viltošanu un turpināt darbu, lai šajā jomā atrastu globālu risinājumu, kas galvenokārt balstīts uz Eiropas modeļiem;

| 30. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

30.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 303 E, 13.12.2006., 646. lpp.

(2)  OV C 316 E, 22.12.2006., 378. lpp.

(3)  Kapitāla aprēķināšanas starptautiskā konverģence un kapitāla prasība, pārskatītā sistēma, Bāzeles Banku uzraudzības komiteja, 2004. gada jūnijs.

---

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/69 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/69

---

Situācija Libānā

P6_TA(2008)0228

Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par situāciju Libānā

(2009/C 279 E/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Tuvajiem Austrumiem, jo īpaši 2003. gada 16. janvāra rezolūciju par asociācijas nolīguma slēgšanu ar Libānas Republiku (1), 2005. gada 10. marta rezolūciju par situāciju Libānā (2), 2006. gada 7. septembra rezolūciju par situāciju Tuvajos Austrumos (3), 2007. gada 12. jūlija rezolūciju par Tuvajiem Austrumiem (4) un tā 2007. gada 29. novembra nostāju par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru piešķir makroekonomisku palīdzību Libānai (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Tuvajiem Austrumiem, jo īpaši 2003. gada 16. janvāra rezolūciju par asociācijas nolīguma slēgšanu ar Libānas Republiku (1), 2005. gada 10. marta rezolūciju par situāciju Libānā (2), 2006. gada 7. septembra rezolūciju par situāciju Tuvajos Austrumos (3), 2007. gada 12. jūlija rezolūciju par Tuvajiem Austrumiem (4) un tā 2007. gada 29. novembra nostāju par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru piešķir makroekonomisku palīdzību Libānai (5),

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2004. gada rezolūciju Nr. 1559, 2005. gada rezolūciju Nr. 1636, 2006. gada rezolūciju Nr. 1680 un 1701 un 2007. gada rezolūciju Nr. 1757, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2004. gada rezolūciju Nr. 1559, 2005. gada rezolūciju Nr. 1636, 2006. gada rezolūciju Nr. 1680 un 1701 un 2007. gada rezolūciju Nr. 1757,

| — | ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar kuru izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses (6) (Asociācijas līgums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar kuru izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses (6) (Asociācijas līgums),

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 10. decembra Lēmumu 2007/860/EK, ar ko piešķir makrofinansiālo palīdzību Libānai (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 10. decembra Lēmumu 2007/860/EK, ar ko piešķir makrofinansiālo palīdzību Libānai (7),

| — | ņemot vērā ES Augstā pārstāvja Javier Solana2008. gada 16. maija paziņojumu par stāvokli Libānā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Augstā pārstāvja Javier Solana2008. gada 16. maija paziņojumu par stāvokli Libānā,

| — | ņemot vērā deklarāciju par Tuvajiem Austrumiem, ko 2008. gada 14. martā Eiropas Savienības vārdā pieņēma prezidentūra, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju par Tuvajiem Austrumiem, ko 2008. gada 14. martā Eiropas Savienības vārdā pieņēma prezidentūra,

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | paužot milzīgu satraukumu par vardarbības palielināšanos Libānā un izjūtot nopietnas bažas par iestāžu situāciju Libānā pēc neveiksmīgām prezidenta vēlēšanām; |
| --- | --- |

A.

paužot milzīgu satraukumu par vardarbības palielināšanos Libānā un izjūtot nopietnas bažas par iestāžu situāciju Libānā pēc neveiksmīgām prezidenta vēlēšanām;

| B. | tā kā nesenajās sadursmēs starp Hezbollah un citu grupējumu kaujiniekiem, kuras notika Beirutā un citās Libānas daļās pēc Libānas valdības 2008. gada 6. maijā pieņemtajiem lēmumiem, un vardarbīgās sadursmēs pēc tam, kad atlaida par lidostas drošību atbildīgo ģenerāli un aizliedza Hezbollah saziņas sistēmas, tika nogalināti desmitiem cilvēku un vēl simtiem cilvēku tika ievainoti; |
| --- | --- |

B.

tā kā nesenajās sadursmēs starp Hezbollah un citu grupējumu kaujiniekiem, kuras notika Beirutā un citās Libānas daļās pēc Libānas valdības 2008. gada 6. maijā pieņemtajiem lēmumiem, un vardarbīgās sadursmēs pēc tam, kad atlaida par lidostas drošību atbildīgo ģenerāli un aizliedza Hezbollah saziņas sistēmas, tika nogalināti desmitiem cilvēku un vēl simtiem cilvēku tika ievainoti;

| C. | tā kā Libānas valdība, lai pārtrauktu sadursmes, ir anulējusi lēmumus, kas izraisīja vardarbību, un nodevusi atbildību par krīzes atrisināšanu Libānas armijai; |
| --- | --- |

C.

tā kā Libānas valdība, lai pārtrauktu sadursmes, ir anulējusi lēmumus, kas izraisīja vardarbību, un nodevusi atbildību par krīzes atrisināšanu Libānas armijai;

| D. | tā kā Libānas parlaments nepildīja savu konstitucionālo lomu pat pirms 2007. gada novembra, kad beidzās Libānas Republikas prezidenta pilnvaru termiņš, un tā kā valstī ir sabrukusi iestāžu sistēma, nopietni apdraudot valsts demokrātisku funkcionēšanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā Libānas parlaments nepildīja savu konstitucionālo lomu pat pirms 2007. gada novembra, kad beidzās Libānas Republikas prezidenta pilnvaru termiņš, un tā kā valstī ir sabrukusi iestāžu sistēma, nopietni apdraudot valsts demokrātisku funkcionēšanu;

| E. | tā kā Hezbollah nav tikai opozīcijas partija, bet arī bruņots grupējums, kura kontrolē ir ievērojama Libānas teritorijas daļa, tostarp šiītu kopienas apdzīvotais reģions; |
| --- | --- |

E.

tā kā Hezbollah nav tikai opozīcijas partija, bet arī bruņots grupējums, kura kontrolē ir ievērojama Libānas teritorijas daļa, tostarp šiītu kopienas apdzīvotais reģions;

| F. | tā kā ieinteresētās puses, balstoties uz Arābu valstu līgas iniciatīvu, 2008. gada 15. maijā panāca vienošanos, lai nekavējoties pārtrauktu bruņotās sadursmes, atjaunotu nacionālo dialogu, koncentrējoties uz jautājumiem par nacionālas vienotības valdību un jaunu vēlēšanu likumu, un atjaunotu normālu dzīvi un tādu situāciju, kāda bija pirms nesenajiem notikumiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā ieinteresētās puses, balstoties uz Arābu valstu līgas iniciatīvu, 2008. gada 15. maijā panāca vienošanos, lai nekavējoties pārtrauktu bruņotās sadursmes, atjaunotu nacionālo dialogu, koncentrējoties uz jautājumiem par nacionālas vienotības valdību un jaunu vēlēšanu likumu, un atjaunotu normālu dzīvi un tādu situāciju, kāda bija pirms nesenajiem notikumiem;

| G. | tā kā pašreizējais politiskais strupceļš Libānā paralizē valsts pareizu darbību; tā kā šī politiskā krīze ievērojami apdraud trauslo stabilitāti Libānā un visā reģionā kopumā; tā kā stabila, pilnīgi suverēna, vienota un demokrātiska Libāna ir ārkārtīgi svarīga visu Tuvo Austrumu stabilitātei un miermīlīgai attīstībai; |
| --- | --- |

G.

tā kā pašreizējais politiskais strupceļš Libānā paralizē valsts pareizu darbību; tā kā šī politiskā krīze ievērojami apdraud trauslo stabilitāti Libānā un visā reģionā kopumā; tā kā stabila, pilnīgi suverēna, vienota un demokrātiska Libāna ir ārkārtīgi svarīga visu Tuvo Austrumu stabilitātei un miermīlīgai attīstībai;

| H. | tā kā Libānai ir ciešas politiskās, ekonomiskās un kultūras saiknes ar Eiropu un tā ir nozīmīgs Eiropas Savienības partneris Tuvajos Austrumos; tā kā suverēnai un demokrātiskai Libānai var būt izšķiroša loma, izveidojot ciešu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerību; |
| --- | --- |

H.

tā kā Libānai ir ciešas politiskās, ekonomiskās un kultūras saiknes ar Eiropu un tā ir nozīmīgs Eiropas Savienības partneris Tuvajos Austrumos; tā kā suverēnai un demokrātiskai Libānai var būt izšķiroša loma, izveidojot ciešu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerību;

| I. | tā kā Asociācijas nolīguma 2. pantā ir paredzēts, ka pušu attiecības saistībā ar to, kā arī visi paša Nolīguma noteikumi balstās uz demokrātijas principu un cilvēka pamattiesību ievērošanu, ka noteikts Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, pēc kuras tās vadās savā iekšpolitikā un starptautiskajā politikā un kas veido būtisku šā nolīguma sastāvdaļu; tā kā izmantojot nolīgumā paredzēto parasto politisko dialogu, Asociācijas padome ir pilnvarota veikt nepieciešamos pasākumus, lai veicinātu Eiropas Parlamenta un Libānas parlamenta sadarbību; |
| --- | --- |

I.

tā kā Asociācijas nolīguma 2. pantā ir paredzēts, ka pušu attiecības saistībā ar to, kā arī visi paša Nolīguma noteikumi balstās uz demokrātijas principu un cilvēka pamattiesību ievērošanu, ka noteikts Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, pēc kuras tās vadās savā iekšpolitikā un starptautiskajā politikā un kas veido būtisku šā nolīguma sastāvdaļu; tā kā izmantojot nolīgumā paredzēto parasto politisko dialogu, Asociācijas padome ir pilnvarota veikt nepieciešamos pasākumus, lai veicinātu Eiropas Parlamenta un Libānas parlamenta sadarbību;

| J. | tā kā ANO Drošības padomes 2007. gada rezolūcija Nr. 1757 izveidoja starptautisku tribunālu, lai tiesātu personas, kas ir atbildīgas par kādreizējā premjerministra Rafik Hariri slepkavību un citām politiskajām slepkavībām, kas izdarītas Libānā; |
| --- | --- |

J.

tā kā ANO Drošības padomes 2007. gada rezolūcija Nr. 1757 izveidoja starptautisku tribunālu, lai tiesātu personas, kas ir atbildīgas par kādreizējā premjerministra Rafik Hariri slepkavību un citām politiskajām slepkavībām, kas izdarītas Libānā;

| K. | tā kā Libānā pastāv ievērojamas finanšu un tautsaimniecības problēmas; tā kā Libānas iestādes 2007. gada 4. janvārī pieņēma visaptverošu sociālekonomisko reformu programmu; tā kā Eiropas Savienība ir piedāvājusi finansiālu palīdzību EUR 80 miljonu apmērā, kuras mērķis ir atbalstīt Libānas iekšējās pūles veikt pēckara rekonstrukciju un īstenot ilgtspējīgu tautsaimniecības atveseļošanos, un tādējādi mazināt finanšu ierobežojumus saistībā valdības ekonomiskās programmas īstenošanu; |
| --- | --- |

K.

tā kā Libānā pastāv ievērojamas finanšu un tautsaimniecības problēmas; tā kā Libānas iestādes 2007. gada 4. janvārī pieņēma visaptverošu sociālekonomisko reformu programmu; tā kā Eiropas Savienība ir piedāvājusi finansiālu palīdzību EUR 80 miljonu apmērā, kuras mērķis ir atbalstīt Libānas iekšējās pūles veikt pēckara rekonstrukciju un īstenot ilgtspējīgu tautsaimniecības atveseļošanos, un tādējādi mazināt finanšu ierobežojumus saistībā valdības ekonomiskās programmas īstenošanu;

| L. | tā kā vairāk nekā 300 000 palestīniešu bēgļu vēl arvien sliktos apstākļos dzīvo Libānā; tā kā vardarbības uzliesmojumi un sadursmes ar armiju, kas notiek dažās palestīniešu bēgļu nometnēs, ir saasinājušas situāciju valstī; |
| --- | --- |

L.

tā kā vairāk nekā 300 000 palestīniešu bēgļu vēl arvien sliktos apstākļos dzīvo Libānā; tā kā vardarbības uzliesmojumi un sadursmes ar armiju, kas notiek dažās palestīniešu bēgļu nometnēs, ir saasinājušas situāciju valstī;

| M. | tā kā vēl joprojām neatrisināts ir jautājums par Šebā saimniecībām, |
| --- | --- |

M.

tā kā vēl joprojām neatrisināts ir jautājums par Šebā saimniecībām,

| 1. | atzinīgi vērtē Dohā panākto vienošanos par ģenerāļa Michel Sleiman ievēlēšanu valsts prezidenta amatā jau tuvākajās dienās, par jaunas nacionālās vienotības valdības izveidi un vēlēšanu likuma pieņemšanu; aicina vienošanās puses pilnībā īstenot šo vienošanos; uzsver to, cik nozīmīga ir starptautiskās sabiedrības labvēlīgā reakcija; apsveic Libānas partijas ar panākto vienošanos, kā arī Katāru un Arābu valstu līgu — ar sekmīgo starpniecības darbību; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Dohā panākto vienošanos par ģenerāļa Michel Sleiman ievēlēšanu valsts prezidenta amatā jau tuvākajās dienās, par jaunas nacionālās vienotības valdības izveidi un vēlēšanu likuma pieņemšanu; aicina vienošanās puses pilnībā īstenot šo vienošanos; uzsver to, cik nozīmīga ir starptautiskās sabiedrības labvēlīgā reakcija; apsveic Libānas partijas ar panākto vienošanos, kā arī Katāru un Arābu valstu līgu — ar sekmīgo starpniecības darbību;

| 2. | uzsver Libānas stabilitātes, suverenitātes, neatkarības, vienotības un teritoriālās integritātes nozīmi; norāda, ka politisku stabilitāti Libānā jāpanāk ar uzticības atjaunošanu visu pušu starpā, attiekšanos no vardarbības un ārējas ietekmes noraidīšanu; |
| --- | --- |

2.

uzsver Libānas stabilitātes, suverenitātes, neatkarības, vienotības un teritoriālās integritātes nozīmi; norāda, ka politisku stabilitāti Libānā jāpanāk ar uzticības atjaunošanu visu pušu starpā, attiekšanos no vardarbības un ārējas ietekmes noraidīšanu;

| 3. | atzinīgi vērtē armijas un drošības dienestu devumu, lai izbeigtu nesenos notikumus; aicina visas iesaistītās puses atbalstīt Libānas armiju, lai tā varētu pilnībā garantēt iestāžu darbību, drošību, likuma varu un kārtību, suverenitāti un stabilitāti Libānā; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē armijas un drošības dienestu devumu, lai izbeigtu nesenos notikumus; aicina visas iesaistītās puses atbalstīt Libānas armiju, lai tā varētu pilnībā garantēt iestāžu darbību, drošību, likuma varu un kārtību, suverenitāti un stabilitāti Libānā;

| 4. | tādēļ uzskata, ka valsts un visu Libānas iedzīvotāju drošība ir atkarīga no visu bruņoto grupu, jo īpaši Hezbollah atbruņošanas un ieroču tirdzniecības kontroles Libānā; uzskata, ka ir būtiski, lai visus importētos ieročus Libānā virzītu tikai uz oficiālo Libānas armiju; atkārto aicinājumu Libānas valdībai sadarbībā ar ANO Pagaidu spēkiem Libānā (UNIFIL) īstenot pilnīgu valsts suverenitāti un šajā sakarībā efektīvu valsts robežu un teritorijas kontroli; šajā sakarībā aicina visas puses atteikties no vardarbības, pilnībā pieņemt demokrātijas noteikumus un atzīt visas demokrātiski ievēlētās valsts varas iestādes un institūcijas neatkarīgi no to etniskās, reliģiskās vai partiju piederības un izcelsmes; |
| --- | --- |

4.

tādēļ uzskata, ka valsts un visu Libānas iedzīvotāju drošība ir atkarīga no visu bruņoto grupu, jo īpaši Hezbollah atbruņošanas un ieroču tirdzniecības kontroles Libānā; uzskata, ka ir būtiski, lai visus importētos ieročus Libānā virzītu tikai uz oficiālo Libānas armiju; atkārto aicinājumu Libānas valdībai sadarbībā ar ANO Pagaidu spēkiem Libānā (UNIFIL) īstenot pilnīgu valsts suverenitāti un šajā sakarībā efektīvu valsts robežu un teritorijas kontroli; šajā sakarībā aicina visas puses atteikties no vardarbības, pilnībā pieņemt demokrātijas noteikumus un atzīt visas demokrātiski ievēlētās valsts varas iestādes un institūcijas neatkarīgi no to etniskās, reliģiskās vai partiju piederības un izcelsmes;

| 5. | atgādina, ka Asociācijas nolīgumā ir paredzēts politiskais dialogs starp Eiropas Parlamentu un Libānas parlamentu, pamatojoties uz politiskās sadarbības izveidi starp šīm divām institūcijām; |
| --- | --- |

5.

atgādina, ka Asociācijas nolīgumā ir paredzēts politiskais dialogs starp Eiropas Parlamentu un Libānas parlamentu, pamatojoties uz politiskās sadarbības izveidi starp šīm divām institūcijām;

| 6. | atkārtoti uzsver nozīmīgo UNIFIL lomu; uzskata, ka ir svarīgi, lai Libānas valdībai būtu pilna suverenitāte un, veicot visas darbības, kas atrodas valsts jurisdikcijā, tās efektīvā kontrolē atrastos valsts robežas un teritorija, tā, lai tiktu garantēta valsts un tās pilsoņu drošība; |
| --- | --- |

6.

atkārtoti uzsver nozīmīgo UNIFIL lomu; uzskata, ka ir svarīgi, lai Libānas valdībai būtu pilna suverenitāte un, veicot visas darbības, kas atrodas valsts jurisdikcijā, tās efektīvā kontrolē atrastos valsts robežas un teritorija, tā, lai tiktu garantēta valsts un tās pilsoņu drošība;

| 7. | atkārtoti aicina visas attiecīgās puses atbalstīt starptautiskā tribunāla darbu, lai tiesātu personas, kas ir atbildīgas par kādreizējā premjerministra Rafik Hariri slepkavību un citām politiskajām slepkavībām, kas izdarītas Libānā, un mudina Sīriju pilnībā ar to sadarboties; |
| --- | --- |

7.

atkārtoti aicina visas attiecīgās puses atbalstīt starptautiskā tribunāla darbu, lai tiesātu personas, kas ir atbildīgas par kādreizējā premjerministra Rafik Hariri slepkavību un citām politiskajām slepkavībām, kas izdarītas Libānā, un mudina Sīriju pilnībā ar to sadarboties;

| 8. | mudina Libānas varas iestādes darīt visu iespējamo, lai pārtrauktu jebkādu diskrimināciju pret palestīniešu bēgļiem; atkārto aicinājumu starptautiskajai sabiedrībai palielināt palīdzību, lai sasniegtu noturīgu izlīgumu; |
| --- | --- |

8.

mudina Libānas varas iestādes darīt visu iespējamo, lai pārtrauktu jebkādu diskrimināciju pret palestīniešu bēgļiem; atkārto aicinājumu starptautiskajai sabiedrībai palielināt palīdzību, lai sasniegtu noturīgu izlīgumu;

| 9. | aicina Sīriju atturēties no jebkādas iejaukšanās, kas var negatīvi ietekmēt Libānas iekšējās ietas, un konstruktīvā veidā tiekties uz valsts stabilitāti; vēršas pie Irānas un Sīrijas rīkoties konstruktīvi; aicina visas attiecīgās puses atbilst prasībām, kas ietvertas ANO Drošības padomes rezolūcijā Nr. 1559 (2004) un rezolūcijā Nr. 1701 (2006), attiecībā uz Libānas neatkarības, suverenitātes ievērošanu un tās drošības un stabilitātes neapdraudēšanu, atgādinot aizliegumu pārdot ieročus bruņotiem kaujinieku grupējumiem; |
| --- | --- |

9.

aicina Sīriju atturēties no jebkādas iejaukšanās, kas var negatīvi ietekmēt Libānas iekšējās ietas, un konstruktīvā veidā tiekties uz valsts stabilitāti; vēršas pie Irānas un Sīrijas rīkoties konstruktīvi; aicina visas attiecīgās puses atbilst prasībām, kas ietvertas ANO Drošības padomes rezolūcijā Nr. 1559 (2004) un rezolūcijā Nr. 1701 (2006), attiecībā uz Libānas neatkarības, suverenitātes ievērošanu un tās drošības un stabilitātes neapdraudēšanu, atgādinot aizliegumu pārdot ieročus bruņotiem kaujinieku grupējumiem;

| 10. | atkārtoti pauž atbalstu Eiropas Savienības darbībām, lai palīdzētu Libānai pārstrukturēt ekonomiku; aicina Padomi un Komisiju turpināt centienus atbalstīt Libānas atjaunošanu un tautsaimniecības atveseļošanu, kā arī nodibināt ciešāku sadarbību ar pilsonisko sabiedrību valstī, lai veicinātu valsts tālāku demokratizāciju; |
| --- | --- |

10.

atkārtoti pauž atbalstu Eiropas Savienības darbībām, lai palīdzētu Libānai pārstrukturēt ekonomiku; aicina Padomi un Komisiju turpināt centienus atbalstīt Libānas atjaunošanu un tautsaimniecības atveseļošanu, kā arī nodibināt ciešāku sadarbību ar pilsonisko sabiedrību valstī, lai veicinātu valsts tālāku demokratizāciju;

| 11. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kopējās ārpolitikas un drošības politikas Augstajam pārstāvim, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram, Arābu valstu līgas ģenerālsekretāram, Kvarteta īpašajam sūtnim Tuvajos Austrumos, Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Parlamentārās asamblejas priekšsēdētājam, Libānas valdībai un parlamentam, Sīrijas prezidentam un valdībai un Irānas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

11.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kopējās ārpolitikas un drošības politikas Augstajam pārstāvim, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram, Arābu valstu līgas ģenerālsekretāram, Kvarteta īpašajam sūtnim Tuvajos Austrumos, Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Parlamentārās asamblejas priekšsēdētājam, Libānas valdībai un parlamentam, Sīrijas prezidentam un valdībai un Irānas valdībai un parlamentam.

---

(1)  OV C 38 E, 12.2.2004., 307. lpp.

(2)  OV C 320 E, 15.12.2005., 257. lpp.

(3)  OV C 305 E, 14.12.2006., 236. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0350.

(5)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0550.

(6)  OV L 143, 30.5.2006., 2. lpp.

(7)  OV L 337, 21.12.2007., 111. lpp.

---

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/71 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/71

---

Pārtikas cenu celšanās Eiropas Savienībā un jaunattīstības valstīs

P6_TA(2008)0229

Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par pārtikas cenu celšanos ES un jaunattīstības valstīs

(2009/C 279 E/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā, ka šogad tiek atzīmēta Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 60. gadadiena un ka šīs deklarācijas 25. panta 1. punktā ir minētas tiesības uz pārtiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā, ka šogad tiek atzīmēta Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 60. gadadiena un ka šīs deklarācijas 25. panta 1. punktā ir minētas tiesības uz pārtiku,

| — | ņemot vērā 1996. gada Pasaules Pārtikas sammita secinājumus un mērķi līdz 2015. gadam uz pusi samazināt to cilvēku skaitu, kuri cieš no bada, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1996. gada Pasaules Pārtikas sammita secinājumus un mērķi līdz 2015. gadam uz pusi samazināt to cilvēku skaitu, kuri cieš no bada,

| — | ņemot vērā ANO Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, kura parakstītājpuses ir visas Eiropas Savienības dalībvalstis, jo īpaši šā pakta 11. pantu par tiesībām uz pārtiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, kura parakstītājpuses ir visas Eiropas Savienības dalībvalstis, jo īpaši šā pakta 11. pantu par tiesībām uz pārtiku,

| — | ņemot vērā to, ka 2008. gada 22. maijā Ženēvā jānotiek ANO Cilvēktiesību padomes īpašajai sesijai ar nosaukumu “Pasaules pārtikas krīzes, kuru cita starpā izraisīja augošās pārtikas cenas, negatīvā ietekme uz tiesību uz pārtiku īstenošanu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka 2008. gada 22. maijā Ženēvā jānotiek ANO Cilvēktiesību padomes īpašajai sesijai ar nosaukumu “Pasaules pārtikas krīzes, kuru cita starpā izraisīja augošās pārtikas cenas, negatīvā ietekme uz tiesību uz pārtiku īstenošanu”,

| — | ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas kopīgo paziņojumu par Eiropas Savienības humāno palīdzību “Eiropas Konsenss par humāno palīdzību” (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas kopīgo paziņojumu par Eiropas Savienības humāno palīdzību “Eiropas Konsenss par humāno palīdzību” (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 33. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 33. pantu,

| — | ņemot vērā pašreiz notiekošo “Kopējās lauksaimniecības politikas veselības pārbaudi”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pašreiz notiekošo “Kopējās lauksaimniecības politikas veselības pārbaudi”,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības zinātnes un tehnoloģijas starptautisko novērtējumu attīstības jomā (IAASTD) par pārtikas ražošanu pasaulē, ko ierosināja un veica ar ANO Attīstības programmas, ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO), Pasaules Bankas un citu starptautiskās sabiedrības struktūru atbalstu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības zinātnes un tehnoloģijas starptautisko novērtējumu attīstības jomā (IAASTD) par pārtikas ražošanu pasaulē, ko ierosināja un veica ar ANO Attīstības programmas, ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO), Pasaules Bankas un citu starptautiskās sabiedrības struktūru atbalstu;

| — | ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ziņojumus,

| — | ņemot vērā Dohas attīstības sarunu kārtas ietvaros notiekošās sarunas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Dohas attīstības sarunu kārtas ietvaros notiekošās sarunas,

| — | ņemot vērā 2007. gada 22. novembra Kigali deklarāciju par attīstības mērķiem atbilstošu ekonomisko partnerattiecību nolīgumu izstrādi, kuru pieņēma ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 22. novembra Kigali deklarāciju par attīstības mērķiem atbilstošu ekonomisko partnerattiecību nolīgumu izstrādi, kuru pieņēma ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 25. oktobra rezolūciju par barības un pārtikas cenu pieaugumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 25. oktobra rezolūciju par barības un pārtikas cenu pieaugumu (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā pēc gadiem ilgas patēriņa preču statisku vai krītošu cenu tendences kviešu cenu pieaugums pasaulē 3 gadu laikā pirms 2008. gada februāra sasniedza 181 %, rīsu cenas kopš 2008. gada janvāra ir palielinājušās par 141 % un pārtikas preču vispārējās cenas pasaulē ir palielinājušās par 83 %; |
| --- | --- |

A.

tā kā pēc gadiem ilgas patēriņa preču statisku vai krītošu cenu tendences kviešu cenu pieaugums pasaulē 3 gadu laikā pirms 2008. gada februāra sasniedza 181 %, rīsu cenas kopš 2008. gada janvāra ir palielinājušās par 141 % un pārtikas preču vispārējās cenas pasaulē ir palielinājušās par 83 %;

| B. | tā kā cenu pieaugums par 7 gadiem aizkavējis nabadzības samazināšanas mērķu sasniegšanu un tā kā pēc Pasaules Bankas aprēķiniem pārtikas cenu svārstību dēļ vairāk nekā 100 miljoni cilvēku jaunattīstības valstīs varētu nonākt vēl lielākā trūkumā; |
| --- | --- |

B.

tā kā cenu pieaugums par 7 gadiem aizkavējis nabadzības samazināšanas mērķu sasniegšanu un tā kā pēc Pasaules Bankas aprēķiniem pārtikas cenu svārstību dēļ vairāk nekā 100 miljoni cilvēku jaunattīstības valstīs varētu nonākt vēl lielākā trūkumā;

| C. | tā kā visā pasaulē 854 miljoni cilvēku cieš no bada vai pārtikas trūkuma (nepietiekamas nodrošinātības ar pārtiku), turklāt katru gadu šo grupu papildina 4 miljoni cilvēku; tā kā 170 miljoni bērnu cieš no nepietiekama uztura un katru gadu 5,6 miljoni bērnu mirst pārtikas trūkuma dēļ; |
| --- | --- |

C.

tā kā visā pasaulē 854 miljoni cilvēku cieš no bada vai pārtikas trūkuma (nepietiekamas nodrošinātības ar pārtiku), turklāt katru gadu šo grupu papildina 4 miljoni cilvēku; tā kā 170 miljoni bērnu cieš no nepietiekama uztura un katru gadu 5,6 miljoni bērnu mirst pārtikas trūkuma dēļ;

| D. | tā kā pašreizējo pārtikas krīzi izraisīja arī pastiprinātās spekulācijas ar lauksaimniecības un pārtikas precēm; |
| --- | --- |

D.

tā kā pašreizējo pārtikas krīzi izraisīja arī pastiprinātās spekulācijas ar lauksaimniecības un pārtikas precēm;

| E. | tā kā atbilstoši ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) datiem jaunattīstības valstīs 60—80 % patērētāju izdevumu ir saistīti ar pārtikas iegādi, savukārt industrializētajās valstīs šis rādītājs ir 10—20 %; tā kā pārtikas cenu pieaugums visnopietnāk ietekmē mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā atbilstoši ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) datiem jaunattīstības valstīs 60—80 % patērētāju izdevumu ir saistīti ar pārtikas iegādi, savukārt industrializētajās valstīs šis rādītājs ir 10—20 %; tā kā pārtikas cenu pieaugums visnopietnāk ietekmē mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem;

| F. | tā kā beidzamo desmitgadu laikā Pasaules banka, Starptautiskais Valūtas fonds (SVF) un Pasaules Tirdzniecības organizācija ir attīstības valstīm uzspiedusi tirdzniecības liberalizāciju, lai panāktu plaša mēroga un uz eksportu orientētas lauksaimniecības izveidi uz pārtikas ilgstpējīgas vietējās ražošanas un vietējo pārtikas tirgu rēķina; |
| --- | --- |

F.

tā kā beidzamo desmitgadu laikā Pasaules banka, Starptautiskais Valūtas fonds (SVF) un Pasaules Tirdzniecības organizācija ir attīstības valstīm uzspiedusi tirdzniecības liberalizāciju, lai panāktu plaša mēroga un uz eksportu orientētas lauksaimniecības izveidi uz pārtikas ilgstpējīgas vietējās ražošanas un vietējo pārtikas tirgu rēķina;

| G. | tā kā cenu celšanās saasina pieejamības problēmas, jo īpaši iedzīvotajiem ar zemiem vai neesošiem ienākumiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā cenu celšanās saasina pieejamības problēmas, jo īpaši iedzīvotajiem ar zemiem vai neesošiem ienākumiem;

| H. | tā kā, palielinoties pasaules iedzīvotāju skaitam, palielinās arī pieprasījums pēc pārtikas, jo īpaši jaunās tirgus ekonomikas valstīs, piemēram, Indijā un Ķīnā; tā kā uz planētas, kura saskaņā ar FAO informāciju var pabarot 12 miljardus cilvēku, kopumā pārtikas trūkums nepastāv; atgādinot, ka kviešu un rīsu raža 2007. gadā bija ļoti laba; tā kā visticamāk, ka tikai 1,01 miljardus tonnu no 2007. gada ražas izlietos pārtikai cilvēkiem, savukārt lielu ražas daļu izmantos dzīvnieku barošanai (760 miljonus tonnu) un aptuveni 100 miljonus tonnu — biodegvielu ražošanai; tā kā saskaņā ar jaunākajām aplēsēm pasaulē saražotās labības daudzums 2008. gadā palielināsies par 2,6 %, sasniedzot rekordskaitli — 2164 miljardus tonnu; tā kā šīs prognozes tomēr ir atkarīgas no labvēlīgiem klimatiskajiem apstākļiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā, palielinoties pasaules iedzīvotāju skaitam, palielinās arī pieprasījums pēc pārtikas, jo īpaši jaunās tirgus ekonomikas valstīs, piemēram, Indijā un Ķīnā; tā kā uz planētas, kura saskaņā ar FAO informāciju var pabarot 12 miljardus cilvēku, kopumā pārtikas trūkums nepastāv; atgādinot, ka kviešu un rīsu raža 2007. gadā bija ļoti laba; tā kā visticamāk, ka tikai 1,01 miljardus tonnu no 2007. gada ražas izlietos pārtikai cilvēkiem, savukārt lielu ražas daļu izmantos dzīvnieku barošanai (760 miljonus tonnu) un aptuveni 100 miljonus tonnu — biodegvielu ražošanai; tā kā saskaņā ar jaunākajām aplēsēm pasaulē saražotās labības daudzums 2008. gadā palielināsies par 2,6 %, sasniedzot rekordskaitli — 2164 miljardus tonnu; tā kā šīs prognozes tomēr ir atkarīgas no labvēlīgiem klimatiskajiem apstākļiem;

| I. | tā kā daudzas jaunattīstības valstis neražo to pārtikas daudzumu, ko tās varētu; tā kā, ņemot vērā, ka jaunattīstības valstīs netiek veikti ieguldījumi lauksaimniecībā, lauku attīstībā un lauksaimnieku apmācībā un šādus ieguldījumus neveic arī starptautiskās finanšu iestādes, mazie lauksaimniecības uzņēmumi ir īpaši pakļauti negodīgai konkurencei, kas ir palielinājusi to nabadzību un neaizsargātību un mazinājusi to spēju saražot pietiekami daudz pārtikas; |
| --- | --- |

I.

tā kā daudzas jaunattīstības valstis neražo to pārtikas daudzumu, ko tās varētu; tā kā, ņemot vērā, ka jaunattīstības valstīs netiek veikti ieguldījumi lauksaimniecībā, lauku attīstībā un lauksaimnieku apmācībā un šādus ieguldījumus neveic arī starptautiskās finanšu iestādes, mazie lauksaimniecības uzņēmumi ir īpaši pakļauti negodīgai konkurencei, kas ir palielinājusi to nabadzību un neaizsargātību un mazinājusi to spēju saražot pietiekami daudz pārtikas;

| J. | tā kā viens no nopietniem šķēršļiem, kas kavē lauksaimniecības produkcijas apjoma pieaugumu jaunattīstības valstīs, ir tas, ka sīkzemniekiem bieži vien nav iespējas saņemt aizdevumus vai mikrokredītus, lai iegādātos labāku sēklu materiālu, mēslošanas līdzekļus un apūdeņošanas mehānismus, kā arī nepieciešamos līdzekļus kultūraugu aizsardzībai pret kaitēkļiem un slimībām, dažkārt tāpēc, ka viņiem nav pašiem savas zemes, tātad — nav aizdevuma nodrošinājuma; |
| --- | --- |

J.

tā kā viens no nopietniem šķēršļiem, kas kavē lauksaimniecības produkcijas apjoma pieaugumu jaunattīstības valstīs, ir tas, ka sīkzemniekiem bieži vien nav iespējas saņemt aizdevumus vai mikrokredītus, lai iegādātos labāku sēklu materiālu, mēslošanas līdzekļus un apūdeņošanas mehānismus, kā arī nepieciešamos līdzekļus kultūraugu aizsardzībai pret kaitēkļiem un slimībām, dažkārt tāpēc, ka viņiem nav pašiem savas zemes, tātad — nav aizdevuma nodrošinājuma;

| K. | tā kā Pasaules pārtikas programmā (PPP) norādīts, ka līdz šim ir dots stingrs solījums nodrošināt tikai 260 miljonus no 750 miljoniem ASV dolāru, kas nepieciešami 2008. gada vajadzību apmierināšanai; |
| --- | --- |

K.

tā kā Pasaules pārtikas programmā (PPP) norādīts, ka līdz šim ir dots stingrs solījums nodrošināt tikai 260 miljonus no 750 miljoniem ASV dolāru, kas nepieciešami 2008. gada vajadzību apmierināšanai;

| L. | tā kā patēriņa preču cenu kāpums destabilizē pasaules ekonomiku un jau ir izraisījis nemierus vairākās valstīs; |
| --- | --- |

L.

tā kā patēriņa preču cenu kāpums destabilizē pasaules ekonomiku un jau ir izraisījis nemierus vairākās valstīs;

| M. | tā kā pieaugošo pārtikas cenu dēļ pastiprināti nepieciešama visaptveroša politiska atbilde un politiska stratēģija, lai risinātu ar pārtiku saistītās problēmas, |
| --- | --- |

M.

tā kā pieaugošo pārtikas cenu dēļ pastiprināti nepieciešama visaptveroša politiska atbilde un politiska stratēģija, lai risinātu ar pārtiku saistītās problēmas,

Tiesības uz pārtiku

| 1. | uzsver tiesību uz pārtiku fundamentālo būtību, kā arī nepieciešamību uzlabot piekļuvi pietiekamam pārtikas daudzumam visiem cilvēkiem un jebkurā laikā, kas ļautu dzīvot aktīvi un veselīgi; uzsver, ka valstu pienākums ir aizsargāt, ievērot un piemērot šīs pamata cilvēktiesības; uzsver, ka fakts, ka 2 miljardi cilvēku vēl joprojām dzīvo galējā nabadzībā un 850 miljoni cilvēku katru dienu cieš no izsalkuma, ir starptautiskajās cilvēktiesībās paredzēto tiesību uz pārtiku sistemātisks pārkāpums; tāpēc aicina veikt piemērotus pasākumus, lai īstenotu Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas nosacījumus saistībā ar tiesībām uz pārtiku; mudina Padomi nodrošināt, ka ar pārtiku saistīta politika valstu un starptautiskajā līmenī ir saskaņota ar pienākumiem, kuri izriet no tiesībām uz pārtiku; |
| --- | --- |

1.

uzsver tiesību uz pārtiku fundamentālo būtību, kā arī nepieciešamību uzlabot piekļuvi pietiekamam pārtikas daudzumam visiem cilvēkiem un jebkurā laikā, kas ļautu dzīvot aktīvi un veselīgi; uzsver, ka valstu pienākums ir aizsargāt, ievērot un piemērot šīs pamata cilvēktiesības; uzsver, ka fakts, ka 2 miljardi cilvēku vēl joprojām dzīvo galējā nabadzībā un 850 miljoni cilvēku katru dienu cieš no izsalkuma, ir starptautiskajās cilvēktiesībās paredzēto tiesību uz pārtiku sistemātisks pārkāpums; tāpēc aicina veikt piemērotus pasākumus, lai īstenotu Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas nosacījumus saistībā ar tiesībām uz pārtiku; mudina Padomi nodrošināt, ka ar pārtiku saistīta politika valstu un starptautiskajā līmenī ir saskaņota ar pienākumiem, kuri izriet no tiesībām uz pārtiku;

| 2. | tāpēc aicina Padomi steidzami apliecināt savu apņemšanos sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM), atkārtoti apstiprinot finanšu saistības un Eiropadomes jūnija sanāksmē pieņemot ES TAM rīcības programmu; uzskata, ka šajā ES rīcības programmā ir jānorāda konkrēti starpposma mērķi un pasākumi, un to izpildes termiņi tādās galvenajās jomās kā izglītība, veselības aprūpe, ūdensapgāde, lauksaimniecība, izaugsme un infrastruktūra, kas palīdzēs līdz 2015. gadam sasniegt TAM, lai, cita starpā, līdz 2015. gadam izskaustu badu; |
| --- | --- |

2.

tāpēc aicina Padomi steidzami apliecināt savu apņemšanos sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM), atkārtoti apstiprinot finanšu saistības un Eiropadomes jūnija sanāksmē pieņemot ES TAM rīcības programmu; uzskata, ka šajā ES rīcības programmā ir jānorāda konkrēti starpposma mērķi un pasākumi, un to izpildes termiņi tādās galvenajās jomās kā izglītība, veselības aprūpe, ūdensapgāde, lauksaimniecība, izaugsme un infrastruktūra, kas palīdzēs līdz 2015. gadam sasniegt TAM, lai, cita starpā, līdz 2015. gadam izskaustu badu;

| 3. | pauž bažas par to, kā spekulācijas ar pārtikas precēm, tostarp patēriņa preču riska ieguldījumu fondi, veicina badu un nabadzību; aicina Komisiju izpētīt spekulāciju ar pārtikas cenām ietekmi un, pamatojoties uz šo pētījumu, ieteikt piemērotus pasākumus; |
| --- | --- |

3.

pauž bažas par to, kā spekulācijas ar pārtikas precēm, tostarp patēriņa preču riska ieguldījumu fondi, veicina badu un nabadzību; aicina Komisiju izpētīt spekulāciju ar pārtikas cenām ietekmi un, pamatojoties uz šo pētījumu, ieteikt piemērotus pasākumus;

| 4. | uzsver, ka pārtikas krīze ir cieši saistīta ar finanšu krīzi, kuras laikā skaidras naudas iepludināšana, ko centrālās bankas veica bankrotu novēršanai, iespējams izraisīja spekulatīvus ieguldījumus pirmās nepieciešamības precēs; aicina SVF un Finanšu stabilitātes forumu novērtēt šo blakusparādību un to ņemt vērā, iesakot vispārējus risinājumus; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka pārtikas krīze ir cieši saistīta ar finanšu krīzi, kuras laikā skaidras naudas iepludināšana, ko centrālās bankas veica bankrotu novēršanai, iespējams izraisīja spekulatīvus ieguldījumus pirmās nepieciešamības precēs; aicina SVF un Finanšu stabilitātes forumu novērtēt šo blakusparādību un to ņemt vērā, iesakot vispārējus risinājumus;

| 5. | atgādina, ka no šīs krīzes visvairāk cieš mazāk aizsargāti iedzīvotāju slāņi un tāpēc uzsver, ka ir nepieciešama efektīva sociālā politika, lai sniegtu lielākas iespējas nabadzīgajiem vai trūcīgajiem iedzīvotājiem un mīkstinātu pašreizējās pārtikas krīzes ietekmi; |
| --- | --- |

5.

atgādina, ka no šīs krīzes visvairāk cieš mazāk aizsargāti iedzīvotāju slāņi un tāpēc uzsver, ka ir nepieciešama efektīva sociālā politika, lai sniegtu lielākas iespējas nabadzīgajiem vai trūcīgajiem iedzīvotājiem un mīkstinātu pašreizējās pārtikas krīzes ietekmi;

Ilgtspējīga pārtikas ražošana

| 6. | uzsver — nedrīkst būt svarīgāka mērķa par pārtikas nodrošināšanu ikvienam cilvēkam visā pasaulē; uzsver, ka atbilstoši EK līguma 33. pantam pārtikai jābūt pieejamai par samērīgām cenām; |
| --- | --- |

6.

uzsver — nedrīkst būt svarīgāka mērķa par pārtikas nodrošināšanu ikvienam cilvēkam visā pasaulē; uzsver, ka atbilstoši EK līguma 33. pantam pārtikai jābūt pieejamai par samērīgām cenām;

| 7. | atgādina par nepieciešamību nodrošināt iekšēju un pasaules līmeņa lauksaimniecības tirgu regulējumu, lai sniegtu labumu patērētājiem, palielinātu lauksaimnieku ienākumus, veicinātu pārstrādes rūpniecību un nodrošinātu ilgtspējīgu ES pārtikas politiku; |
| --- | --- |

7.

atgādina par nepieciešamību nodrošināt iekšēju un pasaules līmeņa lauksaimniecības tirgu regulējumu, lai sniegtu labumu patērētājiem, palielinātu lauksaimnieku ienākumus, veicinātu pārstrādes rūpniecību un nodrošinātu ilgtspējīgu ES pārtikas politiku;

| 8. | atgādina, ka KLP primārais mērķis ir garantēt tirgus stabilizāciju, piegādes drošību un saprātīgas cenas patērētājiem un uzsver, ka KLP būs nepieciešama arī pēc 2013. gada, lai nodrošinātu Eiropas Savienībā ilgtspējīgu pārtikas politiku, vienlaikus nodrošinot lauksaimniecības produktu ilgtspēju, drošību un kvalitāti; |
| --- | --- |

8.

atgādina, ka KLP primārais mērķis ir garantēt tirgus stabilizāciju, piegādes drošību un saprātīgas cenas patērētājiem un uzsver, ka KLP būs nepieciešama arī pēc 2013. gada, lai nodrošinātu Eiropas Savienībā ilgtspējīgu pārtikas politiku, vienlaikus nodrošinot lauksaimniecības produktu ilgtspēju, drošību un kvalitāti;

| 9. | uzsver, ka izejvielu izmaksas veido salīdzinoši niecīgu daļu no daudzu pārtikas preču kopējām izmaksām; aicina Komisiju un dalībvalstis analizēt neatbilstību starp lauku saimniecību un lielāko mazumtirgotāju noteiktajām cenām; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka izejvielu izmaksas veido salīdzinoši niecīgu daļu no daudzu pārtikas preču kopējām izmaksām; aicina Komisiju un dalībvalstis analizēt neatbilstību starp lauku saimniecību un lielāko mazumtirgotāju noteiktajām cenām;

| 10. | tāpēc aicina veikt ietekmes novērtējumu saistībā ar mazumtirgotāju nozīmi pārtikas produktu apritē, jo, salīdzinot ar dzīves dārdzību, pārtikas produktu mazumtirdzniecības cenas ir augušas nesamērīgi; aicina mazumtirgotājus piedāvāt ražotājiem taisnīgu cenu, vienlaikus nodrošinot patērētājiem pārtikas produktus par saprātīgām cenām; |
| --- | --- |

10.

tāpēc aicina veikt ietekmes novērtējumu saistībā ar mazumtirgotāju nozīmi pārtikas produktu apritē, jo, salīdzinot ar dzīves dārdzību, pārtikas produktu mazumtirdzniecības cenas ir augušas nesamērīgi; aicina mazumtirgotājus piedāvāt ražotājiem taisnīgu cenu, vienlaikus nodrošinot patērētājiem pārtikas produktus par saprātīgām cenām;

| 11. | norāda, ka pašreizējo ES labības krājumu pietiktu tikai 30 dienām, un apšauba to, vai ir nodrošināti atbilstīgi pārtikas krājumi, jo īpaši, ja ņem vērā iespējamās krīzes situācijas; aicina Komisiju izstrādāt stratēģijas pārtikas krājumu izveidei, lai nākotnē novērstu krīzes; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka pašreizējo ES labības krājumu pietiktu tikai 30 dienām, un apšauba to, vai ir nodrošināti atbilstīgi pārtikas krājumi, jo īpaši, ja ņem vērā iespējamās krīzes situācijas; aicina Komisiju izstrādāt stratēģijas pārtikas krājumu izveidei, lai nākotnē novērstu krīzes;

| 12. | prasa precīzāk prognozēt lauksaimniecības produkcijas apjomu, lai krietni agrāk varētu noteikt pasaules pārtikas nodrošinājuma dominējošās tendences; |
| --- | --- |

12.

prasa precīzāk prognozēt lauksaimniecības produkcijas apjomu, lai krietni agrāk varētu noteikt pasaules pārtikas nodrošinājuma dominējošās tendences;

| 13. | uzsver, ka ir jāņem vērā ES lauksaimnieku ienākumu stāvoklis; norāda, ka, pieaugot dzīvnieku barības, enerģijas, mēslošanas līdzekļu un citām sākotnējām izmaksām un ieguldot arvien vairāk līdzekļu atbilstības standartu izpildei, lauksaimniekiem jāredz, ka viņu ieņēmumi ievērojami palielinās, lai viņi arī turpmāk varētu nodrošināt pieprasījumu pēc pārtikas; norāda, ka lauku saimniecību ienākumu pieaugums ir niecīgs un ka dažās dalībvalstīs lauksaimnieki jau ir pārliecinājušies, ka viņu ienākumi faktiski samazinās; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka ir jāņem vērā ES lauksaimnieku ienākumu stāvoklis; norāda, ka, pieaugot dzīvnieku barības, enerģijas, mēslošanas līdzekļu un citām sākotnējām izmaksām un ieguldot arvien vairāk līdzekļu atbilstības standartu izpildei, lauksaimniekiem jāredz, ka viņu ieņēmumi ievērojami palielinās, lai viņi arī turpmāk varētu nodrošināt pieprasījumu pēc pārtikas; norāda, ka lauku saimniecību ienākumu pieaugums ir niecīgs un ka dažās dalībvalstīs lauksaimnieki jau ir pārliecinājušies, ka viņu ienākumi faktiski samazinās;

| 14. | prasa ilgtspējīgas lauksaimniecības politikas veicināšanu iekļaut visos paplašināšanās un kaimiņattiecību instrumentos; |
| --- | --- |

14.

prasa ilgtspējīgas lauksaimniecības politikas veicināšanu iekļaut visos paplašināšanās un kaimiņattiecību instrumentos;

| 15. | prasa trešo valstu uzņēmējus pakļaut tikpat stingrai kontrolei, kādu piemēro ES ražotājiem, taču atzīst, ka ir jāpalīdz jaunattīstības valstīm nodrošināt atbilstību ES fitosanitārajiem standartiem; |
| --- | --- |

15.

prasa trešo valstu uzņēmējus pakļaut tikpat stingrai kontrolei, kādu piemēro ES ražotājiem, taču atzīst, ka ir jāpalīdz jaunattīstības valstīm nodrošināt atbilstību ES fitosanitārajiem standartiem;

| 16. | atzinīgi vērtē ES lauksaimniecības ministru lēmumu apstiprināt Komisijas priekšlikumu pārtraukt zemes obligāto atstāšanu atmatā 2008. gadā un atzīmē Komisijas aplēses, ka saskaņā ar šo lēmumu labības audzēšanai papildus būs pieejami aptuveni 2,9 miljoni hektāru un šā gada raža pieaugs par aptuveni 10 miljoniem tonnu; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē ES lauksaimniecības ministru lēmumu apstiprināt Komisijas priekšlikumu pārtraukt zemes obligāto atstāšanu atmatā 2008. gadā un atzīmē Komisijas aplēses, ka saskaņā ar šo lēmumu labības audzēšanai papildus būs pieejami aptuveni 2,9 miljoni hektāru un šā gada raža pieaugs par aptuveni 10 miljoniem tonnu;

| 17. | aicina Komisiju veikt pašreizējās ES politikas ietekmes uz nodrošinātību ar pārtiku novērtējumu tādās jomās kā kopējā lauksaimniecības politika, atjaunīgās enerģijas mērķi, attīstības palīdzība un starptautiskās tirdzniecības nolīgumi, lai uzlabotu vispārējo nodrošinātību ar pārtiku; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju veikt pašreizējās ES politikas ietekmes uz nodrošinātību ar pārtiku novērtējumu tādās jomās kā kopējā lauksaimniecības politika, atjaunīgās enerģijas mērķi, attīstības palīdzība un starptautiskās tirdzniecības nolīgumi, lai uzlabotu vispārējo nodrošinātību ar pārtiku;

| 18. | uzsver, ka prioritāra nozīme jāpiešķir pārtikai un nevis degvielai un ka biodegvielas ražošanai jānosaka stingri ilgtspējības kritēriji; atzīmē, ka šie kritēriji jāievēro, cenšoties panākt ieteiktos mērķus saistībā ar biodegvielas izmantošanu; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka prioritāra nozīme jāpiešķir pārtikai un nevis degvielai un ka biodegvielas ražošanai jānosaka stingri ilgtspējības kritēriji; atzīmē, ka šie kritēriji jāievēro, cenšoties panākt ieteiktos mērķus saistībā ar biodegvielas izmantošanu;

| 19. | atzīst, ka vairs nav pamata ES subsidēt biodegvielas ražošanai paredzētus kultūraugus, taču stingri un nepārprotami uzsver, ka šāda veida ražošanai pašlaik tiek izmantoti tikai 2—3 % ES lauksaimniecības zemes un plašsaziņas līdzekļu apgalvojumi, ka pašreizējo krīzi pārtikas apritē radījusi biodegvielas ražošana, vismaz attiecībā uz ES, ir pārspīlēti; tomēr piekrīt, ka tādu valstu kā ASV īstenotā politika, kur vairāk zemes tiek atvēlēts, lai audzētu bioetanola ražošanai paredzētu kukurūzu, ir spēcīgi ietekmējusi kukurūzas un citu graudaugu cenu un pieejamību pasaules pārtikas tirgū; |
| --- | --- |

19.

atzīst, ka vairs nav pamata ES subsidēt biodegvielas ražošanai paredzētus kultūraugus, taču stingri un nepārprotami uzsver, ka šāda veida ražošanai pašlaik tiek izmantoti tikai 2—3 % ES lauksaimniecības zemes un plašsaziņas līdzekļu apgalvojumi, ka pašreizējo krīzi pārtikas apritē radījusi biodegvielas ražošana, vismaz attiecībā uz ES, ir pārspīlēti; tomēr piekrīt, ka tādu valstu kā ASV īstenotā politika, kur vairāk zemes tiek atvēlēts, lai audzētu bioetanola ražošanai paredzētu kukurūzu, ir spēcīgi ietekmējusi kukurūzas un citu graudaugu cenu un pieejamību pasaules pārtikas tirgū;

| 20. | tomēr aicina Komisiju un dalībvalstis aktīvāk sekmēt otrās paaudzes bioenerģijas izmantošanu un ražošanu, ko nodrošina galvenokārt kūtsmēslu un lauksaimniecības atkritumu, bet ne lauksaimniecības pirmproduktu pārstrāde; |
| --- | --- |

20.

tomēr aicina Komisiju un dalībvalstis aktīvāk sekmēt otrās paaudzes bioenerģijas izmantošanu un ražošanu, ko nodrošina galvenokārt kūtsmēslu un lauksaimniecības atkritumu, bet ne lauksaimniecības pirmproduktu pārstrāde;

| 21. | īpaši uzsver, ka sevišķi prioritāra nozīme piešķirama sadzīves atkritumu, kā arī lauksaimniecības un mežu izstrādes pārpalikumu savākšanai un to pārvēršanai gāzveida stāvoklī; norāda, ka tas ļautu attīstīt piemērotas tehnoloģijas un dotu laiku pārtikas ražošanas un enerģijas ražošanas savienojamības izpētei; |
| --- | --- |

21.

īpaši uzsver, ka sevišķi prioritāra nozīme piešķirama sadzīves atkritumu, kā arī lauksaimniecības un mežu izstrādes pārpalikumu savākšanai un to pārvēršanai gāzveida stāvoklī; norāda, ka tas ļautu attīstīt piemērotas tehnoloģijas un dotu laiku pārtikas ražošanas un enerģijas ražošanas savienojamības izpētei;

| 22. | ar nopietnām bažām atzīmē, ka milzīgā barības graudu deficīta dēļ barības maisījumu cena ir pieaugusi par EUR 75 tonnā un turpina pieaugt un ka līdz ar to par EUR 15 miljardiem palielinās ES lopkopības un putnkopības nozares izmaksas; |
| --- | --- |

22.

ar nopietnām bažām atzīmē, ka milzīgā barības graudu deficīta dēļ barības maisījumu cena ir pieaugusi par EUR 75 tonnā un turpina pieaugt un ka līdz ar to par EUR 15 miljardiem palielinās ES lopkopības un putnkopības nozares izmaksas;

| 23. | uzskata — ņemot vērā pašreizējo krīzi, ES iestādēm un dalībvalstīm nekavējoties un pamatīgi jāapspriež, kā ar mūsdienu biotehnoloģijas palīdzību varētu nodrošināt, lai pastāvīgi tiktu ražoti pārtikas produkti par saprātīgām cenām; |
| --- | --- |

23.

uzskata — ņemot vērā pašreizējo krīzi, ES iestādēm un dalībvalstīm nekavējoties un pamatīgi jāapspriež, kā ar mūsdienu biotehnoloģijas palīdzību varētu nodrošināt, lai pastāvīgi tiktu ražoti pārtikas produkti par saprātīgām cenām;

Labāka attīstības politika

| 24. | uzskata — lai īsteni cīnītos pret badu, ir nepieciešama vispārēja ilgtspējīgas attīstības politika, lai jaunattīstības valstis varētu pietiekamā daudzumā saražot ūdeni un pārtiku un nodrošināt ar šiem resursiem iedzīvotājus; |
| --- | --- |

24.

uzskata — lai īsteni cīnītos pret badu, ir nepieciešama vispārēja ilgtspējīgas attīstības politika, lai jaunattīstības valstis varētu pietiekamā daudzumā saražot ūdeni un pārtiku un nodrošināt ar šiem resursiem iedzīvotājus;

| 25. | atbalsta jaunattīstības valstu centienus nodrošināt vietējiem iedzīvotājiem pārtikas pieejamību; uzskata, ka arī turpmāk jāstiprina valsts politiskās rīcības iespējas, lai varētu pieņemt valsts tiesību aktus un pasākumus šīs nozares attīstībai; par pozitīvu jaunattīstības valsts piemēru uzskata Malāviju, kurā pārtikas produktu ražošanas apjoms pēdējos trijos gados ir divkāršojies, un uzsver, ka ES ir būtiska loma šī progresa atbalstīšanā; aicina Komisiju sniegt palīdzību, informējot par šo parādību, lai tā kalpotu par piemēru citām jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

25.

atbalsta jaunattīstības valstu centienus nodrošināt vietējiem iedzīvotājiem pārtikas pieejamību; uzskata, ka arī turpmāk jāstiprina valsts politiskās rīcības iespējas, lai varētu pieņemt valsts tiesību aktus un pasākumus šīs nozares attīstībai; par pozitīvu jaunattīstības valsts piemēru uzskata Malāviju, kurā pārtikas produktu ražošanas apjoms pēdējos trijos gados ir divkāršojies, un uzsver, ka ES ir būtiska loma šī progresa atbalstīšanā; aicina Komisiju sniegt palīdzību, informējot par šo parādību, lai tā kalpotu par piemēru citām jaunattīstības valstīm;

| 26. | aicina dalībvalstis un starptautisko sabiedrību atsaukties uz PPP pausto ārkārtas aicinājumu sniegt steidzamu atbalstu un palīdzēt tai tikt galā ar jauniem pārbaudījumiem, cīnoties pret badu; tomēr uzskata, ka ir jāsamazina atkarība no pārtikas atbalsta operācijām, un tādēļ uzsver, ka, lai novērstu vēl postošākas sekas un šīs krīzes pamata cēloņus, ir nepieciešamas vidēja termiņa un ilgtermiņa darbības; |
| --- | --- |

26.

aicina dalībvalstis un starptautisko sabiedrību atsaukties uz PPP pausto ārkārtas aicinājumu sniegt steidzamu atbalstu un palīdzēt tai tikt galā ar jauniem pārbaudījumiem, cīnoties pret badu; tomēr uzskata, ka ir jāsamazina atkarība no pārtikas atbalsta operācijām, un tādēļ uzsver, ka, lai novērstu vēl postošākas sekas un šīs krīzes pamata cēloņus, ir nepieciešamas vidēja termiņa un ilgtermiņa darbības;

| 27. | aicina jaunattīstības valstīs steidzami un ievērojami palielināt ieguldījumus lauksaimniecībā, lauku attīstībā un lauksaimnieciskajā uzņēmējdarbībā, īpašu uzmanību pievēršot nabadzīgajiem zemniekiem un mazajām saimniecībām, kas balstās uz ekoloģisku pārtikas produktu ražošanas sistēmām; atgādina, ka lauku apvidos dzīvo 75 % pasaules nabadzīgāko iedzīvotāju, bet lauksaimniecībai ir paredzēti tikai 4 % no oficiālās attīstības palīdzības; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis to attīstības politikas kontekstā efektīvāk risināt ar lauksaimniecību saistītos jautājumus, ciešā sadarbībā ar jaunattīstības valstīm veicināt 10. Eiropas Attīstības fonda (EAF) pielāgošanu un pārskatīt valstu stratēģiskos dokumentus, lai lielāka nozīme tiktu piešķirta lauksaimniecībai; uzsver NVO un vietējo varas iestāžu lomu inovatīvu lauksaimniecības jautājuma risinājumu rašanā partnerībā ar jaunattīstības valstu iedzīvotājiem, un aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt un veicināt to projektus; |
| --- | --- |

27.

aicina jaunattīstības valstīs steidzami un ievērojami palielināt ieguldījumus lauksaimniecībā, lauku attīstībā un lauksaimnieciskajā uzņēmējdarbībā, īpašu uzmanību pievēršot nabadzīgajiem zemniekiem un mazajām saimniecībām, kas balstās uz ekoloģisku pārtikas produktu ražošanas sistēmām; atgādina, ka lauku apvidos dzīvo 75 % pasaules nabadzīgāko iedzīvotāju, bet lauksaimniecībai ir paredzēti tikai 4 % no oficiālās attīstības palīdzības; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis to attīstības politikas kontekstā efektīvāk risināt ar lauksaimniecību saistītos jautājumus, ciešā sadarbībā ar jaunattīstības valstīm veicināt 10. Eiropas Attīstības fonda (EAF) pielāgošanu un pārskatīt valstu stratēģiskos dokumentus, lai lielāka nozīme tiktu piešķirta lauksaimniecībai; uzsver NVO un vietējo varas iestāžu lomu inovatīvu lauksaimniecības jautājuma risinājumu rašanā partnerībā ar jaunattīstības valstu iedzīvotājiem, un aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt un veicināt to projektus;

| 28. | uzsver, ka ir jānodrošina nabadzīgo valstu sīkzemnieku, kuri galvenokārt ir sievietes, piekļuve zemei, finanšu pakalpojumiem un kredītiem, augstas ražības sēklām, kā arī apūdeņošanas sistēmām un mēslošanas līdzekļiem; uzsver, ka ieguldījumi lauksaimniecības nozarē vairāk jānovirza apūdeņošanai, lauku ceļiem, pētniecībai un vietējām zināšanām, apmācībai un paraugprakses apmaiņai efektīvu un ilgtspējīgu augkopības sistēmu izstrādes nolūkos, tīram dzeramajam ūdenim un izglītībai, kā arī vietējās ražošanas un tirdzniecības veicināšanai; tādēļ aicina Komisiju savās darbībās šīm jomām veltīt pastiprinātu uzmanību un atbalstīt ražotāju organizācijas, mikrokredītu un citas finanšu pakalpojumu programmas, kā arī palielināt ieguldījumus lauksaimniecībā; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka ir jānodrošina nabadzīgo valstu sīkzemnieku, kuri galvenokārt ir sievietes, piekļuve zemei, finanšu pakalpojumiem un kredītiem, augstas ražības sēklām, kā arī apūdeņošanas sistēmām un mēslošanas līdzekļiem; uzsver, ka ieguldījumi lauksaimniecības nozarē vairāk jānovirza apūdeņošanai, lauku ceļiem, pētniecībai un vietējām zināšanām, apmācībai un paraugprakses apmaiņai efektīvu un ilgtspējīgu augkopības sistēmu izstrādes nolūkos, tīram dzeramajam ūdenim un izglītībai, kā arī vietējās ražošanas un tirdzniecības veicināšanai; tādēļ aicina Komisiju savās darbībās šīm jomām veltīt pastiprinātu uzmanību un atbalstīt ražotāju organizācijas, mikrokredītu un citas finanšu pakalpojumu programmas, kā arī palielināt ieguldījumus lauksaimniecībā;

| 29. | aicina Eiropas Investīciju banku (EIB) apzināt iespējas nekavējoties izveidot garantijas fondu, lai atbalstītu valsts mikrokredītu un aizdevumu shēmas un riska ierobežošanas shēmas, kas darbotos vietējo pārtikas ražotāju interesēs, jo īpaši nabadzīgākajās jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

29.

aicina Eiropas Investīciju banku (EIB) apzināt iespējas nekavējoties izveidot garantijas fondu, lai atbalstītu valsts mikrokredītu un aizdevumu shēmas un riska ierobežošanas shēmas, kas darbotos vietējo pārtikas ražotāju interesēs, jo īpaši nabadzīgākajās jaunattīstības valstīs;

| 30. | uzsver, ka ir nepieciešama ES un jaunattīstības valstu sadarbība klimata pārmaiņu jomā un it īpaši tehnoloģiju nodošana un veiktspējas palielināšana; uzsver, ka klimata pārmaiņas jāizvirza par vienu no pamatjautājumiem visās ES attīstības sadarbības programmās un ka daži vienkārši aizsardzības pasākumi palīdzētu lauksaimniekiem pasargāt ražu no sausuma un citām katastrofām, un aicina Komisiju veikt šādu pasākumu izpēti; aicina starptautisko sabiedrību aktīvāk cīnīties pret pārtuksnešošanos, augsnes degradāciju un sausumu, lai uzlabotu nodrošinājumu ar pārtiku un piekļuvi ūdens resursiem, sevišķi nabadzīgajās valstīs; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka ir nepieciešama ES un jaunattīstības valstu sadarbība klimata pārmaiņu jomā un it īpaši tehnoloģiju nodošana un veiktspējas palielināšana; uzsver, ka klimata pārmaiņas jāizvirza par vienu no pamatjautājumiem visās ES attīstības sadarbības programmās un ka daži vienkārši aizsardzības pasākumi palīdzētu lauksaimniekiem pasargāt ražu no sausuma un citām katastrofām, un aicina Komisiju veikt šādu pasākumu izpēti; aicina starptautisko sabiedrību aktīvāk cīnīties pret pārtuksnešošanos, augsnes degradāciju un sausumu, lai uzlabotu nodrošinājumu ar pārtiku un piekļuvi ūdens resursiem, sevišķi nabadzīgajās valstīs;

| 31. | uzsver, cik liela nozīme ir atbilstīgiem ieguldījumiem pētniecības jomā, lai palielinātu ražīgumu visos pasaules reģionos; |
| --- | --- |

31.

uzsver, cik liela nozīme ir atbilstīgiem ieguldījumiem pētniecības jomā, lai palielinātu ražīgumu visos pasaules reģionos;

| 32. | it īpaši prasa rūpīgi sekot līdzi visiem jaunākajiem notikumiem un publiskajām debatēm ĢMO jomā; |
| --- | --- |

32.

it īpaši prasa rūpīgi sekot līdzi visiem jaunākajiem notikumiem un publiskajām debatēm ĢMO jomā;

| 33. | uzskata, ka valstīm ir jābūt tiesībām uz pārtikas suverenitāti un nodrošinātību un ka tām ir tiesības aizsargāt savu tirgu pret subsidētu produktu importu; uzskata, ka šāda lauksaimniecības produktu subsidēšana eksportam destabilizē vietējos tirgus jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka valstīm ir jābūt tiesībām uz pārtikas suverenitāti un nodrošinātību un ka tām ir tiesības aizsargāt savu tirgu pret subsidētu produktu importu; uzskata, ka šāda lauksaimniecības produktu subsidēšana eksportam destabilizē vietējos tirgus jaunattīstības valstīs;

Taisnīga starptautiskā tirdzniecība

| 34. | uzskata, ka lauksaimniecības preču tirgu atvēršanai jābūt pakāpeniskai, ievērojot katras jaunattīstības valsts sasniegto progresu un pamatojoties uz sociāli taisnīgiem un videi draudzīgiem tirdzniecības noteikumiem; atzīmē, ka, lai novērstu nelabojamu kaitējumu vietējiem ražotājiem, pilnīgu liberalizāciju nedrīkst piemērot paaugstināta riska produktiem, kas ir pirmās nepieciešamības preces cilvēkiem jaunattīstības valstīs vai ir īpaši svarīgi saistībā ar nodrošinātību ar pārtiku un lauku attīstību šajās valstīs; uzsver, ka tirdzniecības sarunās ar jaunattīstības valstīm ES ir jāveicina preferenču un asimterijas sistēma, lai ļautu tām savos tirgos saglabāt atsevišķus piegādes un pārvaldības un dažus citus attīstības instrumentus; norāda, ka vismazāk attīstītajām valstīm ir nodrošināta no kvotām un tarifiem brīva piekļuve ES tirgum saskaņā ar Viss, izņemot ieročus(EBA) nolīgumu; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka lauksaimniecības preču tirgu atvēršanai jābūt pakāpeniskai, ievērojot katras jaunattīstības valsts sasniegto progresu un pamatojoties uz sociāli taisnīgiem un videi draudzīgiem tirdzniecības noteikumiem; atzīmē, ka, lai novērstu nelabojamu kaitējumu vietējiem ražotājiem, pilnīgu liberalizāciju nedrīkst piemērot paaugstināta riska produktiem, kas ir pirmās nepieciešamības preces cilvēkiem jaunattīstības valstīs vai ir īpaši svarīgi saistībā ar nodrošinātību ar pārtiku un lauku attīstību šajās valstīs; uzsver, ka tirdzniecības sarunās ar jaunattīstības valstīm ES ir jāveicina preferenču un asimterijas sistēma, lai ļautu tām savos tirgos saglabāt atsevišķus piegādes un pārvaldības un dažus citus attīstības instrumentus; norāda, ka vismazāk attīstītajām valstīm ir nodrošināta no kvotām un tarifiem brīva piekļuve ES tirgum saskaņā ar Viss, izņemot ieročus(EBA) nolīgumu;

| 35. | uzsver, ka pašreizējās sarunās par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN) Komisijas galvenajam uzdevumam jābūt ņemt vērā Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu izteiktās vajadzības saistībā ar attīstību; atgādina, ka, lai atrisinātu šo uzdevumu EPN jāpapildina ar apsolīto jauno finansējumu tirdzniecības atbalstam (EUR 2 miljardi gadā līdz 2010. gadam) un reģionālās integrācijas veicināšanu; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka pašreizējās sarunās par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN) Komisijas galvenajam uzdevumam jābūt ņemt vērā Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu izteiktās vajadzības saistībā ar attīstību; atgādina, ka, lai atrisinātu šo uzdevumu EPN jāpapildina ar apsolīto jauno finansējumu tirdzniecības atbalstam (EUR 2 miljardi gadā līdz 2010. gadam) un reģionālās integrācijas veicināšanu;

| 36. | uzsver, ka ir nepieciešams, lai Dohas attīstības sarunu kārtas iznākums būtu veiksmīgs, līdzsvarots un taisnīgs; uzsver, ka Dohas sarunu kārtas rezultātiem jāsniedz jaunattīstības valstīm stimuls ieguldīt lauksaimniecībā un pārtikas produktu ražošanā; aicina Komisiju atbalstīt priekšlikumus pašreizējā PTO sarunu kārtā iekļaut darbību saistībā ar pārtikas pamatproduktu cenām; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka ir nepieciešams, lai Dohas attīstības sarunu kārtas iznākums būtu veiksmīgs, līdzsvarots un taisnīgs; uzsver, ka Dohas sarunu kārtas rezultātiem jāsniedz jaunattīstības valstīm stimuls ieguldīt lauksaimniecībā un pārtikas produktu ražošanā; aicina Komisiju atbalstīt priekšlikumus pašreizējā PTO sarunu kārtā iekļaut darbību saistībā ar pārtikas pamatproduktu cenām;

| 37. | atkārtoti aicina Komisiju un Padomi veicināt godīgu tirdzniecību, lai sniegtu ieguldījumu sociālo un vides standartu paaugstināšanā un atbalstītu mazos un sociāli atstumtos ražotājus jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

37.

atkārtoti aicina Komisiju un Padomi veicināt godīgu tirdzniecību, lai sniegtu ieguldījumu sociālo un vides standartu paaugstināšanā un atbalstītu mazos un sociāli atstumtos ražotājus jaunattīstības valstīs;

Demokrātijas veicināšana

| 38. | uzsver, ka pašreizējā pārtikas krīze apliecina nepieciešamību veicināt politisko stabilitāti, reģionālo integrāciju, demokrātiju un cilvēktiesības ne tikai ES, bet arī visā pasaulē; tāpēc aicina visas ieinteresētās puses, risinot jautājumu par pašreizējo pārtikas krīzi un problēmas, kas saistītas ar ilgtermiņa nodrošinātību ar pārtiku, veicināt cilvēciskās un demokrātiskās vērtības un tiesiskumu; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka pašreizējā pārtikas krīze apliecina nepieciešamību veicināt politisko stabilitāti, reģionālo integrāciju, demokrātiju un cilvēktiesības ne tikai ES, bet arī visā pasaulē; tāpēc aicina visas ieinteresētās puses, risinot jautājumu par pašreizējo pārtikas krīzi un problēmas, kas saistītas ar ilgtermiņa nodrošinātību ar pārtiku, veicināt cilvēciskās un demokrātiskās vērtības un tiesiskumu;

*

- *

| 39. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Pasaules Bankai, G8 valstīm, ANO ģenerālsekretāram, ANO Ģenerālajai asamblejai, ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājiem un Panāfrikas parlamentam. |
| --- | --- |

39.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Pasaules Bankai, G8 valstīm, ANO ģenerālsekretāram, ANO Ģenerālajai asamblejai, ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājiem un Panāfrikas parlamentam.

---

(1)  OV C 25, 30.1.2008., 1. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0480.

---

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/77 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/77

---

Vīzu režīma atcelšana

P6_TA(2008)0230

Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu sarunām attiecībā uz atbrīvojumu no vīzu prasības (vīzu režīma atcelšana)

(2009/C 279 E/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ES līguma 2., 6., 24. un 29. pantu un EK līguma 62., 63., 286. un 300. pantu, kas ir juridiskais pamats Eiropas brīvības, drošības un tiesiskuma telpai un starptautiskām sarunām ar trešām valstīm un organizācijām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES līguma 2., 6., 24. un 29. pantu un EK līguma 62., 63., 286. un 300. pantu, kas ir juridiskais pamats Eiropas brīvības, drošības un tiesiskuma telpai un starptautiskām sarunām ar trešām valstīm un organizācijām,

| — | ņemot vērā Padomes un Komisijas 2008. gada 6. marta un 2008. gada 21. aprīļa paziņojumus Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Komisijas 2008. gada 6. marta un 2008. gada 21. aprīļa paziņojumus Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai,

| — | ņemot vērā Reglamenta 83. pantu un 103. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 83. pantu un 103. panta 2. punktu,

| A. | tā kā kopš Amsterdamas līguma stāšanās spēkā 1999. gadā Padome nosaka vīzu noteikumus, tostarp to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem vajadzīga vīza, un to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņi no šīs prasības ir atbrīvoti (EK līguma 62. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) ievilkums); |
| --- | --- |

A.

tā kā kopš Amsterdamas līguma stāšanās spēkā 1999. gadā Padome nosaka vīzu noteikumus, tostarp to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem vajadzīga vīza, un to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņi no šīs prasības ir atbrīvoti (EK līguma 62. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) ievilkums);

| B. | tā kā Kopienas kompetence vīzu jautājumos ietver nosacījumus bezvīzu režīma piešķiršanai trešo valstu pilsoņiem un tā kā šiem nosacījumiem jānodrošina vienlīdzīga attieksme pret visiem ES pilsoņiem ne tikai attiecībā uz bezvīzu statusa piešķiršanu vai atteikumu, bet arī attiecībā uz noteikumiem par šāda statusa piešķiršanu vai nepiešķiršanu dažādām ES dalībvalstīm no trešo valstu puses; |
| --- | --- |

B.

tā kā Kopienas kompetence vīzu jautājumos ietver nosacījumus bezvīzu režīma piešķiršanai trešo valstu pilsoņiem un tā kā šiem nosacījumiem jānodrošina vienlīdzīga attieksme pret visiem ES pilsoņiem ne tikai attiecībā uz bezvīzu statusa piešķiršanu vai atteikumu, bet arī attiecībā uz noteikumiem par šāda statusa piešķiršanu vai nepiešķiršanu dažādām ES dalībvalstīm no trešo valstu puses;

| C. | tā kā kopš 2001. gada Padome ir atbrīvojusi ASV pilsoņus no vīzu režīma (1); tā kā līdzīgs atbrīvojums diemžēl nav attiecināts uz visiem ES pilsoņiem, jo ASV joprojām saglabā vīzu režīmu dažu dalībvalstu (pašlaik Bulgārijas, Kipras, Čehijas, Igaunijas, Grieķijas, Ungārijas, Latvijas, Lietuvas, Maltas, Polijas, Rumānijas un Slovākijas) pilsoņiem, cita starpā arī tādēļ, ka lielākajai daļai šo valstu vīzu atteikumi, kas pamatojas uz nepārredzamiem kritērijiem, pārsniedz 3 % no pieteikumu skaita (pie zināmiem nosacījumiem — 10 %); |
| --- | --- |

C.

tā kā kopš 2001. gada Padome ir atbrīvojusi ASV pilsoņus no vīzu režīma (1); tā kā līdzīgs atbrīvojums diemžēl nav attiecināts uz visiem ES pilsoņiem, jo ASV joprojām saglabā vīzu režīmu dažu dalībvalstu (pašlaik Bulgārijas, Kipras, Čehijas, Igaunijas, Grieķijas, Ungārijas, Latvijas, Lietuvas, Maltas, Polijas, Rumānijas un Slovākijas) pilsoņiem, cita starpā arī tādēļ, ka lielākajai daļai šo valstu vīzu atteikumi, kas pamatojas uz nepārredzamiem kritērijiem, pārsniedz 3 % no pieteikumu skaita (pie zināmiem nosacījumiem — 10 %);

| D. | tā kā kopš 2005. gada savstarpīguma mehānismu var ierosināt Kopienas līmenī (2) pēc dalībvalsts paziņojuma, Komisijas saziņas ar attiecīgo trešo valsti un Komisijas ziņojuma Padomei, kura tad var nolemt “par vīzu prasības pagaidu atjaunošanu attiecībā uz konkrētās trešās valsts pilsoņiem”; |
| --- | --- |

D.

tā kā kopš 2005. gada savstarpīguma mehānismu var ierosināt Kopienas līmenī (2) pēc dalībvalsts paziņojuma, Komisijas saziņas ar attiecīgo trešo valsti un Komisijas ziņojuma Padomei, kura tad var nolemt “par vīzu prasības pagaidu atjaunošanu attiecībā uz konkrētās trešās valsts pilsoņiem”;

| E. | tā kā, lai gan savstarpīgums ir panākts ar vairākām trešām valstīm, tas vēl nav noticis ar ASV, tādēļ Komisija 2006. gadā ierosināja “vīzu režīma atjaunošanu uz laiku [ASV] diplomātisko un dienesta/oficiālo pasu turētājiem, lai veicinātu progresu savstarpības principa īstenošanā” (3); tā kā šo simbolisko ierosinājumu Padome tomēr neņēma vērā; |
| --- | --- |

E.

tā kā, lai gan savstarpīgums ir panākts ar vairākām trešām valstīm, tas vēl nav noticis ar ASV, tādēļ Komisija 2006. gadā ierosināja “vīzu režīma atjaunošanu uz laiku [ASV] diplomātisko un dienesta/oficiālo pasu turētājiem, lai veicinātu progresu savstarpības principa īstenošanā” (3); tā kā šo simbolisko ierosinājumu Padome tomēr neņēma vērā;

| F. | tā kā vairākas dalībvalstis ir turpinājušas tiešu divpusēju saziņu ar ASV administrāciju, neņemot vērā Kopienas neapstrīdamo kompetenci šajā jautājumā; |
| --- | --- |

F.

tā kā vairākas dalībvalstis ir turpinājušas tiešu divpusēju saziņu ar ASV administrāciju, neņemot vērā Kopienas neapstrīdamo kompetenci šajā jautājumā;

| G. | tā kā situācija juridiski sarežģījās, kad ASV 2007. gada 3. augustā stājās spēkā Likuma par 9/11 komisijas rekomendāciju īstenošanu 711. sadaļa (4), proti, Drošas ceļošanas un pretterorisma partnerības 2007. gada akts, kas reformēja vīzu režīma atcelšanu, pievienojot septiņus drošības uzlabojumus (5), lai nodrošinātu, ka visas dalībvalstis, kas vēlas piedalīties vīzu režīma atcelšanas programmā (VWP), piekrīt parakstīt divpusēju saprašanās memorandu un tā saistošos īstenošanas noteikumus; |
| --- | --- |

G.

tā kā situācija juridiski sarežģījās, kad ASV 2007. gada 3. augustā stājās spēkā Likuma par 9/11 komisijas rekomendāciju īstenošanu 711. sadaļa (4), proti, Drošas ceļošanas un pretterorisma partnerības 2007. gada akts, kas reformēja vīzu režīma atcelšanu, pievienojot septiņus drošības uzlabojumus (5), lai nodrošinātu, ka visas dalībvalstis, kas vēlas piedalīties vīzu režīma atcelšanas programmā (VWP), piekrīt parakstīt divpusēju saprašanās memorandu un tā saistošos īstenošanas noteikumus;

| H. | tā kā, lai gan šo tā saukto īstenošanas noteikumu saturs ES iestādēm joprojām nav zināms, no saprašanās memoranda ir skaidrs, ka daži no jaunajiem “drošības uzlabojumiem” ir Kopienas kompetencē (piemēram, attiecībā uz vīzu piegādi un Ceļošanas elektronisko sistēmu autorizācija (ESTA) turpmākajiem papildu pienākumiem), daži ir ES kompetencē (piemēram, attiecībā uz nozagtām pasēm (6), pasažieru datu reģistru un Šengenas datiem saistībā ar noziegumiem) un atlikušie uzlabojumi — katras dalībvalsts ekskluzīvā kompetencē (piemēram, saistībā ar attiecīgās valsts pilsoņu sodu reģistru un attiecībā uz drošības darbinieku klātbūtni transatlantiskos lidojumos); |
| --- | --- |

H.

tā kā, lai gan šo tā saukto īstenošanas noteikumu saturs ES iestādēm joprojām nav zināms, no saprašanās memoranda ir skaidrs, ka daži no jaunajiem “drošības uzlabojumiem” ir Kopienas kompetencē (piemēram, attiecībā uz vīzu piegādi un Ceļošanas elektronisko sistēmu autorizācija (ESTA) turpmākajiem papildu pienākumiem), daži ir ES kompetencē (piemēram, attiecībā uz nozagtām pasēm (6), pasažieru datu reģistru un Šengenas datiem saistībā ar noziegumiem) un atlikušie uzlabojumi — katras dalībvalsts ekskluzīvā kompetencē (piemēram, saistībā ar attiecīgās valsts pilsoņu sodu reģistru un attiecībā uz drošības darbinieku klātbūtni transatlantiskos lidojumos);

| I. | tā kā, lai atrisinātu šo jautājumu un visas dalībvalstis 2009. gadā piedalītos reformētā ASV vīzu režīma atcelšanā, Padome 2008. gada 18. aprīlī pieņēma lēmumu par divpusēju pieeju:






  a) | piešķirt Komisijai oficiālas pilnvaras veikt sarunas ar ASV par visiem jautājumiem saistībā ar Kopienu un |
| --- | --- | --- |

I.

tā kā, lai atrisinātu šo jautājumu un visas dalībvalstis 2009. gadā piedalītos reformētā ASV vīzu režīma atcelšanā, Padome 2008. gada 18. aprīlī pieņēma lēmumu par divpusēju pieeju:

a)

piešķirt Komisijai oficiālas pilnvaras veikt sarunas ar ASV par visiem jautājumiem saistībā ar Kopienu un

| b) | pieņemt norādījumus, kas dalībvalstīm jāievēro dialogā ar ASV līdz EK/ASV sarunu pabeigšanai; šie norādījumi izklāsta, kas ir EK/ES kompetencē un par ko (tā kā tas ir valsts kompetencē) var veikt divpusējas sarunas, un skaidri pasaka, ka attiecībā uz divpusējām sarunām dalībvalstīm jāievēro dalībvalstu un ES iestāžu lojālas sadarbības princips, ko nosaka EK līguma 10. pants un EK Tiesas spriedums (C-105/03) par EK līgumā noteikto pienākumu izpildi; |
| --- | --- |

b)

pieņemt norādījumus, kas dalībvalstīm jāievēro dialogā ar ASV līdz EK/ASV sarunu pabeigšanai; šie norādījumi izklāsta, kas ir EK/ES kompetencē un par ko (tā kā tas ir valsts kompetencē) var veikt divpusējas sarunas, un skaidri pasaka, ka attiecībā uz divpusējām sarunām dalībvalstīm jāievēro dalībvalstu un ES iestāžu lojālas sadarbības princips, ko nosaka EK līguma 10. pants un EK Tiesas spriedums (C-105/03) par EK līgumā noteikto pienākumu izpildi;

| J. | tā kā pat attiecībā uz jautājumiem, kuri ir dalībvalstu ekskluzīvā kompetencē, lojālas sadarbības principu var apdraudēt divpusēji nolīgumi, kuros ir atšķirīgi nosacījumi par bezvīzu statusa piešķiršanu dažu dalībvalstu pilsoņiem, kā rezultātā vīzu jomā iespējama atšķirīga attieksme pret dažādu dalībvalstu pilsoņiem; tā kā Komisijai būtu jānodrošina lojālas sadarbības princips; |
| --- | --- |

J.

tā kā pat attiecībā uz jautājumiem, kuri ir dalībvalstu ekskluzīvā kompetencē, lojālas sadarbības principu var apdraudēt divpusēji nolīgumi, kuros ir atšķirīgi nosacījumi par bezvīzu statusa piešķiršanu dažu dalībvalstu pilsoņiem, kā rezultātā vīzu jomā iespējama atšķirīga attieksme pret dažādu dalībvalstu pilsoņiem; tā kā Komisijai būtu jānodrošina lojālas sadarbības princips;

| K. | tā kā, lai labāk aizsargātu ASV un ES pilsoņus no terorisma draudiem, transatlantiskajai sadarbībai vajadzētu uzlabot: a) draudu identifikāciju, izmantojot kopīgu analīzi un plašu informācijas apmaiņu, tostarp apmaiņu ar labāko praksi, ievērojot stingru datu aizsardzības pasākumu sistēmu, b) tiesībaizsardzības iestāžu un izlūkdienestu koordināciju ES un transatlantiskā līmenī, vienlaikus ievērojot tiesiskumu, pamattiesības un privātumu un c) darbības spējas, izmantojot ES un ASV tiesībaizsardzības iestāžu un izlūkdienestu ciešāku sadarbību, pamatojoties uz dziļāka līmeņa savstarpēju uzticēšanos starp dažādām aģentūrām un iestādēm; |
| --- | --- |

K.

tā kā, lai labāk aizsargātu ASV un ES pilsoņus no terorisma draudiem, transatlantiskajai sadarbībai vajadzētu uzlabot: a) draudu identifikāciju, izmantojot kopīgu analīzi un plašu informācijas apmaiņu, tostarp apmaiņu ar labāko praksi, ievērojot stingru datu aizsardzības pasākumu sistēmu, b) tiesībaizsardzības iestāžu un izlūkdienestu koordināciju ES un transatlantiskā līmenī, vienlaikus ievērojot tiesiskumu, pamattiesības un privātumu un c) darbības spējas, izmantojot ES un ASV tiesībaizsardzības iestāžu un izlūkdienestu ciešāku sadarbību, pamatojoties uz dziļāka līmeņa savstarpēju uzticēšanos starp dažādām aģentūrām un iestādēm;

| L. | tā kā, ASV Iekšzemes drošības departaments līdz 2009. gada janvārim plāno personām, kuras izceļo pa gaisa un jūras ceļiem, piemērot biometriskās pārbaudes procedūras; izceļošanas procedūru programma tiek uzskatīta par pamatnoteikumu, lai efektīvi pārvaldītu vīzu režīma atcelšanas programmu; ASV varas iestādes plāno neattiecināt (VWP) uz lielāku skaitu ASV sabiedroto valstu, ja ierosinātās izceļošanas procedūras netiek ieviestas, vēlākais, līdz 2009. gada 30. jūnijam, |
| --- | --- |

L.

tā kā, ASV Iekšzemes drošības departaments līdz 2009. gada janvārim plāno personām, kuras izceļo pa gaisa un jūras ceļiem, piemērot biometriskās pārbaudes procedūras; izceļošanas procedūru programma tiek uzskatīta par pamatnoteikumu, lai efektīvi pārvaldītu vīzu režīma atcelšanas programmu; ASV varas iestādes plāno neattiecināt (VWP) uz lielāku skaitu ASV sabiedroto valstu, ja ierosinātās izceļošanas procedūras netiek ieviestas, vēlākais, līdz 2009. gada 30. jūnijam,

| 1. | uzskata, ka jebkāda veida tieša vai netieša diskriminācija starp Eiropas pilsoņiem, tostarp, pamatojoties uz viņu valstspiederību, ir jāaizliedz ne tikai Eiropas Savienībā, kā paredzēts EK līguma 12. pantā, bet arī ārpus ES, it īpaši tad, ja šāda diskriminācija ir sekas ES iestāžu un dalībvalstu koordinācijas trūkumam starptautiskās sarunās; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka jebkāda veida tieša vai netieša diskriminācija starp Eiropas pilsoņiem, tostarp, pamatojoties uz viņu valstspiederību, ir jāaizliedz ne tikai Eiropas Savienībā, kā paredzēts EK līguma 12. pantā, bet arī ārpus ES, it īpaši tad, ja šāda diskriminācija ir sekas ES iestāžu un dalībvalstu koordinācijas trūkumam starptautiskās sarunās;

| 2. | atzīmē to, ka pirmo reizi ASV ir atzinušas Kopienas kompetenci veikt sarunas par starptautiskiem vīzu politikas nolīgumiem tieslietu un iekšlietu ministru trijotnes sanāksmē 2008. gada 13. martā, kopīgā paziņojumā piekrītot ievērot divpusēju pieeju; norāda, ka paziņojumā teikts, ka jautājumi, kas attiecas uz valstu atbildības jomām, tiks apspriesti ar valstu iestādēm, bet jautājumi, kas attiecas uz ES atbildības jomām, tiks apspriesti ar ES iestādēm; uzskata, ka saskaņā ar šo paziņojumu ASV turpmāk jāveic sarunas:






  — | ar Komisiju par vīzu jautājumiem, kā tas jau notiek attiecībā uz gaisa transportu (7), |
| --- | --- | --- |

2.

atzīmē to, ka pirmo reizi ASV ir atzinušas Kopienas kompetenci veikt sarunas par starptautiskiem vīzu politikas nolīgumiem tieslietu un iekšlietu ministru trijotnes sanāksmē 2008. gada 13. martā, kopīgā paziņojumā piekrītot ievērot divpusēju pieeju; norāda, ka paziņojumā teikts, ka jautājumi, kas attiecas uz valstu atbildības jomām, tiks apspriesti ar valstu iestādēm, bet jautājumi, kas attiecas uz ES atbildības jomām, tiks apspriesti ar ES iestādēm; uzskata, ka saskaņā ar šo paziņojumu ASV turpmāk jāveic sarunas:

—

ar Komisiju par vīzu jautājumiem, kā tas jau notiek attiecībā uz gaisa transportu (7),

| — | ar Padomi par ES politiku ar drošību saistītos jautājumos (pasažieru daru reģistra nolīgums, ES un ASV nolīgumi par izdošanu un savstarpēju juridisku palīdzību) un |
| --- | --- |

—

ar Padomi par ES politiku ar drošību saistītos jautājumos (pasažieru daru reģistra nolīgums, ES un ASV nolīgumi par izdošanu un savstarpēju juridisku palīdzību) un

| — | ar dalībvalstīm par drošības darbinieku klātbūtni transatlantiskos lidojumos un ar drošību saistītiem jautājumiem, ja tie attiecas uz konkrētās valsts pilsoņiem saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

—

ar dalībvalstīm par drošības darbinieku klātbūtni transatlantiskos lidojumos un ar drošību saistītiem jautājumiem, ja tie attiecas uz konkrētās valsts pilsoņiem saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem;

| 3. | atkārtoti pauž, ka visiem nolīgumiem, kurus noslēdz EK/ES, ir jāatbilst pamattiesībām un individuālajām brīvībām, kā paredzēts ES līguma 6. panta 2. punktā, tostarp privātumam un datu aizsardzībai, kā paredzēts:






  — | Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. un 8. pantā, |
| --- | --- | --- |

3.

atkārtoti pauž, ka visiem nolīgumiem, kurus noslēdz EK/ES, ir jāatbilst pamattiesībām un individuālajām brīvībām, kā paredzēts ES līguma 6. panta 2. punktā, tostarp privātumam un datu aizsardzībai, kā paredzēts:

—

Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. un 8. pantā,

| — | Direktīvā 95/46/EK un attiecīgajos Kopienas tiesību noteikumos (un pasākumos saistībā ar Šengenu), ja tas attiecas uz pārsūtīšanu uz trešo valsti, |
| --- | --- |

—

Direktīvā 95/46/EK un attiecīgajos Kopienas tiesību noteikumos (un pasākumos saistībā ar Šengenu), ja tas attiecas uz pārsūtīšanu uz trešo valsti,

| — | Eiropas Padomes Konvencijā Nr. 108 par indivīdu aizsardzību attiecībā uz automātisku personas datu apstrādi un tās 181. papildprotokolā par uzraudzības iestādēm un pārrobežu datu plūsmām; |
| --- | --- |

—

Eiropas Padomes Konvencijā Nr. 108 par indivīdu aizsardzību attiecībā uz automātisku personas datu apstrādi un tās 181. papildprotokolā par uzraudzības iestādēm un pārrobežu datu plūsmām;

| 4. | mudina Komisiju sarunās iekļaut jautājumu par to Eiropas iedzīvotāju neizslēgšanu no (VWP), kuri ir inficēti ar HIV, un nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret visiem ES iedzīvotājiem; piekrīt Komisijas viedoklim, ka ceļošanas aizliegumu piemērošana personām, kuras ir inficētas ar HIV, nav objektīvi pamatota (kā norādīts Komisijas 2008. gada 19. februāra atbildē uz Parlamenta uzdoto jautājumu E-6038/07); |
| --- | --- |

4.

mudina Komisiju sarunās iekļaut jautājumu par to Eiropas iedzīvotāju neizslēgšanu no (VWP), kuri ir inficēti ar HIV, un nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret visiem ES iedzīvotājiem; piekrīt Komisijas viedoklim, ka ceļošanas aizliegumu piemērošana personām, kuras ir inficētas ar HIV, nav objektīvi pamatota (kā norādīts Komisijas 2008. gada 19. februāra atbildē uz Parlamenta uzdoto jautājumu E-6038/07);

| 5. | apstiprina pilnvaras, ko Padome sniegusi Komisijai, lai veiktu sarunas par nolīgumu, kas nodrošinātu vīzu režīma atcelšanu visiem ES pilsoņiem, kuri dodas uz ASV teritoriju, kā tas jau ir ASV pilsoņiem, kuri dodas uz ES teritoriju; aicina Komisiju informēt attiecīgo Parlamenta komiteju pēc katras sarunu sanāksmes (vajadzības gadījumā konfidenciāli); |
| --- | --- |

5.

apstiprina pilnvaras, ko Padome sniegusi Komisijai, lai veiktu sarunas par nolīgumu, kas nodrošinātu vīzu režīma atcelšanu visiem ES pilsoņiem, kuri dodas uz ASV teritoriju, kā tas jau ir ASV pilsoņiem, kuri dodas uz ES teritoriju; aicina Komisiju informēt attiecīgo Parlamenta komiteju pēc katras sarunu sanāksmes (vajadzības gadījumā konfidenciāli);

| 6. | uzskata, ka sarunas jāpabeidz pirms 2009. gada jūnija un ka no tā brīža nav pieļaujama nekāda diskriminācija starp ES pilsoņiem; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka sarunas jāpabeidz pirms 2009. gada jūnija un ka no tā brīža nav pieļaujama nekāda diskriminācija starp ES pilsoņiem;

| 7. | piekrīt viedoklim, ka dalībvalstīm Padomes norādījumi (8) jāievēro saskaņā ar EK līguma 10. pantā paredzēto lojālas sadarbības principu, kas saskaņā ar EK Tiesas judikatūru (C-105/03 un AETR lieta (22/70)) attiecas arī uz ES līgumā paredzēto pienākumu izpildi; it īpaši uzsver, ka:






  — | dalībai vīzu režīma atcelšanas programmā pēc iespējas ātrāk jānosaka vienādas tiesības visiem dalībvalstu pilsoņiem saskaņā ar vienādiem nosacījumiem attiecībā uz viņu pasu statusu, |
| --- | --- | --- |

7.

piekrīt viedoklim, ka dalībvalstīm Padomes norādījumi (8) jāievēro saskaņā ar EK līguma 10. pantā paredzēto lojālas sadarbības principu, kas saskaņā ar EK Tiesas judikatūru (C-105/03 un AETR lieta (22/70)) attiecas arī uz ES līgumā paredzēto pienākumu izpildi; it īpaši uzsver, ka:

—

dalībai vīzu režīma atcelšanas programmā pēc iespējas ātrāk jānosaka vienādas tiesības visiem dalībvalstu pilsoņiem saskaņā ar vienādiem nosacījumiem attiecībā uz viņu pasu statusu,

| — | jebkāda ASV piekļuve ES/EK datubāzēm vai informācijas sistēmām ir jāaizliedz, izņemot gadījumus, ja to skaidri atļauj EK tiesību akti, un šādā gadījumā par to kopīgi jāvienojas ES un pilnībā jāievēro savstarpīguma princips; līdz ar to piekļuves tiesības ir jāpiešķir tikai tad, ja tās atbilst šo ES informācijas sistēmu īpašajiem mērķiem, kas attiecīgi noteikti to juridiskajā pamatā; turklāt jānodrošina pienācīgs aizsardzības līmenis saskaņā ar attiecīgajos ES datu aizsardzības vispārīgajos (Direktīva 95/46/EK) vai specifiskajos (piemēram, Eiropola konvencija, Eurodac regula, Šengenas konvencija) instrumentos paredzētajiem kritērijiem, |
| --- | --- |

—

jebkāda ASV piekļuve ES/EK datubāzēm vai informācijas sistēmām ir jāaizliedz, izņemot gadījumus, ja to skaidri atļauj EK tiesību akti, un šādā gadījumā par to kopīgi jāvienojas ES un pilnībā jāievēro savstarpīguma princips; līdz ar to piekļuves tiesības ir jāpiešķir tikai tad, ja tās atbilst šo ES informācijas sistēmu īpašajiem mērķiem, kas attiecīgi noteikti to juridiskajā pamatā; turklāt jānodrošina pienācīgs aizsardzības līmenis saskaņā ar attiecīgajos ES datu aizsardzības vispārīgajos (Direktīva 95/46/EK) vai specifiskajos (piemēram, Eiropola konvencija, Eurodac regula, Šengenas konvencija) instrumentos paredzētajiem kritērijiem,

| — | par pazaudētu un nozagtu pasu datu ziņošanas paplašināšanu attiecībā uz Interpolu kopīgi jāvienojas ES, |
| --- | --- |

—

par pazaudētu un nozagtu pasu datu ziņošanas paplašināšanu attiecībā uz Interpolu kopīgi jāvienojas ES,

| — | lidostu drošību saskaņā ar Starptautiskās civilās aviācijas organizācijas standartiem pietiekami nodrošina spēkā esošie EK noteikumi (par ASV inspekcijām var vienoties gadījumos, kur ir tiešie lidojumi starp lidostām ES teritorijā un ASV), |
| --- | --- |

—

lidostu drošību saskaņā ar Starptautiskās civilās aviācijas organizācijas standartiem pietiekami nodrošina spēkā esošie EK noteikumi (par ASV inspekcijām var vienoties gadījumos, kur ir tiešie lidojumi starp lidostām ES teritorijā un ASV),

| — | jebkāds oficiāls nolīgums par ES pilsoņu repatriāciju ir pieņemams tikai tad, ja tā pamatā ir savstarpīgums, un par to sarunas jāveic un tas jānoslēdz starp EK un ASV, |
| --- | --- |

—

jebkāds oficiāls nolīgums par ES pilsoņu repatriāciju ir pieņemams tikai tad, ja tā pamatā ir savstarpīgums, un par to sarunas jāveic un tas jānoslēdz starp EK un ASV,

| — | sarunas par saistībām attiecībā uz iespējamu elektroniskas sistēmas ieviešanu ceļošanas atļaujām ASV pilsoņiem, kuri dodas uz ES, ir jāveic EK; |
| --- | --- |

—

sarunas par saistībām attiecībā uz iespējamu elektroniskas sistēmas ieviešanu ceļošanas atļaujām ASV pilsoņiem, kuri dodas uz ES, ir jāveic EK;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Amerikas Savienoto Valstu Kongresam un Amerikas Savienoto Valstu Tēvzemes drošības sekretāram. |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Amerikas Savienoto Valstu Kongresam un Amerikas Savienoto Valstu Tēvzemes drošības sekretāram.

---

(1)  Sk. Padomes Regulas (EK) 539/2001 II. pielikumu.

(2)  Sk. Padomes Regulas (EK) 539/2001 1. panta 4. punktu (konsolidētā versija).

(3)  Otrais ziņojums par savstarpīgumu — 2006. gada 3. oktobra COM(2006)0568.

(4)  Pieejams: http://www.ise.gov/docs/nsis/Implementing911_Act.pdf

(5)  Četri no tiem ir obligāti: 1) elektroniskās ceļošanas atļaujas sistēma (ESTA), 2) pastiprināti drošības datu apmaiņas pasākumi, 3) prasība laicīgi ziņot par neaizpildītu vai izdotu pasu pazaudēšanu vai nozagšanu un 4) garantijas, ka vīzu režīma atcelšanas programmas valstis piekrīt savu pilsoņu repatriācijai gadījumā, ja tos izraida no ASV. Ir arī trīs neobligāti pastiprinātas drošības faktori, kas jāņem vērā, nosakot, vai prasību par 3 % vīzu atteikuma procentu var atcelt: 1) lidostu drošības standarti, 2) programmas par drošības darbiniekiem lidmašīnās un 3) valsts ceļošanas dokumentu standarti.

(6)  Sk. 2005. gada 24. janvāra Kopējo nostāju 2005/69/TI par konkrētu datu apmaiņu ar Interpolu, OV L 27, 29.1.2005., 61. lpp.

(7)  Nolīgums par “atvērtajām debesīm” (OV L 134, 25.5.2007., 4. lpp.).

(8)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st07/st07337.en08.pdf

---

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/80 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/80

---

Traģisks stāvoklis Birmā

P6_TA(2008)0231

Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par traģisko stāvokli Birmā

(2009/C 279 E/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Birmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Birmu,

| — | ņemot vērā Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 2008. gada 13. maija ārkārtas sanāksmes secinājumus par humanitāro stāvokli Birmā/Mjanmā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 2008. gada 13. maija ārkārtas sanāksmes secinājumus par humanitāro stāvokli Birmā/Mjanmā,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2005. gada 24. oktobra rezolūciju Nr. 60/1 par Pasaules augstākā līmeņa sanāksmes rezultātiem, kuras 139. punktā ir atbalstīta iespēja veikt kopēju saskaņotu rīcību pret atsevišķām valstīm, kurās “attiecīgo valstu varas iestādes nepārprotami nespēj aizsargāt savus iedzīvotājus no genocīda, kara noziegumiem, etniskās tīrīšanas un noziegumiem pret cilvēci”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2005. gada 24. oktobra rezolūciju Nr. 60/1 par Pasaules augstākā līmeņa sanāksmes rezultātiem, kuras 139. punktā ir atbalstīta iespēja veikt kopēju saskaņotu rīcību pret atsevišķām valstīm, kurās “attiecīgo valstu varas iestādes nepārprotami nespēj aizsargāt savus iedzīvotājus no genocīda, kara noziegumiem, etniskās tīrīšanas un noziegumiem pret cilvēci”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2008. gada 2. un 3. maijā ciklons Nargis smagi skāra Birmas dienvidu rajonus, tostarp valsts galveno pilsētu Rangūnu un Irrawaddy upes deltas teritoriju, kur dzīvo gandrīz puse no Birmas iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2008. gada 2. un 3. maijā ciklons Nargis smagi skāra Birmas dienvidu rajonus, tostarp valsts galveno pilsētu Rangūnu un Irrawaddy upes deltas teritoriju, kur dzīvo gandrīz puse no Birmas iedzīvotājiem;

| B. | tā kā Birmas valsts masu informācijas līdzekļi ziņo, ka līdz šim ir apzināti 77 738 bojā gājušie un 55 917 cilvēki ir bez vēsts pazuduši, bet neatkarīgie novērotāji un starptautiskās palīdzības aģentūras uzskata, ka kopējais bojā gājušo skaits sasniedz vismaz 100 000 cilvēku; tā kā pēc ANO aprēķiniem smagi cietuši ir no 1,6 līdz 2,5 miljoniem cilvēku un tiem nekavējoties vajadzīga palīdzība; |
| --- | --- |

B.

tā kā Birmas valsts masu informācijas līdzekļi ziņo, ka līdz šim ir apzināti 77 738 bojā gājušie un 55 917 cilvēki ir bez vēsts pazuduši, bet neatkarīgie novērotāji un starptautiskās palīdzības aģentūras uzskata, ka kopējais bojā gājušo skaits sasniedz vismaz 100 000 cilvēku; tā kā pēc ANO aprēķiniem smagi cietuši ir no 1,6 līdz 2,5 miljoniem cilvēku un tiem nekavējoties vajadzīga palīdzība;

| C. | tā kā valdošā Valsts Miera un attīstības padome ignorēja brīdinājumus un ārkārtīgi lēni reaģēja uz šiem ārkārtas apstākļiem un ārvalstu palīdzības piedāvājumiem — līdz šim brīdim tā ir atļāvusi valstī ievest tikai ļoti ierobežotu daudzumu starptautiskās humānās palīdzības sūtījumu, uzstājot, ka šie sūtījumi ir jāizdala ar armijas palīdzību, un joprojām kavējas izsniegt vīzas ANO un citu glābšanas dienestu un loģistikas ekspertiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā valdošā Valsts Miera un attīstības padome ignorēja brīdinājumus un ārkārtīgi lēni reaģēja uz šiem ārkārtas apstākļiem un ārvalstu palīdzības piedāvājumiem — līdz šim brīdim tā ir atļāvusi valstī ievest tikai ļoti ierobežotu daudzumu starptautiskās humānās palīdzības sūtījumu, uzstājot, ka šie sūtījumi ir jāizdala ar armijas palīdzību, un joprojām kavējas izsniegt vīzas ANO un citu glābšanas dienestu un loģistikas ekspertiem;

| D. | atgādina humanitārajās tiesībās iestrādāto noteikumu, ka humānās palīdzības piegādei jābūt neitrālai un neatkarīgai; |
| --- | --- |

D.

atgādina humanitārajās tiesībās iestrādāto noteikumu, ka humānās palīdzības piegādei jābūt neitrālai un neatkarīgai;

| E. | tā kā hunta turpināja darbu pie 2008. gada 10. maijā paredzētā referenduma organizēšanas, neskatoties uz ciklona postošās darbības skarto desmitiem tūkstošu cilvēku nožēlojamo stāvokli, izņemot vissmagāk skartajos reģionos, kur referendums tika atlikts uz 2008. gada 24. maiju, lai gan ANO Humānās palīdzības nodaļas ģenerālsekretāra vietnieks aicināja šo referendumu atcelt vai pārcelt uz vēlāku laiku; |
| --- | --- |

E.

tā kā hunta turpināja darbu pie 2008. gada 10. maijā paredzētā referenduma organizēšanas, neskatoties uz ciklona postošās darbības skarto desmitiem tūkstošu cilvēku nožēlojamo stāvokli, izņemot vissmagāk skartajos reģionos, kur referendums tika atlikts uz 2008. gada 24. maiju, lai gan ANO Humānās palīdzības nodaļas ģenerālsekretāra vietnieks aicināja šo referendumu atcelt vai pārcelt uz vēlāku laiku;

| F. | tā kā Birmas valdība bloķē starptautiskos centienus sniegt palīdzību, pilnībā ignorējot to, ka tīra ūdens, pārtikas un medicīniskās aprūpes trūkums iespējams izraisīs infekcijas slimību pieaugumu, ievērojami palielinot upuru skaitu; |
| --- | --- |

F.

tā kā Birmas valdība bloķē starptautiskos centienus sniegt palīdzību, pilnībā ignorējot to, ka tīra ūdens, pārtikas un medicīniskās aprūpes trūkums iespējams izraisīs infekcijas slimību pieaugumu, ievērojami palielinot upuru skaitu;

| G. | tā kā deltas reģionā dzīvojošās etniskās tautas, jo īpaši kareni, kas jau tā ir pakļautas pārmērīgai diskriminācijai un trūcīgiem dzīves apstākļiem, ir smagi cietušas posta skartajā deltas teritorijā; |
| --- | --- |

G.

tā kā deltas reģionā dzīvojošās etniskās tautas, jo īpaši kareni, kas jau tā ir pakļautas pārmērīgai diskriminācijai un trūcīgiem dzīves apstākļiem, ir smagi cietušas posta skartajā deltas teritorijā;

| H. | tā kā humānās palīdzības sniegšanai paredzētā ekspluatācijas vide jau ir ļoti ierobežota, kopš Birmas valdība 2006. gada februārī izdeva jaunās pamatnostādnes, apgrūtinot ārvalstu darbinieku ceļošanas un uzraudzības kārtību; |
| --- | --- |

H.

tā kā humānās palīdzības sniegšanai paredzētā ekspluatācijas vide jau ir ļoti ierobežota, kopš Birmas valdība 2006. gada februārī izdeva jaunās pamatnostādnes, apgrūtinot ārvalstu darbinieku ceļošanas un uzraudzības kārtību;

| I. | tā kā divas dienas pēc ciklona Komisija piešķīra 2 miljonus euro, lai palīdzētu dabas katastrofas skartajā zonā izdzīvojušajiem cilvēkiem apmierināt savas pamatvajadzības; tā kā ES patlaban ir apņēmusies palīdzībai atvēlēt 17 miljonus euro un to varētu vēl palielināt par vairāk nekā 13 miljoniem euro, ja Birmas valdība atļautu sniegt starptautisku palīdzību; |
| --- | --- |

I.

tā kā divas dienas pēc ciklona Komisija piešķīra 2 miljonus euro, lai palīdzētu dabas katastrofas skartajā zonā izdzīvojušajiem cilvēkiem apmierināt savas pamatvajadzības; tā kā ES patlaban ir apņēmusies palīdzībai atvēlēt 17 miljonus euro un to varētu vēl palielināt par vairāk nekā 13 miljoniem euro, ja Birmas valdība atļautu sniegt starptautisku palīdzību;

| J. | tā kā par attīstības jomu atbildīgajam Komisijas loceklim netika ļauts apmeklēt posta vissmagāk skartos apvidus, un viņa lūgumi nodrošināt palīdzības sniegšanas darbiniekiem labāku piekļuvi Irrawaddy deltai tika ignorēti; |
| --- | --- |

J.

tā kā par attīstības jomu atbildīgajam Komisijas loceklim netika ļauts apmeklēt posta vissmagāk skartos apvidus, un viņa lūgumi nodrošināt palīdzības sniegšanas darbiniekiem labāku piekļuvi Irrawaddy deltai tika ignorēti;

| K. | tā kā vairākas valdības, tostarp ES dalībvalstis, ir aicinājušas attiecībā uz Birmu piemērot ANO izstrādāto principu “pienākums aizsargāt”, lai glābtu genocīda un noziegumu pret cilvēci upurus, |
| --- | --- |

K.

tā kā vairākas valdības, tostarp ES dalībvalstis, ir aicinājušas attiecībā uz Birmu piemērot ANO izstrādāto principu “pienākums aizsargāt”, lai glābtu genocīda un noziegumu pret cilvēci upurus,

| 1. | izsaka visdziļāko līdzjūtību Birmai par bojāgājušo lielo skaitu un pauž solidaritāti ar Birmas iedzīvotājiem; pauž līdzjūtību visiem, kuri ir cietuši zemestrīcē; |
| --- | --- |

1.

izsaka visdziļāko līdzjūtību Birmai par bojāgājušo lielo skaitu un pauž solidaritāti ar Birmas iedzīvotājiem; pauž līdzjūtību visiem, kuri ir cietuši zemestrīcē;

| 2. | stingri nosoda to, cik nepieņemami lēni uz šo ārkārtīgi smago humāno krīzi reaģēja Birmas varasiestādes, kurām varas saglabāšana ir svarīgāka par valsts pilsoņu izdzīvošanu; |
| --- | --- |

2.

stingri nosoda to, cik nepieņemami lēni uz šo ārkārtīgi smago humāno krīzi reaģēja Birmas varasiestādes, kurām varas saglabāšana ir svarīgāka par valsts pilsoņu izdzīvošanu;

| 3. | stingri pieprasa Birmas valdībai par svarīgāko uzskatīt cilvēku dzīvības un ļaut ciklona skartajos apgabalos sniegt starptautisko humāno palīdzību, nekavējoties izsniegt vīzas palīdzības darbiniekiem, ļaut ANO un starptautiskajām humānās palīdzības organizācijām izdalīt palīdzību tieši trūkumcietējiem un ļaut apkārtējām valstīm piegādāt palīdzību pa gaisu vai jūru tiem cietušajiem, kurus nav iespējams ātri sasniegt kādā citā veidā; |
| --- | --- |

3.

stingri pieprasa Birmas valdībai par svarīgāko uzskatīt cilvēku dzīvības un ļaut ciklona skartajos apgabalos sniegt starptautisko humāno palīdzību, nekavējoties izsniegt vīzas palīdzības darbiniekiem, ļaut ANO un starptautiskajām humānās palīdzības organizācijām izdalīt palīdzību tieši trūkumcietējiem un ļaut apkārtējām valstīm piegādāt palīdzību pa gaisu vai jūru tiem cietušajiem, kurus nav iespējams ātri sasniegt kādā citā veidā;

| 4. | pauž nožēlu par šā režīma sagrozītajām prioritātēm, kurš turpina organizēt šo tā saukto referendumu par viltus konstitūciju, un noraida tā neuzticamos rezultātus, laikā, kad liela valsts daļa ir izpostīta un miljoniem cilvēku cieš no tā, ko pareizi apzīmē kā dabas katastrofu, kas pārvērsta par cilvēku radītu katastrofu; |
| --- | --- |

4.

pauž nožēlu par šā režīma sagrozītajām prioritātēm, kurš turpina organizēt šo tā saukto referendumu par viltus konstitūciju, un noraida tā neuzticamos rezultātus, laikā, kad liela valsts daļa ir izpostīta un miljoniem cilvēku cieš no tā, ko pareizi apzīmē kā dabas katastrofu, kas pārvērsta par cilvēku radītu katastrofu;

| 5. | atkārtoti uzsver, ka valsts suverenitātes vārdā nedrīkst pārkāpt valsts iedzīvotāju cilvēktiesības, kā tas noteikts ANO principā “pienākums aizsargāt”, aicina Apvienotās Karalistes valdību, jo AK maijā ir ANO Drošības padomes prezidentvalsts, nekavējoties rīkoties, lai Drošības padomes dienas kārtībā iekļautu Birmas jautājumu, un aicina Padomi izpētīt, vai palīdzības sūtījumus uz Birmu var atļaut pat bez Birmas militārās huntas piekrišanas; |
| --- | --- |

5.

atkārtoti uzsver, ka valsts suverenitātes vārdā nedrīkst pārkāpt valsts iedzīvotāju cilvēktiesības, kā tas noteikts ANO principā “pienākums aizsargāt”, aicina Apvienotās Karalistes valdību, jo AK maijā ir ANO Drošības padomes prezidentvalsts, nekavējoties rīkoties, lai Drošības padomes dienas kārtībā iekļautu Birmas jautājumu, un aicina Padomi izpētīt, vai palīdzības sūtījumus uz Birmu var atļaut pat bez Birmas militārās huntas piekrišanas;

| 6. | atzinīgi vērtē 2008. gada 19. maijā notikušās Dienvidaustrumu Āzijas valstu apvienības (ASEAN), Indijas un Ķīnas augstākā līmeņa sanāksmes laikā panākto vienošanos par to, lai ļautu ASEAN koordinēt starptautiskos centienus katastrofu seku likvidēšanā, kā arī lēmumu kopīgi ar ANO 2008. gada 25. maijā Rangūnā organizēt starptautisku donoru konferenci ar mērķi vākt līdzekļus palīdzības sniegšanai cietušajiem; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē 2008. gada 19. maijā notikušās Dienvidaustrumu Āzijas valstu apvienības (ASEAN), Indijas un Ķīnas augstākā līmeņa sanāksmes laikā panākto vienošanos par to, lai ļautu ASEAN koordinēt starptautiskos centienus katastrofu seku likvidēšanā, kā arī lēmumu kopīgi ar ANO 2008. gada 25. maijā Rangūnā organizēt starptautisku donoru konferenci ar mērķi vākt līdzekļus palīdzības sniegšanai cietušajiem;

| 7. | šajā sakarā aicina ANO aizbildnībā steidzami izveidot īpašu fondu, kas šajā valstī veicinātu palīdzības sniegšanas efektivitāti; |
| --- | --- |

7.

šajā sakarā aicina ANO aizbildnībā steidzami izveidot īpašu fondu, kas šajā valstī veicinātu palīdzības sniegšanas efektivitāti;

| 8. | mudina Ķīnas un Indijas valdības izmantot savu ietekmi uz Birmas varasiestādēm, lai Birma nekavējoties ļautu sniegt visu iespējamo humāno palīdzību; |
| --- | --- |

8.

mudina Ķīnas un Indijas valdības izmantot savu ietekmi uz Birmas varasiestādēm, lai Birma nekavējoties ļautu sniegt visu iespējamo humāno palīdzību;

| 9. | uzsver, ka šī palīdzība nekavējoties jāsniedz cietušajiem iedzīvotājiem, jo laika apstākļi cietušajos apgabalos pasliktinās musonu dēļ, kas vēl vairāk apdraudēs izdzīvojušo cilvēku stāvokli; uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt, lai cietušie zemnieki saņemtu palīdzību un spētu savlaicīgi iestādīt rīsus, nepieļaujot vēl vienu katastrofu; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka šī palīdzība nekavējoties jāsniedz cietušajiem iedzīvotājiem, jo laika apstākļi cietušajos apgabalos pasliktinās musonu dēļ, kas vēl vairāk apdraudēs izdzīvojušo cilvēku stāvokli; uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt, lai cietušie zemnieki saņemtu palīdzību un spētu savlaicīgi iestādīt rīsus, nepieļaujot vēl vienu katastrofu;

| 10. | pauž atbalstu ES, ANO atsevišķu valstu un citu starptautisku un nevalstisku organizāciju centieniem nodrošināt palīdzības darbiniekiem piekļuvi cietušajiem un uzsver, ka gadījumā, ja Birmas varasiestādes pilnīgā nesadarbosies, ir liela iespēja, ka šī traģēdija vēl tikai pasliktināsies; ļoti cer, ka ANO ģenerālsekretāra Ban Ki-mūna gaidāmā vizīte Birmā, kuru uzaicinājušas Birmas varasiestādes, dos pozitīvus rezultātus; mudina ANO ģenerālsekretāru izmatot savu ietekmi uz Birmas varasiestādēm, lai Birma nekavējoties ļautu sniegt visu iespējamo humāno palīdzību; |
| --- | --- |

10.

pauž atbalstu ES, ANO atsevišķu valstu un citu starptautisku un nevalstisku organizāciju centieniem nodrošināt palīdzības darbiniekiem piekļuvi cietušajiem un uzsver, ka gadījumā, ja Birmas varasiestādes pilnīgā nesadarbosies, ir liela iespēja, ka šī traģēdija vēl tikai pasliktināsies; ļoti cer, ka ANO ģenerālsekretāra Ban Ki-mūna gaidāmā vizīte Birmā, kuru uzaicinājušas Birmas varasiestādes, dos pozitīvus rezultātus; mudina ANO ģenerālsekretāru izmatot savu ietekmi uz Birmas varasiestādēm, lai Birma nekavējoties ļautu sniegt visu iespējamo humāno palīdzību;

| 11. | uzskata, ka Birmas varasiestādes turpina kavēt to, lai palīdzība sasniegtu apdraudzētos cilvēkus, Starptautiskajai Krimināltiesai ir jātiesā šīs varasiestādes par noziegumiem pret cilvēci; aicina ES dalībvalstis izdarīt spiedienu, lai tiktu pieņemta ANO Drošības padomes rezolūcija, par to, ka šo lietu nodod ICC prokuratūrai izmeklēšanai un saukšanai pie atbildības; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka Birmas varasiestādes turpina kavēt to, lai palīdzība sasniegtu apdraudzētos cilvēkus, Starptautiskajai Krimināltiesai ir jātiesā šīs varasiestādes par noziegumiem pret cilvēci; aicina ES dalībvalstis izdarīt spiedienu, lai tiktu pieņemta ANO Drošības padomes rezolūcija, par to, ka šo lietu nodod ICC prokuratūrai izmeklēšanai un saukšanai pie atbildības;

| 12. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ES īpašajam sūtnim Birmā, Birmas Valsts Miera un attīstības padomei, ASEAN un ASEM dalībvalstu valdībām, ASEAN Parlamentu augstākā līmeņa sadarbības grupai Birmas jautājumos, Aung San Suu Kyi, NLD, ANO Ģenerālsekretāram, ANO Augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos un ANO Īpašajam referentam par cilvēktiesību jautājumiem Birmā. |
| --- | --- |

12.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ES īpašajam sūtnim Birmā, Birmas Valsts Miera un attīstības padomei, ASEAN un ASEM dalībvalstu valdībām, ASEAN Parlamentu augstākā līmeņa sadarbības grupai Birmas jautājumos, Aung San Suu Kyi, NLD, ANO Ģenerālsekretāram, ANO Augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos un ANO Īpašajam referentam par cilvēktiesību jautājumiem Birmā.

---

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/82 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/82

---

Dabas katastrofa Ķīnā

P6_TA(2008)0232

Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par dabas katastrofu Ķīnā

(2009/C 279 E/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 2008. gada 13. maija ārkārtas tikšanās secinājumus un Komisijas paziņojumu par situāciju Sičuānas provincē Ķīnā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 2008. gada 13. maija ārkārtas tikšanās secinājumus un Komisijas paziņojumu par situāciju Sičuānas provincē Ķīnā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2008. gada 12. maijā Ķīnas dienvidrietumu daļu satricināja 7,8 baļļu pēc Rihtera skalas spēcīga zemestrīce; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2008. gada 12. maijā Ķīnas dienvidrietumu daļu satricināja 7,8 baļļu pēc Rihtera skalas spēcīga zemestrīce;

| B. | tā kā zemestrīces rezultātā un it īpaši tās epicentrā Sičuānas provincē ir gājuši bojā desmitiem tūkstoši cilvēku un daudzi cilvēki ir pazuduši bez vēsts; |
| --- | --- |

B.

tā kā zemestrīces rezultātā un it īpaši tās epicentrā Sičuānas provincē ir gājuši bojā desmitiem tūkstoši cilvēku un daudzi cilvēki ir pazuduši bez vēsts;

| C. | tā kā ģeogrāfiskie apstākļi Sičuānas provincē pašlaik ir tādi, kas apgrūtina glābšanas darbu veikšanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā ģeogrāfiskie apstākļi Sičuānas provincē pašlaik ir tādi, kas apgrūtina glābšanas darbu veikšanu;

| D. | tā kā Ķīnas valdība izmanto ārkārtas resursus zemestrīces seku likvidēšanai un personālu, tostarp karavīrus un mediķus, kas strādā zemestrīcē cietušajā teritorijā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Ķīnas valdība izmanto ārkārtas resursus zemestrīces seku likvidēšanai un personālu, tostarp karavīrus un mediķus, kas strādā zemestrīcē cietušajā teritorijā;

| E. | tā kā Starptautiskā Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness federācija ir izteikusi ārkārtas aicinājumu sniegt palīdzību, |
| --- | --- |

E.

tā kā Starptautiskā Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness federācija ir izteikusi ārkārtas aicinājumu sniegt palīdzību,

| 1. | izsaka visdziļāko līdzjūtību Ķīnai par bojāgājušo lielo skaitu un pauž solidaritāti ar Ķīnas iedzīvotājiem; pauž līdzjūtību visiem, kuri ir cietuši zemestrīcē; |
| --- | --- |

1.

izsaka visdziļāko līdzjūtību Ķīnai par bojāgājušo lielo skaitu un pauž solidaritāti ar Ķīnas iedzīvotājiem; pauž līdzjūtību visiem, kuri ir cietuši zemestrīcē;

| 2. | atzinīgi vērtē Ķīnas iestāžu ātro darbību, veicot ārkārtas pasākumus zemestrīces seku likvidēšanā; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē Ķīnas iestāžu ātro darbību, veicot ārkārtas pasākumus zemestrīces seku likvidēšanā;

| 3. | atzinīgi vērtē Ķīnas gatavību pieņemt ārvalstu palīdzību; aicina Ķīnas valdību sekmēt humānās palīdzības un brīvprātīgo organizāciju darbu palīdzības sniegšanā un nodrošināt palīdzības pieejamību visiem, kam tā ir nepieciešama; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē Ķīnas gatavību pieņemt ārvalstu palīdzību; aicina Ķīnas valdību sekmēt humānās palīdzības un brīvprātīgo organizāciju darbu palīdzības sniegšanā un nodrošināt palīdzības pieejamību visiem, kam tā ir nepieciešama;

| 4. | mudina Komisiju un Padomi sniegt ārkārtas palīdzību, tehnisko palīdzību un atbalstu zemestrīcē cietušās teritorijas atjaunošanai; |
| --- | --- |

4.

mudina Komisiju un Padomi sniegt ārkārtas palīdzību, tehnisko palīdzību un atbalstu zemestrīcē cietušās teritorijas atjaunošanai;

| 5. | uzsver, ka steidzami ir jāsniedz primārā ārkārtas humānā palīdzība, izmantojot Eiropas Kopienas Humānās palīdzības biroja programmu, nodrošinot to ar pietiekami lielu un atbilstīgu budžetu; atzīmē Komisijas humānās palīdzības eksperta ierašanos Ķīnas pilsētā Čengdu, lai novērtētu, kādas ir vajadzības; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka steidzami ir jāsniedz primārā ārkārtas humānā palīdzība, izmantojot Eiropas Kopienas Humānās palīdzības biroja programmu, nodrošinot to ar pietiekami lielu un atbilstīgu budžetu; atzīmē Komisijas humānās palīdzības eksperta ierašanos Ķīnas pilsētā Čengdu, lai novērtētu, kādas ir vajadzības;

| 6. | atbalsta ieguldījumu, ko piedāvā ES dalībvalstis, izmantojot civilās aizsardzības mehānismu, kuru koordinē Komisija, kā arī citus ieguldījumus, ko sniedz starptautiskā sabiedrība, lai atvieglotu centienus katastrofas seku likvidēšanā; |
| --- | --- |

6.

atbalsta ieguldījumu, ko piedāvā ES dalībvalstis, izmantojot civilās aizsardzības mehānismu, kuru koordinē Komisija, kā arī citus ieguldījumus, ko sniedz starptautiskā sabiedrība, lai atvieglotu centienus katastrofas seku likvidēšanā;

| 7. | atzinīgi vērtē to, ka Ķīnas un ārvalstu masu saziņas līdzekļiem ir ļauts sniegt detalizētu un precīzu informāciju par katastrofu; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē to, ka Ķīnas un ārvalstu masu saziņas līdzekļiem ir ļauts sniegt detalizētu un precīzu informāciju par katastrofu;

| 8. | uzsver, ka labai pārvaldībai ir liela nozīme iespējamo dabas katastrofu novēršanā, kā arī, lai tām savlaicīgi sagatavotos; prasa izstrādāt visaptverošas un iedarbīgas agrās brīdināšanas sistēmas tehnoloģiju, lai iedzīvotāji varētu sagatavoties zemestrīcēm un citām dabas katastrofām; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka labai pārvaldībai ir liela nozīme iespējamo dabas katastrofu novēršanā, kā arī, lai tām savlaicīgi sagatavotos; prasa izstrādāt visaptverošas un iedarbīgas agrās brīdināšanas sistēmas tehnoloģiju, lai iedzīvotāji varētu sagatavoties zemestrīcēm un citām dabas katastrofām;

| 9. | atzinīgi vērtē starptautiskās sabiedrības centienus dalīties ar paraugpraksi, kas saistīta ar civilo aizsardzību un glābšanas darbiem, lai palīdzētu zemestrīcē cietušajai Ķīnai un tās iedzīvotājiem; aicina iesaistītās organizācijas sniegt pietiekamu finansiālo palīdzību, lai izpildītu saistības; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē starptautiskās sabiedrības centienus dalīties ar paraugpraksi, kas saistīta ar civilo aizsardzību un glābšanas darbiem, lai palīdzētu zemestrīcē cietušajai Ķīnai un tās iedzīvotājiem; aicina iesaistītās organizācijas sniegt pietiekamu finansiālo palīdzību, lai izpildītu saistības;

| 10. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un Ķīnas valdībai. |
| --- | --- |

10.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un Ķīnas valdībai.

---

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/84 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/84

---

Vispārējs nolīgums par urāna ieroču aizliegumu

P6_TA(2008)0233

Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par (vājināta) urāna ieročiem un to ietekmi uz cilvēku veselību un vidi — ceļā uz šādu ieroči izmantošanas aizliegumu visā pasaulē

(2009/C 279 E/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par urāna (tostarp vājinātā urāna) izmantošanas konvencionālajos ieročos kaitīgo ietekmi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par urāna (tostarp vājinātā urāna) izmantošanas konvencionālajos ieročos kaitīgo ietekmi,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra runu, kas tika teikta Starptautiskajai dienai cīņā pret vides izmantošanu karā un bruņotos konfliktos veltītā pasākumā (2002. gada 6. novembrī), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra runu, kas tika teikta Starptautiskajai dienai cīņā pret vides izmantošanu karā un bruņotos konfliktos veltītā pasākumā (2002. gada 6. novembrī),

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2007. gada 5. decembra rezolūciju A/RES/62/30, kurā uzsvērts, ka vājināta urāna ieroču izmantošana rada nopietnu veselības apdraudējumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2007. gada 5. decembra rezolūciju A/RES/62/30, kurā uzsvērts, ka vājināta urāna ieroču izmantošana rada nopietnu veselības apdraudējumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu,

| A. | tā kā mūsdienās (vājinātu) urānu plaši izmanto karadarbībā gan munīcijā, kas paredzēta nocietinātiem mērķiem lauku apvidos un pilsētās, gan bruņotai, nocietinātai aizsardzībai pret raķešu un artilērijas uzbrukumiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā mūsdienās (vājinātu) urānu plaši izmanto karadarbībā gan munīcijā, kas paredzēta nocietinātiem mērķiem lauku apvidos un pilsētās, gan bruņotai, nocietinātai aizsardzībai pret raķešu un artilērijas uzbrukumiem;

| B. | tā kā visu laiku, kopš sabiedroto spēki sāka to izmantot pirmajā karā pret Irāku, ir nopietnas bažas par šādu ieroču izmantošanas pret nocietinātiem mērķiem rezultātā radīto smalko urāna daļiņu radioloģisko un ķīmisko toksiskumu; tā kā ir paustas bažas arī par to, ka mērķī netrāpījusī munīcija piesārņo augsni un gruntsūdeņus un ietekmē civiliedzīvotājus; |
| --- | --- |

B.

tā kā visu laiku, kopš sabiedroto spēki sāka to izmantot pirmajā karā pret Irāku, ir nopietnas bažas par šādu ieroču izmantošanas pret nocietinātiem mērķiem rezultātā radīto smalko urāna daļiņu radioloģisko un ķīmisko toksiskumu; tā kā ir paustas bažas arī par to, ka mērķī netrāpījusī munīcija piesārņo augsni un gruntsūdeņus un ietekmē civiliedzīvotājus;

| C. | tā kā, neraugoties uz to, ka zinātniskos pētījumos līdz šim nav pilnībā pierādīta kaitīgā ietekme, ir neskaitāmas liecības par kaitīgu un bieži vien nāvējošu šīs vielas iedarbību gan uz militārpersonām, gan uz civiliedzīvotājiem, |
| --- | --- |

C.

tā kā, neraugoties uz to, ka zinātniskos pētījumos līdz šim nav pilnībā pierādīta kaitīgā ietekme, ir neskaitāmas liecības par kaitīgu un bieži vien nāvējošu šīs vielas iedarbību gan uz militārpersonām, gan uz civiliedzīvotājiem,

| D. | tā kā pēdējo gadu laikā ievērojami palielinājusies informētība par vājināta urāna radītajiem draudiem videi un veselībai un tā kā ir pēdējais laiks atspoguļot to jaunajos starptautiskajos militārajos standartos; |
| --- | --- |

D.

tā kā pēdējo gadu laikā ievērojami palielinājusies informētība par vājināta urāna radītajiem draudiem videi un veselībai un tā kā ir pēdējais laiks atspoguļot to jaunajos starptautiskajos militārajos standartos;

| E. | tā kā vājināta urāna izmantošana karadarbībā ir pretrunā pamatnoteikumiem un pamatprincipiem, kas nostiprināti rakstītās un paražu starptautiskajās, humanitārajās un vides tiesībās, |
| --- | --- |

E.

tā kā vājināta urāna izmantošana karadarbībā ir pretrunā pamatnoteikumiem un pamatprincipiem, kas nostiprināti rakstītās un paražu starptautiskajās, humanitārajās un vides tiesībās,

| 1. | mudina dalībvalstis ievērot iepriekš minētās ANO rezolūcijas 1. punktu un iesniegt ziņojumu, kurā pausts viņu viedoklis par vājinātu urānu saturoša bruņojuma un munīcijas izmantošanas ietekmi; |
| --- | --- |

1.

mudina dalībvalstis ievērot iepriekš minētās ANO rezolūcijas 1. punktu un iesniegt ziņojumu, kurā pausts viņu viedoklis par vājinātu urānu saturoša bruņojuma un munīcijas izmantošanas ietekmi;

| 2. | iesaka ES augstajam pārstāvim iekļaut paredzētajā Eiropas Drošības stratēģijas pārskatīšanā nepieciešamību nopietni apsvērt to, vai turpināt izmantot bezvadības munīciju, kā arī kasešu bumbas, mīnas un citus ieročus, kuri ietekmē plašāku apkārtni, piemēram, vājināta urāna ieročus; |
| --- | --- |

2.

iesaka ES augstajam pārstāvim iekļaut paredzētajā Eiropas Drošības stratēģijas pārskatīšanā nepieciešamību nopietni apsvērt to, vai turpināt izmantot bezvadības munīciju, kā arī kasešu bumbas, mīnas un citus ieročus, kuri ietekmē plašāku apkārtni, piemēram, vājināta urāna ieročus;

| 3. | prasa Padomei un Komisijai pasūtīt zinātniskus pētījumus par vājināta urāna izmantošanu visos reģionos, kuros dislocētas Eiropas un starptautisko spēku militārpersonas un civilie darbinieki; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei un Komisijai pasūtīt zinātniskus pētījumus par vājināta urāna izmantošanu visos reģionos, kuros dislocētas Eiropas un starptautisko spēku militārpersonas un civilie darbinieki;

| 4. | mudina dalībvalstis turpmāk neizmantot vājināta urāna ieročus Eiropas drošības un aizsardzības politikas operācijās un nesūtīt militārpersonas un civilos darbiniekus uz reģioniem, par kuriem nav garantijas, ka tajos nav ticis izmantots vai netiks izmantots vājināts urāns; |
| --- | --- |

4.

mudina dalībvalstis turpmāk neizmantot vājināta urāna ieročus Eiropas drošības un aizsardzības politikas operācijās un nesūtīt militārpersonas un civilos darbiniekus uz reģioniem, par kuriem nav garantijas, ka tajos nav ticis izmantots vai netiks izmantots vājināts urāns;

| 5. | mudina dalībvalstis, Padomi un Komisiju sniegt savām misijās nosūtītajām militārpersonām un civilajiem darbiniekiem pilnu informāciju par iespējamo vājināta urāna izmantošanu pagātnē vai nākotnē reģionā, kurā notiek operācijas ar viņu dalību, un veikt pienācīgus aizsargpasākumus; |
| --- | --- |

5.

mudina dalībvalstis, Padomi un Komisiju sniegt savām misijās nosūtītajām militārpersonām un civilajiem darbiniekiem pilnu informāciju par iespējamo vājināta urāna izmantošanu pagātnē vai nākotnē reģionā, kurā notiek operācijas ar viņu dalību, un veikt pienācīgus aizsargpasākumus;

| 6. | aicina dalībvalstis, Padomi un Komisiju izveidot vides reģistru, kurā norādītas vietas, kas piesārņotas ar vājinātu urānu (tostarp izmēģinājuma poligoni) un sniegt pilnu atbalstu, tostarp finansiālu atbalstu, projektiem, kas varētu palīdzēt upuriem un viņu radiniekiem, kā arī skarto teritoriju attīrīšanas operācijām, ja tiek apstiprināta negatīvā ietekme uz cilvēku veselību un vidi; |
| --- | --- |

6.

aicina dalībvalstis, Padomi un Komisiju izveidot vides reģistru, kurā norādītas vietas, kas piesārņotas ar vājinātu urānu (tostarp izmēģinājuma poligoni) un sniegt pilnu atbalstu, tostarp finansiālu atbalstu, projektiem, kas varētu palīdzēt upuriem un viņu radiniekiem, kā arī skarto teritoriju attīrīšanas operācijām, ja tiek apstiprināta negatīvā ietekme uz cilvēku veselību un vidi;

| 7. | uzstājīgi atgādina par savu prasību ES un NATO dalībvalstīm noteikt vājināta urāna ieroču izmantošanas moratoriju un pastiprināt centienus, lai panāktu šādu ieroču izmantošanas aizliegumu, kā arī sistemātiski pārtraukt šāda veida ieroču ražošanu un iegādi; |
| --- | --- |

7.

uzstājīgi atgādina par savu prasību ES un NATO dalībvalstīm noteikt vājināta urāna ieroču izmantošanas moratoriju un pastiprināt centienus, lai panāktu šādu ieroču izmantošanas aizliegumu, kā arī sistemātiski pārtraukt šāda veida ieroču ražošanu un iegādi;

| 8. | ja tiek iegūti neapstrīdami pierādījumi šādu ieroču radīto kaitīgo ietekmi, aicina dalībvalstis un Padomi uzņemties vadošo lomu darbā pie starptautiska ANO vai vēlmi izrādījušo valstu koalīcijas līguma, lai aizliegtu urāna ieroču izstrādi, ražošanu, uzkrāšanu, pārdošanu, izmēģināšanu un izmantošanu, kā arī iznīcinātu vai pārstrādātu esošos šādu ieroču krājumus; |
| --- | --- |

8.

ja tiek iegūti neapstrīdami pierādījumi šādu ieroču radīto kaitīgo ietekmi, aicina dalībvalstis un Padomi uzņemties vadošo lomu darbā pie starptautiska ANO vai vēlmi izrādījušo valstu koalīcijas līguma, lai aizliegtu urāna ieroču izstrādi, ražošanu, uzkrāšanu, pārdošanu, izmēģināšanu un izmantošanu, kā arī iznīcinātu vai pārstrādātu esošos šādu ieroču krājumus;

| 9. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, NATO un NATO parlamentārajai asamblejai, ANO un ANO Vides programmai, Eiropas militāro asociāciju organizācijai, Starptautiskajam Sarkanajam Krustam un Pasaules Veselības organizācijai. |
| --- | --- |

9.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, NATO un NATO parlamentārajai asamblejai, ANO un ANO Vides programmai, Eiropas militāro asociāciju organizācijai, Starptautiskajam Sarkanajam Krustam un Pasaules Veselības organizācijai.

---

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/85 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/85

---

Regulas projekts par
  REACH
  pārbaudes metodēm

P6_TA(2008)0234

Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par priekšlikumu Komisijas regulai, ar kuru nosaka testēšanas metodes atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH)

(2009/C 279 E/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru (1), un jo īpaši tās 13. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru (1), un jo īpaši tās 13. pantu,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Komisijas regulai, ar kuru nosaka testēšanas metodes atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) (CMT(2007) 1792/7) (turpmāk — priekšlikums Komisijas regulai), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Komisijas regulai, ar kuru nosaka testēšanas metodes atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) (CMT(2007) 1792/7) (turpmāk — priekšlikums Komisijas regulai),

| — | ņemot vērā atzinumu, kuru sniegusi minētās REACH regulas 133. pantā norādītā komiteja, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā atzinumu, kuru sniegusi minētās REACH regulas 133. pantā norādītā komiteja,

| — | ņemot vērā 5.a panta 3. punkta b) apakšpunktu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko paredz Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 5.a panta 3. punkta b) apakšpunktu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko paredz Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (2),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas iesniegto mutisko jautājumu B6-0158/2008, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas iesniegto mutisko jautājumu B6-0158/2008,

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu,

| A. | tā kā priekšlikums Komisijas regulai ir vērsts uz to, lai






  — | pārceltu testēšanas metodes no Padomes 1967. gada 27. jūnija Direktīvas 67/548/EEK par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (3) V Pielikuma uz jauno Komisijas regulu un |
| --- | --- | --- |

A.

tā kā priekšlikums Komisijas regulai ir vērsts uz to, lai

—

pārceltu testēšanas metodes no Padomes 1967. gada 27. jūnija Direktīvas 67/548/EEK par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (3) V Pielikuma uz jauno Komisijas regulu un

| — | iekļautu jaunas vai pārskatītas testēšanas metodes, kuras pašreiz nav iekļautas Direktīvas 67/548/EEK V Pielikumā, bet kuras paredzēts iekļaut V Pielikumā kā daļu no 30. pielāgošanas tehniskajai attīstībai, kā arī paveiktu minēto līdz 2008. gada 1. jūnijam; |
| --- | --- |

—

iekļautu jaunas vai pārskatītas testēšanas metodes, kuras pašreiz nav iekļautas Direktīvas 67/548/EEK V Pielikumā, bet kuras paredzēts iekļaut V Pielikumā kā daļu no 30. pielāgošanas tehniskajai attīstībai, kā arī paveiktu minēto līdz 2008. gada 1. jūnijam;

| B. | tā kā Komisijas regulas priekšlikums ir īpaši nozīmīgs arī citu nozaru tiesību aktiem, piemēram, attiecībā uz kosmētikas (4) un pesticīdu (5) nozarēm, jo ar tām saistītos tiesību aktos ir atsauces uz testēšanas metodēm, kas iekļautas tiesību aktos, kuri attiecas uz ķīmiskām vielām; |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisijas regulas priekšlikums ir īpaši nozīmīgs arī citu nozaru tiesību aktiem, piemēram, attiecībā uz kosmētikas (4) un pesticīdu (5) nozarēm, jo ar tām saistītos tiesību aktos ir atsauces uz testēšanas metodēm, kas iekļautas tiesību aktos, kuri attiecas uz ķīmiskām vielām;

| C. | tā kā 2005. gadā Eiropas Savienības dalībvalstīs izmēģinājumiem vai citiem zinātniskiem mērķiem izmantoja aptuveni 12 miljonu dzīvnieku (6), turklāt lielu daļu izmantoja ar reglamentēšanu saistītā testēšanā; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2005. gadā Eiropas Savienības dalībvalstīs izmēģinājumiem vai citiem zinātniskiem mērķiem izmantoja aptuveni 12 miljonu dzīvnieku (6), turklāt lielu daļu izmantoja ar reglamentēšanu saistītā testēšanā;

| D. | tā kā Amsterdamas līgumam pievienotajā protokolā par dzīvnieku aizsardzību un labturību paredzēts, ka Kopienai un dalībvalstīm, izstrādājot un īstenojot Kopienas lauksaimniecības, transporta, iekšējā tirgus un pētniecības politikas virzienus, pilnībā jāievēro dzīvnieku labturības prasības, vienlaikus ievērojot dalībvalstu normatīvos vai administratīvos aktus un ieražas, jo īpaši saistībā ar reliģiskiem rituāliem, kultūras tradīcijām un reģionālo mantojumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā Amsterdamas līgumam pievienotajā protokolā par dzīvnieku aizsardzību un labturību paredzēts, ka Kopienai un dalībvalstīm, izstrādājot un īstenojot Kopienas lauksaimniecības, transporta, iekšējā tirgus un pētniecības politikas virzienus, pilnībā jāievēro dzīvnieku labturības prasības, vienlaikus ievērojot dalībvalstu normatīvos vai administratīvos aktus un ieražas, jo īpaši saistībā ar reliģiskiem rituāliem, kultūras tradīcijām un reģionālo mantojumu;

| E. | tā kā REACH regulā ir noteikts, ka, lai izvairītos no izmēģinājumiem ar dzīvniekiem, izmēģinājumi ar mugurkaulniekiem šīs regulas mērķiem jāveic vienīgi gadījumos, kad nav nekādas citas iespējas, un — jo īpaši attiecībā uz toksicitāti cilvēkiem — kad vien iespējams, iegūstot informāciju ar citādiem līdzekļiem, nevis veicot pārbaudes ar mugurkaulniekiem, t. i., izmantojot alternatīvas metodes, piemēram, in vitro metodes, struktūru un aktivitātes sakarību kvalitātes vai kvantitātes modeļus, vai arī iegūstot informāciju par strukturāli saistītām vielām (grupēšanas vai analoģijas metode); |
| --- | --- |

E.

tā kā REACH regulā ir noteikts, ka, lai izvairītos no izmēģinājumiem ar dzīvniekiem, izmēģinājumi ar mugurkaulniekiem šīs regulas mērķiem jāveic vienīgi gadījumos, kad nav nekādas citas iespējas, un — jo īpaši attiecībā uz toksicitāti cilvēkiem — kad vien iespējams, iegūstot informāciju ar citādiem līdzekļiem, nevis veicot pārbaudes ar mugurkaulniekiem, t. i., izmantojot alternatīvas metodes, piemēram, in vitro metodes, struktūru un aktivitātes sakarību kvalitātes vai kvantitātes modeļus, vai arī iegūstot informāciju par strukturāli saistītām vielām (grupēšanas vai analoģijas metode);

| F. | tā kā Padomes 1986. gada 24. novembra Direktīvā 86/609/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz to dzīvnieku aizsardzību, kurus izmanto izmēģinājumiem un citiem zinātniskiem mērķiem (7) paredzēts, ka izmēģinājumu ar dzīvniekiem neveic, ja paredzētā rezultāta sasniegšanai pastāv cita saprātīga un praktiski iespējama, zinātniski apmierinoša metode, kura neparedz dzīvnieku izmantošanu, un ka, izvēloties izmēģinājumu veidus, jāizvēlas tie izmēģinājumi, kuros izmantots vismazākais dzīvnieku skaits, kuros izmanto dzīvniekus ar viszemāko neirofizioloģiskās jutības līmeni, rada vismazāk sāpju, ciešanu, stresa vai paliekošu kaitējumu un ar kuriem visticamāk panākami apmierinoši rezultāti; |
| --- | --- |

F.

tā kā Padomes 1986. gada 24. novembra Direktīvā 86/609/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz to dzīvnieku aizsardzību, kurus izmanto izmēģinājumiem un citiem zinātniskiem mērķiem (7) paredzēts, ka izmēģinājumu ar dzīvniekiem neveic, ja paredzētā rezultāta sasniegšanai pastāv cita saprātīga un praktiski iespējama, zinātniski apmierinoša metode, kura neparedz dzīvnieku izmantošanu, un ka, izvēloties izmēģinājumu veidus, jāizvēlas tie izmēģinājumi, kuros izmantots vismazākais dzīvnieku skaits, kuros izmanto dzīvniekus ar viszemāko neirofizioloģiskās jutības līmeni, rada vismazāk sāpju, ciešanu, stresa vai paliekošu kaitējumu un ar kuriem visticamāk panākami apmierinoši rezultāti;

| G. | tā kā Eiropas Alternatīvo metožu validēšanas centrs (ECVAM) 2006/2007. gadā ir veicis vairāku alternatīvu metožu validāciju (8), kuras tomēr nav iekļautas Komisijas regulas priekšlikumā; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas Alternatīvo metožu validēšanas centrs (ECVAM) 2006/2007. gadā ir veicis vairāku alternatīvu metožu validāciju (8), kuras tomēr nav iekļautas Komisijas regulas priekšlikumā;

| H. | tā kā Komisijas regulas priekšlikumā turklāt paredzēta testēšanas metode ar dzīvniekiem, kura ir lieka, jo šajā regulas priekšlikumā tā paša mērķa sasniegšanai ir paredzēta arī alternatīva metode; |
| --- | --- |

H.

tā kā Komisijas regulas priekšlikumā turklāt paredzēta testēšanas metode ar dzīvniekiem, kura ir lieka, jo šajā regulas priekšlikumā tā paša mērķa sasniegšanai ir paredzēta arī alternatīva metode;

| I. | tā kā Komisija validētu alternatīvo testēšanas metožu neiekļaušanu attaisno ar to, ka šīs metodes vēl nav apstiprinātas regulatīviem mērķiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā Komisija validētu alternatīvo testēšanas metožu neiekļaušanu attaisno ar to, ka šīs metodes vēl nav apstiprinātas regulatīviem mērķiem;

| J. | tā kā Komisija ir atlikusi ESAO regulatīvās apstiprināšanas procedūru trijām no piecām testēšanas metodēm; |
| --- | --- |

J.

tā kā Komisija ir atlikusi ESAO regulatīvās apstiprināšanas procedūru trijām no piecām testēšanas metodēm;

| K. | tā kā parasti ir vajadzīgi vismaz trīs gadi, lai izstrādātu un publicētu ESAO testēšanas pamatnostādnes (TG), jo attiecīgo iestāžu sanāksmes notiek tikai vienreiz gadā, un ESAO testēšanas pamatnostādnes ESAO dalībvalstīs ne vienmēr īsteno vienādi; |
| --- | --- |

K.

tā kā parasti ir vajadzīgi vismaz trīs gadi, lai izstrādātu un publicētu ESAO testēšanas pamatnostādnes (TG), jo attiecīgo iestāžu sanāksmes notiek tikai vienreiz gadā, un ESAO testēšanas pamatnostādnes ESAO dalībvalstīs ne vienmēr īsteno vienādi;

| L. | tā kā Komisija ir skaidri apliecinājusi, ka tā vienmēr vispirms cenšas panākt vienošanos ESAO; tā kā tas ir pretrunā gan ar ES tiesību aktiem, gan ar kosmētisko līdzekļu direktīvas 76/768/EEK būtību, jo tajos noteikts, ka ES procesam jābūt prioritāram; |
| --- | --- |

L.

tā kā Komisija ir skaidri apliecinājusi, ka tā vienmēr vispirms cenšas panākt vienošanos ESAO; tā kā tas ir pretrunā gan ar ES tiesību aktiem, gan ar kosmētisko līdzekļu direktīvas 76/768/EEK būtību, jo tajos noteikts, ka ES procesam jābūt prioritāram;

| M. | tā kā šāda prioritātes piešķiršana ESAO regulatīvās pieņemšanas procesam labākajā gadījumā ir saistīta ar ilgstošu kavēšanos vai pat var nepieļaut kādas alternatīvas metodes ieviešanu; |
| --- | --- |

M.

tā kā šāda prioritātes piešķiršana ESAO regulatīvās pieņemšanas procesam labākajā gadījumā ir saistīta ar ilgstošu kavēšanos vai pat var nepieļaut kādas alternatīvas metodes ieviešanu;

| N. | tā kā, acīmredzot, nav atbilstīgu noteikumu, lai efektīvi veiktu provizorisku regulatīvās atbilstības analīzi, pirms Eiropas Alternatīvo metožu validēšanas centrs (ECVAM) veic kādas alternatīvas testēšanas metodes zinātnisko validēšanu; |
| --- | --- |

N.

tā kā, acīmredzot, nav atbilstīgu noteikumu, lai efektīvi veiktu provizorisku regulatīvās atbilstības analīzi, pirms Eiropas Alternatīvo metožu validēšanas centrs (ECVAM) veic kādas alternatīvas testēšanas metodes zinātnisko validēšanu;

| O. | tā kā validācijas un juridiskās pieņemšanas pamatkoncepcijas valstu, Kopienas un starptautiskā līmenī netiek izmantotas vienotā veidā un ES tiesību aktos nav noteikta jēdziena “validācija” definīcija (vai kritēriji validācijas veicējiem) un jēdziena “regulatīvā (jeb juridiskā) pieņemšana” definīcija (9); |
| --- | --- |

O.

tā kā validācijas un juridiskās pieņemšanas pamatkoncepcijas valstu, Kopienas un starptautiskā līmenī netiek izmantotas vienotā veidā un ES tiesību aktos nav noteikta jēdziena “validācija” definīcija (vai kritēriji validācijas veicējiem) un jēdziena “regulatīvā (jeb juridiskā) pieņemšana” definīcija (9);

| P. | tā kā Komisijas paziņojumā SEC(1991)1794 (galīgā redakcija) Eiropas Alternatīvo metožu validēšanas centram (ECVAM) piešķirtas tikai samērā nepilnīgas alternatīvu metožu validēšanas pilnvaras, kaut gan ECVAM pēdējo gadu laikā ir devis augsti vērtējamu un noderīgu ieguldījumu; |
| --- | --- |

P.

tā kā Komisijas paziņojumā SEC(1991)1794 (galīgā redakcija) Eiropas Alternatīvo metožu validēšanas centram (ECVAM) piešķirtas tikai samērā nepilnīgas alternatīvu metožu validēšanas pilnvaras, kaut gan ECVAM pēdējo gadu laikā ir devis augsti vērtējamu un noderīgu ieguldījumu;

| Q. | tā kā validēšanu veic arī citas valstu un starptautiskas struktūras, un tāpēc jāizvērtē un jāprecizē gan nepieciešamība pēc oficiālas validācijas, gan katrai nozarei/mērķim piemērotais validācijas/novērtēšanas veids (10); |
| --- | --- |

Q.

tā kā validēšanu veic arī citas valstu un starptautiskas struktūras, un tāpēc jāizvērtē un jāprecizē gan nepieciešamība pēc oficiālas validācijas, gan katrai nozarei/mērķim piemērotais validācijas/novērtēšanas veids (10);

| R. | tā kā nepiemērota šķiet iekšējā regulatīvās pieņemšanas procedūra Eiropas Ķīmisko vielu birojā (ECB) pēc Eiropas Alternatīvo metožu validēšanas centra veiktās validācijas un pirms procedūras uzsākšanas, lai panāktu kādas testēšanas metodes iespējamu iekļaušanu tiesību aktos; |
| --- | --- |

R.

tā kā nepiemērota šķiet iekšējā regulatīvās pieņemšanas procedūra Eiropas Ķīmisko vielu birojā (ECB) pēc Eiropas Alternatīvo metožu validēšanas centra veiktās validācijas un pirms procedūras uzsākšanas, lai panāktu kādas testēšanas metodes iespējamu iekļaušanu tiesību aktos;

| S. | tā kā apstākļi, kas nosaka potenciāli nozīmīgu lēmumu pieņemšanu šīs procedūras gaitā, piemēram, Eiropas Alternatīvo metožu validēšanas centra zinātniskās validācijas apšaubīšana vai validācijas un regulatīvās pieņemšanas pārcelšana ESAO līmenī, ir jāizskata katrā gadījumā atsevišķi un pārskatāmā un atbildīgā veidā politiskā līmenī; |
| --- | --- |

S.

tā kā apstākļi, kas nosaka potenciāli nozīmīgu lēmumu pieņemšanu šīs procedūras gaitā, piemēram, Eiropas Alternatīvo metožu validēšanas centra zinātniskās validācijas apšaubīšana vai validācijas un regulatīvās pieņemšanas pārcelšana ESAO līmenī, ir jāizskata katrā gadījumā atsevišķi un pārskatāmā un atbildīgā veidā politiskā līmenī;

| T. | tā kā nav pieņemami, ka vēl nav iespējama savlaicīga jaunu, alternatīvu metožu, kuras validētas Eiropas Alternatīvo metožu validēšanas centrā (ECVAM), iekļaušana Komisijas regulas priekšlikuma projektā, jo to kavē nepārskatāmas, lēnas, apgrūtinošas un daļēji neatbilstīgas procedūras, kas attiecas uz validētu alternatīvo testēšanas metožu, kurās neizmanto dzīvniekus, regulatīvo pieņemšanu; |
| --- | --- |

T.

tā kā nav pieņemami, ka vēl nav iespējama savlaicīga jaunu, alternatīvu metožu, kuras validētas Eiropas Alternatīvo metožu validēšanas centrā (ECVAM), iekļaušana Komisijas regulas priekšlikuma projektā, jo to kavē nepārskatāmas, lēnas, apgrūtinošas un daļēji neatbilstīgas procedūras, kas attiecas uz validētu alternatīvo testēšanas metožu, kurās neizmanto dzīvniekus, regulatīvo pieņemšanu;

| U. | tā kā tiesību aktos, kas attiecas uz ķīmiskām vielām, konstatētās problēmas saistībā ar alternatīvu testēšanas metožu validāciju un regulatīvo pieņemšanu var izrādīties pat vēl sarežģītākas, ja ņem vērā citas rūpniecības nozares, |
| --- | --- |

U.

tā kā tiesību aktos, kas attiecas uz ķīmiskām vielām, konstatētās problēmas saistībā ar alternatīvu testēšanas metožu validāciju un regulatīvo pieņemšanu var izrādīties pat vēl sarežģītākas, ja ņem vērā citas rūpniecības nozares,

| 1. | atturas no iebildumiem pret priekšlikuma Komisijas regulai pieņemšanu, ar kuru nosaka testēšanas metodes atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), ņemot vērā, ka Komisija 2008. gada 5. maija vēstulē oficiāli apņēmusies veikt šādus pasākumus, lai racionalizētu un paātrinātu Komisijas iekšējās procedūras jaunu, alternatīvu testēšanas metožu validācijai un regulatīvajai pieņemšanai:






  — | Komisija visos gadījumos ieviesīs provizorisku regulatīvās atbilstības analīzi, lai nodrošinātu, ka turpmākā zinātniskā analīze pievēršas tām testēšanas metodēm, kuru gadījumā pastāv vislielākās izredzes, ka šīs metodes atzīs par piemērotām skaidri noteiktiem regulatīviem mērķiem; |
| --- | --- | --- |

1.

atturas no iebildumiem pret priekšlikuma Komisijas regulai pieņemšanu, ar kuru nosaka testēšanas metodes atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), ņemot vērā, ka Komisija 2008. gada 5. maija vēstulē oficiāli apņēmusies veikt šādus pasākumus, lai racionalizētu un paātrinātu Komisijas iekšējās procedūras jaunu, alternatīvu testēšanas metožu validācijai un regulatīvajai pieņemšanai:

—

Komisija visos gadījumos ieviesīs provizorisku regulatīvās atbilstības analīzi, lai nodrošinātu, ka turpmākā zinātniskā analīze pievēršas tām testēšanas metodēm, kuru gadījumā pastāv vislielākās izredzes, ka šīs metodes atzīs par piemērotām skaidri noteiktiem regulatīviem mērķiem;

| — | attiecībā uz padomdevēju komiteju lomu un apspriešanos ar dalībvalstīm Komisija samazinās pasākumu skaitu un noteiks jaunus un skaidrus termiņus pašreizējā procesa racionalizēšanai un paātrināšanai; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz padomdevēju komiteju lomu un apspriešanos ar dalībvalstīm Komisija samazinās pasākumu skaitu un noteiks jaunus un skaidrus termiņus pašreizējā procesa racionalizēšanai un paātrināšanai;

| — | visu svarīgo procedurālo lēmumu pieņemšana, kuri jāpieņem Komisijas dienestiem, notiks ģenerāldirektoru līmenī; |
| --- | --- |

—

visu svarīgo procedurālo lēmumu pieņemšana, kuri jāpieņem Komisijas dienestiem, notiks ģenerāldirektoru līmenī;

| — | Kopējā pētniecības centra Veselības aizsardzības un patērētāju aizsardzības institūta (IHCP) patlaban notiekošā reorganizācija dos būtisku ieguldījumu, lai paātrinātu pašreizējos centienus sekmēt alternatīvas metodes un šo metožu validāciju Eiropas Alternatīvo metožu validēšanas centrā (ECVAM); tostarp, pateicoties citu IHCP grupu atbalstam, tiks stiprināta ECVAM darbība; IHCP patlaban izstrādā arī integrētu testēšanas stratēģiju, kas pastiprinās IHCP veiktu vairāku papildu darbību sinerģijas un ļaus izmantot holistisku un efektīvāku pieeju riska novērtēšanas jautājumam, kam saistībā ar regulatīvo procesu ir sevišķi svarīga nozīme, tādējādi izvairoties no nevajadzīgiem iekšējās informācijas aprites kavējumiem; integrētās testēšanas grupu 2009. gadā veidos apmēram 85 darbinieki, tostarp 62 pašreizējie ECVAM darbinieki; iesaistīdamies procesa racionalizēšanā, sākot no zinātniskās validēšanas līdz regulatīvajai pieņemšanai, IHCP nodrošinās rūpīgu un atbilstīgu regulatīvās apstiprināšanas norises kontroli gan Komisijā, gan ESAO līmenī; |
| --- | --- |

—

Kopējā pētniecības centra Veselības aizsardzības un patērētāju aizsardzības institūta (IHCP) patlaban notiekošā reorganizācija dos būtisku ieguldījumu, lai paātrinātu pašreizējos centienus sekmēt alternatīvas metodes un šo metožu validāciju Eiropas Alternatīvo metožu validēšanas centrā (ECVAM); tostarp, pateicoties citu IHCP grupu atbalstam, tiks stiprināta ECVAM darbība; IHCP patlaban izstrādā arī integrētu testēšanas stratēģiju, kas pastiprinās IHCP veiktu vairāku papildu darbību sinerģijas un ļaus izmantot holistisku un efektīvāku pieeju riska novērtēšanas jautājumam, kam saistībā ar regulatīvo procesu ir sevišķi svarīga nozīme, tādējādi izvairoties no nevajadzīgiem iekšējās informācijas aprites kavējumiem; integrētās testēšanas grupu 2009. gadā veidos apmēram 85 darbinieki, tostarp 62 pašreizējie ECVAM darbinieki; iesaistīdamies procesa racionalizēšanā, sākot no zinātniskās validēšanas līdz regulatīvajai pieņemšanai, IHCP nodrošinās rūpīgu un atbilstīgu regulatīvās apstiprināšanas norises kontroli gan Komisijā, gan ESAO līmenī;

| — | pārskatītais process būs pārredzamāks. Jauno testēšanas metožu regulatīvās pieņemšanas procedūras tiks publicētas Komisijas tīmekļa vietnē, līdzko pašreizējā pārskatīšana būs formāli pabeigta; informācija par ierosināto alternatīvo metožu attiecīgā brīža statusu tiks publicēta īpašā tīmekļa vietnē, ko izveidos Kopīgais pētniecības centrs, lai ieinteresētajām personām būtu iespējams sekot līdzi sasniegtajam; šo informāciju pastāvīgi atjaunos; to varēs sākt darīt no brīža, kad par ikvienu ierosināto alternatīvo metodi ir veikta provizoriska regulatīvā analīze; tīmekļa vietnē būs arī informācija par lēmumu neturpināt kādu noteiktu testēšanas metodi un minēti šāda lēmuma iemesli; |
| --- | --- |

—

pārskatītais process būs pārredzamāks. Jauno testēšanas metožu regulatīvās pieņemšanas procedūras tiks publicētas Komisijas tīmekļa vietnē, līdzko pašreizējā pārskatīšana būs formāli pabeigta; informācija par ierosināto alternatīvo metožu attiecīgā brīža statusu tiks publicēta īpašā tīmekļa vietnē, ko izveidos Kopīgais pētniecības centrs, lai ieinteresētajām personām būtu iespējams sekot līdzi sasniegtajam; šo informāciju pastāvīgi atjaunos; to varēs sākt darīt no brīža, kad par ikvienu ierosināto alternatīvo metodi ir veikta provizoriska regulatīvā analīze; tīmekļa vietnē būs arī informācija par lēmumu neturpināt kādu noteiktu testēšanas metodi un minēti šāda lēmuma iemesli;

| — | Komisija visām ieinteresētajām pusēm nodrošinās iespēju novērotāja statusā piedalīties kompetento iestāžu sanāksmēs un Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras komitejās (saistībā ar rūpnieciskajām ķimikālijām), kurās tiks aplūkoti jautājumi par testiem, kuros neizmanto dzīvniekus; |
| --- | --- |

—

Komisija visām ieinteresētajām pusēm nodrošinās iespēju novērotāja statusā piedalīties kompetento iestāžu sanāksmēs un Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras komitejās (saistībā ar rūpnieciskajām ķimikālijām), kurās tiks aplūkoti jautājumi par testiem, kuros neizmanto dzīvniekus;

| — | saskaņā ar REACH regulas 13. panta 2. punktu Komisija nodrošinās pārredzamāku procesu, paredzot apspriedes ar visām ieinteresētajām pusēm ikreiz, kad tiks gatavots priekšlikums saistībā ar regulas par testēšanas metodēm pielāgošanu tehniskajai attīstībai; |
| --- | --- |

—

saskaņā ar REACH regulas 13. panta 2. punktu Komisija nodrošinās pārredzamāku procesu, paredzot apspriedes ar visām ieinteresētajām pusēm ikreiz, kad tiks gatavots priekšlikums saistībā ar regulas par testēšanas metodēm pielāgošanu tehniskajai attīstībai;

| — | Komisija gādās par nepieciešamajiem resursiem, lai rezultātā nodrošinātu reālu uzlabojumu sasniegšanu, jo īpaši aicinot kvalificētus darbiniekus ar atbilstošu pieredzi tuvākajā laikā pieteikties nosūtīšanai darbā uz ESAO testēšanas pamatnostādņu programmu (TGP); tā izskatīs iespējas sniegt finansiālu atbalstu ESAO Testēšanas pamatnostādņu programmas sekretariātam, konkrēti pievēršoties alternatīvu testēšanas metožu regulatīvajai pieņemšanai; |
| --- | --- |

—

Komisija gādās par nepieciešamajiem resursiem, lai rezultātā nodrošinātu reālu uzlabojumu sasniegšanu, jo īpaši aicinot kvalificētus darbiniekus ar atbilstošu pieredzi tuvākajā laikā pieteikties nosūtīšanai darbā uz ESAO testēšanas pamatnostādņu programmu (TGP); tā izskatīs iespējas sniegt finansiālu atbalstu ESAO Testēšanas pamatnostādņu programmas sekretariātam, konkrēti pievēršoties alternatīvu testēšanas metožu regulatīvajai pieņemšanai;

| — | Komisija katrā atsevišķā gadījumā cieši uzraudzīs ESAO procesu, lai nodrošinātu, ka šā procesa izmantošana nav saistīta ar ilgstošu kavēšanos; tostarp tā noteiktos laikposmos veiks sistemātisku ikvienas alternatīvās metodes progresa novērtējumu; ikreiz, kad saistībā ar kādu noteiktu metodi būs vērojami nepamatoti kavējumi, Komisija uzsāks ES procesu attiecīgās metodes regulatīvajai pieņemšanai; |
| --- | --- |

—

Komisija katrā atsevišķā gadījumā cieši uzraudzīs ESAO procesu, lai nodrošinātu, ka šā procesa izmantošana nav saistīta ar ilgstošu kavēšanos; tostarp tā noteiktos laikposmos veiks sistemātisku ikvienas alternatīvās metodes progresa novērtējumu; ikreiz, kad saistībā ar kādu noteiktu metodi būs vērojami nepamatoti kavējumi, Komisija uzsāks ES procesu attiecīgās metodes regulatīvajai pieņemšanai;

| 2. | saprot, ka iekšējo procedūru racionalizēšana un paātrināšana attieksies uz pilnīgi visu procesa norisi, sākot no validēšanas līdz regulatīvajai pieņemšanai; |
| --- | --- |

2.

saprot, ka iekšējo procedūru racionalizēšana un paātrināšana attieksies uz pilnīgi visu procesa norisi, sākot no validēšanas līdz regulatīvajai pieņemšanai;

| 3. | aicina Komisiju visā procesa gaitā, sākot no validēšanas līdz regulatīvajai pieņemšanai, pilnībā nodrošināt visu ieinteresēto pušu iesaistīšanu; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju visā procesa gaitā, sākot no validēšanas līdz regulatīvajai pieņemšanai, pilnībā nodrošināt visu ieinteresēto pušu iesaistīšanu;

| 4. | mudina Komisiju līdz 2008. gada beigām nākt klajā ar priekšlikumu par šīs regulas pirmo pielāgošanu tehniskajai attīstībai, uzskatot to par būtisku rādītāju 1. punktā minēto saistību īstenošanai; |
| --- | --- |

4.

mudina Komisiju līdz 2008. gada beigām nākt klajā ar priekšlikumu par šīs regulas pirmo pielāgošanu tehniskajai attīstībai, uzskatot to par būtisku rādītāju 1. punktā minēto saistību īstenošanai;

| 5. | aicina Komisiju līdz 2008. gada beigām iesniegt Parlamentam ziņojumu par šo saistību izpildi; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju līdz 2008. gada beigām iesniegt Parlamentam ziņojumu par šo saistību izpildi;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp. Labojums OV L 136, 29.5.2007., 3. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1354/2007 (OV L 304, 22.11.2007., 1. lpp.).

(2)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmums grozīts ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

(3)  (OV 196, 16.8.1967., 1. lpp.) Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/121/EK (OV L 396, 30.12.2006., 851.—857. lpp.).

(4)  Padomes 1976. gada 27. jūlija Direktīva 76/768/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kosmētikas līdzekļiem, OV,L 262, 27.9.1976., 169. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2008/42/EK (OV L 93, 4.4.2008, 13. lpp.).

(5)  Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīva 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2008/45/EK (OV L 94, 5.4.2008., 21. lpp.).

(6)  Komisijas Piektais statistikas ziņojums par to dzīvnieku skaitu, kas Eiropas Savienības dalībvalstīs izmantoti izmēģinājumos un citiem zinātniskiem mērķiem COM(2007)0675.

(7)  OV L 358, 18.12.1986., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/65/EK (OV L 230, 16.9.2003., 32. lpp.).

(8)  EpiDERM un EPISKIN (ECVAM/ESAC2007. gada 27. aprīļa paziņojums), Samazināta vietēja limfmezgla noteikšana (ECVAM/ESAC2007. gada 27. aprīļa paziņojums), Liellopu radzenes saduļķošanās un caurlaidība (BCOP) un Izolētie vistu acu (ICE) izmēģinājumi (ECVAM/ESAC2007. gada 27. aprīļa paziņojums), Akūta toksicitāte zivīm (ECVAM/ESAC2006. gada 21. marta paziņojums).

(9)  Eiropas Partnerības alternatīvu pieeju izstrādei attiecībā uz izmēģinājumiem ar dzīvniekiem pirmais gadskārtējais progresa ziņojums, 2006. gada decembris, 19. lpp., http://ec.europa.eu/enterprise/epaa/conf_2006.htm

(10)  Eiropas Partnerības alternatīvu pieeju izstrādei attiecībā uz izmēģinājumiem ar dzīvniekiem pirmais gadskārtējais progresa ziņojums, 2006. gada decembris, 19. lpp., http://ec.europa.eu/enterprise/epaa/conf_2006.htm

---

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/89 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/89

---

Jauna dzīvnieku veselības stratēģija 2007.—2013. gadam

P6_TA(2008)0235

Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par jaunu dzīvnieku veselības stratēģiju Eiropas Savienībā 2007.—2013. gadam (2007/2260(INI))

(2009/C 279 E/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par jaunu stratēģiju dzīvnieku veselības jomā Eiropas Savienībā (2007.—2013. gadam) (COM(2007)0539) (“Paziņojums par dzīvnieku veselību”) saskaņā ar kuru “profilakse ir labāka nekā ārstēšana” un Komisijas dienestu darba dokumentu (ietekmes novērtējums un ietekmes novērtējuma kopsavilkums), kas pievienots paziņojumam (SEC(2007)1189 un SEC(2007)1190) (“Paziņojums par stratēģiju dzīvnieku veselības jomā”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par jaunu stratēģiju dzīvnieku veselības jomā Eiropas Savienībā (2007.—2013. gadam) (COM(2007)0539) (“Paziņojums par dzīvnieku veselību”) saskaņā ar kuru “profilakse ir labāka nekā ārstēšana” un Komisijas dienestu darba dokumentu (ietekmes novērtējums un ietekmes novērtējuma kopsavilkums), kas pievienots paziņojumam (SEC(2007)1189 un SEC(2007)1190) (“Paziņojums par stratēģiju dzīvnieku veselības jomā”),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A6-0147/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A6-0147/2008),

| A. | tā kā dzīvnieku veselība ir cieši saistīta ar cilvēku veselību, ņemot vērā iespēju tieši vai netieši pārnest dažādas slimības; |
| --- | --- |

A.

tā kā dzīvnieku veselība ir cieši saistīta ar cilvēku veselību, ņemot vērā iespēju tieši vai netieši pārnest dažādas slimības;

| B. | tā kā dzīvnieku veselība ir svarīga no ekonomiskā viedokļa, jo dzīvnieku slimības mazina dzīvnieku ražību, sekmē to bojāeju un veicina nokaušanu, tādējādi radot ekonomiskus zaudējumus; |
| --- | --- |

B.

tā kā dzīvnieku veselība ir svarīga no ekonomiskā viedokļa, jo dzīvnieku slimības mazina dzīvnieku ražību, sekmē to bojāeju un veicina nokaušanu, tādējādi radot ekonomiskus zaudējumus;

| C. | tā kā dzīvnieki ir dzīvas, jutīgas būtnes un to aizsardzība un godprātīga attieksme pret tiem ir 21. gadsimta Eiropas kultūras un civilizētības apliecinājums; |
| --- | --- |

C.

tā kā dzīvnieki ir dzīvas, jutīgas būtnes un to aizsardzība un godprātīga attieksme pret tiem ir 21. gadsimta Eiropas kultūras un civilizētības apliecinājums;

| D. | tā kā plaši dzīvnieku slimību uzliesmojumi nereti var izraisīt sociālus satricinājumus un radīt sociālas problēmas lauku apgabalos; |
| --- | --- |

D.

tā kā plaši dzīvnieku slimību uzliesmojumi nereti var izraisīt sociālus satricinājumus un radīt sociālas problēmas lauku apgabalos;

| E. | tā kā dzīvnieku labturība ir svarīgs, taču ne vienīgais faktors, kas veicina dzīvnieku veselību, un tā ir ētiski, sociāli un ekonomiski pamatota, kā arī tā jābalsta uz nopietniem zinātniskiem pamatiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā dzīvnieku labturība ir svarīgs, taču ne vienīgais faktors, kas veicina dzīvnieku veselību, un tā ir ētiski, sociāli un ekonomiski pamatota, kā arī tā jābalsta uz nopietniem zinātniskiem pamatiem;

| F. | tā kā tirdzniecības mērogi kļūst arvien globālāki un dzīvnieku izcelsmes produktu tirdzniecības apjomi palielinās gan ES, gan starptautiski; |
| --- | --- |

F.

tā kā tirdzniecības mērogi kļūst arvien globālāki un dzīvnieku izcelsmes produktu tirdzniecības apjomi palielinās gan ES, gan starptautiski;

| G. | tā kā dzīvnieku veselības jautājumos ir vajadzīga saskaņota sadarbība ES un pasaules līmenī; |
| --- | --- |

G.

tā kā dzīvnieku veselības jautājumos ir vajadzīga saskaņota sadarbība ES un pasaules līmenī;

| H. | tā kā efektīva rīcība dzīvnieku veselības jautājumos ir atkarīga ne tikai no administratīviem pasākumiem, bet arī no visu ieinteresēto pušu informētības un apņēmības pilnas sadarbības; |
| --- | --- |

H.

tā kā efektīva rīcība dzīvnieku veselības jautājumos ir atkarīga ne tikai no administratīviem pasākumiem, bet arī no visu ieinteresēto pušu informētības un apņēmības pilnas sadarbības;

| I. | tā kā labākais veids, kā apkarot dzīvnieku slimības, ir pirmām kārtām neļaut tiem saslimt, rīkojoties atbilstoši principiem “profilakse ir labāka nekā ārstēšana” un “vakcinācija ir labāka nekā nevajadzīga nokaušana”; |
| --- | --- |

I.

tā kā labākais veids, kā apkarot dzīvnieku slimības, ir pirmām kārtām neļaut tiem saslimt, rīkojoties atbilstoši principiem “profilakse ir labāka nekā ārstēšana” un “vakcinācija ir labāka nekā nevajadzīga nokaušana”;

| J. | tā kā vienlīdz kvalitatīvi produkti iegūstami gan no dzīvniekiem, kam veikta vakcinācija (ārkārtas vakcinācija), gan no nevakcinētiem dzīvniekiem, taču tirgi gan ES, gan ārpus tās var nepieņemt produktus no dzīvniekiem, kam veikta vakcinācija (ārkārtas vakcinācija), un lopkopjiem un citiem uzņēmumiem ir vajadzīgas pietiekamas garantijas, ka tirgi būs gatavi pieņemt šādus produktus, neprasot samazināt to cenu; |
| --- | --- |

J.

tā kā vienlīdz kvalitatīvi produkti iegūstami gan no dzīvniekiem, kam veikta vakcinācija (ārkārtas vakcinācija), gan no nevakcinētiem dzīvniekiem, taču tirgi gan ES, gan ārpus tās var nepieņemt produktus no dzīvniekiem, kam veikta vakcinācija (ārkārtas vakcinācija), un lopkopjiem un citiem uzņēmumiem ir vajadzīgas pietiekamas garantijas, ka tirgi būs gatavi pieņemt šādus produktus, neprasot samazināt to cenu;

| K. | tā kā arvien vairāk atvērtas robežas, augošais pasaules mēroga pieprasījums pēc pārtikas, tirdzniecības un personu pārvietošanās globalizācija, globālā sasilšana un nelegālā tirdzniecība saasina ar dzīvnieku veselību saistītos riskus, |
| --- | --- |

K.

tā kā arvien vairāk atvērtas robežas, augošais pasaules mēroga pieprasījums pēc pārtikas, tirdzniecības un personu pārvietošanās globalizācija, globālā sasilšana un nelegālā tirdzniecība saasina ar dzīvnieku veselību saistītos riskus,

| 1. | atzinīgi vērtē stratēģiskas pieejas izstrādi ES dzīvnieku veselības politikas jomā un atbalsta Paziņojumā par stratēģiju dzīvnieku veselības jomā noteiktos vispārējos mērķus, uzdevumus un principus, kuri ES ļaus nostiprināt novēršanas mehānismus un uzlabot sagatavotību jaunu epizootisko saslimšanu gadījumā; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē stratēģiskas pieejas izstrādi ES dzīvnieku veselības politikas jomā un atbalsta Paziņojumā par stratēģiju dzīvnieku veselības jomā noteiktos vispārējos mērķus, uzdevumus un principus, kuri ES ļaus nostiprināt novēršanas mehānismus un uzlabot sagatavotību jaunu epizootisko saslimšanu gadījumā;

| 2. | aicina Komisiju iesniegt Paziņojumā par stratēģiju dzīvnieku veselības jomā paredzēto rīcības plānu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju iesniegt Paziņojumā par stratēģiju dzīvnieku veselības jomā paredzēto rīcības plānu;

| 3. | vērš Padomes un Komisijas uzmanību uz to, ka ir neiespējami ievērot Paziņojumā par stratēģiju dzīvnieku veselības jomā noteikto 2007.—2013. gada grafiku, jo debates par šo paziņojumu vēl turpinās, un pamata tiesību akti tā īstenošanai nebūs pieņemti agrāk par 2010. gadu; |
| --- | --- |

3.

vērš Padomes un Komisijas uzmanību uz to, ka ir neiespējami ievērot Paziņojumā par stratēģiju dzīvnieku veselības jomā noteikto 2007.—2013. gada grafiku, jo debates par šo paziņojumu vēl turpinās, un pamata tiesību akti tā īstenošanai nebūs pieņemti agrāk par 2010. gadu;

| 4. | šajā sakarā aicina Komisiju rīkoties enerģiskāk un ņemt vērā ilgtermiņa perspektīvu jaunu likumdošanas priekšlikumu iesniegšanā, ļaujot izmantot priekšrocības no citām gaidāmajām debatēm, kas ietekmēs ES budžeta resursus un nākotnes politiskās prioritātes; |
| --- | --- |

4.

šajā sakarā aicina Komisiju rīkoties enerģiskāk un ņemt vērā ilgtermiņa perspektīvu jaunu likumdošanas priekšlikumu iesniegšanā, ļaujot izmantot priekšrocības no citām gaidāmajām debatēm, kas ietekmēs ES budžeta resursus un nākotnes politiskās prioritātes;

| 5. | atbalsta pausto apņemšanos izstrādāt jaunu stratēģiju/politiku par vienotu tiesisko regulējumu dzīvnieku veselības jomā ES, ņemot vērā Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) standartus un pamatnostādnes; |
| --- | --- |

5.

atbalsta pausto apņemšanos izstrādāt jaunu stratēģiju/politiku par vienotu tiesisko regulējumu dzīvnieku veselības jomā ES, ņemot vērā Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) standartus un pamatnostādnes;

| 6. | uzsver, ka lauksaimniekiem, lopkopjiem un īpašniekiem ir īpaša loma dzīvnieku veselības uzraudzībā, saglabāšanā un veicināšanā, kā arī slimību profilaksē un atklāšanā; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka lauksaimniekiem, lopkopjiem un īpašniekiem ir īpaša loma dzīvnieku veselības uzraudzībā, saglabāšanā un veicināšanā, kā arī slimību profilaksē un atklāšanā;

| 7. | uzsver veterinārijas un ciltsdarba profesionāļu nozīmi, jo viņiem būtu jāuzņemas galvenā loma, izstrādājot un īstenojot specializētus un proaktīvus uzdevumus, piemēram, dzīvnieku veselības pasākumu plānošanu; pauž bažas par veterinārārstu pieejamību noteiktos ES lauku apgabalos; |
| --- | --- |

7.

uzsver veterinārijas un ciltsdarba profesionāļu nozīmi, jo viņiem būtu jāuzņemas galvenā loma, izstrādājot un īstenojot specializētus un proaktīvus uzdevumus, piemēram, dzīvnieku veselības pasākumu plānošanu; pauž bažas par veterinārārstu pieejamību noteiktos ES lauku apgabalos;

| 8. | uzsver cilvēka lomu dzīvnieku slimību izplatīšanā sakarā ar arvien pieaugošo mobilitāti; |
| --- | --- |

8.

uzsver cilvēka lomu dzīvnieku slimību izplatīšanā sakarā ar arvien pieaugošo mobilitāti;

| 9. | atbalsta dzīvnieku veselības stratēģijas mērķi piešķirt lielākus līdzekļus profilaktiskiem pasākumiem un uzraudzības sistēmas nodrošināšanai, tādējādi samazinot slimību uzliesmojumu iespējamību; atbalsta principu “profilakse ir labāka nekā ārstēšana”; |
| --- | --- |

9.

atbalsta dzīvnieku veselības stratēģijas mērķi piešķirt lielākus līdzekļus profilaktiskiem pasākumiem un uzraudzības sistēmas nodrošināšanai, tādējādi samazinot slimību uzliesmojumu iespējamību; atbalsta principu “profilakse ir labāka nekā ārstēšana”;

| 10. | uzsver, ka nav atšķirību starp produktiem, kas iegūti no vakcinētiem dzīvniekiem un produktiem no nevakcinētiem dzīvniekiem; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka nav atšķirību starp produktiem, kas iegūti no vakcinētiem dzīvniekiem un produktiem no nevakcinētiem dzīvniekiem;

| 11. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai visā ES varētu realizēt produktus, kas gatavoti no vakcinētiem (profilaktiski vakcinētiem) dzīvniekiem; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai visā ES varētu realizēt produktus, kas gatavoti no vakcinētiem (profilaktiski vakcinētiem) dzīvniekiem;

| 12. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai no vakcinētiem dzīvniekiem gatavotus produktus pieņemtu arī starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai no vakcinētiem dzīvniekiem gatavotus produktus pieņemtu arī starptautiskā līmenī;

| 13. | atbalsta Komisijas Paziņojumā par stratēģiju dzīvnieku veselības jomā formulēto viedokli un nolūku, atbilstoši kuram “plašas apspriedes ar ieinteresētajām personām” un “cieša apņemšanās ievērot augstus standartus dzīvnieku veselības jomā” atvieglos gan prioritāšu noteikšanu saskaņā ar stratēģiskajiem mērķiem, gan pieņemamu un atbilstīgu standartu pārskatīšanu; |
| --- | --- |

13.

atbalsta Komisijas Paziņojumā par stratēģiju dzīvnieku veselības jomā formulēto viedokli un nolūku, atbilstoši kuram “plašas apspriedes ar ieinteresētajām personām” un “cieša apņemšanās ievērot augstus standartus dzīvnieku veselības jomā” atvieglos gan prioritāšu noteikšanu saskaņā ar stratēģiskajiem mērķiem, gan pieņemamu un atbilstīgu standartu pārskatīšanu;

| 14. | piekrīt Paziņojumā par stratēģiju dzīvnieku veselības jomā paustajam atzinumam, ka pastāv nedalāma saikne starp dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, un sagaida, ka abas tēmas būs saistītas arī turpmākajā politikas izstrādē; |
| --- | --- |

14.

piekrīt Paziņojumā par stratēģiju dzīvnieku veselības jomā paustajam atzinumam, ka pastāv nedalāma saikne starp dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, un sagaida, ka abas tēmas būs saistītas arī turpmākajā politikas izstrādē;

| 15. | ar interesi gaida rezultātus izmēģinājuma projektam par dzīvnieku pārvadāšanas pieturvietām, kā arī rezultātus pētījumam par vajadzībām un nepieciešamajiem līdzekļiem, lai uzlabotu dzīvnieku veselību pārvadāšanas laikā un apstāšanās laikā kontrolpunktos; |
| --- | --- |

15.

ar interesi gaida rezultātus izmēģinājuma projektam par dzīvnieku pārvadāšanas pieturvietām, kā arī rezultātus pētījumam par vajadzībām un nepieciešamajiem līdzekļiem, lai uzlabotu dzīvnieku veselību pārvadāšanas laikā un apstāšanās laikā kontrolpunktos;

| 16. | atzinīgi vērtē to, ka stratēģija attiecas uz visiem dzīvniekiem ES, līdz ar to arī uz savvaļā dzīvojošiem kādreizējiem mājdzīvniekiem, ja pastāv risks, ka tie var pārnest slimību uz citiem dzīvniekiem vai cilvēkiem, kaut arī šie dzīvnieki dokumentā īpaši pieminēti nav; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē to, ka stratēģija attiecas uz visiem dzīvniekiem ES, līdz ar to arī uz savvaļā dzīvojošiem kādreizējiem mājdzīvniekiem, ja pastāv risks, ka tie var pārnest slimību uz citiem dzīvniekiem vai cilvēkiem, kaut arī šie dzīvnieki dokumentā īpaši pieminēti nav;

| 17. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu pieņemt ieinteresēto pušu un patērētāju pārvaldītu riska saziņas stratēģiju; norāda, ka, lai arī Eiropas lopkopība ir drošāka kā jebkad un to stingri uzrauga, sabiedrības viedoklis par nozari nebūt nav apmierinošs, un dažu neseno krīžu laikā uzticības zudums tirgum jau radīja problēmas; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu pieņemt ieinteresēto pušu un patērētāju pārvaldītu riska saziņas stratēģiju; norāda, ka, lai arī Eiropas lopkopība ir drošāka kā jebkad un to stingri uzrauga, sabiedrības viedoklis par nozari nebūt nav apmierinošs, un dažu neseno krīžu laikā uzticības zudums tirgum jau radīja problēmas;

| 18. | atbalsta Paziņojumā par dzīvnieku veselību minētās mērķa grupas: dzīvnieku īpašnieki, veterināro profesiju pārstāvji, pārtikas aprites uzņēmumi, ar dzīvnieku veselību saistītās nozares, interešu grupas par dzīvniekiem, pētnieki un skolotāji, sporta un atpūtas organizētāju vadošās iestādes, mācību iestādes, patērētāji, ceļotāji, dalībvalstu kompetentās iestādes un ES iestādes, un uzskata par nepieciešamu iekļaut ciltsdarba profesijas pārstāvjus; |
| --- | --- |

18.

atbalsta Paziņojumā par dzīvnieku veselību minētās mērķa grupas: dzīvnieku īpašnieki, veterināro profesiju pārstāvji, pārtikas aprites uzņēmumi, ar dzīvnieku veselību saistītās nozares, interešu grupas par dzīvniekiem, pētnieki un skolotāji, sporta un atpūtas organizētāju vadošās iestādes, mācību iestādes, patērētāji, ceļotāji, dalībvalstu kompetentās iestādes un ES iestādes, un uzskata par nepieciešamu iekļaut ciltsdarba profesijas pārstāvjus;

| 19. | norāda, ka stratēģijai dzīvnieku veselības jomā jāattiecas arī uz darbībām, ko veic kautuves, dzīvnieku transporta un dzīvnieku barības ražošanas un piegādes uzņēmumi, vienlaikus ņemot vērā administratīvās vienkāršošanas nepieciešamību; |
| --- | --- |

19.

norāda, ka stratēģijai dzīvnieku veselības jomā jāattiecas arī uz darbībām, ko veic kautuves, dzīvnieku transporta un dzīvnieku barības ražošanas un piegādes uzņēmumi, vienlaikus ņemot vērā administratīvās vienkāršošanas nepieciešamību;

| 20. | norāda, ka stratēģijai dzīvnieku veselības jomā un tajā izmantotajai profilaktiskajai pieejai ir jāattīsta nepieciešamie juridiskie un finanšu pasākumi, lai veiktu gan mājdzīvnieku un savvaļas dzīvnieku uzraudzību, gan novērstu zoonozes un dzīvnieku veselības problēmu izplatību; stratēģijā jo īpaši jāparedz vakcinācijas programmas un citi profilaktiski pasākumi saistībā ar klaiņojošu suņu un kaķu izplatītām slimībām, it sevišķi tajās vietās, kur vakcinācija šobrīd nav iespējama; mudina Komisiju novērtēt iespējamās ekonomiskās un sociālās sekas, kuras var rasties no zoonozes izplatības un cilvēku un viņu mājdzīvnieku mobilitātes; |
| --- | --- |

20.

norāda, ka stratēģijai dzīvnieku veselības jomā un tajā izmantotajai profilaktiskajai pieejai ir jāattīsta nepieciešamie juridiskie un finanšu pasākumi, lai veiktu gan mājdzīvnieku un savvaļas dzīvnieku uzraudzību, gan novērstu zoonozes un dzīvnieku veselības problēmu izplatību; stratēģijā jo īpaši jāparedz vakcinācijas programmas un citi profilaktiski pasākumi saistībā ar klaiņojošu suņu un kaķu izplatītām slimībām, it sevišķi tajās vietās, kur vakcinācija šobrīd nav iespējama; mudina Komisiju novērtēt iespējamās ekonomiskās un sociālās sekas, kuras var rasties no zoonozes izplatības un cilvēku un viņu mājdzīvnieku mobilitātes;

| 21. | norāda, ka ierosinātā stratēģija var dot pozitīvus rezultātus, ja tiks paredzēti skaidri un pārredzami nosacījumi par individuālo pasākumu finansējumu, taču Paziņojumā par dzīvnieku veselību tas nav veikts; kritizē Komisiju par to, ka iepriekš minētajā paziņojumā nav nekādu norāžu par politikas finansēšanas vajadzībām; |
| --- | --- |

21.

norāda, ka ierosinātā stratēģija var dot pozitīvus rezultātus, ja tiks paredzēti skaidri un pārredzami nosacījumi par individuālo pasākumu finansējumu, taču Paziņojumā par dzīvnieku veselību tas nav veikts; kritizē Komisiju par to, ka iepriekš minētajā paziņojumā nav nekādu norāžu par politikas finansēšanas vajadzībām;

| 22. | uzsver, ka, lai nodrošinātu vienlīdzīgu konkurenci, nepieciešams precizēt, kāda būs ES, dalībvalstu un lauksaimniecības nozares loma attiecībā uz to pasākumu finansēšanu, kuri saistīti ar dzīvnieku veselību, piemēram, bioloģiskās drošības nodrošināšana lauku saimniecībās, vakcinācijas programmas, zinātniskie pētījumi un augstāki dzīvnieku labturības standarti, un aicina Komisiju precizēt šos jautājumus stratēģijā dzīvnieku veselības jomā; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka, lai nodrošinātu vienlīdzīgu konkurenci, nepieciešams precizēt, kāda būs ES, dalībvalstu un lauksaimniecības nozares loma attiecībā uz to pasākumu finansēšanu, kuri saistīti ar dzīvnieku veselību, piemēram, bioloģiskās drošības nodrošināšana lauku saimniecībās, vakcinācijas programmas, zinātniskie pētījumi un augstāki dzīvnieku labturības standarti, un aicina Komisiju precizēt šos jautājumus stratēģijā dzīvnieku veselības jomā;

| 23. | vērš uzmanību uz to, ka kopēja dzīvnieku veselības politika ir viena no visvairāk integrētajām ES politikas jomām, un lielākā daļa tās finansējuma jāparedz no Kopienas budžeta, tomēr neatsakoties arī no dalībvalstu un lauksaimnieku finansiālās atbildības; |
| --- | --- |

23.

vērš uzmanību uz to, ka kopēja dzīvnieku veselības politika ir viena no visvairāk integrētajām ES politikas jomām, un lielākā daļa tās finansējuma jāparedz no Kopienas budžeta, tomēr neatsakoties arī no dalībvalstu un lauksaimnieku finansiālās atbildības;

| 24. | norāda, ka tirgi gan ES, gan ārpus tās tomēr ne vienmēr ir gatavi importēt vakcinētu un profilaktiski vakcinētu dzīvnieku gaļu; uzsver, ka lopkopji un citi tirgus dalībnieki prasa garantijas savu ražojumu pārdošanai, neveicot cenu samazināšanu; uzskata šo par ļoti svarīgu un Kopienai steidzami risināmu jautājumu, lai nodrošinātu preču brīvu apriti; |
| --- | --- |

24.

norāda, ka tirgi gan ES, gan ārpus tās tomēr ne vienmēr ir gatavi importēt vakcinētu un profilaktiski vakcinētu dzīvnieku gaļu; uzsver, ka lopkopji un citi tirgus dalībnieki prasa garantijas savu ražojumu pārdošanai, neveicot cenu samazināšanu; uzskata šo par ļoti svarīgu un Kopienai steidzami risināmu jautājumu, lai nodrošinātu preču brīvu apriti;

| 25. | norāda, ka problēmas rada arvien pieaugošā baktēriju rezistence pret antibiotikām dažādās lopkopības nozarēs, kas var radīt problēmas sabiedrības veselībai; tāpēc mudina Komisiju iesniegt pētījumu par šo problēmu, nepieciešamības gadījumā papildinot to ar priekšlikumiem atbilstoši stratēģijai dzīvnieku veselības jomā; |
| --- | --- |

25.

norāda, ka problēmas rada arvien pieaugošā baktēriju rezistence pret antibiotikām dažādās lopkopības nozarēs, kas var radīt problēmas sabiedrības veselībai; tāpēc mudina Komisiju iesniegt pētījumu par šo problēmu, nepieciešamības gadījumā papildinot to ar priekšlikumiem atbilstoši stratēģijai dzīvnieku veselības jomā;

| 26. | pauž neapmierinātību par norādēm, ka individuālos pasākumus finansēs no esošajiem līdzekļiem, un aicina Komisiju aizstāvēt pašreizējā veterinārā fonda iespēju paplašināšanu, sagatavojot argumentus 2009. gadā paredzamajām diskusijām par budžetu; |
| --- | --- |

26.

pauž neapmierinātību par norādēm, ka individuālos pasākumus finansēs no esošajiem līdzekļiem, un aicina Komisiju aizstāvēt pašreizējā veterinārā fonda iespēju paplašināšanu, sagatavojot argumentus 2009. gadā paredzamajām diskusijām par budžetu;

| 27. | norāda, ka ir svarīgi ES mērogā saskaņot pasākumus dzīvnieku veselības jomā, un aicina Komisiju aktīvāk nekā līdz šim īstenot savu koordinējošo lomu; |
| --- | --- |

27.

norāda, ka ir svarīgi ES mērogā saskaņot pasākumus dzīvnieku veselības jomā, un aicina Komisiju aktīvāk nekā līdz šim īstenot savu koordinējošo lomu;

| 28. | vērš uzmanību uz arvien lielākiem riskiem dzīvnieku veselības jomā sakarā ar pieaugošo pasaules mēroga mobilitāti, lielāku pārtikas pieprasījumu, plašāku starptautisko tirdzniecību un klimata pārmaiņām; uzsver nepieciešamību pēc atbilstošas ārkārtas vakcinācijas stratēģijas attiecībā gan uz esošajām, gan jaunām slimībām; |
| --- | --- |

28.

vērš uzmanību uz arvien lielākiem riskiem dzīvnieku veselības jomā sakarā ar pieaugošo pasaules mēroga mobilitāti, lielāku pārtikas pieprasījumu, plašāku starptautisko tirdzniecību un klimata pārmaiņām; uzsver nepieciešamību pēc atbilstošas ārkārtas vakcinācijas stratēģijas attiecībā gan uz esošajām, gan jaunām slimībām;

1. pīlārs. Prioritātes noteikšana ES intervencei

| 29. | atzīst, cik svarīga loma ir riska profila noteikšanai un kategorizācijai, tostarp nosakot Kopienai pieņemamu riska līmeni un relatīvās prioritātes rīcībai riska samazināšanai; uzskata, ka jācenšas skaidri noteikt situācijas, kādās slimību risks ir palielināts un pārspēj pieņemamo līmeni, kā arī no tā izrietošās sekas; |
| --- | --- |

29.

atzīst, cik svarīga loma ir riska profila noteikšanai un kategorizācijai, tostarp nosakot Kopienai pieņemamu riska līmeni un relatīvās prioritātes rīcībai riska samazināšanai; uzskata, ka jācenšas skaidri noteikt situācijas, kādās slimību risks ir palielināts un pārspēj pieņemamo līmeni, kā arī no tā izrietošās sekas;

| 30. | norāda, ka liels ganāmpulka blīvums intensīvas lauksaimniecības uzņēmumos var palielināt slimību izplatīšanās risku un traucēt slimību kontroli, ja ir radīti nepiemēroti slimību kontroles pasākumi, un ka tas pats var notikt arī citos lauksaimniecības uzņēmumos, ja slimību kontroles pasākumus neīsteno pietiekami labi; |
| --- | --- |

30.

norāda, ka liels ganāmpulka blīvums intensīvas lauksaimniecības uzņēmumos var palielināt slimību izplatīšanās risku un traucēt slimību kontroli, ja ir radīti nepiemēroti slimību kontroles pasākumi, un ka tas pats var notikt arī citos lauksaimniecības uzņēmumos, ja slimību kontroles pasākumus neīsteno pietiekami labi;

| 31. | uzsver, ka sakarā ar epidēmisko slimību kontroli svarīgs ir attālums starp lauksaimniecības uzņēmumiem; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka sakarā ar epidēmisko slimību kontroli svarīgs ir attālums starp lauksaimniecības uzņēmumiem;

| 32. | atzīst, ka ES ir spēkā stingri noteikumi attiecībā uz dzīvnieku transportēšanu, kuri atbilst augstu dzīvnieku labturības standartu un slimību novēršanas un kontroles pasākumu prasībām; mudina šos augstos standartus pilnībā ieviest visās dalībvalstīs; uzskata, ka standarti jāievēro valstīs, no kurām dzīvnieku izcelsmes produktus eksportē uz ES, lai pasaules mērogā veicinātu un nodrošinātu dzīvnieku labturības un veselības augstus standartus; norāda uz iespējami palielināto risku, kas saistīts ar dzīvnieku pārvadāšanu lielos attālumos, jo, ja ir radīti nepiemēroti slimību kontroles pasākumi, šādi var izplatīties slimības un tikt traucēti slimību kontroles pasākumi; tāpēc uzskata, ka rūpīgi jāpārbauda sanitārie un dzīvnieku labturības noteikumi attiecībā uz dzīvnieku pārvadāšanu, un nepieciešamības gadījumā šie noteikumi ir jāpadara stingrāki; aicina steidzami ieviest Eiropas integrēto elektronisko dzīvnieku reģistrācijas sistēmu, paredzot arī kravas mašīnu izsekojamību ar globālo pozīcijas noteikšanas sistēmu; uzskata, ka dzīvnieku labturībai svarīgāka ir transportēšanas kvalitāte, nevis transportēšanas ilgums; |
| --- | --- |

32.

atzīst, ka ES ir spēkā stingri noteikumi attiecībā uz dzīvnieku transportēšanu, kuri atbilst augstu dzīvnieku labturības standartu un slimību novēršanas un kontroles pasākumu prasībām; mudina šos augstos standartus pilnībā ieviest visās dalībvalstīs; uzskata, ka standarti jāievēro valstīs, no kurām dzīvnieku izcelsmes produktus eksportē uz ES, lai pasaules mērogā veicinātu un nodrošinātu dzīvnieku labturības un veselības augstus standartus; norāda uz iespējami palielināto risku, kas saistīts ar dzīvnieku pārvadāšanu lielos attālumos, jo, ja ir radīti nepiemēroti slimību kontroles pasākumi, šādi var izplatīties slimības un tikt traucēti slimību kontroles pasākumi; tāpēc uzskata, ka rūpīgi jāpārbauda sanitārie un dzīvnieku labturības noteikumi attiecībā uz dzīvnieku pārvadāšanu, un nepieciešamības gadījumā šie noteikumi ir jāpadara stingrāki; aicina steidzami ieviest Eiropas integrēto elektronisko dzīvnieku reģistrācijas sistēmu, paredzot arī kravas mašīnu izsekojamību ar globālo pozīcijas noteikšanas sistēmu; uzskata, ka dzīvnieku labturībai svarīgāka ir transportēšanas kvalitāte, nevis transportēšanas ilgums;

| 33. | uzskata, ka jāņem vērā arī globalizācijas, klimata pārmaiņu un cilvēku pārvietošanās faktori, kuri veicina dzīvnieku slimību izplatīšanos un padara to kontroli sarežģītāku; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka jāņem vērā arī globalizācijas, klimata pārmaiņu un cilvēku pārvietošanās faktori, kuri veicina dzīvnieku slimību izplatīšanos un padara to kontroli sarežģītāku;

| 34. | uzsver, ka nepieciešama saskaņota saziņas stratēģija attiecībā uz jauno stratēģiju dzīvnieku veselības jomā, paredzot ciešu sadarbību starp visām ieinteresēto pušu organizācijām ES, valstu un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka nepieciešama saskaņota saziņas stratēģija attiecībā uz jauno stratēģiju dzīvnieku veselības jomā, paredzot ciešu sadarbību starp visām ieinteresēto pušu organizācijām ES, valstu un vietējā līmenī;

2. pīlārs. ES tiesiskais regulējums

| 35. | piekrīt uzskatam, ka pašreizējais ES tiesiskais regulējums attiecībā uz dzīvnieku veselību ir sarežģīts un sadrumstalots, tāpēc tas jāpadara vienkāršāks; uzskata, ka pamatnoteikumi attiecībā uz rīcību dzīvnieku veselības jomā, ja iespējams, ir jānosaka vienā tiesību aktā; |
| --- | --- |

35.

piekrīt uzskatam, ka pašreizējais ES tiesiskais regulējums attiecībā uz dzīvnieku veselību ir sarežģīts un sadrumstalots, tāpēc tas jāpadara vienkāršāks; uzskata, ka pamatnoteikumi attiecībā uz rīcību dzīvnieku veselības jomā, ja iespējams, ir jānosaka vienā tiesību aktā;

| 36. | turklāt uzskata, ka stratēģijas galvenajam principam jābūt pašlaik savstarpēji saistīto un savstarpēji atkarīgo politikas pasākumu nomaiņai ar vienotu tiesisko regulējumu, kurā jo īpaši ņemtas vērā OIE, kā arī Pasaules Veselības organizācijas/Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas Pārtikas kodeksa (Codex) rekomendācijas, standarti un norādījumi, vienlaikus ņemot vērā arī Eiropas Savienības noteikumus, piemēram, pārredzamību un visu ieinteresēto pušu iesaisti un nepieļaujot nekādu veselības stāvokļa pasliktināšanos ES; |
| --- | --- |

36.

turklāt uzskata, ka stratēģijas galvenajam principam jābūt pašlaik savstarpēji saistīto un savstarpēji atkarīgo politikas pasākumu nomaiņai ar vienotu tiesisko regulējumu, kurā jo īpaši ņemtas vērā OIE, kā arī Pasaules Veselības organizācijas/Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas Pārtikas kodeksa (Codex) rekomendācijas, standarti un norādījumi, vienlaikus ņemot vērā arī Eiropas Savienības noteikumus, piemēram, pārredzamību un visu ieinteresēto pušu iesaisti un nepieļaujot nekādu veselības stāvokļa pasliktināšanos ES;

| 37. | piekrīt, ka ir jānodrošina, lai nesaskaņotie valstu un reģionu dzīvnieku aizsardzības noteikumi neradītu šķēršļus iekšējā tirgus darbībai, un jo īpaši, lai slimību izplatīšanās gadījumā piešķirtie līdzekļi būtu atbilstoši apdraudējumam un netiktu izmantoti nepamatoti diskriminējošiem pasākumiem tirdzniecībā, jo īpaši attiecībā uz produktiem, kuri iegūti no vakcinētiem dzīvniekiem; |
| --- | --- |

37.

piekrīt, ka ir jānodrošina, lai nesaskaņotie valstu un reģionu dzīvnieku aizsardzības noteikumi neradītu šķēršļus iekšējā tirgus darbībai, un jo īpaši, lai slimību izplatīšanās gadījumā piešķirtie līdzekļi būtu atbilstoši apdraudējumam un netiktu izmantoti nepamatoti diskriminējošiem pasākumiem tirdzniecībā, jo īpaši attiecībā uz produktiem, kuri iegūti no vakcinētiem dzīvniekiem;

| 38. | uzskata, ka ES tiesiskajam regulējumam ir skaidri un atbilstoši elastīgi jānosaka dzīvnieku īpašnieku pienākumi riska situācijās, tostarp arī attiecībā uz tādiem dzīvniekiem, kurus netur komerciālos nolūkos, turklāt tādā veidā, kas neveicina nepamatotus konfliktus un diskusijas; uzskata, ka profilakses stratēģijas svarīgs elements ir arī savvaļas dzīvnieku saslimšanas novēršana; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka ES tiesiskajam regulējumam ir skaidri un atbilstoši elastīgi jānosaka dzīvnieku īpašnieku pienākumi riska situācijās, tostarp arī attiecībā uz tādiem dzīvniekiem, kurus netur komerciālos nolūkos, turklāt tādā veidā, kas neveicina nepamatotus konfliktus un diskusijas; uzskata, ka profilakses stratēģijas svarīgs elements ir arī savvaļas dzīvnieku saslimšanas novēršana;

| 39. | piekrīt secinājumiem par saskaņotu izmaksu dalīšanas shēmām saistībā ar lauksaimniecības dzīvnieku epidēmiskām saslimšanām, kas bija iekļauti uzņēmuma Civic Consulting2006. gada 25. jūlija priekšizpētē (saistībā ar Komisijas uzdevumā sagatavoto ziņojumu “Kopienas Dzīvnieku veselības aizsardzības politikas (CAHP) laika posmā no 1995. līdz 2004. gadam novērtējums un turpmākās alternatīvas”, un kā daļu no izmēģinājuma projekta par dzīvnieku lipīgo slimību izplatīšanās novēršanu, ko Eiropas Parlaments iekļāva 2004. gada budžetā), un kuros ierosināts saskaņot dalībvalstu izstrādātās izmaksu dalīšanas shēmas; turklāt norāda, ka, tā kā izmaksu dalīšana ir cieši saistīta ar atbildības dalīšanu, šādām sistēmām ir vajadzīga visu iesaistīto pušu, tostarp dzīvnieku īpašnieku, pilnīga līdzdalība un saistību uzņemšanās, un ka jaunie mehānismi ir jāievieš, lai iesaistītās puses varētu piedalīties lēmumu pieņemšanā par nozīmīgiem politikas jautājumiem; |
| --- | --- |

39.

piekrīt secinājumiem par saskaņotu izmaksu dalīšanas shēmām saistībā ar lauksaimniecības dzīvnieku epidēmiskām saslimšanām, kas bija iekļauti uzņēmuma Civic Consulting2006. gada 25. jūlija priekšizpētē (saistībā ar Komisijas uzdevumā sagatavoto ziņojumu “Kopienas Dzīvnieku veselības aizsardzības politikas (CAHP) laika posmā no 1995. līdz 2004. gadam novērtējums un turpmākās alternatīvas”, un kā daļu no izmēģinājuma projekta par dzīvnieku lipīgo slimību izplatīšanās novēršanu, ko Eiropas Parlaments iekļāva 2004. gada budžetā), un kuros ierosināts saskaņot dalībvalstu izstrādātās izmaksu dalīšanas shēmas; turklāt norāda, ka, tā kā izmaksu dalīšana ir cieši saistīta ar atbildības dalīšanu, šādām sistēmām ir vajadzīga visu iesaistīto pušu, tostarp dzīvnieku īpašnieku, pilnīga līdzdalība un saistību uzņemšanās, un ka jaunie mehānismi ir jāievieš, lai iesaistītās puses varētu piedalīties lēmumu pieņemšanā par nozīmīgiem politikas jautājumiem;

| 40. | atzīst nepieciešamību pārskatīt pašreizējo līdzfinansēšanas instrumentu, lai varētu nodrošināt, ka visas iesaistītās puses uzņemas atbildību un iesaistās slimību atklāšanā un izskaušanā, un novērst dažādu dalībvalstu lauksaimnieku konkurences traucējumus; aicina turpmākajā līdzfinansēšanas sistēmā kategorizēt dzīvnieku slimības pēc to apkarošanā piemērojamo pasākumu rakstura, pēc draudiem sabiedrības veselībai un citas ārējās ietekmes; norāda, ka rezervju sistēmā balstīti kompensācijas fondi dzīvnieku īpašniekiem stiprina individuālo un dalīto atbildību; |
| --- | --- |

40.

atzīst nepieciešamību pārskatīt pašreizējo līdzfinansēšanas instrumentu, lai varētu nodrošināt, ka visas iesaistītās puses uzņemas atbildību un iesaistās slimību atklāšanā un izskaušanā, un novērst dažādu dalībvalstu lauksaimnieku konkurences traucējumus; aicina turpmākajā līdzfinansēšanas sistēmā kategorizēt dzīvnieku slimības pēc to apkarošanā piemērojamo pasākumu rakstura, pēc draudiem sabiedrības veselībai un citas ārējās ietekmes; norāda, ka rezervju sistēmā balstīti kompensācijas fondi dzīvnieku īpašniekiem stiprina individuālo un dalīto atbildību;

| 41. | pilnībā piekrīt uzskatam, ka kompensāciju sistēmu nevar ierobežot tikai ar kompensācijām tiem īpašniekiem, kuru dzīvnieki nokauti slimības izplatīšanās dēļ, bet šī sistēma jāpapildina arī ar riska novēršanas ierosmēm, kas būtu balstītas uz iemaksu samzinājumu nacionālajos un reģinālajos dzīvnieku veselības fondos tiem lauksaimniekiem, kuri veic īpašus riska mazināšanas pasākumus un veicinot vakcināciju (ārkārtas vakcināciju) dzīvnieku skaita samazināšanas vietā, un atzīst, ka šādi var garantēt ienākumus īpašniekiem, kuru dzīvniekiem veikta vakcinācija (ārkārtas vakcinācija); uzskata, ka šis pats princips jāattiecina arī uz dalībvalstīm kā viena no ierosmēm riska līmeņa samazināšanai; |
| --- | --- |

41.

pilnībā piekrīt uzskatam, ka kompensāciju sistēmu nevar ierobežot tikai ar kompensācijām tiem īpašniekiem, kuru dzīvnieki nokauti slimības izplatīšanās dēļ, bet šī sistēma jāpapildina arī ar riska novēršanas ierosmēm, kas būtu balstītas uz iemaksu samzinājumu nacionālajos un reģinālajos dzīvnieku veselības fondos tiem lauksaimniekiem, kuri veic īpašus riska mazināšanas pasākumus un veicinot vakcināciju (ārkārtas vakcināciju) dzīvnieku skaita samazināšanas vietā, un atzīst, ka šādi var garantēt ienākumus īpašniekiem, kuru dzīvniekiem veikta vakcinācija (ārkārtas vakcinācija); uzskata, ka šis pats princips jāattiecina arī uz dalībvalstīm kā viena no ierosmēm riska līmeņa samazināšanai;

| 42. | atzīst, ka, ņemot vērā saspringto stāvokli pasaules dzīvnieku barības tirgū, Eiropas lauksaimniekiem steidzami vajadzīga augstvērtīga, droša, olbaltumu saturoša dzīvnieku barība par saprātīgām cenām, turklāt šajā ziņā nepietiek tikai ar zivju miltiem; vienlaikus uzsver, cik svarīgi ir konsekventi lietot piesardzības principu, atkal no jauna dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielas ieviešot dzīvnieku — izņemot atgremotāju — barībā, un līdz ar to arī kopējā barības ķēdē, stingri ievērojot dzīvnieku veselības jaunās stratēģijas vadmotīvu “Profilakse ir labāka nekā ārstēšana”; norāda uz to, ka nepieciešami papildu pūliņi, lai ieviestu efektīvus kontroles un uzraudzības mehānismus attiecībā uz visu patogēnu likvidāciju ražošanas procesā, kā arī attiecībā uz to, lai nodrošinātu izsekojamību un novērstu piesārņojumu un dažādu dzīvnieku miltu veidu sajaukšanos importētajā vai dalībvalstīs izgatavotajā dzīvnieku barībā; |
| --- | --- |

42.

atzīst, ka, ņemot vērā saspringto stāvokli pasaules dzīvnieku barības tirgū, Eiropas lauksaimniekiem steidzami vajadzīga augstvērtīga, droša, olbaltumu saturoša dzīvnieku barība par saprātīgām cenām, turklāt šajā ziņā nepietiek tikai ar zivju miltiem; vienlaikus uzsver, cik svarīgi ir konsekventi lietot piesardzības principu, atkal no jauna dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielas ieviešot dzīvnieku — izņemot atgremotāju — barībā, un līdz ar to arī kopējā barības ķēdē, stingri ievērojot dzīvnieku veselības jaunās stratēģijas vadmotīvu “Profilakse ir labāka nekā ārstēšana”; norāda uz to, ka nepieciešami papildu pūliņi, lai ieviestu efektīvus kontroles un uzraudzības mehānismus attiecībā uz visu patogēnu likvidāciju ražošanas procesā, kā arī attiecībā uz to, lai nodrošinātu izsekojamību un novērstu piesārņojumu un dažādu dzīvnieku miltu veidu sajaukšanos importētajā vai dalībvalstīs izgatavotajā dzīvnieku barībā;

| 43. | aicina Komisiju veikt visaptverošu analīzi par dalībvalstu kompensācijas sistēmām un uz šīs analīzes pamata izstrādāt ES līmeņa sistēmas modeli; turklāt aicina Komisiju izstrādāt tiesisko regulējumu par efektīvu izmaksu dalīšanas shēmu dalībvalstīs, lai nodrošinātu, ka arī nozare līdzfinansē dzīvnieku slimību izskaušanas tiešās izmaksas; |
| --- | --- |

43.

aicina Komisiju veikt visaptverošu analīzi par dalībvalstu kompensācijas sistēmām un uz šīs analīzes pamata izstrādāt ES līmeņa sistēmas modeli; turklāt aicina Komisiju izstrādāt tiesisko regulējumu par efektīvu izmaksu dalīšanas shēmu dalībvalstīs, lai nodrošinātu, ka arī nozare līdzfinansē dzīvnieku slimību izskaušanas tiešās izmaksas;

| 44. | norāda uz nepieciešamību sniegt ievērojamu Kopienas ieguldījumu attiecībā uz šīm nopietnajām slimībām, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi un iespējas, ja attiecīgo ražotāju un valstu slogs ir pārmērīgi liels; |
| --- | --- |

44.

norāda uz nepieciešamību sniegt ievērojamu Kopienas ieguldījumu attiecībā uz šīm nopietnajām slimībām, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi un iespējas, ja attiecīgo ražotāju un valstu slogs ir pārmērīgi liels;

| 45. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos iesniegt ziņojumu par iespējām izveidot efektīvu finanšu garantiju sistēmu lopbarības nozares uzņēmumiem; |
| --- | --- |

45.

atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos iesniegt ziņojumu par iespējām izveidot efektīvu finanšu garantiju sistēmu lopbarības nozares uzņēmumiem;

| 46. | atbalsta nepieciešamību ES tiesiskajā regulējumā paredzēt noteikumus par iespējām segt netiešos zaudējumus, kas nav radušies tieši no slimību izskaušanas pasākumiem; norāda, ka netiešie zaudējumi nereti var būt lielāki par tiešajiem zaudējumiem un tāpēc ir jāizstrādā noteikumi par šādu zaudējumu kompensāciju; tāpēc pauž atbalstu plašāku pētījumu veikšanai par to, kā Kopiena varētu atbalstīt lopkopju izveidotu valsts apdrošināšanas instrumentu; tomēr norāda, ka noteiktos gadījumos privātā apdrošināšana var būt efektīvāks instruments šādu zaudējumu atlīdzināšanai; |
| --- | --- |

46.

atbalsta nepieciešamību ES tiesiskajā regulējumā paredzēt noteikumus par iespējām segt netiešos zaudējumus, kas nav radušies tieši no slimību izskaušanas pasākumiem; norāda, ka netiešie zaudējumi nereti var būt lielāki par tiešajiem zaudējumiem un tāpēc ir jāizstrādā noteikumi par šādu zaudējumu kompensāciju; tāpēc pauž atbalstu plašāku pētījumu veikšanai par to, kā Kopiena varētu atbalstīt lopkopju izveidotu valsts apdrošināšanas instrumentu; tomēr norāda, ka noteiktos gadījumos privātā apdrošināšana var būt efektīvāks instruments šādu zaudējumu atlīdzināšanai;

| 47. | norāda, ka ES tiesību akti jau ir lielā mērā balstīti uz OIE/Pārtikas kodeksa standartiem un ir lietderīgi censties sasniegt pilnīgu atbilstību tiem, kā arī ES veicināt pašai savus dzīvnieku veselības standartus, lai tos pieņemtu starptautiskā līmenī; tāpēc atbalsta ES iespējamo dalību OIE, lai palielinātu ES nozīmi pārrunās ar šo organizāciju; turklāt uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt ieinteresēto pušu ieguldījumu OIE/Pārtikas kodeksa līmenī; |
| --- | --- |

47.

norāda, ka ES tiesību akti jau ir lielā mērā balstīti uz OIE/Pārtikas kodeksa standartiem un ir lietderīgi censties sasniegt pilnīgu atbilstību tiem, kā arī ES veicināt pašai savus dzīvnieku veselības standartus, lai tos pieņemtu starptautiskā līmenī; tāpēc atbalsta ES iespējamo dalību OIE, lai palielinātu ES nozīmi pārrunās ar šo organizāciju; turklāt uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt ieinteresēto pušu ieguldījumu OIE/Pārtikas kodeksa līmenī;

| 48. | mudina ES starptautiskajā Pasaule tirdzniecības organizācijas līmenī aizstāvēt dzīvnieku veselības un labturības augsta līmeņa standartus, lai tos paaugstinātu visā pasaulē; atzīst, ka ES ražotājiem izmaksas ir lielākas, jo ir jāievēro augstāki ES standarti, un tāpēc šie ražotāji ir jāaizsargā no ievestiem dzīvnieku izcelsmes produktiem, kuru ražošanā ievēroti zemāki standarti; |
| --- | --- |

48.

mudina ES starptautiskajā Pasaule tirdzniecības organizācijas līmenī aizstāvēt dzīvnieku veselības un labturības augsta līmeņa standartus, lai tos paaugstinātu visā pasaulē; atzīst, ka ES ražotājiem izmaksas ir lielākas, jo ir jāievēro augstāki ES standarti, un tāpēc šie ražotāji ir jāaizsargā no ievestiem dzīvnieku izcelsmes produktiem, kuru ražošanā ievēroti zemāki standarti;

| 49. | atzinīgi vērtē ierosinātos pasākumus, lai Kopienas līmenī izstrādātu eksporta stratēģiju, un uzsver, ka Komisijai jāveic viss iespējamais, lai uzlabotu piekļuvi trešo valstu tirgiem un novērstu šķēršļus eksportam; |
| --- | --- |

49.

atzinīgi vērtē ierosinātos pasākumus, lai Kopienas līmenī izstrādātu eksporta stratēģiju, un uzsver, ka Komisijai jāveic viss iespējamais, lai uzlabotu piekļuvi trešo valstu tirgiem un novērstu šķēršļus eksportam;

3. pīlārs. Ar dzīvniekiem saistītu apdraudējumu novēršana, uzraudzība un gatavība krīzēm

| 50. | norāda, ka saimniecībās ir jāuzlabo bioloģiskās drošības līmenis un visi uzņēmumi ir jāmudina paaugstināt standartus, vienlaikus atzīstot, ka infekcijas slimības var skart gan mazas, gan lielas saimniecības, gan uzņēmumus, kuros dzīvniekus tur izklaidei, gan zooloģiskos dārzus, dabas rezervātus un kautuves, kā arī tās var piemeklēt dzīvniekus pārvadāšanas un tranzīta laikā; uzskata, ka vairāki pasākumi, piemēram, lauku saimniecībā nesen ievestu dzīvnieku izolēšana, slimu dzīvnieku izolēšana un cilvēku pārvietošanās regulēšana var būtiski aizkavēt slimību izplatīšanos; |
| --- | --- |

50.

norāda, ka saimniecībās ir jāuzlabo bioloģiskās drošības līmenis un visi uzņēmumi ir jāmudina paaugstināt standartus, vienlaikus atzīstot, ka infekcijas slimības var skart gan mazas, gan lielas saimniecības, gan uzņēmumus, kuros dzīvniekus tur izklaidei, gan zooloģiskos dārzus, dabas rezervātus un kautuves, kā arī tās var piemeklēt dzīvniekus pārvadāšanas un tranzīta laikā; uzskata, ka vairāki pasākumi, piemēram, lauku saimniecībā nesen ievestu dzīvnieku izolēšana, slimu dzīvnieku izolēšana un cilvēku pārvietošanās regulēšana var būtiski aizkavēt slimību izplatīšanos;

| 51. | norāda, ka dzīvnieku audzēšana brīvās turēšanas apstākļos ir dažādu ražošanas sistēmu noteicoša pazīme un ļoti bieži sastopama noteiktos reģionos un attiecībā uz noteiktām dzīvnieku sugām; atzīst, ka šādu praksi atbalsta gan sabiedrība, gan to veicina ar publisko finansējumu; norāda, ka šāda prakse var būt pretrunā ar bioloģiskās drošības mērķiem; uzskata, ka sabiedrībai jāatbalsta lauksaimnieki, viņiem nodrošinoties pret lielāku risku dzīvnieku veselībai, kas saistīts ar šāda veida lopkopību, un ka ir jāsaskaņo politiskie mērķi gan dzīvnieku veselības, gan dzīvnieku aizsardzības jomās; |
| --- | --- |

51.

norāda, ka dzīvnieku audzēšana brīvās turēšanas apstākļos ir dažādu ražošanas sistēmu noteicoša pazīme un ļoti bieži sastopama noteiktos reģionos un attiecībā uz noteiktām dzīvnieku sugām; atzīst, ka šādu praksi atbalsta gan sabiedrība, gan to veicina ar publisko finansējumu; norāda, ka šāda prakse var būt pretrunā ar bioloģiskās drošības mērķiem; uzskata, ka sabiedrībai jāatbalsta lauksaimnieki, viņiem nodrošinoties pret lielāku risku dzīvnieku veselībai, kas saistīts ar šāda veida lopkopību, un ka ir jāsaskaņo politiskie mērķi gan dzīvnieku veselības, gan dzīvnieku aizsardzības jomās;

| 52. | uzsver, ka lauku saimniecību pārvaldnieku un darbinieku apmācība ir ļoti svarīga dzīvnieku labturības un veselības nodrošināšanā; tāpēc atbalsta apmācības un kvalifikācijas celšanas pasākumus; |
| --- | --- |

52.

uzsver, ka lauku saimniecību pārvaldnieku un darbinieku apmācība ir ļoti svarīga dzīvnieku labturības un veselības nodrošināšanā; tāpēc atbalsta apmācības un kvalifikācijas celšanas pasākumus;

| 53. | sagaida, ka tiks atzītas kvalitātes vadības sistēmas, lai varētu kategorizēt ar dažādiem ražošanas sistēmu veidiem saistīto risku; pauž pārliecību, ka ar atbilstošu pārvaldību var padarīt drošākas arī tās lopkopības sistēmas, kurām dod priekšroku patērētāji un kuras rada zināmas problēmas no bioloģiskās drošības viedokļa (dzīvnieku audzēšana brīvās turēšanas apstākļos); |
| --- | --- |

53.

sagaida, ka tiks atzītas kvalitātes vadības sistēmas, lai varētu kategorizēt ar dažādiem ražošanas sistēmu veidiem saistīto risku; pauž pārliecību, ka ar atbilstošu pārvaldību var padarīt drošākas arī tās lopkopības sistēmas, kurām dod priekšroku patērētāji un kuras rada zināmas problēmas no bioloģiskās drošības viedokļa (dzīvnieku audzēšana brīvās turēšanas apstākļos);

| 54. | uzskata, ka ar identificēšanas un reģistrācijas palīdzību nodrošināta izsekojamība ir īpaši svarīga dzīvnieku veselības novērošanai, saslimšanu novēršanai un pārtikas drošībai; šajā sakarā atbalsta darbības dzīvnieku obligātās elektroniskās un uz DNS analīzēm balstītās identificēšanas un reģistrācijas ieviešanai ES līmenī un mūsdienīgas un drošas dzīvnieku pārvietošanas uzraudzības sistēmas ieviešanai, taču vērš uzmanību uz šādu sistēmu izmaksām, jo īpaši lauku saimniecībām, kuras strādā ar ekonomiski neizdevīgām saimniecību struktūrām; aicina Komisiju palīdzēt lauksaimniekiem atrisināt problēmu ar lielajām izmaksām, kas saistītas ar nepieciešamo iekārtu iegādi, radot dalībvalstīm iespēju iekļaut šādus pasākumus savās lauku attīstības programmās; |
| --- | --- |

54.

uzskata, ka ar identificēšanas un reģistrācijas palīdzību nodrošināta izsekojamība ir īpaši svarīga dzīvnieku veselības novērošanai, saslimšanu novēršanai un pārtikas drošībai; šajā sakarā atbalsta darbības dzīvnieku obligātās elektroniskās un uz DNS analīzēm balstītās identificēšanas un reģistrācijas ieviešanai ES līmenī un mūsdienīgas un drošas dzīvnieku pārvietošanas uzraudzības sistēmas ieviešanai, taču vērš uzmanību uz šādu sistēmu izmaksām, jo īpaši lauku saimniecībām, kuras strādā ar ekonomiski neizdevīgām saimniecību struktūrām; aicina Komisiju palīdzēt lauksaimniekiem atrisināt problēmu ar lielajām izmaksām, kas saistītas ar nepieciešamo iekārtu iegādi, radot dalībvalstīm iespēju iekļaut šādus pasākumus savās lauku attīstības programmās;

| 55. | norāda, ka starp dalībvalstīm pastāv lielas atšķirības attiecībā uz to liellopu skaitu, kuri nokauti sakarā ar neatbilstību ES noteikumiem identifikācijas un reģistrācijas jomā; sagaida Komisijas paskaidrojumus par šīm atšķirībām ES; |
| --- | --- |

55.

norāda, ka starp dalībvalstīm pastāv lielas atšķirības attiecībā uz to liellopu skaitu, kuri nokauti sakarā ar neatbilstību ES noteikumiem identifikācijas un reģistrācijas jomā; sagaida Komisijas paskaidrojumus par šīm atšķirībām ES;

| 56. | uzskata, ka labāki bioloģiskās drošības pasākumi uz robežām ir īpaši svarīgi, jo ES ir pasaulē lielākais pārtikas, tostarp dzīvnieku izcelsmes produktu importētājs; uzskata, ka veterinārajai un sanitārajai kontrolei uz ES robežām jābūt īpaši rūpīgai un stingrai, ņemot vērā risku, ko rada inficētu vai slimu dzīvnieku ievešana ES, un šo kontroli jāveic nevis vienkārši pārbaudot dokumentus, bet arī novērtējot, vai dzīvnieks ir audzēts atbilstoši ES tiesību aktos noteiktajiem dzīvnieku labturības standartiem; |
| --- | --- |

56.

uzskata, ka labāki bioloģiskās drošības pasākumi uz robežām ir īpaši svarīgi, jo ES ir pasaulē lielākais pārtikas, tostarp dzīvnieku izcelsmes produktu importētājs; uzskata, ka veterinārajai un sanitārajai kontrolei uz ES robežām jābūt īpaši rūpīgai un stingrai, ņemot vērā risku, ko rada inficētu vai slimu dzīvnieku ievešana ES, un šo kontroli jāveic nevis vienkārši pārbaudot dokumentus, bet arī novērtējot, vai dzīvnieks ir audzēts atbilstoši ES tiesību aktos noteiktajiem dzīvnieku labturības standartiem;

| 57. | uzsver, cik svarīgas ir dzīvnieku veselības pārbaudes trešās valstīs, un prasa palielināt finansējumu Komisijas Pārtikas un veterinārajam birojam; |
| --- | --- |

57.

uzsver, cik svarīgas ir dzīvnieku veselības pārbaudes trešās valstīs, un prasa palielināt finansējumu Komisijas Pārtikas un veterinārajam birojam;

| 58. | uzskata, ka veterinārajai un muitas kontrolei uz ES robežām jābūt īpaši stingrai, lai novērstu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu nelegālu ievešanu un tirdzniecību, ņemot vērā ar to saistīto slimību izplatīšanās risku; šajā sakarā vērš uzmanību uz nepieciešamību sniegt organizatorisku, apmācības un finanšu palīdzību veterinārajiem dienestiem uz ES ārējām robežām, tostarp jūras robežām, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs, trešās valstīs, kas robežojas ar ES, un jaunattīstības valstīs; turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt atbilstošus saziņas darbību plānus, lai informētu iedzīvotājus par risku, kas saistīts ar privāti veiktu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu ievešanu; |
| --- | --- |

58.

uzskata, ka veterinārajai un muitas kontrolei uz ES robežām jābūt īpaši stingrai, lai novērstu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu nelegālu ievešanu un tirdzniecību, ņemot vērā ar to saistīto slimību izplatīšanās risku; šajā sakarā vērš uzmanību uz nepieciešamību sniegt organizatorisku, apmācības un finanšu palīdzību veterinārajiem dienestiem uz ES ārējām robežām, tostarp jūras robežām, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs, trešās valstīs, kas robežojas ar ES, un jaunattīstības valstīs; turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt atbilstošus saziņas darbību plānus, lai informētu iedzīvotājus par risku, kas saistīts ar privāti veiktu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu ievešanu;

| 59. | aicina Padomi un Komisiju izstrādāt mehānismus, lai nodrošinātu labāku koordināciju starp muitas dienestiem, veterinārajiem dienestiem un ceļojumu rīkotājiem, lai veicinātu sadarbību starp dalībvalstīm ES līmenī un sadarbību ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

59.

aicina Padomi un Komisiju izstrādāt mehānismus, lai nodrošinātu labāku koordināciju starp muitas dienestiem, veterinārajiem dienestiem un ceļojumu rīkotājiem, lai veicinātu sadarbību starp dalībvalstīm ES līmenī un sadarbību ar trešām valstīm;

| 60. | aicina Komisiju ievērojami paplašināt sadarbību ar jaunattīstības valstīm, sniedzot tām tehnisko palīdzību, lai tādējādi gan palīdzētu tām sasniegt ES sanitāros standartus, gan samazinātu dzīvnieku slimību izplatīšanās risku no šīm valstīm uz ES; uzskata, ka veterinārajā sadarbībā ar trešām valstīm priekšroka jādod valstīm, kurām ir kopīga robeža ar ES; |
| --- | --- |

60.

aicina Komisiju ievērojami paplašināt sadarbību ar jaunattīstības valstīm, sniedzot tām tehnisko palīdzību, lai tādējādi gan palīdzētu tām sasniegt ES sanitāros standartus, gan samazinātu dzīvnieku slimību izplatīšanās risku no šīm valstīm uz ES; uzskata, ka veterinārajā sadarbībā ar trešām valstīm priekšroka jādod valstīm, kurām ir kopīga robeža ar ES;

| 61. | uzsver, cik svarīga ir veterinārā uzraudzība krīzes situācijās un šādu situāciju novēršanā, sniedzot agrīnu brīdinājumu un nekavējoties noskaidrojot ar dzīvniekiem saistītus apdraudējumus; aicina Komisiju šajā sakarā izvērtēt iespēju ieviest lauku saimniecību revīzijas sistēmu attiecībā uz tām saimniecībām, kuras veterinārie speciālisti regulāri neapmeklē; |
| --- | --- |

61.

uzsver, cik svarīga ir veterinārā uzraudzība krīzes situācijās un šādu situāciju novēršanā, sniedzot agrīnu brīdinājumu un nekavējoties noskaidrojot ar dzīvniekiem saistītus apdraudējumus; aicina Komisiju šajā sakarā izvērtēt iespēju ieviest lauku saimniecību revīzijas sistēmu attiecībā uz tām saimniecībām, kuras veterinārie speciālisti regulāri neapmeklē;

| 62. | uzsver nepieciešamību efektīvi apmācīt uzņēmējus, veterināro profesiju pārstāvjus un viņu palīgus, kontroles institūcijas un citas kompetentās iestādes, lai viņi varētu ātri atklāt ar dzīvniekiem saistītus apdraudējumus, kā arī aktualizēt ES minimālos standartus veterinārās apmācības jomā, sniegt šādai apmācībai un šo standartu īstenošanas pasākumiem ES līmeņa atbalstu, un cik iespējams ātri saskaņot skolu un augstskolu programmas šajā jomā; šajā sakarā norāda, ka veterināro skolu Eiropas akreditācijas sistēma var palīdzēt sasniegt mērķi — augsta līmeņa veterināro izglītību; |
| --- | --- |

62.

uzsver nepieciešamību efektīvi apmācīt uzņēmējus, veterināro profesiju pārstāvjus un viņu palīgus, kontroles institūcijas un citas kompetentās iestādes, lai viņi varētu ātri atklāt ar dzīvniekiem saistītus apdraudējumus, kā arī aktualizēt ES minimālos standartus veterinārās apmācības jomā, sniegt šādai apmācībai un šo standartu īstenošanas pasākumiem ES līmeņa atbalstu, un cik iespējams ātri saskaņot skolu un augstskolu programmas šajā jomā; šajā sakarā norāda, ka veterināro skolu Eiropas akreditācijas sistēma var palīdzēt sasniegt mērķi — augsta līmeņa veterināro izglītību;

| 63. | stingri atbalsta arvien plašāku ārkārtas vakcināciju (gan supresīvo, gan profilaktisko), kam jārealizējas efektīvākā slimību profilaksē un ierobežošanā saistībā ar slimību izskaušanas pasākumiem; vērš uzmanību uz to, ka efektīvas vakcinācijas sistēmas ieviešanai ir jāgarantē vakcinēto dzīvnieku īpašnieku ienākumi, jo viņiem var rasties problēmas ar vakcinēto dzīvnieku produktu pārdošanu, jānodrošina pienācīgs finansiāls atbalsts, lai mudinātu vakcīnas lietot, kā arī jāpanāk, lai no vakcinētiem dzīvniekiem iegūtiem produktiem netiktu ieviesti nekādi ierobežojumi; turklāt uzskata, ka ļoti svarīgi ir paplašināt ES vakcīnu bankas; tāpat uzskata, ka jāveic visi pasākumi, lai samazinātu veselo dzīvnieku nokaušanu un apglabāšanu, piemēram, veicot pārbaudes par patogēnu klātbūtni dzīvniekos, līdz ar to padarot iespējamu dzīvnieku normālu nokaušanu; |
| --- | --- |

63.

stingri atbalsta arvien plašāku ārkārtas vakcināciju (gan supresīvo, gan profilaktisko), kam jārealizējas efektīvākā slimību profilaksē un ierobežošanā saistībā ar slimību izskaušanas pasākumiem; vērš uzmanību uz to, ka efektīvas vakcinācijas sistēmas ieviešanai ir jāgarantē vakcinēto dzīvnieku īpašnieku ienākumi, jo viņiem var rasties problēmas ar vakcinēto dzīvnieku produktu pārdošanu, jānodrošina pienācīgs finansiāls atbalsts, lai mudinātu vakcīnas lietot, kā arī jāpanāk, lai no vakcinētiem dzīvniekiem iegūtiem produktiem netiktu ieviesti nekādi ierobežojumi; turklāt uzskata, ka ļoti svarīgi ir paplašināt ES vakcīnu bankas; tāpat uzskata, ka jāveic visi pasākumi, lai samazinātu veselo dzīvnieku nokaušanu un apglabāšanu, piemēram, veicot pārbaudes par patogēnu klātbūtni dzīvniekos, līdz ar to padarot iespējamu dzīvnieku normālu nokaušanu;

| 64. | atbalsta vakcināciju stratēģijas izstrādi par visām attiecīgajām sugām un slimībām; |
| --- | --- |

64.

atbalsta vakcināciju stratēģijas izstrādi par visām attiecīgajām sugām un slimībām;

| 65. | aicina Komisiju un dalībvalstis veikt pasākumus, lai nodrošinātu no vakcinētiem dzīvniekiem iegūtu produktu netraucētu apriti, jo tas, ka šādi pasākumi līdz šim nav ieviesti, ir galvenais kavēklis, lai dzīvnieku lipīgo slimību izplatīšanās apkarošanai izmantotu vakcināciju; tāpēc cita starpā aicina aizliegt attiecībā uz vakcinēto dzīvnieku produktiem lietot īpašu patērētajiem paredzētu marķējumu, aicina īstenot efektīvu saziņas stratēģiju par to, ka no vakcinētiem dzīvniekiem iegūtie produkti ir nekaitīgi, kā arī starp valdībām, lauksaimnieku organizācijām, patērētāju organizācijām un mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības uzņēmumiem noslēgt līgumus par vakcinēto dzīvnieku produktu brīvu apriti; |
| --- | --- |

65.

aicina Komisiju un dalībvalstis veikt pasākumus, lai nodrošinātu no vakcinētiem dzīvniekiem iegūtu produktu netraucētu apriti, jo tas, ka šādi pasākumi līdz šim nav ieviesti, ir galvenais kavēklis, lai dzīvnieku lipīgo slimību izplatīšanās apkarošanai izmantotu vakcināciju; tāpēc cita starpā aicina aizliegt attiecībā uz vakcinēto dzīvnieku produktiem lietot īpašu patērētajiem paredzētu marķējumu, aicina īstenot efektīvu saziņas stratēģiju par to, ka no vakcinētiem dzīvniekiem iegūtie produkti ir nekaitīgi, kā arī starp valdībām, lauksaimnieku organizācijām, patērētāju organizācijām un mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības uzņēmumiem noslēgt līgumus par vakcinēto dzīvnieku produktu brīvu apriti;

| 66. | uzskata, ka saistībā ar darbībām krīzes draudu gadījumā ir ļoti svarīgi nodrošināt speciālās zināšanas un lietot humānus paņēmienus, ja vajadzības gadījumā jāveic dzīvnieku nokaušana, tādējādi aiztaupot tiem nevajadzīgas ciešanas un atzīstot, ka tie ir dzīvas un jutīgas būtnes; |
| --- | --- |

66.

uzskata, ka saistībā ar darbībām krīzes draudu gadījumā ir ļoti svarīgi nodrošināt speciālās zināšanas un lietot humānus paņēmienus, ja vajadzības gadījumā jāveic dzīvnieku nokaušana, tādējādi aiztaupot tiem nevajadzīgas ciešanas un atzīstot, ka tie ir dzīvas un jutīgas būtnes;

| 67. | norāda, ka veterinārā medicīna un dzīvnieku vakcīnas ir dzīvnieku veselības elements, un tāpēc kompetences jomas Komisijā ir attiecīgi jāreorganizē; |
| --- | --- |

67.

norāda, ka veterinārā medicīna un dzīvnieku vakcīnas ir dzīvnieku veselības elements, un tāpēc kompetences jomas Komisijā ir attiecīgi jāreorganizē;

4. pīlārs. Zinātne, jauninājumi un pētniecība

| 68. | uzsver zinātnisko pētījumu īpašo lomu dzīvnieku veselības sistēmā, jo tie sevišķi veicina panākumus dzīvnieku slimību novērošanā, diagnozē un kontrolē, kā arī riska analīzē, vakcīnu izstrādē un efektīvu ārstniecības metožu izveidē, kuru pamatā jābūt zinātniskām atziņām; šajā sakarā atgādina Parlamenta veikto grozījumu ES 2008. gada budžetā, palielinot apropriācijas vakcīnu (iezīmēšanas vakcīnu) un pārbaudes metožu izstrādei; aicina Komisiju efektīvi izmantot šīs palielinātās apropriācijas; |
| --- | --- |

68.

uzsver zinātnisko pētījumu īpašo lomu dzīvnieku veselības sistēmā, jo tie sevišķi veicina panākumus dzīvnieku slimību novērošanā, diagnozē un kontrolē, kā arī riska analīzē, vakcīnu izstrādē un efektīvu ārstniecības metožu izveidē, kuru pamatā jābūt zinātniskām atziņām; šajā sakarā atgādina Parlamenta veikto grozījumu ES 2008. gada budžetā, palielinot apropriācijas vakcīnu (iezīmēšanas vakcīnu) un pārbaudes metožu izstrādei; aicina Komisiju efektīvi izmantot šīs palielinātās apropriācijas;

| 69. | vērš uzmanību uz to, ka vajadzīgi precīzāki zinātniski pētījumi par barības ietekmi uz dzīvnieku veselību un netieši — arī uz cilvēku veselību; |
| --- | --- |

69.

vērš uzmanību uz to, ka vajadzīgi precīzāki zinātniski pētījumi par barības ietekmi uz dzīvnieku veselību un netieši — arī uz cilvēku veselību;

| 70. | uzskata, ka pētījumi dzīvnieku veselības un labturības jomā atbilstoši 7. pamatprogrammai, kā arī citi pētījumi, kas veikti valstu un ES līmenī, palīdz efektīvāk rīkoties dzīvnieku veselības jautājumos; |
| --- | --- |

70.

uzskata, ka pētījumi dzīvnieku veselības un labturības jomā atbilstoši 7. pamatprogrammai, kā arī citi pētījumi, kas veikti valstu un ES līmenī, palīdz efektīvāk rīkoties dzīvnieku veselības jautājumos;

| 71. | uzsver, ka ir jānostiprina Kopienas un valstu references laboratoriju tīkls, kas nodarbotos ar dzīvnieku slimību jautājumiem, īpaši izceļot jau esošos tīklus, kā arī pievienojas uzskatam, ka jālieto zinātniski vienveidīgas pārbaužu metodes, kuras ir “saskaņotas ar tirdzniecības vajadzībām” (metodes ir pārbaudījusi un akceptējusi OIE un tirdzniecības partneri trešās valstīs); |
| --- | --- |

71.

uzsver, ka ir jānostiprina Kopienas un valstu references laboratoriju tīkls, kas nodarbotos ar dzīvnieku slimību jautājumiem, īpaši izceļot jau esošos tīklus, kā arī pievienojas uzskatam, ka jālieto zinātniski vienveidīgas pārbaužu metodes, kuras ir “saskaņotas ar tirdzniecības vajadzībām” (metodes ir pārbaudījusi un akceptējusi OIE un tirdzniecības partneri trešās valstīs);

| 72. | uzsver, ka svarīgi ir apkopot zinātnisko informāciju par dzīvnieku veselību un labturību, un norāda uz nepieciešamību attīstīt ERA-NET un Eiropas tehnoloģiju platformu globālai dzīvnieku veselībai informācijas platformas; ierosina plašāk apmainīties ar informāciju par jauno un attīstībā esošo diagnostikas metožu (piemēram, Polymerase ķēdes reakcija) priekšrocībām un trūkumiem, un izmantot tās dzīvnieku un cilvēku labā gan dzīvnieku aizsardzības jomā, gan drošas pārtikas piegādē cilvēkiem visā pasaulē, jo īpaši jaunākajās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

72.

uzsver, ka svarīgi ir apkopot zinātnisko informāciju par dzīvnieku veselību un labturību, un norāda uz nepieciešamību attīstīt ERA-NET un Eiropas tehnoloģiju platformu globālai dzīvnieku veselībai informācijas platformas; ierosina plašāk apmainīties ar informāciju par jauno un attīstībā esošo diagnostikas metožu (piemēram, Polymerase ķēdes reakcija) priekšrocībām un trūkumiem, un izmantot tās dzīvnieku un cilvēku labā gan dzīvnieku aizsardzības jomā, gan drošas pārtikas piegādē cilvēkiem visā pasaulē, jo īpaši jaunākajās dalībvalstīs;

| 73. | uzsver, cik svarīga ir saziņa ar patērētājiem, lai nodrošinātu viņu izpratni par dzīvnieku slimību izplatīšanos un to milzīgo ietekmi, kā arī to nozīmi saistībā ar drošas pārtikas piegādi; |
| --- | --- |

73.

uzsver, cik svarīga ir saziņa ar patērētājiem, lai nodrošinātu viņu izpratni par dzīvnieku slimību izplatīšanos un to milzīgo ietekmi, kā arī to nozīmi saistībā ar drošas pārtikas piegādi;

| 74. | pauž stingru pārliecību, ka ir jāaizliedz dzīvnieku klonēšana saimnieciskos nolūkos; |
| --- | --- |

74.

pauž stingru pārliecību, ka ir jāaizliedz dzīvnieku klonēšana saimnieciskos nolūkos;

| 75. | pauž bažas, ka Eiropas standartus varētu samazināt imports no trešām valstīm, kurās lauksaimniekiem nav tādu pienākumu attiecībā uz dzīvnieku veselību un labturību; prasa Komisijai izpētīt veidus, kā varētu novērst šādu trešo valstu konkurenci, tostarp apsverot importa pasākumus, kā arī ierosinot apspriest šo jautājumu attiecīgā PTO forumā; |
| --- | --- |

75.

pauž bažas, ka Eiropas standartus varētu samazināt imports no trešām valstīm, kurās lauksaimniekiem nav tādu pienākumu attiecībā uz dzīvnieku veselību un labturību; prasa Komisijai izpētīt veidus, kā varētu novērst šādu trešo valstu konkurenci, tostarp apsverot importa pasākumus, kā arī ierosinot apspriest šo jautājumu attiecīgā PTO forumā;

| 76. | uzskata, ka sabiedrības uzticību ES dzīvnieku veselības režīmam var graut kavēšanās veikt pasākumus, lai nodrošinātu Brazīlijas liellopu gaļas importu tikai no tādiem liellopiem, kurus neapdraud mutes un nagu sērga; |
| --- | --- |

76.

uzskata, ka sabiedrības uzticību ES dzīvnieku veselības režīmam var graut kavēšanās veikt pasākumus, lai nodrošinātu Brazīlijas liellopu gaļas importu tikai no tādiem liellopiem, kurus neapdraud mutes un nagu sērga;

| 77. | aicina Komisiju nodrošināt, lai PTO sarunu rezultāti nemazinātu Eiropas lauksaimnieku spēju saglabāt un uzlabot dzīvnieku veselības un labturības standartus; uzskata, ka iespēja attiecināt vienādas prasības gan attiecībā uz importētajiem, gan Eiropas ražojumiem ir svarīgākais faktors, lai panāktu līdzsvarotu sarunu iznākumu; |
| --- | --- |

77.

aicina Komisiju nodrošināt, lai PTO sarunu rezultāti nemazinātu Eiropas lauksaimnieku spēju saglabāt un uzlabot dzīvnieku veselības un labturības standartus; uzskata, ka iespēja attiecināt vienādas prasības gan attiecībā uz importētajiem, gan Eiropas ražojumiem ir svarīgākais faktors, lai panāktu līdzsvarotu sarunu iznākumu;

| 78. | aicina Komisiju nodrošināt, ka pēc PTO sarunām olas tiktu klasificētas kā paaugstināta riska ražojums, un tā tiktu saglabāti panākumi, kādi šajā nozarē gūti attiecībā uz dzīvnieku veselību un labturību; |
| --- | --- |

78.

aicina Komisiju nodrošināt, ka pēc PTO sarunām olas tiktu klasificētas kā paaugstināta riska ražojums, un tā tiktu saglabāti panākumi, kādi šajā nozarē gūti attiecībā uz dzīvnieku veselību un labturību;

| 79. | pauž bažas, ka arvien vairāk pierādījumu apliecina saistību starp augošo starptautisko tirdzniecību ar dzīviem putniem un mājputnu ražojumiem un to, ka attīstās un izplatās slimības, piemēram, putnu gripa; prasa Komisijai izpētīt šos pierādījumus un vajadzības gadījumā iesniegt priekšlikumus atbilstošiem pasākumiem; |
| --- | --- |

79.

pauž bažas, ka arvien vairāk pierādījumu apliecina saistību starp augošo starptautisko tirdzniecību ar dzīviem putniem un mājputnu ražojumiem un to, ka attīstās un izplatās slimības, piemēram, putnu gripa; prasa Komisijai izpētīt šos pierādījumus un vajadzības gadījumā iesniegt priekšlikumus atbilstošiem pasākumiem;

| 80. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu ievērot PTO saistības attiecībā uz sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem, taču uzskata, ka tam nevajadzētu traucēt iespēju — un tas jo īpaši pieļaujams atbilstoši PTO Nolīgumam par sanitāro un fitosanitāro pasākumu piemērošanu — ieviest tādus pasākumus, kuri sekmē augstākus aizsardzības standartus, ja tie ir zinātniski pietiekami pamatoti; turklāt uzskata, ka ir svarīgi mudināt pieņemt šādus pasākumus starptautiskā līmenī, lai veicinātu augšupvērstu konverģenci; |
| --- | --- |

80.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu ievērot PTO saistības attiecībā uz sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem, taču uzskata, ka tam nevajadzētu traucēt iespēju — un tas jo īpaši pieļaujams atbilstoši PTO Nolīgumam par sanitāro un fitosanitāro pasākumu piemērošanu — ieviest tādus pasākumus, kuri sekmē augstākus aizsardzības standartus, ja tie ir zinātniski pietiekami pamatoti; turklāt uzskata, ka ir svarīgi mudināt pieņemt šādus pasākumus starptautiskā līmenī, lai veicinātu augšupvērstu konverģenci;

| 81. | uzskata, ka jaunās paaudzes brīvās tirdzniecības nolīgumos ar Indiju, Koreju un Dienvidaustrumu Āzijas valstīm jābūt iekļautai līdzsvarotai sadaļai par sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem un dzīvnieku labturību; |
| --- | --- |

81.

uzskata, ka jaunās paaudzes brīvās tirdzniecības nolīgumos ar Indiju, Koreju un Dienvidaustrumu Āzijas valstīm jābūt iekļautai līdzsvarotai sadaļai par sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem un dzīvnieku labturību;

| 82. | aicina Komisiju visās attīstības programmās iekļaut dzīvnieku veselības un labturības jautājumus, lai nodrošinātu atbilstību gan iekšējai pieejai, gan attiecinātu šādas politikas priekšrocības arī uz partnervalstīm; |
| --- | --- |

82.

aicina Komisiju visās attīstības programmās iekļaut dzīvnieku veselības un labturības jautājumus, lai nodrošinātu atbilstību gan iekšējai pieejai, gan attiecinātu šādas politikas priekšrocības arī uz partnervalstīm;

| 83. | mudina Komisiju noslēgt veterināros protokolus ar perspektīvajiem eksporta tirgiem, piemēram, Ķīnu; |
| --- | --- |

83.

mudina Komisiju noslēgt veterināros protokolus ar perspektīvajiem eksporta tirgiem, piemēram, Ķīnu;

*

- *

| 84. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

84.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/98 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/98

---

ES stratēģija attiecībā uz Orhūsas konvencijas Pušu trešo sanāksmi

P6_TA(2008)0236

Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par ES stratēģiju attiecībā uz Orhūsas konvencijas Pušu trešo sanāksmi Rīgā

(2009/C 279 E/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 1998. gada 25. jūnijā pieņemto Orhūsas konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem un ņemot vērā, ka 2008. gada 11.—13. jūnijā Rīgā, Latvijā, notiks konvencijas Pušu trešā sanāksme (MOP-3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1998. gada 25. jūnijā pieņemto Orhūsas konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem un ņemot vērā, ka 2008. gada 11.—13. jūnijā Rīgā, Latvijā, notiks konvencijas Pušu trešā sanāksme (MOP-3),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas iesniegto mutisko jautājumu B6-0157/2008, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas iesniegto mutisko jautājumu B6-0157/2008,

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu,

| A. | tā kā 2001. gada 30. oktobrī stājās spēkā Orhūsas konvencija; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2001. gada 30. oktobrī stājās spēkā Orhūsas konvencija;

| B. | tā kā 2008. gada jūnijā apritēs šīs konvencijas desmitā gadadiena; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2008. gada jūnijā apritēs šīs konvencijas desmitā gadadiena;

| C. | tā kā 2005. gada 17. februārī Eiropas Kopiena ratificēja Orhūsas konvenciju (1), un tā ir ratificēta visās Kopienas dalībvalstīs, izņemot vienu; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2005. gada 17. februārī Eiropas Kopiena ratificēja Orhūsas konvenciju (1), un tā ir ratificēta visās Kopienas dalībvalstīs, izņemot vienu;

| D. | tā kā patlaban Orhūsas konvencijas dalībvalstu skaits ir sasniedzis 41 valsti; |
| --- | --- |

D.

tā kā patlaban Orhūsas konvencijas dalībvalstu skaits ir sasniedzis 41 valsti;

| E. | tā kā Parlaments un Padome jau ir pieņēmuši trīs likumdošanas instrumentus Orhūsas konvencijas īstenošanai (2), un tā kā Padome joprojām bloķē juridiska instrumenta pieņemšanu par iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (3); |
| --- | --- |

E.

tā kā Parlaments un Padome jau ir pieņēmuši trīs likumdošanas instrumentus Orhūsas konvencijas īstenošanai (2), un tā kā Padome joprojām bloķē juridiska instrumenta pieņemšanu par iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (3);

| F. | tā kā Orhūsas konvencijas mērķis ir ļaut valsts iestādēm un iedzīvotājiem īstenot individuālo un kolektīvo atbildību saistībā ar vides aizsardzību un uzlabošanu mūsdienu sabiedrības un nākamo paaudžu labklājībai un labsajūtai un tādējādi veicināt ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

F.

tā kā Orhūsas konvencijas mērķis ir ļaut valsts iestādēm un iedzīvotājiem īstenot individuālo un kolektīvo atbildību saistībā ar vides aizsardzību un uzlabošanu mūsdienu sabiedrības un nākamo paaudžu labklājībai un labsajūtai un tādējādi veicināt ilgtspējīgu attīstību;

| G. | tā kā Protokols par piesārņojošu vielu noplūdes un izplatības reģistru (4) sekmē uzņēmumu atbildības paaugstināšanos, piesārņojuma samazināšanu un ilgtspējīgas attīstību veicināšanu, |
| --- | --- |

G.

tā kā Protokols par piesārņojošu vielu noplūdes un izplatības reģistru (4) sekmē uzņēmumu atbildības paaugstināšanos, piesārņojuma samazināšanu un ilgtspējīgas attīstību veicināšanu,

| 1. | mudina ES uzņemties vadošu, pamanāmu un konstruktīvu lomu sarunās un aktīvi iesaistīties konvencijas ilgtermiņa stratēģiskajā plānā, tostarp konvencijas darbības jomas iespējamas paplašināšanas izstrādē, lai uz visiem ilgtspējīgas attīstības aspektiem attiektos tādi paši pārredzamības, līdzdalības un atbildības principi; |
| --- | --- |

1.

mudina ES uzņemties vadošu, pamanāmu un konstruktīvu lomu sarunās un aktīvi iesaistīties konvencijas ilgtermiņa stratēģiskajā plānā, tostarp konvencijas darbības jomas iespējamas paplašināšanas izstrādē, lai uz visiem ilgtspējīgas attīstības aspektiem attiektos tādi paši pārredzamības, līdzdalības un atbildības principi;

| 2. | uzskata, ka MOP-3 dos labu iespēju gan pārskatīt līdz šim sasniegto, gan apspriest turpmākos uzdevumus; uzskata, ka nākotnē par prioritāro uzdevumu uzskatāma konvencijas efektīvas īstenošanas nodrošināšana; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka MOP-3 dos labu iespēju gan pārskatīt līdz šim sasniegto, gan apspriest turpmākos uzdevumus; uzskata, ka nākotnē par prioritāro uzdevumu uzskatāma konvencijas efektīvas īstenošanas nodrošināšana;

| 3. | mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka MOP—3 pieņem lēmumus, ar kuriem turpina īstenot un attīstīt konvenciju, un izveido sinerģijas starp Orhūsas konvenciju un attiecīgiem daudzpusējiem vides nolīgumiem; |
| --- | --- |

3.

mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka MOP—3 pieņem lēmumus, ar kuriem turpina īstenot un attīstīt konvenciju, un izveido sinerģijas starp Orhūsas konvenciju un attiecīgiem daudzpusējiem vides nolīgumiem;

| 4. | mudina Komisiju un dalībvalstis īpaši censties nodrošināt, ka






  — | ilgtermiņa stratēģiskajā plānā tiek paredzēti noteikumi, lai palielinātu sabiedrības izpratni par savām tiesībām un atbildības jomām saskaņā ar Orhūsas konvenciju; |
| --- | --- | --- |

4.

mudina Komisiju un dalībvalstis īpaši censties nodrošināt, ka

—

ilgtermiņa stratēģiskajā plānā tiek paredzēti noteikumi, lai palielinātu sabiedrības izpratni par savām tiesībām un atbildības jomām saskaņā ar Orhūsas konvenciju;

| — | MOP-3 tiek precizēti nosacījumi attiecībā uz 2005. gadā pieņemtā konvencijas grozījuma par ĢMO (5), kā arī jebkādu turpmāko grozījumu stāšanos spēkā, lai nodrošinātu to savlaicīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

—

MOP-3 tiek precizēti nosacījumi attiecībā uz 2005. gadā pieņemtā konvencijas grozījuma par ĢMO (5), kā arī jebkādu turpmāko grozījumu stāšanos spēkā, lai nodrošinātu to savlaicīgu īstenošanu;

| — | attiecībā uz konvenciju tiek pieņemti prognozējami, stabili un atbilstīgi finanšu noteikumi; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz konvenciju tiek pieņemti prognozējami, stabili un atbilstīgi finanšu noteikumi;

| — | tiek turpināta atbilstības mehānisma pilnveidošana, pamatojoties uz gūto pieredzi; |
| --- | --- |

—

tiek turpināta atbilstības mehānisma pilnveidošana, pamatojoties uz gūto pieredzi;

| — | tiek turpināts darbs attiecībā uz iespēju vērsties tiesu iestādēs, nodrošinot, ka publiskās institūcijas visos pārvaldes līmeņos pilnībā izprot savas saistības saskaņā ar Orhūsas konvenciju, un rosinot publiskās institūcijas piešķirt cilvēkresursus, finanšu un materiālos resursus, kas nepieciešami šo saistību izpildei; |
| --- | --- |

—

tiek turpināts darbs attiecībā uz iespēju vērsties tiesu iestādēs, nodrošinot, ka publiskās institūcijas visos pārvaldes līmeņos pilnībā izprot savas saistības saskaņā ar Orhūsas konvenciju, un rosinot publiskās institūcijas piešķirt cilvēkresursus, finanšu un materiālos resursus, kas nepieciešami šo saistību izpildei;

| — | puses veic nepieciešamos juridiskos un budžeta pasākumus, lai nodrošinātu konvencijas trešā “pīlāra” pilnīgu īstenošanu, lai pastāvētu efektīvi tiesiskās aizsardzības līdzekļi attiecībā uz iespēju vērsties tiesu iestādēs un lai pieeja procedūrām būtu taisnīga, atbilstīga, savlaicīga un nebūtu pārlieku dārga; |
| --- | --- |

—

puses veic nepieciešamos juridiskos un budžeta pasākumus, lai nodrošinātu konvencijas trešā “pīlāra” pilnīgu īstenošanu, lai pastāvētu efektīvi tiesiskās aizsardzības līdzekļi attiecībā uz iespēju vērsties tiesu iestādēs un lai pieeja procedūrām būtu taisnīga, atbilstīga, savlaicīga un nebūtu pārlieku dārga;

| — | tiek izveidota darba grupa, lai novērtētu, kā tiek īstenots konvencijas “pīlārs” par sabiedrības līdzdalību, un, ja nepieciešams, sagatavotu priekšlikumus turpmākai konvencijas pilnveidošanai; |
| --- | --- |

—

tiek izveidota darba grupa, lai novērtētu, kā tiek īstenots konvencijas “pīlārs” par sabiedrības līdzdalību, un, ja nepieciešams, sagatavotu priekšlikumus turpmākai konvencijas pilnveidošanai;

| 5. | mudina Komisiju un dalībvalstis atsākt likumdošanas darbu, lai pieņemtu juridisku instrumentu, ar ko Eiropas Savienībā īstenot konvencijas 9. pantu, jo šis pēdējais “pīlārs” vēl nav pilnībā transponēts Kopienas tiesībās; atzinīgi vērtē Komisijas ieceri 2008. gada jūnijā organizēt konferenci par iespēju vērsties tiesu iestādēs, lai dotu turpmāku stimulu likumdošanas darbam Kopienā; |
| --- | --- |

5.

mudina Komisiju un dalībvalstis atsākt likumdošanas darbu, lai pieņemtu juridisku instrumentu, ar ko Eiropas Savienībā īstenot konvencijas 9. pantu, jo šis pēdējais “pīlārs” vēl nav pilnībā transponēts Kopienas tiesībās; atzinīgi vērtē Komisijas ieceri 2008. gada jūnijā organizēt konferenci par iespēju vērsties tiesu iestādēs, lai dotu turpmāku stimulu likumdošanas darbam Kopienā;

| 6. | aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt sinerģijas un saikni ar citām attiecīgajām starptautiskajām organizācijām un konvencijām, jo īpaši ar Kartahenas Protokolu par bioloģisko drošību; tomēr uzskata, ka atbilstīgais forums, kurā apspriest horizontālos principus saistībā ar informācijas pieejamību, sabiedrības līdzdalību un tiesas pieejamību vides jautājumos, ir Orhūsas konvencija; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt sinerģijas un saikni ar citām attiecīgajām starptautiskajām organizācijām un konvencijām, jo īpaši ar Kartahenas Protokolu par bioloģisko drošību; tomēr uzskata, ka atbilstīgais forums, kurā apspriest horizontālos principus saistībā ar informācijas pieejamību, sabiedrības līdzdalību un tiesas pieejamību vides jautājumos, ir Orhūsas konvencija;

| 7. | aicina Komisiju, stingri īstenojot Orhūsas konvenciju, rādīt labu piemēru dalībvalstu publiskajām institūcijām; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju, stingri īstenojot Orhūsas konvenciju, rādīt labu piemēru dalībvalstu publiskajām institūcijām;

| 8. | mudina valstis, kuras vēl nav ratificējušas Orhūsas konvenciju un Protokolu par piesārņojošu vielu noplūdes un izplatības reģistru, ratificēt minētos dokumentus un rosināt citas valstis, kuras nav ANO Eiropas Ekonomikas komisijas locekles, kļūt par šīs konvencijas pusēm; |
| --- | --- |

8.

mudina valstis, kuras vēl nav ratificējušas Orhūsas konvenciju un Protokolu par piesārņojošu vielu noplūdes un izplatības reģistru, ratificēt minētos dokumentus un rosināt citas valstis, kuras nav ANO Eiropas Ekonomikas komisijas locekles, kļūt par šīs konvencijas pusēm;

| 9. | uzskata, ka EK delegācijas sastāvā esošie Eiropas Parlamenta deputāti var dot būtisku ieguldījumu, un tādēļ cer, ka Rīgā deputāti varēs — bez uzstāšanās tiesībām — piedalīties ES koordinācijas sanāksmēs; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka EK delegācijas sastāvā esošie Eiropas Parlamenta deputāti var dot būtisku ieguldījumu, un tādēļ cer, ka Rīgā deputāti varēs — bez uzstāšanās tiesībām — piedalīties ES koordinācijas sanāksmēs;

| 10. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī ANO Eiropas Ekonomikas komisijas sekretariātam, pieprasot, lai rezolūcija tiktu nosūtīta visām ārpuskopienas līgumslēdzējām pusēm. |
| --- | --- |

10.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī ANO Eiropas Ekonomikas komisijas sekretariātam, pieprasot, lai rezolūcija tiktu nosūtīta visām ārpuskopienas līgumslēdzējām pusēm.

---

(1)  Padomes 2005. gada 17. februāra Lēmums 2005/370/EK par to, ka Eiropas Kopienas vārdā noslēdz Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (OV L 124, 17.5.2005., 1. lpp.).

(2)  Direktīva 2003/4/EK par vides informācijas pieejamību sabiedrībai (OV L 41, 14.2.2003., 26. lpp.); Direktīva 2003/35/EK, ar ko paredz sabiedrības līdzdalību dažu ar vidi saistītu plānu un programmu izstrādē (OV L 156, 25.6.2003., 17. lpp.), Regula (EK) Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (OV L 264, 25.9.2006., 13. lpp.).

(3)  Priekšlikums direktīvai par iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (COM(2003)0624).

(4)  Padomes 2005. gada 2. decembra Lēmums 2006/61/EK, ar ko Eiropas Kopienas vārdā noslēdz ANO/EEK Protokolu par piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistriem (OV L 32, 4.2.2006., 54. lpp.).

(5)  Eiropas Kopienu vārdā apstiprināts ar Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmumu 2006/957/EK, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu grozījumus Konvencijā par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (OV L 386, 29.12.2006., 46. lpp.).

---

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/100 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/100

---

Parīzes 2005. gada Deklarācijas par atbalsta efektivitāti rezultātu izvērtēšana

P6_TA(2008)0237

Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar 2005. gada Parīzes deklarāciju par atbalsta efektivitāti (2008/2048(INI))

(2009/C 279 E/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā EK līguma 177. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 177. pantu,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “ES rīcības kodekss attiecībā uz darbu dalīšanu attīstības politikas jomā (COM(2007)0072)”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “ES rīcības kodekss attiecībā uz darbu dalīšanu attīstības politikas jomā (COM(2007)0072)”,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 23. maija rezolūciju par Eiropas Savienības atbalstu tirdzniecībai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 23. maija rezolūciju par Eiropas Savienības atbalstu tirdzniecībai (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 28. septembra rezolūciju par ciešāku un efektīvāku sadarbību: 2006. gada ES atbalsta efektivitātes pakete (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 28. septembra rezolūciju par ciešāku un efektīvāku sadarbību: 2006. gada ES atbalsta efektivitātes pakete (2),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “ES palīdzība: sniegt palīdzību, kas būtu nozīmīgāka, efektīvāka un savlaicīgāka” (COM(2006)0087), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “ES palīdzība: sniegt palīdzību, kas būtu nozīmīgāka, efektīvāka un savlaicīgāka” (COM(2006)0087),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Nostiprināt Eiropas ietekmi: valsts stratēģijas dokumentu un kopējas daudzgadu programmas izstrādes vienota sistēma” (COM(2006)0088), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Nostiprināt Eiropas ietekmi: valsts stratēģijas dokumentu un kopējas daudzgadu programmas izstrādes vienota sistēma” (COM(2006)0088),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Attīstības finansēšana un atbalsta efektivitāte — uzdevumi ES atbalsta palielināšanai 2006.—2010. gadā” (COM(2006)0085), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Attīstības finansēšana un atbalsta efektivitāte — uzdevumi ES atbalsta palielināšanai 2006.—2010. gadā” (COM(2006)0085),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Attīstības paātrināšana attiecībā uz tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu — attīstības finansēšana un atbalsta efektivitāte” (COM(2005)0133), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Attīstības paātrināšana attiecībā uz tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu — attīstības finansēšana un atbalsta efektivitāte” (COM(2005)0133),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Attīstības politiku saskaņotība — kāpināt progresu, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus” (COM(2005)0134), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Attīstības politiku saskaņotība — kāpināt progresu, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus” (COM(2005)0134),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Īstenojot Monterrejas konsensu praksē: Eiropas Savienības ieguldījums” (COM(2004)0150), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Īstenojot Monterrejas konsensu praksē: Eiropas Savienības ieguldījums” (COM(2004)0150),

| — | ņemot vērā Padomē, Eiropas Parlamentā un Komisijā sanākušo Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju kopējo paziņojumu par Eiropas Savienības attīstības politiku “Eiropas konsenss” (Eiropas konsenss par attīstību), kas tika parakstīts 2005. gada 20. decembrī (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomē, Eiropas Parlamentā un Komisijā sanākušo Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju kopējo paziņojumu par Eiropas Savienības attīstības politiku “Eiropas konsenss” (Eiropas konsenss par attīstību), kas tika parakstīts 2005. gada 20. decembrī (3),

| — | ņemot vērā 2003. gada 25. februāra Romas Deklarāciju par saskaņošanu, kas pieņemta Romā notikušajā augsta līmeņa forumā par saskaņošanu, un 2005. gada 2. marta Parīzes deklarāciju par atbalsta efektivitāti, kura pieņemta Parīzē notikušajā Augsta līmeņa forumā par saskaņošanu un atbalsta efektivitāti (Parīzes augsta līmeņa forums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2003. gada 25. februāra Romas Deklarāciju par saskaņošanu, kas pieņemta Romā notikušajā augsta līmeņa forumā par saskaņošanu, un 2005. gada 2. marta Parīzes deklarāciju par atbalsta efektivitāti, kura pieņemta Parīzē notikušajā Augsta līmeņa forumā par saskaņošanu un atbalsta efektivitāti (Parīzes augsta līmeņa forums),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Ģenerālās Asamblejas Rezolūciju A/RES/55/2 par ANO Tūkstošgades deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Ģenerālās Asamblejas Rezolūciju A/RES/55/2 par ANO Tūkstošgades deklarāciju,

| — | ņemot vērā Monterrejas konsensu, kas pieņemts 2002. gada 21.—22. martā notikušajā ANO Attīstības finansēšanas konferencē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Monterrejas konsensu, kas pieņemts 2002. gada 21.—22. martā notikušajā ANO Attīstības finansēšanas konferencē,

| — | ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Attīstības veicināšanas komitejas (AVK) konstatējumus un ieteikumus, kas minēti Eiropas Kopienas 2007. gada salīdzinošajā pārskatā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Attīstības veicināšanas komitejas (AVK) konstatējumus un ieteikumus, kas minēti Eiropas Kopienas 2007. gada salīdzinošajā pārskatā,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Attīstības komitejas uzdevumā veiktā 2007. gada pētījuma “Cik liela ir ES atbalsta praktiskā efektivitāte?” galvenos rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Attīstības komitejas uzdevumā veiktā 2007. gada pētījuma “Cik liela ir ES atbalsta praktiskā efektivitāte?” galvenos rezultātus,

| — | ņemot vērā 2007. gada ziņojumu par ANO Tūkstošgades attīstības mērķiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada ziņojumu par ANO Tūkstošgades attīstības mērķiem,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu (A6-0171/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu (A6-0171/2008),

| A. | tā kā pašreizējais uzsvars uz atbalsta efektivitāti ir novedis pie secinājuma, ka attīstības atbalsts nesniedz vēlamos rezultātus tāpēc, ka ir pārāk vāja saskaņošana atbalsta sniedzēju starpā, un pastāv pārāk daudz projektu un programmu ar atšķirīgām procedūrām; |
| --- | --- |

A.

tā kā pašreizējais uzsvars uz atbalsta efektivitāti ir novedis pie secinājuma, ka attīstības atbalsts nesniedz vēlamos rezultātus tāpēc, ka ir pārāk vāja saskaņošana atbalsta sniedzēju starpā, un pastāv pārāk daudz projektu un programmu ar atšķirīgām procedūrām;

| B. | tā kā no šīs nepietiekamās rīcības izriet zems līdzdalības līmenis, mazāk efektīvas programmas un atbalsta sniedzēju pārlieku apgrūtinošas prasības jaunattīstības valstīm, dalīšana atbalsta sniedzēju t. s. “mīluļos” un “bāreņos” un nevērība pret svarīgām jomām, piemēram, veselības, izglītības un dzimumu līdztiesības programmām; |
| --- | --- |

B.

tā kā no šīs nepietiekamās rīcības izriet zems līdzdalības līmenis, mazāk efektīvas programmas un atbalsta sniedzēju pārlieku apgrūtinošas prasības jaunattīstības valstīm, dalīšana atbalsta sniedzēju t. s. “mīluļos” un “bāreņos” un nevērība pret svarīgām jomām, piemēram, veselības, izglītības un dzimumu līdztiesības programmām;

| C. | tā kā ES nodrošina vairāk par pusi no visas pasaulē sniegtās oficiālās attīstības palīdzības (OAP), tai ir iespējas kļūt par visefektīvāko atbalsta sniedzēju, un tāpēc tai jāuzņemas starptautiski vadoša loma, lai veicinātu reformas, kas vajadzīgas atbalsta efektivitātes stiprināšanai; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES nodrošina vairāk par pusi no visas pasaulē sniegtās oficiālās attīstības palīdzības (OAP), tai ir iespējas kļūt par visefektīvāko atbalsta sniedzēju, un tāpēc tai jāuzņemas starptautiski vadoša loma, lai veicinātu reformas, kas vajadzīgas atbalsta efektivitātes stiprināšanai;

| D. | tā kā ES attīstības politikas vissvarīgākais uzdevums ir nabadzības izskaušana, pamatojoties uz jauno atbalsta sistēmu, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM); |
| --- | --- |

D.

tā kā ES attīstības politikas vissvarīgākais uzdevums ir nabadzības izskaušana, pamatojoties uz jauno atbalsta sistēmu, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM);

| E. | tā kā ekonomiskā attīstība, sociālā attīstība un vides aizsardzība ir savstarpēji atkarīgi elementi, un saistīti arī ar ilgtspējīgu attīstību, kas ir pamatā centieniem uzlabot visu iedzīvotāju dzīves kvalitāti, kā tas norādīts Ceturtajā pasaules sieviešu konferencē Pekinā 1995. gada 15. septembrī pieņemtās Pekinas deklarācijas 36. punktā; |
| --- | --- |

E.

tā kā ekonomiskā attīstība, sociālā attīstība un vides aizsardzība ir savstarpēji atkarīgi elementi, un saistīti arī ar ilgtspējīgu attīstību, kas ir pamatā centieniem uzlabot visu iedzīvotāju dzīves kvalitāti, kā tas norādīts Ceturtajā pasaules sieviešu konferencē Pekinā 1995. gada 15. septembrī pieņemtās Pekinas deklarācijas 36. punktā;

| F. | tā kā vides aizsardzība ir viena no ES prioritātēm un tā kā Komisijai šis mērķis jāņem vērā visās politikas jomās, ko tā īsteno attiecībā uz jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

F.

tā kā vides aizsardzība ir viena no ES prioritātēm un tā kā Komisijai šis mērķis jāņem vērā visās politikas jomās, ko tā īsteno attiecībā uz jaunattīstības valstīm;

| G. | tā kā Komisija vēlas ierosināt atbalsta efektivitātes darba kārtību, un attiecībā uz šo kārtību tai ir divi cieši saistīti mērķi: (i) īstenot Parīzes deklarāciju un uzlabot savu atbalsta programmu kvalitāti; un (ii) palīdzēt dalībvalstīm īstenot Parīzes deklarāciju un uzlabot to sniegtā atbalsta efektivitāti; |
| --- | --- |

G.

tā kā Komisija vēlas ierosināt atbalsta efektivitātes darba kārtību, un attiecībā uz šo kārtību tai ir divi cieši saistīti mērķi: (i) īstenot Parīzes deklarāciju un uzlabot savu atbalsta programmu kvalitāti; un (ii) palīdzēt dalībvalstīm īstenot Parīzes deklarāciju un uzlabot to sniegtā atbalsta efektivitāti;

| H. | tā kā ESAO jaunākā statistika rāda, ka ES atbalsta kopējais apjoms 2007. gadā ir būtiski samazinājies; |
| --- | --- |

H.

tā kā ESAO jaunākā statistika rāda, ka ES atbalsta kopējais apjoms 2007. gadā ir būtiski samazinājies;

| I. | tā kā saistībā ar ES apņemšanos sniegt lielāku un labāku atbalstu, līdz 2010. gadam paredzēts OAP atvēlēt līdz 0,56 % no nacionālā kopienākuma, izstrādāt jaunus, paredzamākus un pastāvīgākus atbalsta mehānismus un vienlaikus veicināt labāku saskaņošanu un papildināmību, sagatavojot kopēju daudzgadu plānošanu, kas pamatotos uz partnervalstu plāniem un sistēmām, kā arī turpināt atsaistīt atbalstu no tehniskās palīdzības, lai varētu atsaukties valstu prioritārajām vajadzībām; tā kā no 2006. līdz 2007. gadam OAP atvēlētā ES nacionālā kopienākuma daļa pirmo reizi kopš 2000. gada samazinājās, proti, no 0,41 % līdz 0,38 %, un tā kā ES tāpēc ir jādivkāršo pūliņi, lai izpildītu TAM noteikto mērķi — līdz 2015. gadam OAP atvēlēt 0,7 % no ES nacionālā kopienākuma; |
| --- | --- |

I.

tā kā saistībā ar ES apņemšanos sniegt lielāku un labāku atbalstu, līdz 2010. gadam paredzēts OAP atvēlēt līdz 0,56 % no nacionālā kopienākuma, izstrādāt jaunus, paredzamākus un pastāvīgākus atbalsta mehānismus un vienlaikus veicināt labāku saskaņošanu un papildināmību, sagatavojot kopēju daudzgadu plānošanu, kas pamatotos uz partnervalstu plāniem un sistēmām, kā arī turpināt atsaistīt atbalstu no tehniskās palīdzības, lai varētu atsaukties valstu prioritārajām vajadzībām; tā kā no 2006. līdz 2007. gadam OAP atvēlētā ES nacionālā kopienākuma daļa pirmo reizi kopš 2000. gada samazinājās, proti, no 0,41 % līdz 0,38 %, un tā kā ES tāpēc ir jādivkāršo pūliņi, lai izpildītu TAM noteikto mērķi — līdz 2015. gadam OAP atvēlēt 0,7 % no ES nacionālā kopienākuma;

| J. | tā kā EK līguma 180. pantā ir prasība, ka Eiropas Savienības un dalībvalstu attīstības sadarbības politikai ir vienai otru jāpapildina un jānostiprina, prasot dalībvalstīm un ES stiprināt atbalsta sniedzēju koordinēšanu un uzlabot darba dalīšanu, kas palīdzēs uzlabot atbalsta efektivitāti, un šī prasība pastiprināta ar Lisabonas līgumu pievienotajā 188.D pantā; |
| --- | --- |

J.

tā kā EK līguma 180. pantā ir prasība, ka Eiropas Savienības un dalībvalstu attīstības sadarbības politikai ir vienai otru jāpapildina un jānostiprina, prasot dalībvalstīm un ES stiprināt atbalsta sniedzēju koordinēšanu un uzlabot darba dalīšanu, kas palīdzēs uzlabot atbalsta efektivitāti, un šī prasība pastiprināta ar Lisabonas līgumu pievienotajā 188.D pantā;

| K. | tā kā pastāv risks, ka Eiropas konsensa par attīstību augstie mērķi, kā arī citi politiski mērķi, piemēram, migrācijas un tirdzniecības jomā, var vājināt uzsvaru uz attīstību un apdraudēt konsensu, kas panākts starptautiskā atbalsta darba kārtībā par nabadzības izskaušanu, jo trūkst saskaņotības starp dažādiem ES politikas virzieniem, un tā kā šajā sakarā Eiropas konsensa par attīstību 35. pantā norādīts: “(..) ir svarīgi, lai ar attīstību nesaistītie politikas virzieni sniegtu palīdzību jaunattīstības valstu” centienos sasniegt TAM; |
| --- | --- |

K.

tā kā pastāv risks, ka Eiropas konsensa par attīstību augstie mērķi, kā arī citi politiski mērķi, piemēram, migrācijas un tirdzniecības jomā, var vājināt uzsvaru uz attīstību un apdraudēt konsensu, kas panākts starptautiskā atbalsta darba kārtībā par nabadzības izskaušanu, jo trūkst saskaņotības starp dažādiem ES politikas virzieniem, un tā kā šajā sakarā Eiropas konsensa par attīstību 35. pantā norādīts: “(..) ir svarīgi, lai ar attīstību nesaistītie politikas virzieni sniegtu palīdzību jaunattīstības valstu” centienos sasniegt TAM;

| L. | tā kā intelektuālā darbaspēka emigrācija jau radījusi veselības aizsardzības jomas darbinieku un citu kvalificētu darbinieku kritisku trūkumu jaunattīstības valstīs, kas nereti liedz atbalstu īstenot praktiski; |
| --- | --- |

L.

tā kā intelektuālā darbaspēka emigrācija jau radījusi veselības aizsardzības jomas darbinieku un citu kvalificētu darbinieku kritisku trūkumu jaunattīstības valstīs, kas nereti liedz atbalstu īstenot praktiski;

| M. | tā kā atbalsta sistēma kļūst arvien sarežģītāka, ko veicina atbalsta kanālu izplatība, atbalsta plūsmu sadrumstalotība, arvien lielāka atbalsta saistīšana ar noteiktu tā sniedzēju, un tas, ka jaunās tirgus ekonomikas valstis kļūst ietekmīgākas sadarbībā ar jaunattīstības valstīm, tādējādi radot atbalsta sadrumstalotību un atbalsta sniedzēju darbību dublēšanos pasaules, valstu vai nozares līmenī; |
| --- | --- |

M.

tā kā atbalsta sistēma kļūst arvien sarežģītāka, ko veicina atbalsta kanālu izplatība, atbalsta plūsmu sadrumstalotība, arvien lielāka atbalsta saistīšana ar noteiktu tā sniedzēju, un tas, ka jaunās tirgus ekonomikas valstis kļūst ietekmīgākas sadarbībā ar jaunattīstības valstīm, tādējādi radot atbalsta sadrumstalotību un atbalsta sniedzēju darbību dublēšanos pasaules, valstu vai nozares līmenī;

| N. | tā kā tuvākajos gados institucionālā problēma būs saistīta ar to, kā vislabāk iesaistīt 12 jaunās ES dalībvalstis to jaunajā atbalsta sniedzēju lomā, jo dažiem no šiem atbalsta sniedzējiem ir grūtības ievērot atbalsta sistēmas attīstības sadarbības standarta pamatnostādnes, ko izvirza ESAO Attīstības veicināšanas komiteja; |
| --- | --- |

N.

tā kā tuvākajos gados institucionālā problēma būs saistīta ar to, kā vislabāk iesaistīt 12 jaunās ES dalībvalstis to jaunajā atbalsta sniedzēju lomā, jo dažiem no šiem atbalsta sniedzējiem ir grūtības ievērot atbalsta sistēmas attīstības sadarbības standarta pamatnostādnes, ko izvirza ESAO Attīstības veicināšanas komiteja;

| O. | tā kā šāda situācija var traucēt atbalsta efektīvu sniegšanu; |
| --- | --- |

O.

tā kā šāda situācija var traucēt atbalsta efektīvu sniegšanu;

| P. | tā kā pašreizējā atbalsta sniegšanas sistēma bieži ir nepietiekama, jo daudzas nabadzīgās valstis un kritiski svarīgas nozares, piemēram, veselība, izglītība, sociālā kohēzija un dzimumu līdztiesība saņem mazus atbalsta asignējumus; |
| --- | --- |

P.

tā kā pašreizējā atbalsta sniegšanas sistēma bieži ir nepietiekama, jo daudzas nabadzīgās valstis un kritiski svarīgas nozares, piemēram, veselība, izglītība, sociālā kohēzija un dzimumu līdztiesība saņem mazus atbalsta asignējumus;

| Q. | tā kā ES pienākums ir izskatīt jautājumu par t. s. “bāreņvalstīm” jeb novārtā atstātām valstīm un nozarēm saistībā ar iepriekš minēto rīcības kodeksu attiecībā uz darbu dalīšanu attīstības politikas jomā, un tā sāk apsvērt asignējumus nestabilās situācijās; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ES pienākums ir izskatīt jautājumu par t. s. “bāreņvalstīm” jeb novārtā atstātām valstīm un nozarēm saistībā ar iepriekš minēto rīcības kodeksu attiecībā uz darbu dalīšanu attīstības politikas jomā, un tā sāk apsvērt asignējumus nestabilās situācijās;

| R. | tā kā gan Eiropas Parlaments, izmantojot ar Regulu (EK) Nr. 1905/2006 (4) (Attīstības sadarbības instrumenta (ASI) regula) iedibināto ASI pārbaudes mehānismu, gan dalībvalstis ir pauduši bažas, ka nabadzības izskaušanas galvenais mērķis ne vienmēr tiek atspoguļots praktiskajā darbībā; |
| --- | --- |

R.

tā kā gan Eiropas Parlaments, izmantojot ar Regulu (EK) Nr. 1905/2006 (4) (Attīstības sadarbības instrumenta (ASI) regula) iedibināto ASI pārbaudes mehānismu, gan dalībvalstis ir pauduši bažas, ka nabadzības izskaušanas galvenais mērķis ne vienmēr tiek atspoguļots praktiskajā darbībā;

| S. | tā kā daudzos pētījumos apliecināts, ka efektīva atbildība par atbalsta izmantošanu ar iedzīvotāju iesaisti ir viens no galvenajiem atbalsta efektivitātes rādītājiem, taču atbalsta sniegšanā vēl arvien ir par maz pārredzamības un atvērtības; tā kā pārredzamības trūkums kavē saņēmējvalstu valdību, pašvaldību un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju piekļuvi informācijai, tādējādi būtiski traucējot atbalsta labāku izmantošanu; |
| --- | --- |

S.

tā kā daudzos pētījumos apliecināts, ka efektīva atbildība par atbalsta izmantošanu ar iedzīvotāju iesaisti ir viens no galvenajiem atbalsta efektivitātes rādītājiem, taču atbalsta sniegšanā vēl arvien ir par maz pārredzamības un atvērtības; tā kā pārredzamības trūkums kavē saņēmējvalstu valdību, pašvaldību un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju piekļuvi informācijai, tādējādi būtiski traucējot atbalsta labāku izmantošanu;

| T. | tā kā atbalsts bieži tiek nodrošināts atbilstoši atbalsta sniedzēju prioritātēm un grafikam, nepietiekami ievērojot un pieskaņojoties valstu plāniem un attīstības prioritātēm vai arī šo valstu budžeta veidošanas grafikam, kas ārkārtīgi apgrūtina atbalsta saņēmēju spēju sagatavot efektīvu budžetu vai plānot turpmākās darbības, un apgrūtina parlamentu, pilsoniskās sabiedrības un citu dalībnieku spēju uzraudzīt atbalsta plūsmas un efektivitāti; |
| --- | --- |

T.

tā kā atbalsts bieži tiek nodrošināts atbilstoši atbalsta sniedzēju prioritātēm un grafikam, nepietiekami ievērojot un pieskaņojoties valstu plāniem un attīstības prioritātēm vai arī šo valstu budžeta veidošanas grafikam, kas ārkārtīgi apgrūtina atbalsta saņēmēju spēju sagatavot efektīvu budžetu vai plānot turpmākās darbības, un apgrūtina parlamentu, pilsoniskās sabiedrības un citu dalībnieku spēju uzraudzīt atbalsta plūsmas un efektivitāti;

| U. | tā kā valstu sistēmu izmantošana ir atbalsta efektivitātes galvenā sastāvdaļa un uzskatāma par svarīgu līdzekli, kā uzlabot partnervalstu dalību politikas veidošanā un īstenošanā; tā kā ir sagaidāms, ka valstu sistēmu izmantošana stiprinās partnervalstu attīstības stratēģijas un īstenošanas struktūras; |
| --- | --- |

U.

tā kā valstu sistēmu izmantošana ir atbalsta efektivitātes galvenā sastāvdaļa un uzskatāma par svarīgu līdzekli, kā uzlabot partnervalstu dalību politikas veidošanā un īstenošanā; tā kā ir sagaidāms, ka valstu sistēmu izmantošana stiprinās partnervalstu attīstības stratēģijas un īstenošanas struktūras;

| V. | tā kā jaunākajā pārskatā par ESAO Parīzes deklarācijas uzraudzību norādīts, ka galvenā jaunattīstības valstu valdību problēma ir tādas tehniskās palīdzības trūkums, kuras pamatā ir pieprasījums, jo tehniskā palīdzība daudzējādā ziņā joprojām ir saistīta ar noteiktu piegādātāju un ir pārāk dārga, kā arī bieži neefektīva vietējo resursu stiprināšanā, kas prasīts ASI regulas 31. pantā; |
| --- | --- |

V.

tā kā jaunākajā pārskatā par ESAO Parīzes deklarācijas uzraudzību norādīts, ka galvenā jaunattīstības valstu valdību problēma ir tādas tehniskās palīdzības trūkums, kuras pamatā ir pieprasījums, jo tehniskā palīdzība daudzējādā ziņā joprojām ir saistīta ar noteiktu piegādātāju un ir pārāk dārga, kā arī bieži neefektīva vietējo resursu stiprināšanā, kas prasīts ASI regulas 31. pantā;

| W. | tā kā valstu parlamentiem ir svarīga loma, vairojot izpratni un veicinot atbalsta sistēmas reformu, piemēram, rīkojot diskusijas un apstiprinot attīstības programmas un budžetus, piešķirot finansējumu ar nabadzību saistītām jomām, sekmējot darba dalīšanu un prasot valdībām atskaitīties par Parīzes deklarācijas īstenošanu; |
| --- | --- |

W.

tā kā valstu parlamentiem ir svarīga loma, vairojot izpratni un veicinot atbalsta sistēmas reformu, piemēram, rīkojot diskusijas un apstiprinot attīstības programmas un budžetus, piešķirot finansējumu ar nabadzību saistītām jomām, sekmējot darba dalīšanu un prasot valdībām atskaitīties par Parīzes deklarācijas īstenošanu;

| X. | tā kā pašvaldības iestādes ir svarīgākais attīstības politikas elements, jo pieredze un zināšanas par vietējiem apstākļiem tām ļauj ik brīdi būt informētām par iedzīvotāju vajadzībām un nodrošināt viņu saikni ar valsti; |
| --- | --- |

X.

tā kā pašvaldības iestādes ir svarīgākais attīstības politikas elements, jo pieredze un zināšanas par vietējiem apstākļiem tām ļauj ik brīdi būt informētām par iedzīvotāju vajadzībām un nodrošināt viņu saikni ar valsti;

| Y. | tā kā pilsoniskās sabiedrības loma ir ļoti svarīga, jo tā ir gan partneris politiskajā dialogā par atbalsta efektivitāti un atbalsta prioritāšu noteikšanu, gan arī uzraugs pār valdības izdevumiem; |
| --- | --- |

Y.

tā kā pilsoniskās sabiedrības loma ir ļoti svarīga, jo tā ir gan partneris politiskajā dialogā par atbalsta efektivitāti un atbalsta prioritāšu noteikšanu, gan arī uzraugs pār valdības izdevumiem;

| Z. | tā kā ASI nosaka, ka ne mazāk kā 15 % no tematiskajām kredītlīnijām jāpiešķir nevalstiskiem dalībniekiem un pašvaldības iestādēm, un tā kā šī labvēlīgā tendence, atbilstoši kurai atbalsts var tikt izmantots efektīvāk, ir jāsaista ar dalībvalstu lielāku iesaisti decentralizētā sadarbībā; |
| --- | --- |

Z.

tā kā ASI nosaka, ka ne mazāk kā 15 % no tematiskajām kredītlīnijām jāpiešķir nevalstiskiem dalībniekiem un pašvaldības iestādēm, un tā kā šī labvēlīgā tendence, atbilstoši kurai atbalsts var tikt izmantots efektīvāk, ir jāsaista ar dalībvalstu lielāku iesaisti decentralizētā sadarbībā;

| AA. | tā kā ES ir jānodrošina, lai nabadzības samazināšana un ilgtermiņā — tās izskaušana tiktu iekļauta atbalsta efektivitātes darba kārtībā, ko pieņems Akras Augsta līmeņa forumā par atbalsta efektivitāti 2008. gada septembrī; |
| --- | --- |

AA.

tā kā ES ir jānodrošina, lai nabadzības samazināšana un ilgtermiņā — tās izskaušana tiktu iekļauta atbalsta efektivitātes darba kārtībā, ko pieņems Akras Augsta līmeņa forumā par atbalsta efektivitāti 2008. gada septembrī;

| AB. | tā kā atbalsta kvalitātes un apjoma palielināšana ir ļoti svarīga TAM sasniegšanai un atbalsta efektivitāte nevar būt aizbildinājums, lai dalībvalstis nepildītu savas saistības saskaņā ar iepriekš minēto Monterrejas konsensu; |
| --- | --- |

AB.

tā kā atbalsta kvalitātes un apjoma palielināšana ir ļoti svarīga TAM sasniegšanai un atbalsta efektivitāte nevar būt aizbildinājums, lai dalībvalstis nepildītu savas saistības saskaņā ar iepriekš minēto Monterrejas konsensu;

| AC. | tā kā Eiropas konsensā par attīstību dzimumu līdztiesība atzīta par patstāvīgu mērķi un ES prasīts visās ES attīstības sadarbības jomās stiprināt dzimumu līdztiesības aspektu, un tā kā Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei “Dzimumu līdztiesība un sieviešu līdzdalība sadarbībā attīstības jomā” (COM(2007)0100) ES atbalsta sniedzējiem prasīts nodrošināt tādu stratēģiju un pasākumu īstenošanu, kas patiesi uzlabo sieviešu stāvokli; |
| --- | --- |

AC.

tā kā Eiropas konsensā par attīstību dzimumu līdztiesība atzīta par patstāvīgu mērķi un ES prasīts visās ES attīstības sadarbības jomās stiprināt dzimumu līdztiesības aspektu, un tā kā Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei “Dzimumu līdztiesība un sieviešu līdzdalība sadarbībā attīstības jomā” (COM(2007)0100) ES atbalsta sniedzējiem prasīts nodrošināt tādu stratēģiju un pasākumu īstenošanu, kas patiesi uzlabo sieviešu stāvokli;

| AD. | tā kā miera stiprināšana vietējā, valstu, reģionālā un pasaules mērogā ir panākama un nesaraujami saistīta ar sieviešu stāvokļa uzlabošanu, jo tās ir virzošais spēks ne tikai ģimenes dzīvē un bērnu izglītībā, bet arī sabiedriskās ierosmēs, konfliktu risināšanā un ilglaicīga miera veicināšanā visos līmeņos, kā norādīts iepriekš minētās Pekinas deklarācijas 18. pantā, |
| --- | --- |

AD.

tā kā miera stiprināšana vietējā, valstu, reģionālā un pasaules mērogā ir panākama un nesaraujami saistīta ar sieviešu stāvokļa uzlabošanu, jo tās ir virzošais spēks ne tikai ģimenes dzīvē un bērnu izglītībā, bet arī sabiedriskās ierosmēs, konfliktu risināšanā un ilglaicīga miera veicināšanā visos līmeņos, kā norādīts iepriekš minētās Pekinas deklarācijas 18. pantā,

| 1. | aicina dalībvalstis un Komisiju kopīgi darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka ES pauž vienotu viedokli, lai saskaņotu atbalsta sniegšanu ar partnervalstu prioritātēm un lai padarītu savas darbības vienotākas, pārredzamākas un kopumā efektīvākas; |
| --- | --- |

1.

aicina dalībvalstis un Komisiju kopīgi darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka ES pauž vienotu viedokli, lai saskaņotu atbalsta sniegšanu ar partnervalstu prioritātēm un lai padarītu savas darbības vienotākas, pārredzamākas un kopumā efektīvākas;

| 2. | uzsver, ka Komisijai būs jānodrošina, lai attīstības darba kārtība būtu viengabalaina, un lai galvenā uzmanība tajā būtu pievērsta svarīgākajam uzdevumam — nabadzības novēršanai, kā arī uzsver prioritāru politikas jomu efektīvu īstenošanu, tostarp precīzi koncentrējoties rezultātu sasniegšanai; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka Komisijai būs jānodrošina, lai attīstības darba kārtība būtu viengabalaina, un lai galvenā uzmanība tajā būtu pievērsta svarīgākajam uzdevumam — nabadzības novēršanai, kā arī uzsver prioritāru politikas jomu efektīvu īstenošanu, tostarp precīzi koncentrējoties rezultātu sasniegšanai;

| 3. | uzsver, ka izejvielu cenu pieaugums ir galvenais cēlonis pašreizējai pasaules pārtikas krīzei, kura draud iznīcināt visus līdzšinējos sasniegumus atbalsta efektivitātes palielināšanā, un aicina Komisiju un visas dalībvalstis atbalstīt ikvienu pasākumu, ar kuru varētu stabilizēt izejvielu cenas jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka izejvielu cenu pieaugums ir galvenais cēlonis pašreizējai pasaules pārtikas krīzei, kura draud iznīcināt visus līdzšinējos sasniegumus atbalsta efektivitātes palielināšanā, un aicina Komisiju un visas dalībvalstis atbalstīt ikvienu pasākumu, ar kuru varētu stabilizēt izejvielu cenas jaunattīstības valstīm;

| 4. | aicina Komisiju ar atbilstošiem mehānismiem atbalstīt jaunus dalībniekus, lai tie iesaistītos arvien vairāk saskaņotajā starptautiskajā pieejā attīstības politikai, un kopā ar jaunajām dalībvalstīm izstrādāt veidus, kā tās varētu īstenot Parīzes augsta līmeņa forumā panākto vienošanos par ES papildu uzdevumiem atbalsta efektivitātes jomā, kā arī izpētīt turpmāko rīcību saistībā ar iespējamām kopīgām programmām; šajā sakarā atgādina, ka jaunās dalībvalstis ir apņēmušās līdz 2010. gadam palielināt OAP atvēlēto līdzekļu apjomu līdz 0,17 % no NKI, bet līdz 2015. gadam — līdz 0,33 % no NKI, turklāt to turpmākam ieguldījumam jāstiprina ES loma attīstības sadarbībā; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju ar atbilstošiem mehānismiem atbalstīt jaunus dalībniekus, lai tie iesaistītos arvien vairāk saskaņotajā starptautiskajā pieejā attīstības politikai, un kopā ar jaunajām dalībvalstīm izstrādāt veidus, kā tās varētu īstenot Parīzes augsta līmeņa forumā panākto vienošanos par ES papildu uzdevumiem atbalsta efektivitātes jomā, kā arī izpētīt turpmāko rīcību saistībā ar iespējamām kopīgām programmām; šajā sakarā atgādina, ka jaunās dalībvalstis ir apņēmušās līdz 2010. gadam palielināt OAP atvēlēto līdzekļu apjomu līdz 0,17 % no NKI, bet līdz 2015. gadam — līdz 0,33 % no NKI, turklāt to turpmākam ieguldījumam jāstiprina ES loma attīstības sadarbībā;

| 5. | atzīst demokrātiskās līdzdalības un parlamentārās kontroles lomu, lai jaunattīstības valstīs nodrošinātu atbalsta efektivitāti, kā arī to, ka ES ir jāpiešķir līdzekļi un jāsniedz iestāžu darbības uzlabošanas palīdzība jaunattīstības valstu parlamentiem, lai nodrošinātu, ka tie pietiekami spēj iesaistīties kontrolē un uzraudzībā pār attiecīgās valsts valdības budžetu, tāpat atzīst, cik svarīgi ir sniegt labākus ziņojumus par rezultātiem Eiropas Parlamentam, pilsoniskajai sabiedrībai un dalībvalstīm, jo tādējādi var stiprināt uzticēšanos Kopienas programmām, palielināt atbildību un īstenot stratēģiskākus uzraudzības veidus; šajā saistībā aicina Komisiju ierosināt jaunu rādītāju, lai uzraudzītu parlamentāro kontroli; |
| --- | --- |

5.

atzīst demokrātiskās līdzdalības un parlamentārās kontroles lomu, lai jaunattīstības valstīs nodrošinātu atbalsta efektivitāti, kā arī to, ka ES ir jāpiešķir līdzekļi un jāsniedz iestāžu darbības uzlabošanas palīdzība jaunattīstības valstu parlamentiem, lai nodrošinātu, ka tie pietiekami spēj iesaistīties kontrolē un uzraudzībā pār attiecīgās valsts valdības budžetu, tāpat atzīst, cik svarīgi ir sniegt labākus ziņojumus par rezultātiem Eiropas Parlamentam, pilsoniskajai sabiedrībai un dalībvalstīm, jo tādējādi var stiprināt uzticēšanos Kopienas programmām, palielināt atbildību un īstenot stratēģiskākus uzraudzības veidus; šajā saistībā aicina Komisiju ierosināt jaunu rādītāju, lai uzraudzītu parlamentāro kontroli;

| 6. | aicina Komisiju un dalībvalstis kopīgi noteikt izpildes rādītājus, kas piesaistīti TAM rādītājiem, jo īpaši attiecībā uz budžeta atbalstu, lai valstu parlamenti, pašvaldības iestādes un vietējā pilsoniskā sabiedrība, kā arī Eiropas Parlaments varētu noskaidrot ES ieguldījumu rezultātus; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju un dalībvalstis kopīgi noteikt izpildes rādītājus, kas piesaistīti TAM rādītājiem, jo īpaši attiecībā uz budžeta atbalstu, lai valstu parlamenti, pašvaldības iestādes un vietējā pilsoniskā sabiedrība, kā arī Eiropas Parlaments varētu noskaidrot ES ieguldījumu rezultātus;

| 7. | prasa Komisijai un dalībvalstīm nodrošināt, lai ES politikas jomas, kā arī atbalsta sistēma atbilstu Parīzes deklarācijas principam par rīcību, kas vērsta uz rezultātiem, bet jo īpaši lai tiktu panākti rezultāti attiecībā uz tiem TAM, kuri šobrīd šķiet vismazāk sasniedzami atbilstoši 2007. gada ziņojumam par ANO Tūkstošgades attīstības mērķiem, piemēram, piektais TAM; |
| --- | --- |

7.

prasa Komisijai un dalībvalstīm nodrošināt, lai ES politikas jomas, kā arī atbalsta sistēma atbilstu Parīzes deklarācijas principam par rīcību, kas vērsta uz rezultātiem, bet jo īpaši lai tiktu panākti rezultāti attiecībā uz tiem TAM, kuri šobrīd šķiet vismazāk sasniedzami atbilstoši 2007. gada ziņojumam par ANO Tūkstošgades attīstības mērķiem, piemēram, piektais TAM;

| 8. | prasa Komisijai izstrādāt matricu attiecībā uz visiem tiem finanšu instrumentiem, no kuriem piešķirti līdzekļi labai pārvaldei, tostarp Eiropas attīstības fonds (EAF), ASI, ES un Āfrikas stratēģija vai līdzekļi, kas piešķirti Āfrikas valstu valdībām labai pārvaldei, lai varētu pārbaudīt politikas jomu konsekvenci un šo līdzekļu atbilstošu pārvaldību; |
| --- | --- |

8.

prasa Komisijai izstrādāt matricu attiecībā uz visiem tiem finanšu instrumentiem, no kuriem piešķirti līdzekļi labai pārvaldei, tostarp Eiropas attīstības fonds (EAF), ASI, ES un Āfrikas stratēģija vai līdzekļi, kas piešķirti Āfrikas valstu valdībām labai pārvaldei, lai varētu pārbaudīt politikas jomu konsekvenci un šo līdzekļu atbilstošu pārvaldību;

| 9. | prasa Komisijai un dalībvalstīm sniegt atbalstu novatorisku finansēšanas mehānismu izstrādei un īstenošanai, lai būtiski sekmētu TAM sasniegšanu noteiktajos termiņos; uzsver, ka šie papildu resursi nevar aizstāt jau esošās saistības saskaņā ar publisko atbalstu attīstības jomā; |
| --- | --- |

9.

prasa Komisijai un dalībvalstīm sniegt atbalstu novatorisku finansēšanas mehānismu izstrādei un īstenošanai, lai būtiski sekmētu TAM sasniegšanu noteiktajos termiņos; uzsver, ka šie papildu resursi nevar aizstāt jau esošās saistības saskaņā ar publisko atbalstu attīstības jomā;

| 10. | atbalsta Komisijas lēmumu arvien vairāk izmantot budžeta atbalstu, taču vienlaikus mudina Komisiju plašāk izpētīt ar šīs atbalsta metodes lietošanu saistītās problēmas; |
| --- | --- |

10.

atbalsta Komisijas lēmumu arvien vairāk izmantot budžeta atbalstu, taču vienlaikus mudina Komisiju plašāk izpētīt ar šīs atbalsta metodes lietošanu saistītās problēmas;

| 11. | aicina dalībvalstis un to parlamentus veicināt darba dalīšanu programmu, jo īpaši saskaņā ar iepriekš minēto rīcības kodeksu attiecībā uz darbu dalīšanu attīstības politikā, un izstrādāt reālus plānus šīs programmas īstenošanai, lai uzlabotu Eiropas atbalsta centienus, vienlaikus nodrošinot, ka šo programmu īsteno ne tikai atbalsta sniedzēji, bet arī partnervalstis; |
| --- | --- |

11.

aicina dalībvalstis un to parlamentus veicināt darba dalīšanu programmu, jo īpaši saskaņā ar iepriekš minēto rīcības kodeksu attiecībā uz darbu dalīšanu attīstības politikā, un izstrādāt reālus plānus šīs programmas īstenošanai, lai uzlabotu Eiropas atbalsta centienus, vienlaikus nodrošinot, ka šo programmu īsteno ne tikai atbalsta sniedzēji, bet arī partnervalstis;

| 12. | uzsver, ka darba dalīšanai jābūt saistītai ar valstīm, tai jābalstās uz Parīzes deklarācijas principiem un jābūt vērstai uz rezultātu sasniegšanu, kā arī jānodrošina visu nozaru finansēšana visās partnervalstīs; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka darba dalīšanai jābūt saistītai ar valstīm, tai jābalstās uz Parīzes deklarācijas principiem un jābūt vērstai uz rezultātu sasniegšanu, kā arī jānodrošina visu nozaru finansēšana visās partnervalstīs;

| 13. | atbalsta Donoru atlanta iniciatīvas pārskatīšanu un paplašināšanu, lai sekmētu saskaņotāku starpvalstu politikas dialogu starp Eiropas palīdzības sniedzējiem; |
| --- | --- |

13.

atbalsta Donoru atlanta iniciatīvas pārskatīšanu un paplašināšanu, lai sekmētu saskaņotāku starpvalstu politikas dialogu starp Eiropas palīdzības sniedzējiem;

| 14. | atgādina, ka korupcijas dēļ tiek izšķērdēti attīstībai paredzētie līdzekļi, un tāpēc korupcija ir būtisks šķērslis efektīvākam atbalstam; aicina Komisiju uzlabot pārraudzību pār attīstības atbalsta piešķiršanu un mudināt atbalsta saņēmējus gan ratificēt, gan strikti piemērot starptautiskās un reģionālās vienošanās šajā jomā; |
| --- | --- |

14.

atgādina, ka korupcijas dēļ tiek izšķērdēti attīstībai paredzētie līdzekļi, un tāpēc korupcija ir būtisks šķērslis efektīvākam atbalstam; aicina Komisiju uzlabot pārraudzību pār attīstības atbalsta piešķiršanu un mudināt atbalsta saņēmējus gan ratificēt, gan strikti piemērot starptautiskās un reģionālās vienošanās šajā jomā;

| 15. | aicina Komisiju nodrošināt lielāku atbildību, kā arī valstu publisko finanšu pārvaldības sistēmu pārredzamību gadījumos, ja ir garantija, ka atbalsts tiks izmantots paredzētajiem mērķiem, lai veicinātu gan līdzdalību, gan nabadzības samazināšanu; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju nodrošināt lielāku atbildību, kā arī valstu publisko finanšu pārvaldības sistēmu pārredzamību gadījumos, ja ir garantija, ka atbalsts tiks izmantots paredzētajiem mērķiem, lai veicinātu gan līdzdalību, gan nabadzības samazināšanu;

| 16. | aicina Komisiju un Padomi veikt praktiskus pasākumus, lai apkarotu korupciju, jo īpaši sniedzot atbalstu pilsoniskās sabiedrības ierosmēm par pārredzamības palielināšanu attiecībā uz ES sniegto atbalstu, kā arī mudinot visas dalībvalstis un visas partnervalstis ratificēt 2003. gada ANO Pretkorupcijas konvenciju; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju un Padomi veikt praktiskus pasākumus, lai apkarotu korupciju, jo īpaši sniedzot atbalstu pilsoniskās sabiedrības ierosmēm par pārredzamības palielināšanu attiecībā uz ES sniegto atbalstu, kā arī mudinot visas dalībvalstis un visas partnervalstis ratificēt 2003. gada ANO Pretkorupcijas konvenciju;

| 17. | atbalsta Komisijas lomu dalībvalstu attīstības palīdzības saskaņošanā gan lēmumu pieņemšanas, gan praktiskās darbības vietās, un uzsver pievienoto vērtību, kas izriet no Komisijas gatavības uzņemties vadošo lomu politiskajā dialogā starp ES un partnervalstīm, balstot šo dialogu uz ES kopīgajām vērtībām, tostarp cilvēktiesību un dzimumu līdztiesības veicināšanu; |
| --- | --- |

17.

atbalsta Komisijas lomu dalībvalstu attīstības palīdzības saskaņošanā gan lēmumu pieņemšanas, gan praktiskās darbības vietās, un uzsver pievienoto vērtību, kas izriet no Komisijas gatavības uzņemties vadošo lomu politiskajā dialogā starp ES un partnervalstīm, balstot šo dialogu uz ES kopīgajām vērtībām, tostarp cilvēktiesību un dzimumu līdztiesības veicināšanu;

| 18. | aicina Komisiju turpināt vienkāršot procedūras, tostarp atbalsta sniegšanas procesu, lai papildus decentralizētu atbildību un nodrošinātu delegācijām pietiekamus resursus (darbiniekus un iemaņas), kā arī dot tām iespēju plašāk kontrolēt vai ietekmēt tematisko un reģionālo budžeta pozīciju apstiprināšanu, kas nepieciešamas to pienākumu pildīšanai; uzsver, cik svarīgi ir jaunveidojamajam Eiropas Ārējās darbības dienestam piešķirt pietiekami plašas uz attīstību vērstas spējas; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju turpināt vienkāršot procedūras, tostarp atbalsta sniegšanas procesu, lai papildus decentralizētu atbildību un nodrošinātu delegācijām pietiekamus resursus (darbiniekus un iemaņas), kā arī dot tām iespēju plašāk kontrolēt vai ietekmēt tematisko un reģionālo budžeta pozīciju apstiprināšanu, kas nepieciešamas to pienākumu pildīšanai; uzsver, cik svarīgi ir jaunveidojamajam Eiropas Ārējās darbības dienestam piešķirt pietiekami plašas uz attīstību vērstas spējas;

| 19. | aicina Komisiju veicināt arī regulārus kontaktus un sadarbību starp tās delegācijām un pilsonisko sabiedrību un pašvaldības iestādēm, lai labāk ņemtu vērā partnervalstu vajadzības un prioritātes, un tādējādi veicinātu labāku atbalsta izmantošanu, kas ir Parīzes deklarācijas svarīgākais uzdevums; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju veicināt arī regulārus kontaktus un sadarbību starp tās delegācijām un pilsonisko sabiedrību un pašvaldības iestādēm, lai labāk ņemtu vērā partnervalstu vajadzības un prioritātes, un tādējādi veicinātu labāku atbalsta izmantošanu, kas ir Parīzes deklarācijas svarīgākais uzdevums;

| 20. | uzsver nepieciešamību izstrādāt Parīzes deklarācijas uzraudzības pamatnostādnes un metodiku, lai uzlabotu kopējo sapratni par Parīzes augsta līmeņa forumā noteikto darba kārtību, un nodrošinātu atbilstīgu informācijas apkopošanu par rādītājiem galvenajās valstīs, kas saņem atbalstu; uzsver nepieciešamību nodrošināt, ka dalībvalstis izpilda atbalsta solījumus, un aicina dalībvalstis nodrošināt labāku piekļuvi attiecīgajiem datiem, lai sekmētu lielāku pārredzamību un atbildību attiecībā uz ziņojumiem par sniegto atbalstu; tāpēc uzsver nepieciešamību izmantot precīzus rādītājus, veicot starpposma novērtējumu, jo tā rezultāti ļaus precizēt un/vai pastiprināt darbības 2010. gada mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

20.

uzsver nepieciešamību izstrādāt Parīzes deklarācijas uzraudzības pamatnostādnes un metodiku, lai uzlabotu kopējo sapratni par Parīzes augsta līmeņa forumā noteikto darba kārtību, un nodrošinātu atbilstīgu informācijas apkopošanu par rādītājiem galvenajās valstīs, kas saņem atbalstu; uzsver nepieciešamību nodrošināt, ka dalībvalstis izpilda atbalsta solījumus, un aicina dalībvalstis nodrošināt labāku piekļuvi attiecīgajiem datiem, lai sekmētu lielāku pārredzamību un atbildību attiecībā uz ziņojumiem par sniegto atbalstu; tāpēc uzsver nepieciešamību izmantot precīzus rādītājus, veicot starpposma novērtējumu, jo tā rezultāti ļaus precizēt un/vai pastiprināt darbības 2010. gada mērķu sasniegšanai;

| 21. | uzsver nepieciešamību izstrādāt vidēja termiņa uzraudzības plānu, lai izzinātu sasniegto un sekmētu uz rīcību vērstus pasākumus, ar kuriem tiktu veicināta valsts līmeņa uzraudzības izmantošana, sinerģija starp valsts un starptautiskā līmeņa uzraudzības pasākumiem un mazināta iespējamā dublēšanās, uzraugot to saistību izpildi, kuras ES uzņēmusies atbilstoši Parīzes deklarācijai; |
| --- | --- |

21.

uzsver nepieciešamību izstrādāt vidēja termiņa uzraudzības plānu, lai izzinātu sasniegto un sekmētu uz rīcību vērstus pasākumus, ar kuriem tiktu veicināta valsts līmeņa uzraudzības izmantošana, sinerģija starp valsts un starptautiskā līmeņa uzraudzības pasākumiem un mazināta iespējamā dublēšanās, uzraugot to saistību izpildi, kuras ES uzņēmusies atbilstoši Parīzes deklarācijai;

| 22. | aicina Komisiju precizēt definīcijas attiecībā uz OAP piešķīrumiem pa nozarēm, lai uzlabotu rezultātu atbilstību un samazinātu darījumu izmaksas, pārvaldot Komisijas un dalībvalstu datus valsts līmenī; aicina Komisiju nodrošināt, lai OAP definīcijas netiktu paplašinātas un tās netiktu attiecinātas uz izdevumiem, kas nav saistīti ar atbalstu, piemēram, militāriem izdevumiem; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju precizēt definīcijas attiecībā uz OAP piešķīrumiem pa nozarēm, lai uzlabotu rezultātu atbilstību un samazinātu darījumu izmaksas, pārvaldot Komisijas un dalībvalstu datus valsts līmenī; aicina Komisiju nodrošināt, lai OAP definīcijas netiktu paplašinātas un tās netiktu attiecinātas uz izdevumiem, kas nav saistīti ar atbalstu, piemēram, militāriem izdevumiem;

| 23. | aicina Komisiju un dalībvalstis ievērot saistības, ko tās uzņēmās 1995. gada 5.—12. martā Kopenhāgenā notikušajā pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par sociālo attīstību, un atsaukties pilsoniskās sabiedrības organizāciju aicinājumam vismaz 20 % no atbalsta attīstības jomā atvēlēt, lai uzlabotu galvenos sabiedriskos pakalpojumus, piemēram, izglītību, veselības aizsardzību, ūdensapgādi un kanalizāciju; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju un dalībvalstis ievērot saistības, ko tās uzņēmās 1995. gada 5.—12. martā Kopenhāgenā notikušajā pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par sociālo attīstību, un atsaukties pilsoniskās sabiedrības organizāciju aicinājumam vismaz 20 % no atbalsta attīstības jomā atvēlēt, lai uzlabotu galvenos sabiedriskos pakalpojumus, piemēram, izglītību, veselības aizsardzību, ūdensapgādi un kanalizāciju;

| 24. | aicina ESAO Attīstības veicināšanas komiteju, kura šajā ziņā ir atbildīgā iestāde, cik iespējams ātri formulēt attīstības sadarbības definīciju, lai pilnībā pārtrauktu atbalsta līdzekļu izmantošanu vajadzībām, kam nav nekāda sakara ar attīstību, jo šāda neatbilstoša izmantošana iespējama vien tāpēc, ka pašlaik atbalsts attīstības jomā ir definēts ārkārtīgi plaši; |
| --- | --- |

24.

aicina ESAO Attīstības veicināšanas komiteju, kura šajā ziņā ir atbildīgā iestāde, cik iespējams ātri formulēt attīstības sadarbības definīciju, lai pilnībā pārtrauktu atbalsta līdzekļu izmantošanu vajadzībām, kam nav nekāda sakara ar attīstību, jo šāda neatbilstoša izmantošana iespējama vien tāpēc, ka pašlaik atbalsts attīstības jomā ir definēts ārkārtīgi plaši;

| 25. | aicina Komisiju un dalībvalstis pilnībā atsaistīt savu atbalstu, jo īpaši tehnisko palīdzību, pārtikas atbalstu un atbalstu pārtikas pārvadāšanā, lai nodrošinātu atbilstību ESAO Attīstības veicināšanas komitejas 2001. gada ieteikumiem attiecībā uz valstīm, kas tiesīgas saņemt atbalstu saskaņā ar Eiropas Attīstības fondu (EAF) un atbilstīgi ASI regulas 31. pantam; |
| --- | --- |

25.

aicina Komisiju un dalībvalstis pilnībā atsaistīt savu atbalstu, jo īpaši tehnisko palīdzību, pārtikas atbalstu un atbalstu pārtikas pārvadāšanā, lai nodrošinātu atbilstību ESAO Attīstības veicināšanas komitejas 2001. gada ieteikumiem attiecībā uz valstīm, kas tiesīgas saņemt atbalstu saskaņā ar Eiropas Attīstības fondu (EAF) un atbilstīgi ASI regulas 31. pantam;

| 26. | aicina Komisiju un dalībvalstis pakāpeniski atteikties no nosacījumiem, kas saistīti ar politikas, un jo īpaši — ekonomikas politikas prasībām, tādējādi sekmējot kopēju izpratni par galvenajam prioritātēm, un izmantot savu ietekmi, lai pārliecinātu Pasaules Banku un Starptautisko Valūtas fondu atbalstīt tādu pašu nostāju; jo īpaši prasa nodrošināt, lai “tirdzniecības atbalsta” stratēģija nāktu par labu visām jaunattīstības valstīm, ne tikai tām, kuras neiebilst pret sava tirgus lielāku liberalizāciju, jo īpaši saskaņā ar ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem; |
| --- | --- |

26.

aicina Komisiju un dalībvalstis pakāpeniski atteikties no nosacījumiem, kas saistīti ar politikas, un jo īpaši — ekonomikas politikas prasībām, tādējādi sekmējot kopēju izpratni par galvenajam prioritātēm, un izmantot savu ietekmi, lai pārliecinātu Pasaules Banku un Starptautisko Valūtas fondu atbalstīt tādu pašu nostāju; jo īpaši prasa nodrošināt, lai “tirdzniecības atbalsta” stratēģija nāktu par labu visām jaunattīstības valstīm, ne tikai tām, kuras neiebilst pret sava tirgus lielāku liberalizāciju, jo īpaši saskaņā ar ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem;

| 27. | uzsver, ka starptautiskajām finanšu institūcijām un devējām valstīm ir jāpublicē nosacījumi par attīstības atbalsta piešķiršanu, lai parlamenti, pašvaldības iestādes un pilsoniskā sabiedrība varētu īstenot patiesu demokrātisku kontroli; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka starptautiskajām finanšu institūcijām un devējām valstīm ir jāpublicē nosacījumi par attīstības atbalsta piešķiršanu, lai parlamenti, pašvaldības iestādes un pilsoniskā sabiedrība varētu īstenot patiesu demokrātisku kontroli;

| 28. | uzsver vajadzību sniegt atbalstu saskaņā ar partneru prioritātēm un laika grafikiem, kā arī ievērot valstu plānus un attīstības prioritātes vai valsts budžeta sastādīšanas grafiku; |
| --- | --- |

28.

uzsver vajadzību sniegt atbalstu saskaņā ar partneru prioritātēm un laika grafikiem, kā arī ievērot valstu plānus un attīstības prioritātes vai valsts budžeta sastādīšanas grafiku;

| 29. | uzsver, ka labākai koordinācijai starp Komisiju un dalībvalstīm ir jāatrisina novārtā atstāto valstu un nozaru problēma, un šajā sakarā uzsver Donoru atlanta atjauninātā un uzlabotā varianta nozīmīgumu; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka labākai koordinācijai starp Komisiju un dalībvalstīm ir jāatrisina novārtā atstāto valstu un nozaru problēma, un šajā sakarā uzsver Donoru atlanta atjauninātā un uzlabotā varianta nozīmīgumu;

| 30. | uzsver to, ka īpaši nepieciešams uzlabot progresu veselības aizsardzības jomas TAM, jo īpaši nestabilitātes situācijās, kā arī Komisijas Humānās palīdzības ģenerāldirektorāta (ECHO) un Attīstības ģenerāldirektorāta sadarbību humānās palīdzības posmā, pārejas posmā un attīstības posmā (saistot tūlītēju palīdzību, atjaunošanu un attīstību), kā tas norādīts, piemēram, Eiropas konsensā par humāno palīdzību (5); |
| --- | --- |

30.

uzsver to, ka īpaši nepieciešams uzlabot progresu veselības aizsardzības jomas TAM, jo īpaši nestabilitātes situācijās, kā arī Komisijas Humānās palīdzības ģenerāldirektorāta (ECHO) un Attīstības ģenerāldirektorāta sadarbību humānās palīdzības posmā, pārejas posmā un attīstības posmā (saistot tūlītēju palīdzību, atjaunošanu un attīstību), kā tas norādīts, piemēram, Eiropas konsensā par humāno palīdzību (5);

| 31. | atzīst vajadzību pastiprināt Komisijas konsultācijas ar pilsoniskās sabiedrības partneriem galvenajā birojā un atbalsta sniegšanas vietās ar labāk strukturētu sanāksmju palīdzību politikas, stratēģiskās plānošanas un atbalsta efektivitātes jautājumos, tostarp attiecībā uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, izmaksas procedūrām, projektu finanšu kontroli, uzraudzības un novērtējuma procesiem; aicina palīdzības sniedzēju valstu un partnervalstu valdības nodrošināt pilsoniskās sabiedrības un pašvaldības iestāžu pilnvērtīgu un nozīmīgu līdzdalību attīstības budžetu un programmu plānošanā, īstenošanā, uzraudzībā un novērtējumā, un sekmēt nosacījumus šādu darbību veikšanai; |
| --- | --- |

31.

atzīst vajadzību pastiprināt Komisijas konsultācijas ar pilsoniskās sabiedrības partneriem galvenajā birojā un atbalsta sniegšanas vietās ar labāk strukturētu sanāksmju palīdzību politikas, stratēģiskās plānošanas un atbalsta efektivitātes jautājumos, tostarp attiecībā uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, izmaksas procedūrām, projektu finanšu kontroli, uzraudzības un novērtējuma procesiem; aicina palīdzības sniedzēju valstu un partnervalstu valdības nodrošināt pilsoniskās sabiedrības un pašvaldības iestāžu pilnvērtīgu un nozīmīgu līdzdalību attīstības budžetu un programmu plānošanā, īstenošanā, uzraudzībā un novērtējumā, un sekmēt nosacījumus šādu darbību veikšanai;

| 32. | uzsver, ka sieviešu un sieviešu kustību iesaiste politikas jomu un programmu izstrādē, kā arī to īstenošanā, ieviešanā, uzraudzībā un novērtējumā ir jāuzskata par neatņemamu sastāvdaļu jebkurā pasākumā, kas vērsts uz patiesas līdzdalības nodrošināšanu, it īpaši ņemot vērā nabadzības neproporcionāli lielo ietekmi uz sievietēm; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka sieviešu un sieviešu kustību iesaiste politikas jomu un programmu izstrādē, kā arī to īstenošanā, ieviešanā, uzraudzībā un novērtējumā ir jāuzskata par neatņemamu sastāvdaļu jebkurā pasākumā, kas vērsts uz patiesas līdzdalības nodrošināšanu, it īpaši ņemot vērā nabadzības neproporcionāli lielo ietekmi uz sievietēm;

| 33. | uzsver vajadzību iesaistīt gan dalībvalstu, gan ES partneru pašvaldības iestādes Parīzes deklarācijas mērķu sasniegšanas procesā, jo īpaši visos posmos, kas saistīti ar attīstības politikas jomu noteikšanu, to īstenošanu un novērtējumu; |
| --- | --- |

33.

uzsver vajadzību iesaistīt gan dalībvalstu, gan ES partneru pašvaldības iestādes Parīzes deklarācijas mērķu sasniegšanas procesā, jo īpaši visos posmos, kas saistīti ar attīstības politikas jomu noteikšanu, to īstenošanu un novērtējumu;

| 34. | atgādina par izšķirošo lomu, kāda Eiropas palīdzības uzlabošanā var būt diasporu pārstāvjiem, un tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis vairāk iesaistīt diasporas Eiropas attīstības programmu plānošanā un īstenošanā; uzsver, ka ārzemnieku un ārzemju izcelsmes iedzīvotāju līdzdalība partnerattiecībās starp ES un viņu izcelsmes valsti ir ietekmīgs integrācijas faktors; |
| --- | --- |

34.

atgādina par izšķirošo lomu, kāda Eiropas palīdzības uzlabošanā var būt diasporu pārstāvjiem, un tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis vairāk iesaistīt diasporas Eiropas attīstības programmu plānošanā un īstenošanā; uzsver, ka ārzemnieku un ārzemju izcelsmes iedzīvotāju līdzdalība partnerattiecībās starp ES un viņu izcelsmes valsti ir ietekmīgs integrācijas faktors;

| 35. | uzskata, ka pārredzamāka informācija par sniegto palīdzību ir svarīgākais uzdevums, lai uzlabotu palīdzības izmantošanas efektivitāti un savstarpējo atbildību, nodrošinot, ka savlaicīgi tiek izplatīta pilnīga informācija par visu apsolīto, piešķirto un īstenoto palīdzību, tostarp publicējot ticamus grafikus par palīdzības saistībām un izdevumiem dažādās valstīs; tāpat automātiski, savlaicīgi un pēc savas ierosmes visām dalībvalstīm un partneriem būtu jāpublisko visi dokumenti, kas saistīti ar atbalsta stratēģiju un projektu plānošanu, īstenošanu un novērtēšanu; šai publiskošanai būtu jāparedz arī informācijas publicēšana, kas ļauj sabiedrībai piedalīties lēmumu pieņemšanā, nodrošinot šo informāciju tādās valodās un veidos, kas atbilst attiecīgo ieinteresēto pušu vajadzībām; |
| --- | --- |

35.

uzskata, ka pārredzamāka informācija par sniegto palīdzību ir svarīgākais uzdevums, lai uzlabotu palīdzības izmantošanas efektivitāti un savstarpējo atbildību, nodrošinot, ka savlaicīgi tiek izplatīta pilnīga informācija par visu apsolīto, piešķirto un īstenoto palīdzību, tostarp publicējot ticamus grafikus par palīdzības saistībām un izdevumiem dažādās valstīs; tāpat automātiski, savlaicīgi un pēc savas ierosmes visām dalībvalstīm un partneriem būtu jāpublisko visi dokumenti, kas saistīti ar atbalsta stratēģiju un projektu plānošanu, īstenošanu un novērtēšanu; šai publiskošanai būtu jāparedz arī informācijas publicēšana, kas ļauj sabiedrībai piedalīties lēmumu pieņemšanā, nodrošinot šo informāciju tādās valodās un veidos, kas atbilst attiecīgo ieinteresēto pušu vajadzībām;

| 36. | aicina Komisiju un dalībvalstis panākt progresu šajā jomā, kopīgi ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, valstu parlamentiem, pašvaldības iestādēm un starptautiskajām organizācijām sniedzot atbalstot grāmatvedības standartu izstrādei attiecībā uz ārējā atbalsta publiskošanas prasībām, tādējādi izstrādājot labu praksi par atbalsta plūsmas dokumentēšanu valstu budžetos; |
| --- | --- |

36.

aicina Komisiju un dalībvalstis panākt progresu šajā jomā, kopīgi ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, valstu parlamentiem, pašvaldības iestādēm un starptautiskajām organizācijām sniedzot atbalstot grāmatvedības standartu izstrādei attiecībā uz ārējā atbalsta publiskošanas prasībām, tādējādi izstrādājot labu praksi par atbalsta plūsmas dokumentēšanu valstu budžetos;

| 37. | mudina Komisiju un dalībvalstis saskaņot savu atbalstu ar valstu sistēmām, izmantojot vispārējā un nozaru budžeta atbalstu, kam jāpamatojas uz nopietnu nabadzības mazināšanas plānu un jāstiprina valstu atbildība, un kam jābūt saistītam ar vispārējo apņēmību samazināt nabadzību un stiprināt un uzlabot uzraudzību, finanšu pārvaldību un atbildību; |
| --- | --- |

37.

mudina Komisiju un dalībvalstis saskaņot savu atbalstu ar valstu sistēmām, izmantojot vispārējā un nozaru budžeta atbalstu, kam jāpamatojas uz nopietnu nabadzības mazināšanas plānu un jāstiprina valstu atbildība, un kam jābūt saistītam ar vispārējo apņēmību samazināt nabadzību un stiprināt un uzlabot uzraudzību, finanšu pārvaldību un atbildību;

| 38. | uzsver, ka Komisijai un dalībvalstīm ir jānodrošina pakāpeniski pieaugošas un prognozējamas daudzgadu (trīs gadi vai vairāk) atbalsta saistības, pamatojoties uz skaidriem un pārredzamiem kritērijiem un nabadzības novēršanas rezultātiem, tostarp konkrētiem mērķiem pa nozarēm, kas saskaņoti ar partnervalstīm, un kuri tiek īstenoti atbilstoši grafikam un pārredzamā veidā, lai būtu iespējams ieguldīt cilvēkresursu attīstīšanā, kas ir tik ļoti svarīga atbalsta efektivitātes palielināšanai; atzinīgi vērtē iniciatīvu par TAM līgumu noslēgšanu, lai ilgtermiņā nodrošinātu prognozējamāku budžeta atbalstu; tomēr uzsver, ka tas saistīts arī ar partnervalstu ciešu apņēmību īstenot TAM, un ka ir nepieciešama pastāvīga uzraudzība, īpaši pievēršot uzmanību rezultātiem; atzinīgi vērtē TAM līgumus kā vienu no iespējamiem veidiem atbalsta prognozējamības palielināšanai; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka Komisijai un dalībvalstīm ir jānodrošina pakāpeniski pieaugošas un prognozējamas daudzgadu (trīs gadi vai vairāk) atbalsta saistības, pamatojoties uz skaidriem un pārredzamiem kritērijiem un nabadzības novēršanas rezultātiem, tostarp konkrētiem mērķiem pa nozarēm, kas saskaņoti ar partnervalstīm, un kuri tiek īstenoti atbilstoši grafikam un pārredzamā veidā, lai būtu iespējams ieguldīt cilvēkresursu attīstīšanā, kas ir tik ļoti svarīga atbalsta efektivitātes palielināšanai; atzinīgi vērtē iniciatīvu par TAM līgumu noslēgšanu, lai ilgtermiņā nodrošinātu prognozējamāku budžeta atbalstu; tomēr uzsver, ka tas saistīts arī ar partnervalstu ciešu apņēmību īstenot TAM, un ka ir nepieciešama pastāvīga uzraudzība, īpaši pievēršot uzmanību rezultātiem; atzinīgi vērtē TAM līgumus kā vienu no iespējamiem veidiem atbalsta prognozējamības palielināšanai;

| 39. | norāda, ka lielākajā daļā jaunattīstības valstu TAM mērķus līdz 2015. gadam sasniegt neizdosies; mudina dalībvalstis sagatavot gada grafikus to saistību izpildei, kuras šīs valstis uzņēmušās; |
| --- | --- |

39.

norāda, ka lielākajā daļā jaunattīstības valstu TAM mērķus līdz 2015. gadam sasniegt neizdosies; mudina dalībvalstis sagatavot gada grafikus to saistību izpildei, kuras šīs valstis uzņēmušās;

| 40. | atzīst mērķu noteikšanas svarīgumu, lai pakāpeniski nodrošinātu, ka visas tehniskās palīdzības pamatā ir pieprasījums, un ka tas ir saskaņots ar partnervalstu stratēģijām; |
| --- | --- |

40.

atzīst mērķu noteikšanas svarīgumu, lai pakāpeniski nodrošinātu, ka visas tehniskās palīdzības pamatā ir pieprasījums, un ka tas ir saskaņots ar partnervalstu stratēģijām;

| 41. | uzsver, ka tāda tehniskā palīdzība, kas plānota atbilstoši saņēmējvalstu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju paustajām vēlmēm, nevis devēju valstu prioritātēm, palielinās gan ES partneru spēju, gan vietējās apropriācijas; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka tāda tehniskā palīdzība, kas plānota atbilstoši saņēmējvalstu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju paustajām vēlmēm, nevis devēju valstu prioritātēm, palielinās gan ES partneru spēju, gan vietējās apropriācijas;

| 42. | atzīmē, ka atbalsta reforma ir tikai viens no soļiem, kas ES jāveic vienlaikus ar tās tirdzniecības, drošības, migrācijas, lauksaimniecības, zvejniecības, enerģētikas, vides, klimata pārmaiņu un citu politikas jomu saskaņošanu ar attīstības mērķiem, lai atbalstītu jaunattīstības valstis un veicinātu godīgu starptautisko finanšu un tirdzniecības sistēmu par labu attīstībai; šajā sakarā atgādina Eiropas konsensa par attīstību 35. panta norādi: “(..) ir svarīgi, lai ar attīstību nesaistītie politikas virzieni sniegtu palīdzību jaunattīstības valstu” centienos sasniegt TAM; |
| --- | --- |

42.

atzīmē, ka atbalsta reforma ir tikai viens no soļiem, kas ES jāveic vienlaikus ar tās tirdzniecības, drošības, migrācijas, lauksaimniecības, zvejniecības, enerģētikas, vides, klimata pārmaiņu un citu politikas jomu saskaņošanu ar attīstības mērķiem, lai atbalstītu jaunattīstības valstis un veicinātu godīgu starptautisko finanšu un tirdzniecības sistēmu par labu attīstībai; šajā sakarā atgādina Eiropas konsensa par attīstību 35. panta norādi: “(..) ir svarīgi, lai ar attīstību nesaistītie politikas virzieni sniegtu palīdzību jaunattīstības valstu” centienos sasniegt TAM;

| 43. | atgādina Parīzes deklarāciju parakstījušo valstu saistības veikt vides stratēģisko novērtējumu nozaru un valstu līmenī; tāpēc aicina Komisiju īstenot šo uzdevumu, lai novērtētu politikas jomu ietekmi, jo īpaši uz klimata pārmaiņām, pārtuksnešošanos un bioloģisko daudzveidību jaunatīstības valstīs; |
| --- | --- |

43.

atgādina Parīzes deklarāciju parakstījušo valstu saistības veikt vides stratēģisko novērtējumu nozaru un valstu līmenī; tāpēc aicina Komisiju īstenot šo uzdevumu, lai novērtētu politikas jomu ietekmi, jo īpaši uz klimata pārmaiņām, pārtuksnešošanos un bioloģisko daudzveidību jaunatīstības valstīs;

| 44. | uzsver, ka centieni īstenot efektīvu atbalstu ir jāsaista ar devēju valstu iedzīvotāju labāku informēšanu par attīstības atbalsta uzdevumiem, īstenošanas metodēm un saņēmējiem; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka centieni īstenot efektīvu atbalstu ir jāsaista ar devēju valstu iedzīvotāju labāku informēšanu par attīstības atbalsta uzdevumiem, īstenošanas metodēm un saņēmējiem;

| 45. | atgādina, ka Eiropas konsensā par attīstību kā īpašs mērķis uzsvērta dzimumu vienlīdzība, un tāpēc tai jābūt atbalsta efektivitātes diskusijas uzmanības centrā; |
| --- | --- |

45.

atgādina, ka Eiropas konsensā par attīstību kā īpašs mērķis uzsvērta dzimumu vienlīdzība, un tāpēc tai jābūt atbalsta efektivitātes diskusijas uzmanības centrā;

| 46. | atzīst, ka atbalsta apjoma un atbalsta kvalitātes darba kārtības ir nesaraujami saistītas, un ka atbalsta efektivitātes mērķu sasniegšanai ir nepieciešama pastāvīga apņēmība sasniegt tos apjoma mērķus, par kuriem vienojušās visas ES dalībvalstis; šajā sakarā aicina Komisiju un dalībvalstis vēlreiz apliecināt savu apņēmību sasniegt kopējo mērķi līdz 2010. gadam palielināt OAP atvēlēto līdzekļu apjomu līdz 0,56 % no NKI, bet līdz 2015. gadam — līdz 0,7 % no NKI, turpināt palielināt atbalsta apjomu un noteikt augstus mērķus saistībā ar daudzgadu grafikiem, lai varētu noteikt atbalsta budžetu pakāpenisko pieaugumu; |
| --- | --- |

46.

atzīst, ka atbalsta apjoma un atbalsta kvalitātes darba kārtības ir nesaraujami saistītas, un ka atbalsta efektivitātes mērķu sasniegšanai ir nepieciešama pastāvīga apņēmība sasniegt tos apjoma mērķus, par kuriem vienojušās visas ES dalībvalstis; šajā sakarā aicina Komisiju un dalībvalstis vēlreiz apliecināt savu apņēmību sasniegt kopējo mērķi līdz 2010. gadam palielināt OAP atvēlēto līdzekļu apjomu līdz 0,56 % no NKI, bet līdz 2015. gadam — līdz 0,7 % no NKI, turpināt palielināt atbalsta apjomu un noteikt augstus mērķus saistībā ar daudzgadu grafikiem, lai varētu noteikt atbalsta budžetu pakāpenisko pieaugumu;

| 47. | uzsver, cik svarīgi ir ikvienā plānošanas, īstenošanas, uzraudzības un novērtēšanas posmā ņemt vērā dzimumu līdztiesības aspektu; |
| --- | --- |

47.

uzsver, cik svarīgi ir ikvienā plānošanas, īstenošanas, uzraudzības un novērtēšanas posmā ņemt vērā dzimumu līdztiesības aspektu;

| 48. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ESAO Attīstības veicināšanas komitejai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

48.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ESAO Attīstības veicināšanas komitejai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 102 E, 24.4.2008., 291. lpp.

(2)  OV C 306 E, 15.12.2006., 373. lpp.

(3)  OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.).

(5)  Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas kopīgais paziņojums “Eiropas konsenss par humāno palīdzību”, ko parakstīja 2007. gada 18. decembrī (OV C 25, 30.1.2008., 1. lpp.).

---

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/109 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/109

---

Sudāna un Starptautiskā Krimināltiesa

P6_TA(2008)0238

Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par Sudānu un Starptautisko Krimināltiesu (SKT)

(2009/C 279 E/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas,

| — | ņemot vērā Starptautiskās krimināltiesas (SKT) Romas statūtus un to stāšanos spēkā 2002. gada 1. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās krimināltiesas (SKT) Romas statūtus un to stāšanos spēkā 2002. gada 1. jūlijā,

| — | ņemot vērā 2005. gada 31. martā pieņemto Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Drošības padomes rezolūciju Nr. 1593, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 31. martā pieņemto Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Drošības padomes rezolūciju Nr. 1593,

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 11. decembra un 2008. gada 30. janvāra secinājumus par Sudānu/Čadu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 11. decembra un 2008. gada 30. janvāra secinājumus par Sudānu/Čadu,

| — | ņemot vērā 2008. gada 31. martā pieņemto prezidentvalsts deklarāciju Eiropas Savienības vārdā sakarā ar Dārfūras/Sudānas jautājuma nodošanas SKT gadadienu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 31. martā pieņemto prezidentvalsts deklarāciju Eiropas Savienības vārdā sakarā ar Dārfūras/Sudānas jautājuma nodošanas SKT gadadienu,

| — | ņemot vērā to, ka 2007. gada Saharova balva par centieniem aizstāvēt Dārfūras pilsoņu kara upurus piešķirta Sudānas cilvēktiesību advokātam Salih Mahmoud Osman, kurš strādā Sudānas Dārfūras reģionā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka 2007. gada Saharova balva par centieniem aizstāvēt Dārfūras pilsoņu kara upurus piešķirta Sudānas cilvēktiesību advokātam Salih Mahmoud Osman, kurš strādā Sudānas Dārfūras reģionā,

| — | ņemot vērā kampaņu “Taisnīgums Dārfūrai”, ko uzsākusi liela grupa nevalstisko organizāciju, un kuras mērķis ir piespiest Sudānu sadarboties ar SKT un izpildīt tiesas izdotos aizturēšanas orderus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kampaņu “Taisnīgums Dārfūrai”, ko uzsākusi liela grupa nevalstisko organizāciju, un kuras mērķis ir piespiest Sudānu sadarboties ar SKT un izpildīt tiesas izdotos aizturēšanas orderus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā drošības situācija Dārfūrā vēl arvien ir ārkārtīgi nestabila un notikušas nopietnas sadursmes starp nemierniekiem un valdības spēkiem, kas ietekmē humānās palīdzības operācijas; |
| --- | --- |

A.

tā kā drošības situācija Dārfūrā vēl arvien ir ārkārtīgi nestabila un notikušas nopietnas sadursmes starp nemierniekiem un valdības spēkiem, kas ietekmē humānās palīdzības operācijas;

| B. | būdams dziļi satriekts par simtiem tūkstošu vīriešu, sieviešu un bērnu ciešanām, kuri tiek piekauti, nogalināti, izvaroti, pārvietoti vai kā citādi kļūst par Dārfūras konflikta upuriem un konstatējot, ka stāvoklis pakāpeniski pasliktinājies kopš 2003. gada, un ka turpinās nekontrolēti uzbrukumi civiliedzīvotājiem no gaisa; |
| --- | --- |

B.

būdams dziļi satriekts par simtiem tūkstošu vīriešu, sieviešu un bērnu ciešanām, kuri tiek piekauti, nogalināti, izvaroti, pārvietoti vai kā citādi kļūst par Dārfūras konflikta upuriem un konstatējot, ka stāvoklis pakāpeniski pasliktinājies kopš 2003. gada, un ka turpinās nekontrolēti uzbrukumi civiliedzīvotājiem no gaisa;

| C. | tā kā ANO doktrīna “pienākums aizsargāt” nosaka, ka tad, kad valstu varas iestādes nepārprotami nespēj aizsargāt savus iedzīvotājus, pārējie ir atbildīgi par nepieciešamās aizsardzības sniegšanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā ANO doktrīna “pienākums aizsargāt” nosaka, ka tad, kad valstu varas iestādes nepārprotami nespēj aizsargāt savus iedzīvotājus, pārējie ir atbildīgi par nepieciešamās aizsardzības sniegšanu;

| D. | tā kā ANO Drošības padome 2005. gada martā vērsās SKT par situāciju Dārfūrā, un tiesa sākusi izmeklēšanu šajā lietā; |
| --- | --- |

D.

tā kā ANO Drošības padome 2005. gada martā vērsās SKT par situāciju Dārfūrā, un tiesa sākusi izmeklēšanu šajā lietā;

| E. | tā kā Sudāna 2002. gadā ir parakstījusi Romas statūtus, ar kuriem tika radīta SKT, taču nav tos ratificējusi; |
| --- | --- |

E.

tā kā Sudāna 2002. gadā ir parakstījusi Romas statūtus, ar kuriem tika radīta SKT, taču nav tos ratificējusi;

| F. | tā kā Sudānas valdībai ir jāsadarbojas ar SKT, jo Sudāna ir ANO dalībvalsts, un sadarbību nosaka 2005. gada rezolūcija Nr. 1593, ko Drošības padome pieņēma atbilstīgi VII nodaļā noteiktajām pilnvarām; |
| --- | --- |

F.

tā kā Sudānas valdībai ir jāsadarbojas ar SKT, jo Sudāna ir ANO dalībvalsts, un sadarbību nosaka 2005. gada rezolūcija Nr. 1593, ko Drošības padome pieņēma atbilstīgi VII nodaļā noteiktajām pilnvarām;

| G. | pauž dziļu nožēlu par to, ka kopš aizturēšanas orderu izdošanas Sudānas valdība atkārtoti atteikusies sadarboties ar Starptautisko krimināltiesu un arvien biežāk ar necieņu izturējusies pret SKT un starptautisko sabiedrību; |
| --- | --- |

G.

pauž dziļu nožēlu par to, ka kopš aizturēšanas orderu izdošanas Sudānas valdība atkārtoti atteikusies sadarboties ar Starptautisko krimināltiesu un arvien biežāk ar necieņu izturējusies pret SKT un starptautisko sabiedrību;

| H. | tā kā 2007. gada aprīlī SKT par 51 kara noziegumu un noziegumu pret cilvēci gadījumu ir izdevusi divus aizturēšanas orderus attiecībā uz agrāko Sudānas iekšlietu ministru Ahmad Harun un agrāko Janjaweed nemiernieku grupējuma vadoni Ali Muhammad Ali Abd-Al-Rahman, kurš pazīstams arī ar vārdu Ali Kushayb; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2007. gada aprīlī SKT par 51 kara noziegumu un noziegumu pret cilvēci gadījumu ir izdevusi divus aizturēšanas orderus attiecībā uz agrāko Sudānas iekšlietu ministru Ahmad Harun un agrāko Janjaweed nemiernieku grupējuma vadoni Ali Muhammad Ali Abd-Al-Rahman, kurš pazīstams arī ar vārdu Ali Kushayb;

| I. | tā kā Ahmad Harun tagad ir humanitāro lietu ministrs un tādējādi atbildīgs par to pašu cilvēku labklājību, kuri ir viņam inkriminēto noziegumu upuri, kā arī ir atbildīgs par sadarbību ar starptautiskajiem miera uzturēšanas spēkiem — ANO Āfrikas Savienības misiju Dārfūras reģionā (UNAMID); tā kā viņš iecelts arī par vadītāju valdības komitejai, kuras uzdevums ir uzklausīt sūdzības par cilvēktiesību pārkāpumiem; tā kā Ali Kushayb aizturēšanas ordera izdošanas brīdī bija ieslodzīts cietumā sakarā ar citām apsūdzībām, taču 2007. gada oktobrī viņu atbrīvoja, neraugoties uz to, ka viņu meklēja SKT; |
| --- | --- |

I.

tā kā Ahmad Harun tagad ir humanitāro lietu ministrs un tādējādi atbildīgs par to pašu cilvēku labklājību, kuri ir viņam inkriminēto noziegumu upuri, kā arī ir atbildīgs par sadarbību ar starptautiskajiem miera uzturēšanas spēkiem — ANO Āfrikas Savienības misiju Dārfūras reģionā (UNAMID); tā kā viņš iecelts arī par vadītāju valdības komitejai, kuras uzdevums ir uzklausīt sūdzības par cilvēktiesību pārkāpumiem; tā kā Ali Kushayb aizturēšanas ordera izdošanas brīdī bija ieslodzīts cietumā sakarā ar citām apsūdzībām, taču 2007. gada oktobrī viņu atbrīvoja, neraugoties uz to, ka viņu meklēja SKT;

| J. | tā kā 2007. gada jūnijā un decembrī prokurora birojs informēja ANO Drošības padomi par Sudānas valdības atteikšanos un nevēlēšanos sadarboties ar SKT un norādīja, ka nav veikti pasākumi, lai apcietinātu Ahmad Harun un Ali Kushayb; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2007. gada jūnijā un decembrī prokurora birojs informēja ANO Drošības padomi par Sudānas valdības atteikšanos un nevēlēšanos sadarboties ar SKT un norādīja, ka nav veikti pasākumi, lai apcietinātu Ahmad Harun un Ali Kushayb;

| K. | norādot, ka 2008. gada 5. jūnijā SKT galvenais prokurors Luis Moreno Ocampo septīto reizi ziņos ANO Drošības padomei par izmeklēšanas gaitu Dārfūrā un par sadarbību ar Sudānas iestādēm; |
| --- | --- |

K.

norādot, ka 2008. gada 5. jūnijā SKT galvenais prokurors Luis Moreno Ocampo septīto reizi ziņos ANO Drošības padomei par izmeklēšanas gaitu Dārfūrā un par sadarbību ar Sudānas iestādēm;

| L. | paužot apņēmību atbalstīt SKT šajā tās darbībai izšķirošajā brīdī, un paužot pilnīgu pārliecību, ka Dārfūras baismīgo noziegumu plānotāju un veicēju nesodāmībai ir jādara gals, jo tas ir svarīgs priekšnoteikums Dārfūras konflikta atrisināšanai; |
| --- | --- |

L.

paužot apņēmību atbalstīt SKT šajā tās darbībai izšķirošajā brīdī, un paužot pilnīgu pārliecību, ka Dārfūras baismīgo noziegumu plānotāju un veicēju nesodāmībai ir jādara gals, jo tas ir svarīgs priekšnoteikums Dārfūras konflikta atrisināšanai;

| M. | tā kā 2008. gada 10. un 11. maijā Taisnīguma un vienlīdzības kustības nemiernieki uzbruka Omdurman pilsētai netālu no Hartumas, nogalinot vismaz 200 cilvēku; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2008. gada 10. un 11. maijā Taisnīguma un vienlīdzības kustības nemiernieki uzbruka Omdurman pilsētai netālu no Hartumas, nogalinot vismaz 200 cilvēku;

| N. | tā kā 2008. gada 20. maijā, pēc jau iepriekšējā nedēļā notikušām kaujām, smagas sadursmes starp Sudānas armiju un Sudānas Tautas atbrīvošanās armiju izraisījās pie naftas atradnēm bagātās Abyei pilsētas, prasības uz kuru izsaka gan ziemeļu, gan dienvidu puse, un ANO aprēķini liecina, ka šo sadursmju rezultātā valsts iekšienē pārvietotas no 30 000 līdz 50 000 personu, bet vēl nenoskaidrots daudzums iedzīvotāju ir gājuši bojā; |
| --- | --- |

N.

tā kā 2008. gada 20. maijā, pēc jau iepriekšējā nedēļā notikušām kaujām, smagas sadursmes starp Sudānas armiju un Sudānas Tautas atbrīvošanās armiju izraisījās pie naftas atradnēm bagātās Abyei pilsētas, prasības uz kuru izsaka gan ziemeļu, gan dienvidu puse, un ANO aprēķini liecina, ka šo sadursmju rezultātā valsts iekšienē pārvietotas no 30 000 līdz 50 000 personu, bet vēl nenoskaidrots daudzums iedzīvotāju ir gājuši bojā;

| O. | tā kā 2008. gada 4. maijā Sudānas armijas aviācija uzlidoja civiliem mērķiem Ziemeļu Dārfūrā, kā rezultātā gāja bojā divpadsmit civiliedzīvotāju; |
| --- | --- |

O.

tā kā 2008. gada 4. maijā Sudānas armijas aviācija uzlidoja civiliem mērķiem Ziemeļu Dārfūrā, kā rezultātā gāja bojā divpadsmit civiliedzīvotāju;

| P. | tā kā konflikts Sudānā līdz šim prasījis vismaz 300 000 cilvēku dzīvību (atbilstoši jaunākajiem ANO aprēķiniem) un 2,5 miljoni cilvēku ir pārvietoti valsts iekšienē vai kļuvuši par bēgļiem, un tā kā nedrošība Dārfūras reģionā arvien palielinās; |
| --- | --- |

P.

tā kā konflikts Sudānā līdz šim prasījis vismaz 300 000 cilvēku dzīvību (atbilstoši jaunākajiem ANO aprēķiniem) un 2,5 miljoni cilvēku ir pārvietoti valsts iekšienē vai kļuvuši par bēgļiem, un tā kā nedrošība Dārfūras reģionā arvien palielinās;

| Q. | tā kā atbilstoši UNAMID šajā reģionā pagaidām izvietoti tikai aptuveni 7 500 karavīru un mazāk nekā 2 000 policistu, kaut pavisam paredzēti 26 000 miera uzturētāju, |
| --- | --- |

Q.

tā kā atbilstoši UNAMID šajā reģionā pagaidām izvietoti tikai aptuveni 7 500 karavīru un mazāk nekā 2 000 policistu, kaut pavisam paredzēti 26 000 miera uzturētāju,

| 1. | asi nosoda Sudānas pastāvīgo nevēlēšanos sadarboties ar SKT, apcietināt un nodot SKT Ahmad Harun un Ali Kushayb, kā arī ievērot starptautiskās saistības humanitāro tiesību jomā, tādējādi izrādot klaju necieņu simtiem tūkstošu upuru, viņu tuviniekiem un miljoniem cilvēku, kuri kopš konflikta sākuma bijuši spiesti pamest savas mājas; |
| --- | --- |

1.

asi nosoda Sudānas pastāvīgo nevēlēšanos sadarboties ar SKT, apcietināt un nodot SKT Ahmad Harun un Ali Kushayb, kā arī ievērot starptautiskās saistības humanitāro tiesību jomā, tādējādi izrādot klaju necieņu simtiem tūkstošu upuru, viņu tuviniekiem un miljoniem cilvēku, kuri kopš konflikta sākuma bijuši spiesti pamest savas mājas;

| 2. | aicina Sudānas valdību ratificēt SKT statūtus, ievērot ANO Drošības padomes 2005. gada rezolūciju Nr. 1593 un bez priekšnosacījumiem sadarboties ar SKT, nodrošinot atbilstīgu un efektīvu izmeklēšanu par kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci, kuri pastrādāti Dārfūras reģionā; |
| --- | --- |

2.

aicina Sudānas valdību ratificēt SKT statūtus, ievērot ANO Drošības padomes 2005. gada rezolūciju Nr. 1593 un bez priekšnosacījumiem sadarboties ar SKT, nodrošinot atbilstīgu un efektīvu izmeklēšanu par kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci, kuri pastrādāti Dārfūras reģionā;

| 3. | mudina Hartumas iestādes bez kavēšanās apcietināt un nodot SKT divus aizdomās turamos, lai nekavējoties pārtrauktu nesodāmības gaisotni Dārfūrā, kā arī pilnībā sadarboties attiecībā uz turpmāko izmeklēšanu Dārfūrā; |
| --- | --- |

3.

mudina Hartumas iestādes bez kavēšanās apcietināt un nodot SKT divus aizdomās turamos, lai nekavējoties pārtrauktu nesodāmības gaisotni Dārfūrā, kā arī pilnībā sadarboties attiecībā uz turpmāko izmeklēšanu Dārfūrā;

| 4. | aicina 2008. gada 16. un 17. jūnija Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomi un 2008. gada 19. un 20. jūnija Eiropadomi apspriest SKT prokurora ziņojumu un sākt rīkoties, apstiprinot mērķtiecīgus ES represīvus pasākumus pret precīzi zināmu Sudānas amatpersonu grupu, kuri ir atbildīgi par šīs valsts nesadarbošanos ar SKT, tostarp:






  — | iesaldējot un konfiscējot to personu aktīvus, kuri kavē sadarbību ar SKT, kā arī noskaidrojot un vēršoties pret ārzonas aktīviem un uzņēmumiem, kas saistīti ar Nacionālā kongresa partiju (valdošā vairākuma partija), jo tā ir galvenais finansējuma avots bruņotajiem grupējumiem Dārfūrā; |
| --- | --- | --- |

4.

aicina 2008. gada 16. un 17. jūnija Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomi un 2008. gada 19. un 20. jūnija Eiropadomi apspriest SKT prokurora ziņojumu un sākt rīkoties, apstiprinot mērķtiecīgus ES represīvus pasākumus pret precīzi zināmu Sudānas amatpersonu grupu, kuri ir atbildīgi par šīs valsts nesadarbošanos ar SKT, tostarp:

—

iesaldējot un konfiscējot to personu aktīvus, kuri kavē sadarbību ar SKT, kā arī noskaidrojot un vēršoties pret ārzonas aktīviem un uzņēmumiem, kas saistīti ar Nacionālā kongresa partiju (valdošā vairākuma partija), jo tā ir galvenais finansējuma avots bruņotajiem grupējumiem Dārfūrā;

| — | veicot pasākumus, lai nepieļautu ES banku izmantošanu nekādiem šo personu vai viņu vārdā veiktiem finanšu darījumiem un maksājumiem; |
| --- | --- |

—

veicot pasākumus, lai nepieļautu ES banku izmantošanu nekādiem šo personu vai viņu vārdā veiktiem finanšu darījumiem un maksājumiem;

| — | veicot pasākumus, ar kuriem nepieļauj darījumus vai jebkādas citas ekonomiskas vai tirdzniecības darbības starp šīm personām vai to kontrolētām juridiskām personām vai uzņēmumiem no vienas puses, un Eiropas uzņēmumiem no otras puses, jo īpaši kontrolējot ieņēmumu plūsmu no naftas nozares; |
| --- | --- |

—

veicot pasākumus, ar kuriem nepieļauj darījumus vai jebkādas citas ekonomiskas vai tirdzniecības darbības starp šīm personām vai to kontrolētām juridiskām personām vai uzņēmumiem no vienas puses, un Eiropas uzņēmumiem no otras puses, jo īpaši kontrolējot ieņēmumu plūsmu no naftas nozares;

| 5. | aicina dalībvalstis un kandidātvalstis, kuras ir ANO Drošības padomes locekles, proti, Beļģiju, Franciju, Itāliju, Lielbritāniju un Horvātiju, prokurora ziņojuma laikā 2008. gada 5. jūnijā ieņemt principiālu nostāju atbilstoši ES kopējai nostājai par SKT un sniegt pienācīgu atbildi uz prokurora atzinumu, proti, aicināt Sudānu nekavējoties ievērot ANO Drošības padomes 2005. gada rezolūciju Nr. 1593 un SKT prasības; |
| --- | --- |

5.

aicina dalībvalstis un kandidātvalstis, kuras ir ANO Drošības padomes locekles, proti, Beļģiju, Franciju, Itāliju, Lielbritāniju un Horvātiju, prokurora ziņojuma laikā 2008. gada 5. jūnijā ieņemt principiālu nostāju atbilstoši ES kopējai nostājai par SKT un sniegt pienācīgu atbildi uz prokurora atzinumu, proti, aicināt Sudānu nekavējoties ievērot ANO Drošības padomes 2005. gada rezolūciju Nr. 1593 un SKT prasības;

| 6. | aicina arī visas citas ANO Drošības padomē pārstāvētās valstis atbalstīt jebkurus SKT prokurora lūgumus sadarboties, kurus viņš izsaka tiesas vārdā, un īpaši aicina Ķīnu, Krieviju, Dienvidāfriku un Lībiju ievērot apņemšanās, kuras tās pašas paudušas Drošības padomes 2005. gada rezolūcijā Nr. 1593, un netraucēt Drošības padomes darbībai 2008. gada 5. jūnijā; |
| --- | --- |

6.

aicina arī visas citas ANO Drošības padomē pārstāvētās valstis atbalstīt jebkurus SKT prokurora lūgumus sadarboties, kurus viņš izsaka tiesas vārdā, un īpaši aicina Ķīnu, Krieviju, Dienvidāfriku un Lībiju ievērot apņemšanās, kuras tās pašas paudušas Drošības padomes 2005. gada rezolūcijā Nr. 1593, un netraucēt Drošības padomes darbībai 2008. gada 5. jūnijā;

| 7. | mudina dalībvalstis un ANO Drošības padomi uzstāt, lai 2008. gada maija beigās gaidāmās ANO Drošības padomes vizītes Hartumā mandātā būtu īpaši pieminēts nesodāmības aspekts un iekļauti SKT izdotie aizturēšanas orderi; |
| --- | --- |

7.

mudina dalībvalstis un ANO Drošības padomi uzstāt, lai 2008. gada maija beigās gaidāmās ANO Drošības padomes vizītes Hartumā mandātā būtu īpaši pieminēts nesodāmības aspekts un iekļauti SKT izdotie aizturēšanas orderi;

| 8. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka ievērojamā palīdzība attīstības jomā Sudānai netiek sniegta ar Ahmad Harun vadītās Humāno lietu ministrijas starpniecību un mudina donorvalstis oficiālā līmenī izdarīt spiedienu uz Sudānas valdību, lai tā atlaistu Ahmad Harun no ieņemamā amata; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka ievērojamā palīdzība attīstības jomā Sudānai netiek sniegta ar Ahmad Harun vadītās Humāno lietu ministrijas starpniecību un mudina donorvalstis oficiālā līmenī izdarīt spiedienu uz Sudānas valdību, lai tā atlaistu Ahmad Harun no ieņemamā amata;

| 9. | aicina ES mudināt Ķīnu, lai tā pievienotos starptautiskajiem centieniem izbeigt konfliktu un izmantotu tās ievērojamo ietekmi uz Sudānas valdību, ņemot vērā, ka Ķīna nodrošina Sudānas valdības galvenos ienākumus no naftas pārdošanas; mudina Ķīnu pārtraukt ieroču piegādi Sudānai; |
| --- | --- |

9.

aicina ES mudināt Ķīnu, lai tā pievienotos starptautiskajiem centieniem izbeigt konfliktu un izmantotu tās ievērojamo ietekmi uz Sudānas valdību, ņemot vērā, ka Ķīna nodrošina Sudānas valdības galvenos ienākumus no naftas pārdošanas; mudina Ķīnu pārtraukt ieroču piegādi Sudānai;

| 10. | aicina Āfrikas Savienību un Arābu valstu līgu aktīvi iesaistīties Dārfūrā, mudinot Sudānas valdību sadarboties ar SKT prokurora biroju pašreizējo un turpmāko izmeklēšanu laikā, un aicina ES prezidējošo valsti jautājumu par Sudānas sadarbību ar SKT iekļaut darba kārtībā politiskajiem dialogiem un augstākā līmeņa sanāksmēm ar galvenajiem partneriem, piemēram, Ķīnu, ASV, Āfrikas Savienību un Arābu valstu līgu; |
| --- | --- |

10.

aicina Āfrikas Savienību un Arābu valstu līgu aktīvi iesaistīties Dārfūrā, mudinot Sudānas valdību sadarboties ar SKT prokurora biroju pašreizējo un turpmāko izmeklēšanu laikā, un aicina ES prezidējošo valsti jautājumu par Sudānas sadarbību ar SKT iekļaut darba kārtībā politiskajiem dialogiem un augstākā līmeņa sanāksmēm ar galvenajiem partneriem, piemēram, Ķīnu, ASV, Āfrikas Savienību un Arābu valstu līgu;

| 11. | aicina Padomi un Komisiju regulāri informēt Parlamentu par to pašreizējiem un turpmākajiem centieniem, lai pamudinātu Sudānas valdību sadarboties ar SKT, kā arī sola interesēties par šo jautājumu un izmantot katru iespēju, lai to apspriestu ar Sudānas ierēdņiem un citiem partneriem; |
| --- | --- |

11.

aicina Padomi un Komisiju regulāri informēt Parlamentu par to pašreizējiem un turpmākajiem centieniem, lai pamudinātu Sudānas valdību sadarboties ar SKT, kā arī sola interesēties par šo jautājumu un izmantot katru iespēju, lai to apspriestu ar Sudānas ierēdņiem un citiem partneriem;

| 12. | nosoda Taisnīguma un vienlīdzības kustības nemiernieku uzbrukumu Omdurman pilsētai 2008. gada 10. un 11. maijā, kā arī 4. maija Ziemeļdarfūras bombardēšanu no gaisa, kuras laikā 12 cilvēki tika nogalināti un apmēram 30 ievainoti, kā arī tika sagrauta skola, ūdens apgādes iekārta un tirgus; |
| --- | --- |

12.

nosoda Taisnīguma un vienlīdzības kustības nemiernieku uzbrukumu Omdurman pilsētai 2008. gada 10. un 11. maijā, kā arī 4. maija Ziemeļdarfūras bombardēšanu no gaisa, kuras laikā 12 cilvēki tika nogalināti un apmēram 30 ievainoti, kā arī tika sagrauta skola, ūdens apgādes iekārta un tirgus;

| 13. | pauž nopietnas bažas par jaunajām sadursmēm starp Sudānas armiju un Sudānas Tautas atbrīvošanās armiju Abyei pilsētā, jo to dēļ palielinās humānās vajadzības, tiek traucētas humānās darbības, turklāt šīs sadursmes var apdraudēt 2005. gada miera līgumu; |
| --- | --- |

13.

pauž nopietnas bažas par jaunajām sadursmēm starp Sudānas armiju un Sudānas Tautas atbrīvošanās armiju Abyei pilsētā, jo to dēļ palielinās humānās vajadzības, tiek traucētas humānās darbības, turklāt šīs sadursmes var apdraudēt 2005. gada miera līgumu;

| 14. | nosoda jebkādus miera un uguns pārtraukšanas nolīgumu pārkāpumus un jo īpaši jebkāda veida vardarbības izpausmes, kuras vērstas pret civiliedzīvotājiem un humānā palīdzības pasākumiem; |
| --- | --- |

14.

nosoda jebkādus miera un uguns pārtraukšanas nolīgumu pārkāpumus un jo īpaši jebkāda veida vardarbības izpausmes, kuras vērstas pret civiliedzīvotājiem un humānā palīdzības pasākumiem;

| 15. | aicina Sudānas iestādes, jo īpaši Valsts vienotības valdību, pilnībā atbalstīt rīcībai gatavu UNAMID izveidi un atbalstīt visus mēģinājumus nodrošināt stabilitāti un radīt drošu vidi; |
| --- | --- |

15.

aicina Sudānas iestādes, jo īpaši Valsts vienotības valdību, pilnībā atbalstīt rīcībai gatavu UNAMID izveidi un atbalstīt visus mēģinājumus nodrošināt stabilitāti un radīt drošu vidi;

| 16. | atkārtoti uzsver, ka, netiesājot nopietnus noziegumus, nav iespējams panākt ilgstošu mieru; aicina ES novērotājus, kuri piedalās miera sarunās, uzsvērt — lai panāktu tiesiskuma un cilvēktiesību pastāvīgu ievērošanu Sudānā, svarīgi ir pārtraukt nesodāmību; |
| --- | --- |

16.

atkārtoti uzsver, ka, netiesājot nopietnus noziegumus, nav iespējams panākt ilgstošu mieru; aicina ES novērotājus, kuri piedalās miera sarunās, uzsvērt — lai panāktu tiesiskuma un cilvēktiesību pastāvīgu ievērošanu Sudānā, svarīgi ir pārtraukt nesodāmību;

| 17. | aicina Sudānas valdību un visas bruņotās grupas ievērot cilvēktiesības un starptautiskos tiesību aktus cilvēktiesību jomā, nepieļaujot nekontrolētus uzbrukumus civiliedzīvotājiem, tostarp arī seksuālu vardarbību pret sievietēm; |
| --- | --- |

17.

aicina Sudānas valdību un visas bruņotās grupas ievērot cilvēktiesības un starptautiskos tiesību aktus cilvēktiesību jomā, nepieļaujot nekontrolētus uzbrukumus civiliedzīvotājiem, tostarp arī seksuālu vardarbību pret sievietēm;

| 18. | aicina visas konfliktā iesaistītās puses atturēties no bērnu, kas jaunāki par 18 gadiem, iesaukšanas karadienestā un izmantošanas karadarbībā un aicina Sudānas varas iestādes, ievērojot atbilstošas konvencijas, aizsargāt pārvietotos bērnus, īpaši bez uzraudzības palikušos nepilngadīgos; |
| --- | --- |

18.

aicina visas konfliktā iesaistītās puses atturēties no bērnu, kas jaunāki par 18 gadiem, iesaukšanas karadienestā un izmantošanas karadarbībā un aicina Sudānas varas iestādes, ievērojot atbilstošas konvencijas, aizsargāt pārvietotos bērnus, īpaši bez uzraudzības palikušos nepilngadīgos;

| 19. | aicina arī visas trešās puses pārtraukt ieroču piegādi visām pusēm, kas iesaistītas konfliktā šajā reģionā, un attiecībās ar Sudānu atbalstīt cilvēktiesību ievērošanu un starptautisko mieru un drošību; |
| --- | --- |

19.

aicina arī visas trešās puses pārtraukt ieroču piegādi visām pusēm, kas iesaistītas konfliktā šajā reģionā, un attiecībās ar Sudānu atbalstīt cilvēktiesību ievērošanu un starptautisko mieru un drošību;

| 20. | pauž bažas par masveida arestiem Hartumā pēc nemiernieku uzbrukuma; atgādina Sudānas valdībai par tās pienākumiem, kas izriet no Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartas, saskaņā ar kuru nevienu cilvēku nevar patvaļīgi arestēt vai turēt apcietinājumā un katram cilvēkam ir tiesības uz aizstāvību, kā arī tiesības tikt tiesātam saprātīgā laikā; |
| --- | --- |

20.

pauž bažas par masveida arestiem Hartumā pēc nemiernieku uzbrukuma; atgādina Sudānas valdībai par tās pienākumiem, kas izriet no Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartas, saskaņā ar kuru nevienu cilvēku nevar patvaļīgi arestēt vai turēt apcietinājumā un katram cilvēkam ir tiesības uz aizstāvību, kā arī tiesības tikt tiesātam saprātīgā laikā;

| 21. | mudina ES īpašo pārstāvi Pekka Haavisto Sudānā, ievērojot savu mandātu un ES kopējo nostāju par SKT, aktīvi darboties un izmantot katru iespēju, lai ar Sudānas kolēģiem un citiem partneriem apriestu nepieciešamību arestēt un nodot tiesai Ahmad Harun un Ali Kushayb, kā arī sadarboties ar SKT, un aicina īpašo pārstāvi regulāri ziņot citām ES iestādēm par notikumu attīstību šajā sakarā; |
| --- | --- |

21.

mudina ES īpašo pārstāvi Pekka Haavisto Sudānā, ievērojot savu mandātu un ES kopējo nostāju par SKT, aktīvi darboties un izmantot katru iespēju, lai ar Sudānas kolēģiem un citiem partneriem apriestu nepieciešamību arestēt un nodot tiesai Ahmad Harun un Ali Kushayb, kā arī sadarboties ar SKT, un aicina īpašo pārstāvi regulāri ziņot citām ES iestādēm par notikumu attīstību šajā sakarā;

| 22. | pauž nopietnas bažas par UNAMID resursu ievērojamo nepietiekamību un aicina Āfrikas Savienības dalībvalstis un starptautisko kopienu sniegt lielāku ieguldījumu, lai Dārfūrā būtu iespējams pēc iespējas ātrāk nosūtīt papildu karaspēku un aprīkojumu; |
| --- | --- |

22.

pauž nopietnas bažas par UNAMID resursu ievērojamo nepietiekamību un aicina Āfrikas Savienības dalībvalstis un starptautisko kopienu sniegt lielāku ieguldījumu, lai Dārfūrā būtu iespējams pēc iespējas ātrāk nosūtīt papildu karaspēku un aprīkojumu;

| 23. | mudina Sudānas valdību ņemt vērā tās apņemšanos ievērot moratoriju saistībā ar ierobežojumiem un šķēršļiem visiem humānās palīdzības darbiniekiem; uzsver, ka vardarbības palielināšanās pēdējo mēnešu laikā ietekmē arī humānās palīdzības pasākumus, jo bandītisms un laupīšanas ir izraisījušas palīdzības piegādes samazināšanos — nesen pārtikas atbalsta aģentūras bija spiestas samazināt uz pusi izsniedzamo pārtikas produktu daudzumu trīs miljoniem trūcīgo iedzīvotāju Dārfūrā; |
| --- | --- |

23.

mudina Sudānas valdību ņemt vērā tās apņemšanos ievērot moratoriju saistībā ar ierobežojumiem un šķēršļiem visiem humānās palīdzības darbiniekiem; uzsver, ka vardarbības palielināšanās pēdējo mēnešu laikā ietekmē arī humānās palīdzības pasākumus, jo bandītisms un laupīšanas ir izraisījušas palīdzības piegādes samazināšanos — nesen pārtikas atbalsta aģentūras bija spiestas samazināt uz pusi izsniedzamo pārtikas produktu daudzumu trīs miljoniem trūcīgo iedzīvotāju Dārfūrā;

| 24. | aicina ES un citus starptautiskos dalībniekus piemērot atbilstošus pasākumus pret vardarbības aktu veicējiem, kuri neievēro uguns pārtraukšanu vai uzbrūk civiliedzīvotājiem, miera uzturētājiem vai humānās palīdzības organizācijām, un veikt visu nepieciešamo, lai noziegumi vairs nepaliktu nesodīti; |
| --- | --- |

24.

aicina ES un citus starptautiskos dalībniekus piemērot atbilstošus pasākumus pret vardarbības aktu veicējiem, kuri neievēro uguns pārtraukšanu vai uzbrūk civiliedzīvotājiem, miera uzturētājiem vai humānās palīdzības organizācijām, un veikt visu nepieciešamo, lai noziegumi vairs nepaliktu nesodīti;

| 25. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ES īpašajam pārstāvim Sudānā, Sudānas valdībai, dalībvalstu un ANO Drošības padomes locekļu valdībām, Āfrikas Savienības iestādēm, Arābu valstu līgas iestādēm un SKT prokuroram. |
| --- | --- |

25.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ES īpašajam pārstāvim Sudānā, Sudānas valdībai, dalībvalstu un ANO Drošības padomes locekļu valdībām, Āfrikas Savienības iestādēm, Arābu valstu līgas iestādēm un SKT prokuroram.

---

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/113 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/113

---

Baltkrievijas politiskās opozīcijas pārstāvju apcietināšana

P6_TA(2008)0239

Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par politisko oponentu apcietināšanu Baltkrievijā

(2009/C 279 E/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par situāciju Baltkrievijā, īpaši 2008. gada 21. februāra rezolūciju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par situāciju Baltkrievijā, īpaši 2008. gada 21. februāra rezolūciju (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2006. gada 21. novembra deklarāciju par Eiropas Savienības gatavību saistībā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku atjaunot attiecības ar Baltkrieviju un tās iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 21. novembra deklarāciju par Eiropas Savienības gatavību saistībā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku atjaunot attiecības ar Baltkrieviju un tās iedzīvotājiem;

| — | ņemot vērā ES Prezidentūras 2008. gada 28. marta deklarāciju par Baltkrieviju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Prezidentūras 2008. gada 28. marta deklarāciju par Baltkrieviju,

| — | ņemot vērā ES prezidentūras 2008. gada 29. aprīļa paziņojumu par atkal notiekošo politisko oponentu ieslodzīšanu un vajāšanu Baltkrievijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES prezidentūras 2008. gada 29. aprīļa paziņojumu par atkal notiekošo politisko oponentu ieslodzīšanu un vajāšanu Baltkrievijā,

| — | ņemot vērā ES prezidentūras 2008. gada 6. maija paziņojumu par izmaiņām Baltkrievijas un ASV attiecībās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES prezidentūras 2008. gada 6. maija paziņojumu par izmaiņām Baltkrievijas un ASV attiecībās,

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā diviem Baltkrievijas demokrātijas aizstāvjiem — Andrei Kim un Siarhei Parsyukevich ir piespriesti bargi sodi par piedalīšanos miermīlīgās uzņēmēju demonstrācijās 2008. gada 10. un 21. janvārī; |
| --- | --- |

A.

tā kā diviem Baltkrievijas demokrātijas aizstāvjiem — Andrei Kim un Siarhei Parsyukevich ir piespriesti bargi sodi par piedalīšanos miermīlīgās uzņēmēju demonstrācijās 2008. gada 10. un 21. janvārī;

| B. | tā kā Aliaksandr Kazulin nebeidzamā turēšana apcietinājumā ir vēl viens piemērs tam, ka Baltkrievija ignorē savu pienākumu ievērot principus un saistības attiecībā uz Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju (EDSO), Baltkrievijai esot šīs organizācijas dalībvalstij; |
| --- | --- |

B.

tā kā Aliaksandr Kazulin nebeidzamā turēšana apcietinājumā ir vēl viens piemērs tam, ka Baltkrievija ignorē savu pienākumu ievērot principus un saistības attiecībā uz Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju (EDSO), Baltkrievijai esot šīs organizācijas dalībvalstij;

| C. | tā kā Eiropas Parlaments ir aicinājis Padomi un Komisiju iesniegt priekšlikumus, lai starptautiskās organizācijas turpinātu izdarīt spiedienu uz A. Lukašenko režīmu un ir pieprasījis īstenot konkrētu, tiešu un efektīvu sankciju kopumu, kas stingri ietekmētu apspiešanā vainīgās personas, nepasliktinot Baltkrievijas iedzīvotāju situāciju; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Parlaments ir aicinājis Padomi un Komisiju iesniegt priekšlikumus, lai starptautiskās organizācijas turpinātu izdarīt spiedienu uz A. Lukašenko režīmu un ir pieprasījis īstenot konkrētu, tiešu un efektīvu sankciju kopumu, kas stingri ietekmētu apspiešanā vainīgās personas, nepasliktinot Baltkrievijas iedzīvotāju situāciju;

| D. | tā kā Parlaments nosoda vardarbību un apcietināšanu vērstu pret lielu skaitu dalībnieku, kas piedalījās 2008. gada 25. marta Brīvības dienas pasākumā Minskā un citās Baltkrievijas pilsētās; |
| --- | --- |

D.

tā kā Parlaments nosoda vardarbību un apcietināšanu vērstu pret lielu skaitu dalībnieku, kas piedalījās 2008. gada 25. marta Brīvības dienas pasākumā Minskā un citās Baltkrievijas pilsētās;

| E. | tā kā Baltkrievijas valdības lēmums pasludināt 10 ASV diplomātus par personae non gratae un ASV vēstnieka Baltkrievijā piespiedu izraidīšana ir neattaisnojami pasākumi, kas kaitē Baltkrievijas iedzīvotāju interesēm; |
| --- | --- |

E.

tā kā Baltkrievijas valdības lēmums pasludināt 10 ASV diplomātus par personae non gratae un ASV vēstnieka Baltkrievijā piespiedu izraidīšana ir neattaisnojami pasākumi, kas kaitē Baltkrievijas iedzīvotāju interesēm;

| 1. | pauž dziļu nožēlu par to, ka situācija demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma jomā Baltkrievijā neuzlabojas; norāda, ka aizvien notiekošie patvaļīgie pilsoniskās sabiedrības locekļu un opozīcijas aktīvistu aresti, īpaši Aleksandra Miļinkēviča nesenais pagaidu arests un prāva pret viņu, un neatkarīgo plašsaziņas līdzekļu darbības aizliegums ir pretrunā nesenajiem Baltkrievijas valdības apgalvojumiem par vēlmi uzlabot attiecības ar Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

1.

pauž dziļu nožēlu par to, ka situācija demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma jomā Baltkrievijā neuzlabojas; norāda, ka aizvien notiekošie patvaļīgie pilsoniskās sabiedrības locekļu un opozīcijas aktīvistu aresti, īpaši Aleksandra Miļinkēviča nesenais pagaidu arests un prāva pret viņu, un neatkarīgo plašsaziņas līdzekļu darbības aizliegums ir pretrunā nesenajiem Baltkrievijas valdības apgalvojumiem par vēlmi uzlabot attiecības ar Eiropas Savienību;

| 2. | nosoda bargo sodu piešķiršanu Andrei Kim un Siarhei Parsyukevich2008. gada 22. un 23. aprīlī Minskā par piedalīšanos uzņēmēju protestos 2008. gada 10. janvārī; tāpat nosoda Baltkrievijas drošības dienestu pārmērīgo spēka izmantošanu pret miermīlīgajiem iedzīvotājiem, kas bija sapulcējušies Minskā 2008. gada 25. martā, lai atzīmētu neatkarīgas Baltkrievijas Tautas Republikas dibināšanas deviņdesmito gadadienu, kā arī nosoda šo cilvēku apcietināšanu; aicina Baltkrievijas varas iestādes bez nosacījumiem atturēties no jebkāda spēka izmantošanas pret demokrātiskās opozīcijas pārstāvjiem; |
| --- | --- |

2.

nosoda bargo sodu piešķiršanu Andrei Kim un Siarhei Parsyukevich2008. gada 22. un 23. aprīlī Minskā par piedalīšanos uzņēmēju protestos 2008. gada 10. janvārī; tāpat nosoda Baltkrievijas drošības dienestu pārmērīgo spēka izmantošanu pret miermīlīgajiem iedzīvotājiem, kas bija sapulcējušies Minskā 2008. gada 25. martā, lai atzīmētu neatkarīgas Baltkrievijas Tautas Republikas dibināšanas deviņdesmito gadadienu, kā arī nosoda šo cilvēku apcietināšanu; aicina Baltkrievijas varas iestādes bez nosacījumiem atturēties no jebkāda spēka izmantošanas pret demokrātiskās opozīcijas pārstāvjiem;

| 3. | mudina Baltkrievijas valsts iestādes nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot vēl neatbrīvoto politieslodzīto Alyaksandr Kazulin un pārtraukt izmantot iebiedēšanu, vajāšanu, mērķtiecīgus arestus un politiski motivētas kriminālvajāšanas pret demokrātiskās opozīcijas aktīvistiem un Baltkrievijas pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

3.

mudina Baltkrievijas valsts iestādes nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot vēl neatbrīvoto politieslodzīto Alyaksandr Kazulin un pārtraukt izmantot iebiedēšanu, vajāšanu, mērķtiecīgus arestus un politiski motivētas kriminālvajāšanas pret demokrātiskās opozīcijas aktīvistiem un Baltkrievijas pilsonisko sabiedrību;

| 4. | atkārtoti atgādina, ka demokrātijas principu ievērošana ir galvenais jautājums, lai normalizētu attiecības ar Baltkrieviju; |
| --- | --- |

4.

atkārtoti atgādina, ka demokrātijas principu ievērošana ir galvenais jautājums, lai normalizētu attiecības ar Baltkrieviju;

| 5. | nosoda neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu žurnālistu apcietināšanu, kratīšanu viņu mājās un viņu piederumu konfiskāciju un iznīcināšanu, ko veica Baltkrievijas slepenie dienesti (KGB) un nosoda Baltkrievijas varas iestāžu centienus ierobežot plašsaziņas līdzekļu brīvību; |
| --- | --- |

5.

nosoda neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu žurnālistu apcietināšanu, kratīšanu viņu mājās un viņu piederumu konfiskāciju un iznīcināšanu, ko veica Baltkrievijas slepenie dienesti (KGB) un nosoda Baltkrievijas varas iestāžu centienus ierobežot plašsaziņas līdzekļu brīvību;

| 6. | pieprasa Padomei un Komisijai nodrošināt būtisku atbalstu cilvēkiem, kas cietuši no cilvēktiesību pārkāpumiem Baltkrievijā; uzskata, ka jāpalielina finansiāls atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizācijām, jo īpaši neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem, lai veicinātu cilvēktiesības šajā valstī; |
| --- | --- |

6.

pieprasa Padomei un Komisijai nodrošināt būtisku atbalstu cilvēkiem, kas cietuši no cilvēktiesību pārkāpumiem Baltkrievijā; uzskata, ka jāpalielina finansiāls atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizācijām, jo īpaši neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem, lai veicinātu cilvēktiesības šajā valstī;

| 7. | atgādina, ka Eiropas Savienība 2006. gada 21. novembrī paziņoja par gatavību saistībā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku atjaunot attiecības ar Baltkrieviju un tās iedzīvotājiem tiklīdz Baltkrievijas valdība var pierādīt, ka tā ievēro demokrātiskas vērtības un Baltkrievijas iedzīvotāju pamattiesības; |
| --- | --- |

7.

atgādina, ka Eiropas Savienība 2006. gada 21. novembrī paziņoja par gatavību saistībā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku atjaunot attiecības ar Baltkrieviju un tās iedzīvotājiem tiklīdz Baltkrievijas valdība var pierādīt, ka tā ievēro demokrātiskas vērtības un Baltkrievijas iedzīvotāju pamattiesības;

| 8. | uzsver, ka, lai varētu iesaistīties vērā ņemamā dialogā ar ES, Baltkrievijai ir jāīsteno atlikušie nosacījumi, kas ietverti Komisijas neoficiālajā dokumentā “Ko Eiropas Savienība var sniegt Baltkrievijai”, tostarp jāatbrīvo visi politieslodzītie, jāatceļ nāvessods, jānodrošina neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu darbība, vārda brīvība, tiesu iestāžu neatkarība un demokrātisko vērtību, un Baltkrievijas iedzīvotāju pamattiesību ievērošana; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka, lai varētu iesaistīties vērā ņemamā dialogā ar ES, Baltkrievijai ir jāīsteno atlikušie nosacījumi, kas ietverti Komisijas neoficiālajā dokumentā “Ko Eiropas Savienība var sniegt Baltkrievijai”, tostarp jāatbrīvo visi politieslodzītie, jāatceļ nāvessods, jānodrošina neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu darbība, vārda brīvība, tiesu iestāžu neatkarība un demokrātisko vērtību, un Baltkrievijas iedzīvotāju pamattiesību ievērošana;

| 9. | nosoda to, ka Baltkrievija ir pēdējā valsts Eiropā, kurā vēl aizvien tiek piespriests nāvessods, kas ir pretrunā Eiropas un vispārējām vērtībām; |
| --- | --- |

9.

nosoda to, ka Baltkrievija ir pēdējā valsts Eiropā, kurā vēl aizvien tiek piespriests nāvessods, kas ir pretrunā Eiropas un vispārējām vērtībām;

| 10. | pauž dziļu nožēlu par 2002. gada Likumu par reliģijas brīvību un reliģiskajām organizācijām, kas ir pretrunā starptautiskajiem reliģiju brīvības un cilvēktiesību principiem, tostarp tiem, kas noteikti Starptautiskajā paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), un atzīst to, ka šī likuma dēļ daudzu reliģisko kopienu darbība ir tikusi ierobežota un to vadītāji pakļauti nepārtrauktai aizskaršanai, vajāšanām, naudas sodiem un ieslodzīšanai; |
| --- | --- |

10.

pauž dziļu nožēlu par 2002. gada Likumu par reliģijas brīvību un reliģiskajām organizācijām, kas ir pretrunā starptautiskajiem reliģiju brīvības un cilvēktiesību principiem, tostarp tiem, kas noteikti Starptautiskajā paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), un atzīst to, ka šī likuma dēļ daudzu reliģisko kopienu darbība ir tikusi ierobežota un to vadītāji pakļauti nepārtrauktai aizskaršanai, vajāšanām, naudas sodiem un ieslodzīšanai;

| 11. | mudina Baltkrievijas varas iestādes pilnībā īstenot EDSO standartus, organizējot nākamās parlamenta vēlēšanas, kas paredzētas 2008. gada rudenī, un radīt apstākļus, kas nodrošinātu brīvu un taisnīgu balsošanu; aicina Baltkrievijas valdību nodrošināt demokrātiskās opozīcijas pārstāvjiem iespēju netraucēti piedalīties vēlēšanu apgabalu komisijās, ļaut reģistrēties visiem deputātu kandidātiem un novērotājiem un neradīt šķēršļus plašu un pilnīgu starptautisko vēlēšanu novērošanas misiju īstenošanai; |
| --- | --- |

11.

mudina Baltkrievijas varas iestādes pilnībā īstenot EDSO standartus, organizējot nākamās parlamenta vēlēšanas, kas paredzētas 2008. gada rudenī, un radīt apstākļus, kas nodrošinātu brīvu un taisnīgu balsošanu; aicina Baltkrievijas valdību nodrošināt demokrātiskās opozīcijas pārstāvjiem iespēju netraucēti piedalīties vēlēšanu apgabalu komisijās, ļaut reģistrēties visiem deputātu kandidātiem un novērotājiem un neradīt šķēršļus plašu un pilnīgu starptautisko vēlēšanu novērošanas misiju īstenošanai;

| 12. | aicina Baltkrievijas valdību ievērot visas cilvēka pamattiesības un nodrošināt to aizsardzību, kā arī nodrošināt to atbilstību starptautiskiem standartiem un jo īpaši Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) 18. panta prasībām; |
| --- | --- |

12.

aicina Baltkrievijas valdību ievērot visas cilvēka pamattiesības un nodrošināt to aizsardzību, kā arī nodrošināt to atbilstību starptautiskiem standartiem un jo īpaši Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) 18. panta prasībām;

| 13. | aicina Baltkrievijas valdību pārskatīt 2002. gada likumu par apziņas brīvību un reliģiskajām organizācijām un atjaunot procedūras, kas garantē reliģiskās pārliecības brīvību; |
| --- | --- |

13.

aicina Baltkrievijas valdību pārskatīt 2002. gada likumu par apziņas brīvību un reliģiskajām organizācijām un atjaunot procedūras, kas garantē reliģiskās pārliecības brīvību;

| 14. | pauž solidaritāti Baltkrievijas apvienotajai demokrātiskajai opozīcijai, kā arī visiem Baltkrievijas iedzīvotājiem, kuri tiecas pēc neatkarīgas, atvērtas un demokrātiskas Baltkrievijas, kurā valdītu tiesiskums; aicina opozīcijas vadītājus demonstrēt vienotību un apņēmību gaidāmajās parlamenta vēlēšanās; |
| --- | --- |

14.

pauž solidaritāti Baltkrievijas apvienotajai demokrātiskajai opozīcijai, kā arī visiem Baltkrievijas iedzīvotājiem, kuri tiecas pēc neatkarīgas, atvērtas un demokrātiskas Baltkrievijas, kurā valdītu tiesiskums; aicina opozīcijas vadītājus demonstrēt vienotību un apņēmību gaidāmajās parlamenta vēlēšanās;

| 15. | aicina Padomi un Komisiju veikt tālākus pasākumus, lai atvieglotu un liberalizētu vīzu režīmu Baltkrievijas pilsoņiem, jo tikai šāda rīcība var palīdzēt izpildīt galveno ES politikas mērķi saistībā ar Baltkrieviju, proti, atvieglot un veicināt cilvēku savstarpējos kontaktus un panākt valsts demokratizāciju; tādēļ aicina apsvērt iespēju pazemināt maksu par vīzu tiem Baltkrievijas pilsoņiem, kas ieceļo Šengenas zonā, jo tas ir vienīgais veids, kā nepieļaut Baltkrievijas un tās iedzīvotāju tālāku izolāciju; |
| --- | --- |

15.

aicina Padomi un Komisiju veikt tālākus pasākumus, lai atvieglotu un liberalizētu vīzu režīmu Baltkrievijas pilsoņiem, jo tikai šāda rīcība var palīdzēt izpildīt galveno ES politikas mērķi saistībā ar Baltkrieviju, proti, atvieglot un veicināt cilvēku savstarpējos kontaktus un panākt valsts demokratizāciju; tādēļ aicina apsvērt iespēju pazemināt maksu par vīzu tiem Baltkrievijas pilsoņiem, kas ieceļo Šengenas zonā, jo tas ir vienīgais veids, kā nepieļaut Baltkrievijas un tās iedzīvotāju tālāku izolāciju;

| 16. | nosoda Baltkrievijas varas iestāžu atkārtoto atteikumu pēdējo gadu laikā piešķirt ieceļošanas vīzas Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu deputātiem; aicina Baltkrievijas varas iestādes turpmāk vairs neradīt šķēršļus Eiropas Parlamenta delegācijai attiecībām ar Baltkrieviju apmeklēt valsti, lai novērotu nākamās vispārējās vēlēšanas, un gūt nepastarpinātu pieredzi Baltkrievijā; |
| --- | --- |

16.

nosoda Baltkrievijas varas iestāžu atkārtoto atteikumu pēdējo gadu laikā piešķirt ieceļošanas vīzas Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu deputātiem; aicina Baltkrievijas varas iestādes turpmāk vairs neradīt šķēršļus Eiropas Parlamenta delegācijai attiecībām ar Baltkrieviju apmeklēt valsti, lai novērotu nākamās vispārējās vēlēšanas, un gūt nepastarpinātu pieredzi Baltkrievijā;

| 17. | pauž solidaritāti ASV un tās diplomātiskajam dienestam un aicina Baltkrievijas valdību pārskatīt savu lēmumu un nekavējoties rīkoties, lai normalizētu Baltkrievijas un ASV attiecības, pamatojoties uz abpusēji izdevīgu sadarbību; |
| --- | --- |

17.

pauž solidaritāti ASV un tās diplomātiskajam dienestam un aicina Baltkrievijas valdību pārskatīt savu lēmumu un nekavējoties rīkoties, lai normalizētu Baltkrievijas un ASV attiecības, pamatojoties uz abpusēji izdevīgu sadarbību;

| 18. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem un valdībām, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, EDSO Parlamentārajai asamblejai, Eiropas Padomei un Baltkrievijas valdībai. |
| --- | --- |

18.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem un valdībām, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, EDSO Parlamentārajai asamblejai, Eiropas Padomei un Baltkrievijas valdībai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0071.

---

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/115 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/115

---

Augošais saspīlējums Burundi

P6_TA(2008)0240

Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par Burundi

(2009/C 279 E/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Burundi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Burundi,

| — | ņemot vērā Visaptveroša pamiera nolīgumu, ko Daresalamā 2006. gada 7. septembrī parakstīja Burundi valdība un Nacionālā atbrīvošanas kustība (FNL), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Visaptveroša pamiera nolīgumu, ko Daresalamā 2006. gada 7. septembrī parakstīja Burundi valdība un Nacionālā atbrīvošanas kustība (FNL),

| — | ņemot vērā 2008. gada 22. un 23. februārī Keiptaunā pieņemto rīcības plānu (rīcības plāns), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 22. un 23. februārī Keiptaunā pieņemto rīcības plānu (rīcības plāns),

| — | ņemot vērā ES Prezidentūras 2008. gada 23. aprīļa deklarāciju par uzbrukumiem Budžumburā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Prezidentūras 2008. gada 23. aprīļa deklarāciju par uzbrukumiem Budžumburā,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes priekšsēdētāja 2008. gada 24. aprīļa paziņojumu par situāciju Burundi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes priekšsēdētāja 2008. gada 24. aprīļa paziņojumu par situāciju Burundi,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālsekretāra Apvienotā biroja Burundi ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālsekretāra Apvienotā biroja Burundi ziņojumus,

| — | ņemot vērā cilvēktiesību aizsardzības organizācijas Human Rights Watch 2008. gada aprīļa ziņojumu “Katru rītu viņi mani sit: policijas ļaunprātības Burundi” |
| --- | --- |

—

ņemot vērā cilvēktiesību aizsardzības organizācijas Human Rights Watch 2008. gada aprīļa ziņojumu “Katru rītu viņi mani sit: policijas ļaunprātības Burundi”

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā kopš 2008. gada 17. aprīļa atsākušās cīņas starp valdības karaspēku un FNL nemierniekiem Burundi, kuru dēļ tūkstošiem Burundi civiliedzīvotāju bija spiesti pamest mājas, un kuru laikā dzīvību zaudēja 50 nemiernieku kaujinieku; |
| --- | --- |

A.

tā kā kopš 2008. gada 17. aprīļa atsākušās cīņas starp valdības karaspēku un FNL nemierniekiem Burundi, kuru dēļ tūkstošiem Burundi civiliedzīvotāju bija spiesti pamest mājas, un kuru laikā dzīvību zaudēja 50 nemiernieku kaujinieku;

| B. | tā kā pēc 14 gadus ilgušā pilsoņu kara, Burundi joprojām nav iestājies noturīgs miers, toties konflikts radījis kritisku situāciju humanitārajā, sociālajā un tautsaimniecības jomā, kas apdraud stabilitāti reģionā; |
| --- | --- |

B.

tā kā pēc 14 gadus ilgušā pilsoņu kara, Burundi joprojām nav iestājies noturīgs miers, toties konflikts radījis kritisku situāciju humanitārajā, sociālajā un tautsaimniecības jomā, kas apdraud stabilitāti reģionā;

| C. | tā kā pēdējos divos gados starptautiskie centieni, tostarp reģionālā miera iniciatīva mieram Burundi, noslēgt miera nolīgumu starp Burundi valdību un FNL cietuši neveiksmi; |
| --- | --- |

C.

tā kā pēdējos divos gados starptautiskie centieni, tostarp reģionālā miera iniciatīva mieram Burundi, noslēgt miera nolīgumu starp Burundi valdību un FNL cietuši neveiksmi;

| D. | tā kā Burundi valdības un FNL 2007. gada jūlija sarunas cieta neveiksmi, kad FNL izstājās no Apvienotā pārbaudes un pārraudzības mehānisma (JVMM), kas tika izveidots, lai pārraudzītu Visaptveroša pamiera nolīgumu, kas parakstīts 2006. gada septembrī; |
| --- | --- |

D.

tā kā Burundi valdības un FNL 2007. gada jūlija sarunas cieta neveiksmi, kad FNL izstājās no Apvienotā pārbaudes un pārraudzības mehānisma (JVMM), kas tika izveidots, lai pārraudzītu Visaptveroša pamiera nolīgumu, kas parakstīts 2006. gada septembrī;

| E. | tā kā FNL nemitīgos nemierus daudzi uzskata par beidzamo šķērsli noturīgai stabilitātei Burundi, kā arī politisks risinājums ir nepieciešams, lai FNL atbruņošanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā FNL nemitīgos nemierus daudzi uzskata par beidzamo šķērsli noturīgai stabilitātei Burundi, kā arī politisks risinājums ir nepieciešams, lai FNL atbruņošanu;

| F. | tā kā Tanzānijas un Ugandas ārlietu ministri maija sākumā tiekoties Reģionālās miera iniciatīvas mieram Burundi aizgādnībā, mudināja FNL un citus galvenos nemiernieku vadoņus izbraukt no Tanzānijas, kur tiem ir bāzes, un doties uz Burundi, lai piedalītos miera sarunās; |
| --- | --- |

F.

tā kā Tanzānijas un Ugandas ārlietu ministri maija sākumā tiekoties Reģionālās miera iniciatīvas mieram Burundi aizgādnībā, mudināja FNL un citus galvenos nemiernieku vadoņus izbraukt no Tanzānijas, kur tiem ir bāzes, un doties uz Burundi, lai piedalītos miera sarunās;

| G. | tā kā 2007. gada augustā tika sākti uzbrukumi to politiķu mājokļiem, kuri neatbalstīja Burundi prezidentu Pierre Nkurunziza, vai bija agrākie viņa atbalstītāji; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2007. gada augustā tika sākti uzbrukumi to politiķu mājokļiem, kuri neatbalstīja Burundi prezidentu Pierre Nkurunziza, vai bija agrākie viņa atbalstītāji;

| H. | tā kā 46 Burundi parlamentārieši, kuri nobažījušies par savu fizisko neaizskaramību, nosūtīja vēstuli ANO ģenerālsekretāram, lai lūgtu ANO aizstāvību; |
| --- | --- |

H.

tā kā 46 Burundi parlamentārieši, kuri nobažījušies par savu fizisko neaizskaramību, nosūtīja vēstuli ANO ģenerālsekretāram, lai lūgtu ANO aizstāvību;

| I. | tā kā Eiropas Savienība izvēlējusies Burundi par izmēģinājuma projektu, lai ieviestu prioritāru rīcības plānu, lai tā palīdzība, kas tiek sniegta jaunattīstības valstīm nestabilā situācijā, būtu ātrāka un efektīvāka; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas Savienība izvēlējusies Burundi par izmēģinājuma projektu, lai ieviestu prioritāru rīcības plānu, lai tā palīdzība, kas tiek sniegta jaunattīstības valstīm nestabilā situācijā, būtu ātrāka un efektīvāka;

| J. | tā kā vairāk nekā 700 mājsaimniecību (aptuveni 3500 cilvēku) atrodas valsts iestāžu aprūpē, gaidot pārtikas un neatliekamās piegādes; |
| --- | --- |

J.

tā kā vairāk nekā 700 mājsaimniecību (aptuveni 3500 cilvēku) atrodas valsts iestāžu aprūpē, gaidot pārtikas un neatliekamās piegādes;

| K. | tā kā pēdējās kaujas ir daļa no sadursmēm, kuru rezultātā pat vairāk mājsaimniecību (35 000 cilvēku) tika pārvietotas, tādējādi iekšzemes bēgļu skaitam sasniedzot vairāk nekā 100 000 cilvēku; tā kā Tanzānija paudusi vēlmi Burundi bēgļus nosūtīt atpakaļ uz Burundi, lai gan Burundi joprojām uzņem tūkstošiem Ruandas un Kongo bēgļu; |
| --- | --- |

K.

tā kā pēdējās kaujas ir daļa no sadursmēm, kuru rezultātā pat vairāk mājsaimniecību (35 000 cilvēku) tika pārvietotas, tādējādi iekšzemes bēgļu skaitam sasniedzot vairāk nekā 100 000 cilvēku; tā kā Tanzānija paudusi vēlmi Burundi bēgļus nosūtīt atpakaļ uz Burundi, lai gan Burundi joprojām uzņem tūkstošiem Ruandas un Kongo bēgļu;

| L. | tā kā Burundi drošības spēki pēc neoficiālām ziņām nelikumīgi aizturējuši ap 200 cilvēku, kas apsūdzēti FNL nemiernieku atbalstīšanā; |
| --- | --- |

L.

tā kā Burundi drošības spēki pēc neoficiālām ziņām nelikumīgi aizturējuši ap 200 cilvēku, kas apsūdzēti FNL nemiernieku atbalstīšanā;

| M. | tā kā 2008. gada 2. maijā Burundi valdība ziņoja, ka četri nemiernieku kaujinieki un viens Burundi karavīrs zaudēja dzīvību notikumā, kas tika aprakstīts kā FNL iniciēts pēkšņs uzbrukums no slēpņa; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2008. gada 2. maijā Burundi valdība ziņoja, ka četri nemiernieku kaujinieki un viens Burundi karavīrs zaudēja dzīvību notikumā, kas tika aprakstīts kā FNL iniciēts pēkšņs uzbrukums no slēpņa;

| N. | tā kā nesodāmības atmosfēra Burundi radījusi situāciju, ka policijas un drošības spēku veikta spīdzināšana, kā arī nelikumīga aizturēšana ir bieži sastopama parādība; |
| --- | --- |

N.

tā kā nesodāmības atmosfēra Burundi radījusi situāciju, ka policijas un drošības spēku veikta spīdzināšana, kā arī nelikumīga aizturēšana ir bieži sastopama parādība;

| O. | tā kā Burundi nacionālās policijas spēki, ko izveidoja pārejas valdības laikā 2004. gadā, nav labi apmācīti un tos veido bijušie nemiernieki, karavīri, kā arī policijas virsnieki; |
| --- | --- |

O.

tā kā Burundi nacionālās policijas spēki, ko izveidoja pārejas valdības laikā 2004. gadā, nav labi apmācīti un tos veido bijušie nemiernieki, karavīri, kā arī policijas virsnieki;

| P. | tā kā UNICEF no 2004. gada līdz 2006. gadam piedalījās ap 3000 bērnu-karavīru demobilizācijā; tā kā bērni nesen izbēga no demobilizācijas centra un sāka postīt, kā arī ap 500 bērnu joprojām ir FNL rokās; |
| --- | --- |

P.

tā kā UNICEF no 2004. gada līdz 2006. gadam piedalījās ap 3000 bērnu-karavīru demobilizācijā; tā kā bērni nesen izbēga no demobilizācijas centra un sāka postīt, kā arī ap 500 bērnu joprojām ir FNL rokās;

| Q. | tā kā Burundi bez Ugandas un Etiopijas ir trešā valsts, kas, neskatoties uz Burundi nedrošo situāciju drošības jomā, sniedz ieguldījumu Āfrikas Vienības miera uzturēšanas kontingentā, ko dēvē par AMISOM, nosūtot 800 karavīrus uz Mogadišu Somālijā, |
| --- | --- |

Q.

tā kā Burundi bez Ugandas un Etiopijas ir trešā valsts, kas, neskatoties uz Burundi nedrošo situāciju drošības jomā, sniedz ieguldījumu Āfrikas Vienības miera uzturēšanas kontingentā, ko dēvē par AMISOM, nosūtot 800 karavīrus uz Mogadišu Somālijā,

| 1. | pauž nopietnas bažas par neseno Nacionālo aizsardzības spēku un FNL militāro konfrontāciju Burundi, kuras rezultātā gāja bojā nevainīgi cilvēki; |
| --- | --- |

1.

pauž nopietnas bažas par neseno Nacionālo aizsardzības spēku un FNL militāro konfrontāciju Burundi, kuras rezultātā gāja bojā nevainīgi cilvēki;

| 2. | aicina visas puses ievērot Visaptveroša pamiera nolīgumu, atsākt sarunas un drīzumā uzsākt Apvienotā pārbaudes un pārraudzības mehānisma ieviešanu pēc uguns pārtraukšanas; |
| --- | --- |

2.

aicina visas puses ievērot Visaptveroša pamiera nolīgumu, atsākt sarunas un drīzumā uzsākt Apvienotā pārbaudes un pārraudzības mehānisma ieviešanu pēc uguns pārtraukšanas;

| 3. | jo īpaši mudina FNL un tā līderi Agathon Rwasa konstruktīvi iesaistīties miera procesā; |
| --- | --- |

3.

jo īpaši mudina FNL un tā līderi Agathon Rwasa konstruktīvi iesaistīties miera procesā;

| 4. | aicina Burundi kaimiņvalstis nodrošināt, lai tās netiktu izmantotas kā nemiernieku kustības aizmugures bāzes un pauž gandarījumu par Tanzānijas lēmumu vairs nebūt par patvērumu FNL; |
| --- | --- |

4.

aicina Burundi kaimiņvalstis nodrošināt, lai tās netiktu izmantotas kā nemiernieku kustības aizmugures bāzes un pauž gandarījumu par Tanzānijas lēmumu vairs nebūt par patvērumu FNL;

| 5. | prasa Komisijai sagatavot pasākumus, lai vienošanās gadījumā atvieglotu FNL kaujinieku integrāciju sabiedrībā; |
| --- | --- |

5.

prasa Komisijai sagatavot pasākumus, lai vienošanās gadījumā atvieglotu FNL kaujinieku integrāciju sabiedrībā;

| 6. | prasa Komisijai pastiprināt humanitāro palīdzību, tostarp to, kas paredzēta bēgļiem un iekšzemes bēgļiem, kā arī samazināt šādu palīdzību tikai to efektīvi aizstājot ar attīstības pasākumiem, lai nodrošinātu plūstošu pāreju no humanitārās palīdzības uz attīstības politiku; |
| --- | --- |

6.

prasa Komisijai pastiprināt humanitāro palīdzību, tostarp to, kas paredzēta bēgļiem un iekšzemes bēgļiem, kā arī samazināt šādu palīdzību tikai to efektīvi aizstājot ar attīstības pasākumiem, lai nodrošinātu plūstošu pāreju no humanitārās palīdzības uz attīstības politiku;

| 7. | aicina līdzekļu devējus ievērot savas saistības un iepriekš stiprināt saskaņošanu, lai palielinātu palīdzības efektivitāti; |
| --- | --- |

7.

aicina līdzekļu devējus ievērot savas saistības un iepriekš stiprināt saskaņošanu, lai palielinātu palīdzības efektivitāti;

| 8. | prasa Komisijai nākt klajā ar priekšlikumu nekavējoties un ievērojami palielināt tos finanšu līdzekļus, ko Eiropas Savienība piešķir Burundi, jo īpaši saistībā ar desmitā Eiropas attīstības fonda vidusposma pārskatīšanu; |
| --- | --- |

8.

prasa Komisijai nākt klajā ar priekšlikumu nekavējoties un ievērojami palielināt tos finanšu līdzekļus, ko Eiropas Savienība piešķir Burundi, jo īpaši saistībā ar desmitā Eiropas attīstības fonda vidusposma pārskatīšanu;

| 9. | prasa Komisijai, ņemot vērā nestabilo situāciju Burundi, un saistībā ar tik nepieciešamo rīcības plānu atbalstīt galvenokārt:






  — | valsts labākas pārvaldības un demokrātiskas pārvaldes uzlabošanas programmas, |
| --- | --- | --- |

9.

prasa Komisijai, ņemot vērā nestabilo situāciju Burundi, un saistībā ar tik nepieciešamo rīcības plānu atbalstīt galvenokārt:

—

valsts labākas pārvaldības un demokrātiskas pārvaldes uzlabošanas programmas,

| — | veselības politiku, izveidojot veselības centrus, kā arī nepieciešamo slimnīcu tīkla atjaunošanu, |
| --- | --- |

—

veselības politiku, izveidojot veselības centrus, kā arī nepieciešamo slimnīcu tīkla atjaunošanu,

| — | Burundi valdības lēmumu ieviest bezmaksas pamatizglītību, |
| --- | --- |

—

Burundi valdības lēmumu ieviest bezmaksas pamatizglītību,

| — | pasākumu turpināšanu Burundi infrastruktūras atjaunošanai; |
| --- | --- |

—

pasākumu turpināšanu Burundi infrastruktūras atjaunošanai;

| 10. | uzstāj, ņemot vērā situācijas steidzamību, lai galvenā vērība tiktu pievērsta konkrētiem pasākumiem, ko pamanītu Burundi iedzīvotāji; |
| --- | --- |

10.

uzstāj, ņemot vērā situācijas steidzamību, lai galvenā vērība tiktu pievērsta konkrētiem pasākumiem, ko pamanītu Burundi iedzīvotāji;

| 11. | prasa Komisijai un dalībvalstīm pastiprināt klātbūtni Burundi; |
| --- | --- |

11.

prasa Komisijai un dalībvalstīm pastiprināt klātbūtni Burundi;

| 12. | prasa Komisijai veicināt Eiropas Savienības NVO un vietējo pašvaldību darbību Burundi pašvaldību un pilsoniskās sabiedrības labā; |
| --- | --- |

12.

prasa Komisijai veicināt Eiropas Savienības NVO un vietējo pašvaldību darbību Burundi pašvaldību un pilsoniskās sabiedrības labā;

| 13. | atkārtoti apstiprina savu atbalstu palīdzībai, ko sniedz Dienvidāfrika, kā arī reģionālajai ierosmei, un joprojām kā politiskas pārvaldes sastāvdaļa ir apņēmīgs aktīvi piedalīties šķēršļu novēršanā, lai īstenotu Rīcības plānu, kā arī palīdzēt visos centienos atjaunot sarunas un stiprināt mieru Burundi; atbalsta arī ANO starpniecības pasākumus, ko veic ANO Miera nostiprināšanas komisija; |
| --- | --- |

13.

atkārtoti apstiprina savu atbalstu palīdzībai, ko sniedz Dienvidāfrika, kā arī reģionālajai ierosmei, un joprojām kā politiskas pārvaldes sastāvdaļa ir apņēmīgs aktīvi piedalīties šķēršļu novēršanā, lai īstenotu Rīcības plānu, kā arī palīdzēt visos centienos atjaunot sarunas un stiprināt mieru Burundi; atbalsta arī ANO starpniecības pasākumus, ko veic ANO Miera nostiprināšanas komisija;

| 14. | atzīmē lielāku stabilitāti, kas Burundi iestājusies kopš stājusies spēkā jaunā Konstitūcija, kā arī pēc tam notikušās vispārējās vēlēšanas, taču aicina izveidot miera un samierināšanas komisiju kā uzticību veicinošu pasākumu, kas palīdzēs atjaunot uzticēšanās gaisotni un stabilitāti dažādo ieinteresēto pušu starpā, kā arī aicina dalībvalstu valdības finansiāli, kā arī loģistikas jomā atbalstīt šādu iniciatīvu; |
| --- | --- |

14.

atzīmē lielāku stabilitāti, kas Burundi iestājusies kopš stājusies spēkā jaunā Konstitūcija, kā arī pēc tam notikušās vispārējās vēlēšanas, taču aicina izveidot miera un samierināšanas komisiju kā uzticību veicinošu pasākumu, kas palīdzēs atjaunot uzticēšanās gaisotni un stabilitāti dažādo ieinteresēto pušu starpā, kā arī aicina dalībvalstu valdības finansiāli, kā arī loģistikas jomā atbalstīt šādu iniciatīvu;

| 15. | aicina Burundi valdību nekavējoties rīkoties, lai nodrošinātu tiesiskuma ievērošanu, izbeigtu nesodāmības atmosfēru, nodrošināt, lai tie, kuri ļaunprātīgi rīkojas, tiktu tiesāti, kā arī uzlabot policijas spēku apmācību; |
| --- | --- |

15.

aicina Burundi valdību nekavējoties rīkoties, lai nodrošinātu tiesiskuma ievērošanu, izbeigtu nesodāmības atmosfēru, nodrošināt, lai tie, kuri ļaunprātīgi rīkojas, tiktu tiesāti, kā arī uzlabot policijas spēku apmācību;

| 16. | pauž gandarījumu par 232 bērnu neseno atbrīvošanu pēc astoņu mēnešu ilgu, citu starpā, Burundi valdības, pilsoniskās sabiedrības, ANO aģentūru un citu dalībnieku sarunām ar citādi domājošo FNL frakciju; |
| --- | --- |

16.

pauž gandarījumu par 232 bērnu neseno atbrīvošanu pēc astoņu mēnešu ilgu, citu starpā, Burundi valdības, pilsoniskās sabiedrības, ANO aģentūru un citu dalībnieku sarunām ar citādi domājošo FNL frakciju;

| 17. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ES—ĀKK valstu Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājiem, ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO Drošības padomei, Āfrikas Savienībai un Lielo ezeru reģiona valstu un Dienvidāfrikas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

17.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ES—ĀKK valstu Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājiem, ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO Drošības padomei, Āfrikas Savienībai un Lielo ezeru reģiona valstu un Dienvidāfrikas valdībām un parlamentiem.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2008. gada 20. maijs

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/119 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/119

---

Arodmācībās iegūtas kvalifikācijas pierādījumu salīdzināmība Eiropas Kopienas dalībvalstīs ***I

P6_TA(2008)0200

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko atceļ Padomes Lēmumu 85/368/EEK par arodmācībās iegūtas kvalifikācijas pierādījumu salīdzināmību Eiropas Kopienas dalībvalstīs (COM(2007)0680 — C6-0398/2007 — 2007/0234(COD))

(2009/C 279 E/26)

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0680), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0680),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 150. panta 4. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0398/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 150. panta 4. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0398/2007),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A6-0132/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A6-0132/2008),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/120 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/120

---

Informācijas norādīšanas un publicēšanas procedūru veterinārijas un zootehnikas jomā vienkāršošana *

P6_TA(2008)0201

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko vienkāršo informācijas norādīšanas un publicēšanas procedūras veterinārijas un zootehnikas jomā un groza Direktīvas 64/432/EEK, 77/504/EEK, 88/407/EEK, 88/661/EEK, 89/361/EEK, 89/556/EEK, 90/427/EEK, 90/428/EEK, 90/429/EEK, 90/539/EEK, 91/68/EEK, 92/35/EEK, 92/65/EEK, 92/66/EEK, 92/119/EEK, 94/28/EK, 2000/75/EK, Lēmumu 2000/258/EK un Direktīvas 2001/89/EK, 2002/60/EK un 2005/94/EK (COM(2008)0120 — C6-0156/2008 — 2008/0046(CNS))

(2009/C 279 E/27)

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0120), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0120),

| — | ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0156/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0156/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0160/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0160/2008),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/120 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/120

---

No dalībvalsts teritorijas nelikumīgi izvestu kultūras priekšmetu atgriešana (kodificēta versija) ***I

P6_TA(2008)0202

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par no dalībvalsts teritorijas nelikumīgi izvestu kultūras priekšmetu atgriešanu (kodificēta versija) (COM(2007)0873 — C6-0025/2008 — 2007/0299(COD))

(2009/C 279 E/28)

(Koplēmuma procedūra, kodifikācija)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (COM(2007)0873) Eiropas Parlamentam un Padomei, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (COM(2007)0873) Eiropas Parlamentam un Padomei,

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0025/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0025/2008),

| — | ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi oficiālai tiesību aktu tekstu kodifikācijai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi oficiālai tiesību aktu tekstu kodifikācijai (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 80. un 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 80. un 51. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0152/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0152/2008),

| 1. | apstiprina pēc Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu padomdevējas grupas ieteikuma pielāgoto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina pēc Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu padomdevējas grupas ieteikuma pielāgoto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/121 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/121

---

Kopuzņēmuma izveide kurināmā elementu un ūdeņraža jomā *

P6_TA(2008)0203

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido kopuzņēmumu kurināmā elementu un ūdeņraža jomā (COM(2007)0571 — C6-0446/2007 — 2007/0211(CNS))

(2009/C 279 E/29)

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2007)0571), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2007)0571),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1) (Finanšu regula), un jo īpaši tās 185. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1) (Finanšu regula), un jo īpaši tās 185. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2), un jo īpaši tā 47. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2), un jo īpaši tā 47. pantu,

| — | ņemot vērā EK līguma 171. un 172. pantu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C6-0446/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 171. un 172. pantu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C6-0446/2007),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A6-0145/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A6-0145/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | uzskata, ka likumdošanas priekšlikumā norādītajai atsauces summai jāatbilst pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas 2007.—2013. gadam 1.a izdevumu kategorijas maksimālajam apjomam un 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 47. punkta noteikumiem; norāda, ka, nosakot finansējumu laikam pēc 2013. gada, jāņem vērā sarunas par nākamo finanšu shēmu; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka likumdošanas priekšlikumā norādītajai atsauces summai jāatbilst pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas 2007.—2013. gadam 1.a izdevumu kategorijas maksimālajam apjomam un 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 47. punkta noteikumiem; norāda, ka, nosakot finansējumu laikam pēc 2013. gada, jāņem vērā sarunas par nākamo finanšu shēmu;

| 3. | norāda, ka Budžeta komitejas atzinums nemazina 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 47. punktā noteiktās procedūras rezultātu nozīmi, kas attiecas uz kopuzņēmuma izveidi kurināmā elementu un ūdeņraža jomā; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka Budžeta komitejas atzinums nemazina 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 47. punktā noteiktās procedūras rezultātu nozīmi, kas attiecas uz kopuzņēmuma izveidi kurināmā elementu un ūdeņraža jomā;

| 4. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK Līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK Līguma 250. panta 2. punktu;

| 5. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

5.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 6. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

6.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 7. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

7.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| (7a) | 2007. gada martā Eiropas Ūdeņraža un kurināmā elementu tehnoloģiju platformas realizācijas grupa pieņēma realizācijas plānu, paredzot tajā, ka laika posmā no 2007. līdz 2015. gadam tehnoloģisko uzdevumu risināšanai būs vajadzīgs aptuveni EUR 7,4 miljardi liels budžets, no kura trešā daļa jāizlieto pētniecībai un attīstībai. Lai ES varētu ilgtermiņā izstrādāt ilgtspējīgas tehnoloģijas, būtiska daļa no pētniecībai un attīstībai atvēlētā budžeta būtu jāizlieto pētījumiem, kas vērsti uz nozīmīgiem atklājumiem. |
| --- | --- |

(7a)

2007. gada martā Eiropas Ūdeņraža un kurināmā elementu tehnoloģiju platformas realizācijas grupa pieņēma realizācijas plānu, paredzot tajā, ka laika posmā no 2007. līdz 2015. gadam tehnoloģisko uzdevumu risināšanai būs vajadzīgs aptuveni EUR 7,4 miljardi liels budžets, no kura trešā daļa jāizlieto pētniecībai un attīstībai. Lai ES varētu ilgtermiņā izstrādāt ilgtspējīgas tehnoloģijas, būtiska daļa no pētniecībai un attīstībai atvēlētā budžeta būtu jāizlieto pētījumiem, kas vērsti uz nozīmīgiem atklājumiem.

| (9) | KTI “Kurināmā elementi un ūdeņradis” mērķis ir īstenot pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumu programmu Eiropā kurināmā elementu un ūdeņraža jomā. Minētie pasākumi jāveic, sadarbojoties un iesaistoties nozares ieinteresētajām personām, tostarp MVU, pētniecības centriem, universitātēm un reģioniem. |
| --- | --- |

(9)

KTI “Kurināmā elementi un ūdeņradis” mērķis ir īstenot pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumu programmu Eiropā kurināmā elementu un ūdeņraža jomā. Minētie pasākumi jāveic, sadarbojoties un iesaistoties nozares ieinteresētajām personām, tostarp MVU, pētniecības centriem, universitātēm un reģioniem.

| (9) | KTI “Kurināmā elementi un ūdeņradis” mērķis ir īstenot pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumu programmu Eiropā kurināmā elementu un ūdeņraža jomā. Minētie pasākumi būtu jāveic,
  balstoties uz ūdeņraža un kurināmā elementu tehnoloģiju platformas paveikto darbu
  ,
  un
  sadarbojoties un iesaistoties nozares ieinteresētajām personām, tostarp MVU, pētniecības centriem, augstskolām un reģioniem. |
| --- | --- |

(9)

KTI “Kurināmā elementi un ūdeņradis” mērķis ir īstenot pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumu programmu Eiropā kurināmā elementu un ūdeņraža jomā. Minētie pasākumi būtu jāveic,
  balstoties uz ūdeņraža un kurināmā elementu tehnoloģiju platformas paveikto darbu
  ,
  un
  sadarbojoties un iesaistoties nozares ieinteresētajām personām, tostarp MVU, pētniecības centriem, augstskolām un reģioniem.

| (10) | Ņemot vērā publiskā un privātā sektora partnerību, kurā iesaistītas galvenās ieinteresētās puses, un to ilgtermiņa darbību, Eiropas iedzīvotājiem radītās sociālekonomiskās priekšrocības, finanšu resursu apkopošanu un Komisijas un nozares nodrošināto līdzfinansējumu kurināmā elementu un ūdeņraža PTA&D pasākumu jomā, vajadzīgo zinātniskās un tehniskās lietpratības augsto pakāpi, kā arī rūpniecisko īpašumtiesību aspektus, ir svarīgi saskaņā ar Līguma 171. pantu izveidot kopuzņēmumu kurināmā elementu un ūdeņraža jomā (turpmāk tekstā — “FCH kopuzņēmums”). Šim tiesību subjektam jānodrošina KTI “Kurināmā elementi un ūdeņradis” atvēlēto līdzekļu koordinēta izmantošana un faktiska pārvaldība. Lai nodrošinātu saskaņā ar Septīto pamatprogrammu (2007—2013) uzsākto, bet nepabeigto pasākumu pienācīgu pārvaldību, FCH kopuzņēmums
  sākotnēji
  būtu jāizveido uz
  10 gadus ilgu
  laikposmu līdz 2017. gada 31. decembrim.
  Šo laikposmu var pagarināt. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā publiskā un privātā sektora partnerību, kurā iesaistītas galvenās ieinteresētās puses, un to ilgtermiņa darbību, Eiropas iedzīvotājiem radītās sociālekonomiskās priekšrocības, finanšu resursu apkopošanu un Komisijas un nozares nodrošināto līdzfinansējumu kurināmā elementu un ūdeņraža PTA&D pasākumu jomā, vajadzīgo zinātniskās un tehniskās lietpratības augsto pakāpi, kā arī rūpniecisko īpašumtiesību aspektus, ir svarīgi saskaņā ar Līguma 171. pantu izveidot kopuzņēmumu kurināmā elementu un ūdeņraža jomā (turpmāk tekstā — “FCH kopuzņēmums”). Šim tiesību subjektam jānodrošina KTI “Kurināmā elementi un ūdeņradis” atvēlēto līdzekļu koordinēta izmantošana un faktiska pārvaldība. Lai nodrošinātu saskaņā ar Septīto pamatprogrammu (2007—2013) uzsākto, bet nepabeigto pasākumu pienācīgu pārvaldību, FCH kopuzņēmums
  sākotnēji
  būtu jāizveido uz
  10 gadus ilgu
  laikposmu līdz 2017. gada 31. decembrim.
  Šo laikposmu var pagarināt.

| (10) | Ņemot vērā publiskā un privātā sektora partnerību, kurā iesaistītas galvenās ieinteresētās puses, un to ilgtermiņa darbību, Eiropas iedzīvotājiem radītās sociālekonomiskās priekšrocības, finanšu resursu apkopošanu un Komisijas un nozares nodrošināto līdzfinansējumu kurināmā elementu un ūdeņraža PTA&D pasākumu jomā, vajadzīgo zinātniskās un tehniskās lietpratības augsto pakāpi, kā arī rūpniecisko īpašumtiesību aspektus, ir svarīgi saskaņā ar Līguma 171. pantu izveidot kopuzņēmumu kurināmā elementu un ūdeņraža jomā (turpmāk tekstā — “FCH kopuzņēmums”). Šim tiesību subjektam būtu jānodrošina KTI “Kurināmā elementi un ūdeņradis” atvēlēto līdzekļu koordinēta izmantošana un faktiska pārvaldība. Lai nodrošinātu saskaņā ar Septīto pamatprogrammu (2007—2013) uzsākto, bet nepabeigto pasākumu pienācīgu pārvaldību, FCH kopuzņēmums būtu jāizveido uz laikposmu līdz 2017. gada 31. decembrim.
  Būtu jānodrošina, ka jau iesāktos projektus turpina īstenot, uzraudzīt un finansēt līdz 2017. gadam arī pēc 2013. gada pēdējā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā publiskā un privātā sektora partnerību, kurā iesaistītas galvenās ieinteresētās puses, un to ilgtermiņa darbību, Eiropas iedzīvotājiem radītās sociālekonomiskās priekšrocības, finanšu resursu apkopošanu un Komisijas un nozares nodrošināto līdzfinansējumu kurināmā elementu un ūdeņraža PTA&D pasākumu jomā, vajadzīgo zinātniskās un tehniskās lietpratības augsto pakāpi, kā arī rūpniecisko īpašumtiesību aspektus, ir svarīgi saskaņā ar Līguma 171. pantu izveidot kopuzņēmumu kurināmā elementu un ūdeņraža jomā (turpmāk tekstā — “FCH kopuzņēmums”). Šim tiesību subjektam būtu jānodrošina KTI “Kurināmā elementi un ūdeņradis” atvēlēto līdzekļu koordinēta izmantošana un faktiska pārvaldība. Lai nodrošinātu saskaņā ar Septīto pamatprogrammu (2007—2013) uzsākto, bet nepabeigto pasākumu pienācīgu pārvaldību, FCH kopuzņēmums būtu jāizveido uz laikposmu līdz 2017. gada 31. decembrim.
  Būtu jānodrošina, ka jau iesāktos projektus turpina īstenot, uzraudzīt un finansēt līdz 2017. gadam arī pēc 2013. gada pēdējā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus.

| (10a) | Nozīmīgi jauni atklājumi vairākās jomās ir nepieciešami, lai efektīvi ieviestu kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģijas. Tāpēc Komisijai būtu jāuzņemas svarīga loma, nodrošinot, ka galvenā uzmanība tiek pievērsta ilgtermiņa pētījumiem un ka tiem atvēl pienācīgu atbalstu, vienlaikus ņemot vērā ieteikumus, ko sniedz FCH kopuzņēmuma padomdevēju struktūras, proti, zinātniskā komiteja un Dalībvalstu augsta līmeņa grupa. |
| --- | --- |

(10a)

Nozīmīgi jauni atklājumi vairākās jomās ir nepieciešami, lai efektīvi ieviestu kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģijas. Tāpēc Komisijai būtu jāuzņemas svarīga loma, nodrošinot, ka galvenā uzmanība tiek pievērsta ilgtermiņa pētījumiem un ka tiem atvēl pienācīgu atbalstu, vienlaikus ņemot vērā ieteikumus, ko sniedz FCH kopuzņēmuma padomdevēju struktūras, proti, zinātniskā komiteja un Dalībvalstu augsta līmeņa grupa.

| (11a) | Būtu jāveicina MVU, pētniecības centru un augstskolu dalība pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumos. Saskaņā ar Septītās pamatprogrammas līdzdalības noteikumiem, maksimālajam publiskā finansējuma apjomam attiecībā uz MVU, pētniecības centru un augstskolu attaisnotajām izmaksām jābūt par 50 % lielākam nekā attiecībā uz citiem subjektiem. |
| --- | --- |

(11a)

Būtu jāveicina MVU, pētniecības centru un augstskolu dalība pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumos. Saskaņā ar Septītās pamatprogrammas līdzdalības noteikumiem, maksimālajam publiskā finansējuma apjomam attiecībā uz MVU, pētniecības centru un augstskolu attaisnotajām izmaksām jābūt par 50 % lielākam nekā attiecībā uz citiem subjektiem.

| (12) | FCH kopuzņēmuma dibinātājiem jābūt Eiropas Kopienai un kurināmā elementu un ūdeņraža jomā uzsāktās Eiropas kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas Nozares grupai (turpmāk tekstā — “Nozares grupa”), kas pārstāv nozares intereses un ir atvērta privātiem uzņēmumiem. Par FCH kopuzņēmuma dalībnieku var kļūt pētniecības grupa. |
| --- | --- |

(12)

FCH kopuzņēmuma dibinātājiem jābūt Eiropas Kopienai un kurināmā elementu un ūdeņraža jomā uzsāktās Eiropas kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas Nozares grupai (turpmāk tekstā — “Nozares grupa”), kas pārstāv nozares intereses un ir atvērta privātiem uzņēmumiem. Par FCH kopuzņēmuma dalībnieku var kļūt pētniecības grupa.

| (12) | FCH kopuzņēmuma dibinātājiem būtu jābūt Eiropas Kopienai,
  ko pārstāv Komisija,
  un kurināmā elementu un ūdeņraža jomā uzsāktās Eiropas kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas Nozares grupai (turpmāk tekstā — “Nozares grupa”), kas pārstāv nozares intereses un ir atvērta privātiem uzņēmumiem,
  kā arī kurināmā elementu un ūdeņraža ražotāju asociācijām
  . Par FCH kopuzņēmuma dalībnieku var kļūt pētniecības grupa. |
| --- | --- |

(12)

FCH kopuzņēmuma dibinātājiem būtu jābūt Eiropas Kopienai,
  ko pārstāv Komisija,
  un kurināmā elementu un ūdeņraža jomā uzsāktās Eiropas kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas Nozares grupai (turpmāk tekstā — “Nozares grupa”), kas pārstāv nozares intereses un ir atvērta privātiem uzņēmumiem,
  kā arī kurināmā elementu un ūdeņraža ražotāju asociācijām
  . Par FCH kopuzņēmuma dalībnieku var kļūt pētniecības grupa.

| (13) | Sākotnēji Eiropas Kopienai un Nozares grupai vienlīdzīgās daļās naudā jāsedz FCH kopuzņēmuma kārtējās izmaksas. Ja tiek izveidota Pētniecības grupa, tā sedz

  1/12
  daļu no kārtējām izmaksām. |
| --- | --- |

(13)

Sākotnēji Eiropas Kopienai un Nozares grupai vienlīdzīgās daļās naudā jāsedz FCH kopuzņēmuma kārtējās izmaksas. Ja tiek izveidota Pētniecības grupa, tā sedz

  1/12
  daļu no kārtējām izmaksām.

| (13) | Sākotnēji Eiropas Kopienai un Nozares grupai vienlīdzīgās daļās naudā jāsedz FCH kopuzņēmuma kārtējās izmaksas. Ja tiek izveidota Pētniecības grupa,
  arī
  tai būtu jāsedz daļa no kārtējām izmaksām. |
| --- | --- |

(13)

Sākotnēji Eiropas Kopienai un Nozares grupai vienlīdzīgās daļās naudā jāsedz FCH kopuzņēmuma kārtējās izmaksas. Ja tiek izveidota Pētniecības grupa,
  arī
  tai būtu jāsedz daļa no kārtējām izmaksām.

| (13a) | Kārtējām izmaksām, bet jo īpaši administratīvajām izmaksām, būtu jābūt iespējami mazām, kā arī pilnībā jāizmanto jau esošo struktūru resursi un organizatoriskās sistēmas. |
| --- | --- |

(13a)

Kārtējām izmaksām, bet jo īpaši administratīvajām izmaksām, būtu jābūt iespējami mazām, kā arī pilnībā jāizmanto jau esošo struktūru resursi un organizatoriskās sistēmas.

| (14) | PTA&D
  darbības izmaksas ir jāsedz Kopienai
  un privātajam sektoram
  . |
| --- | --- |

(14)

PTA&D
  darbības izmaksas ir jāsedz Kopienai
  un privātajam sektoram
  .

| (14) | Darbības izmaksas būtu jāsedz Kopienai,
  nozares uzņēmumiem un citām publiskām un privātām juridiskām personām, kas iesaistītas šajos pasākumos. Papildu finansējumu cita starpā var sniegt Eiropas Investīciju banka (EIB), jo īpaši atbilstoši riska dalīšanas finanšu mehānismam, ko saskaņā ar Lēmuma Nr. 2006/971/EK III pielikumu izveidojušas EIB un Komisija. |
| --- | --- |

(14)

Darbības izmaksas būtu jāsedz Kopienai,
  nozares uzņēmumiem un citām publiskām un privātām juridiskām personām, kas iesaistītas šajos pasākumos. Papildu finansējumu cita starpā var sniegt Eiropas Investīciju banka (EIB), jo īpaši atbilstoši riska dalīšanas finanšu mehānismam, ko saskaņā ar Lēmuma Nr. 2006/971/EK III pielikumu izveidojušas EIB un Komisija.

| (14a) | Tā kā jānodrošina stabili darba apstākļi un vienlīdzīga attieksme pret personālu, kā arī jāpiesaista augstākā līmeņa zinātnieki un tehniskie darbinieki, Komisijai jāpiešķir pilnvaras FCH kopuzņēmumā pieņemt tik daudz darbinieku, cik tā uzskata par nepieciešamu. Pārējos darbiniekus būtu jāpieņem FCH kopuzņēmumam atbilstoši uzņēmējas valsts noteikumiem par nodarbinātību. |
| --- | --- |

(14a)

Tā kā jānodrošina stabili darba apstākļi un vienlīdzīga attieksme pret personālu, kā arī jāpiesaista augstākā līmeņa zinātnieki un tehniskie darbinieki, Komisijai jāpiešķir pilnvaras FCH kopuzņēmumā pieņemt tik daudz darbinieku, cik tā uzskata par nepieciešamu. Pārējos darbiniekus būtu jāpieņem FCH kopuzņēmumam atbilstoši uzņēmējas valsts noteikumiem par nodarbinātību.

| (15) | FCH kopuzņēmumam ir jābūt Kopienas izveidotai struktūrai, un Eiropas Parlamentam
  pēc
  Padomes ieteikuma ir jāpiešķir apstiprinājums par tā budžeta izpildi.
  Tomēr jāņem vērā arī specifika, kas saistīta ar to, ka KTI ir publiskā un privātā sektora partnerība un jo īpaši ar privātā sektora ieguldījumiem tā budžetā. |
| --- | --- |

(15)

FCH kopuzņēmumam ir jābūt Kopienas izveidotai struktūrai, un Eiropas Parlamentam
  pēc
  Padomes ieteikuma ir jāpiešķir apstiprinājums par tā budžeta izpildi.
  Tomēr jāņem vērā arī specifika, kas saistīta ar to, ka KTI ir publiskā un privātā sektora partnerība un jo īpaši ar privātā sektora ieguldījumiem tā budžetā.

| (15) | FCH kopuzņēmumam ir jābūt Kopienas izveidotai struktūrai, un Eiropas Parlamentam,
  ņemot vērā
  Padomes ieteikumu, būtu jāpiešķir apstiprinājums par tā budžeta izpildi. |
| --- | --- |

(15)

FCH kopuzņēmumam ir jābūt Kopienas izveidotai struktūrai, un Eiropas Parlamentam,
  ņemot vērā
  Padomes ieteikumu, būtu jāpiešķir apstiprinājums par tā budžeta izpildi.

| (16) | FCH kopuzņēmumam,
  iepriekš apspriežoties ar Komisiju, jāpieņem īpaši finanšu noteikumi, pamatojoties uz principiem, kuri noteikti Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK,

  Euratom

  ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam. Pieņemot minētos noteikumus, jāņem vērā kopuzņēmuma

  īpašās darbības vajadzības,
  kas
  jo īpaši
  izriet no

  nepieciešamības apvienot Kopienas un privāto finansējumu. |
| --- | --- |

(16)

FCH kopuzņēmumam,
  iepriekš apspriežoties ar Komisiju, jāpieņem īpaši finanšu noteikumi, pamatojoties uz principiem, kuri noteikti Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK,

  Euratom

  ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam. Pieņemot minētos noteikumus, jāņem vērā kopuzņēmuma

  īpašās darbības vajadzības,
  kas
  jo īpaši
  izriet no

  nepieciešamības apvienot Kopienas un privāto finansējumu.

| (16) | Finanšu noteikumos, ko piemēro

  FCH kopuzņēmumam
  , nedrīkstētu būt atkāpes no Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulas (EK,

  Euratom)

  Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK,

  Euratom)

  Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), ja vien šādas atkāpes nav saistītas ar

  īpašām darbības vajadzībām, jo īpaši — nepieciešamību apvienot Kopienas un privāto finansējumu.
  Pieņemot jebkādus noteikumus, ar kuriem atkāpjas no Regulas (EK,

  Euratom)

  Nr. 2343/2002, būtu vajadzīga iepriekšēja Komisijas piekrišana. Par šādām atkāpēm jāinformē budžeta lēmējiestāde. |
| --- | --- |

(16)

Finanšu noteikumos, ko piemēro

  FCH kopuzņēmumam
  , nedrīkstētu būt atkāpes no Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulas (EK,

  Euratom)

  Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK,

  Euratom)

  Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), ja vien šādas atkāpes nav saistītas ar

  īpašām darbības vajadzībām, jo īpaši — nepieciešamību apvienot Kopienas un privāto finansējumu.
  Pieņemot jebkādus noteikumus, ar kuriem atkāpjas no Regulas (EK,

  Euratom)

  Nr. 2343/2002, būtu vajadzīga iepriekšēja Komisijas piekrišana. Par šādām atkāpēm jāinformē budžeta lēmējiestāde.

1.   Lai īstenotu kopīgo tehnoloģiju iniciatīvu “Kurināmā elementi un ūdeņradis” (turpmāk tekstā — “KTI”), ar šo izveido kopuzņēmumu (turpmāk tekstā — “FCH kopuzņēmums”) Līguma 171. panta nozīmē uz laikposmu, kas beidzas 2017. gada 31. decembrī.
  Minēto laikposmu var pagarināt, pārskatot šo regulu.

1.   Lai īstenotu kopīgo tehnoloģiju iniciatīvu “Kurināmā elementi un ūdeņradis” (turpmāk tekstā — “KTI”), ar šo izveido kopuzņēmumu (turpmāk tekstā — “FCH kopuzņēmums”) Līguma 171. panta nozīmē uz laikposmu, kas beidzas 2017. gada 31. decembrī.
  Jānodrošina, ka jau iesāktos projektus turpina īstenot, uzraudzīt un finansēt līdz 2017. gadam arī pēc 2013. gada pēdējā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus.

2.   FCH kopuzņēmumam

  ir juridiskas personas statuss
  . Dalībvalstīs tam ir visplašākā tiesībspēja un rīcībspēja, ko saskaņā ar šo valstu tiesību aktiem piešķir juridiskām personām. Jo īpaši tas var iegādāties vai pārdot kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī būt par pusi tiesas procesos.

2.   FCH kopuzņēmums

  ir iestāde atbilstoši Finanšu regulas 185. pantam un 47. pantam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (4). Visās

  dalībvalstīs tam ir visplašākā tiesībspēja un rīcībspēja, ko saskaņā ar šo valstu tiesību aktiem piešķir juridiskām personām. Jo īpaši tas var iegādāties vai pārdot kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī būt par pusi tiesas procesos.

3.
     
  FCH kopuzņēmumu uzskata par starptautisku organizāciju Direktīvas 2004/17/EK 22. panta c) punkta un Direktīvas 2004/18/EK 15. panta c) punkta nozīmē.

4.   FCH kopuzņēmums atrodas Briselē, Beļģijā.

4.   FCH kopuzņēmums atrodas Briselē, Beļģijā.

5.   FCH kopuzņēmuma statūti ir izklāstīti pielikumā.

5.   FCH kopuzņēmuma statūti ir izklāstīti pielikumā.

2.   Tas jo īpaši:

2.   Tas jo īpaši:

| (–a) | tiecas Eiropas Savienībai nodrošināt vadošu vietu kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju jomā un sekmēt kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju ienākšanu tirgū, lai tirgus varētu izmantot no šīm tehnoloģijām paredzamos ievērojamos ieguvumus; |
| --- | --- |

(–a)

tiecas Eiropas Savienībai nodrošināt vadošu vietu kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju jomā un sekmēt kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju ienākšanu tirgū, lai tirgus varētu izmantot no šīm tehnoloģijām paredzamos ievērojamos ieguvumus;

| a) | koordinēti atbalsta pētniecību, tehnoloģiju attīstību un demonstrējumus
  (PTA&D)
  dalībvalstīs un asociētajās valstīs, lai pārvarētu tirgus neveiksmes un pievērstos tirgū izmantojamu lietojumu izstrādei, un tādējādi veicina nozares papildu centienus nodrošināt kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju drīzu izmantošanu praksē; |
| --- | --- |

a)

koordinēti atbalsta pētniecību, tehnoloģiju attīstību un demonstrējumus
  (PTA&D)
  dalībvalstīs un asociētajās valstīs, lai pārvarētu tirgus neveiksmes un pievērstos tirgū izmantojamu lietojumu izstrādei, un tādējādi veicina nozares papildu centienus nodrošināt kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju drīzu izmantošanu praksē;

| a) | koordinēti atbalsta pētniecību, tehnoloģiju attīstību un demonstrējumus
  (PTA)
  dalībvalstīs un
  Septītās pamatprogrammas asociētajās valstīs (turpmāk tekstā — “asociētajās valstīs”)
  , lai pārvarētu tirgus neveiksmes un pievērstos tirgū izmantojamu lietojumu izstrādei, un tādējādi veicina nozares papildu centienus nodrošināt kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju drīzu izmantošanu praksē; |
| --- | --- |

a)

koordinēti atbalsta pētniecību, tehnoloģiju attīstību un demonstrējumus
  (PTA)
  dalībvalstīs un
  Septītās pamatprogrammas asociētajās valstīs (turpmāk tekstā — “asociētajās valstīs”)
  , lai pārvarētu tirgus neveiksmes un pievērstos tirgū izmantojamu lietojumu izstrādei, un tādējādi veicina nozares papildu centienus nodrošināt kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju drīzu izmantošanu praksē;

| b) | atbalsta pētniecības prioritātes kurināmā elementu un ūdeņraža jomā, jo īpaši atvēlot piešķīrumus pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus atlasei konkursa kārtībā; |
| --- | --- |

b)

atbalsta pētniecības prioritātes kurināmā elementu un ūdeņraža jomā, jo īpaši atvēlot piešķīrumus pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus atlasei konkursa kārtībā;

| b) | atbalsta KTI pētniecības prioritātes kurināmā elementu un ūdeņraža jomā,
  tostarp uz nozīmīgiem atklājumiem vērstus pētījumus
  , jo īpaši atvēlot dotācijas pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus atlasei konkursa kārtībā; |
| --- | --- |

b)

atbalsta KTI pētniecības prioritātes kurināmā elementu un ūdeņraža jomā,
  tostarp uz nozīmīgiem atklājumiem vērstus pētījumus
  , jo īpaši atvēlot dotācijas pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus atlasei konkursa kārtībā;

| c) | cenšas veicināt publiska un privātā sektora investīciju palielināšanu kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju pētniecībai dalībvalstīs un asociētajās valstīs; |
| --- | --- |

c)

cenšas veicināt publiska un privātā sektora investīciju palielināšanu kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju pētniecībai dalībvalstīs un asociētajās valstīs;

| c) | cenšas veicināt publiska un privātā sektora investīciju palielināšanu kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju pētniecībai dalībvalstīs un asociētajās valstīs; |
| --- | --- |

c)

cenšas veicināt publiska un privātā sektora investīciju palielināšanu kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju pētniecībai dalībvalstīs un asociētajās valstīs;

| d) | noslēdz pakalpojumu un piegādes līgumus, kas vajadzīgi FCH kopuzņēmuma darbībai; |
| --- | --- |

d)

noslēdz pakalpojumu un piegādes līgumus, kas vajadzīgi FCH kopuzņēmuma darbībai;

| e) | nodrošina kurināmā elementu un ūdeņraža jomā uzsāktās KTI efektivitāti un lietderīgumu. |
| --- | --- |

e)

nodrošina kurināmā elementu un ūdeņraža jomā uzsāktās KTI efektivitāti un lietderīgumu.

3. pants

Dalībnieki

1.
     
  FCH kopuzņēmuma dibinātāji (turpmāk tekstā — “dibinātāji”) ir:

| a) | Eiropas Kopiena, ko pārstāv Komisija, un |
| --- | --- |

a)

Eiropas Kopiena, ko pārstāv Komisija, un

| b) | kurināmā elementu un ūdeņraža jomā uzsāktās Eiropas kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas nozares grupa

  Aisbl

  , kas izveidota atbilstīgi Beļģijas tiesību aktiem (turpmāk tekstā — “Nozares grupa”). |
| --- | --- |

b)

kurināmā elementu un ūdeņraža jomā uzsāktās Eiropas kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas nozares grupa

  Aisbl

  , kas izveidota atbilstīgi Beļģijas tiesību aktiem (turpmāk tekstā — “Nozares grupa”).

2.
     
  Par kopuzņēmuma dalībnieku (turpmāk tekstā — “dalībnieks”) var kļūt Pētniecības grupa, kas pārstāv bezpeļņas organizācijas, universitātes un pētniecības centrus, ar nosacījumu, ka ir izveidots tiesību subjekts, kas pārstāv zinātnieku aprindas. Ja izveido Pētniecības grupu, tai ir viena vieta Valdē.

svītrots

4. pants

Struktūras

1.
     
  FCH kopuzņēmuma izpildstruktūras ir šādas:

| a) | Valde un |
| --- | --- |

a)

Valde un

| b) | Programmu birojs. |
| --- | --- |

b)

Programmu birojs.

2.
     
  FCH kopuzņēmuma padomdevējas struktūras ir šādas:

| a) | Dalībvalstu augsta līmeņa grupa un |
| --- | --- |

a)

Dalībvalstu augsta līmeņa grupa un

| b) | Zinātniskā komiteja. |
| --- | --- |

b)

Zinātniskā komiteja.

3.
     
  Ieinteresēto personu ģenerālā asambleja ir forums apspriedēm par panākumiem, situāciju konkrētajā brīdī, turpmāk nepieciešamajām pārmaiņām un pētniecības pasākumu virzienu.

Ieinteresēto personu ģenerālajā asamblejā var piedalīties visas publiskā un privātā sektora ieinteresētās personas, starptautiskas interešu grupas no dalībvalstīm, kā arī no trešām valstīm. Asambleju sasauc reizi gadā.

svītrots

Finansējuma avoti

Kopienas ieguldījums

1.
     
  FCH kopuzņēmuma pasākumus kopīgi finansē no tā dibinātāju un dalībnieka ieguldījumiem. Turklāt ieguldījumu projektos var pieņemt arī no dalībvalstīm, asociētām valstīm, reģioniem vai citām ieinteresētajām personām, kas cenšas sasniegt tos pašu mērķus, ko KTI.

2.
     
  Sākotnēji FCH kopuzņēmuma kārtējās izmaksas vienlīdzīgās daļās naudā sedz Eiropas Kopiena un Nozares grupa. Ja tiek izveidota Pētniecības grupa, tā sedz 1/12 daļu no kārtējām izmaksām. Tādā gadījumā Kopienas ieguldījums tiek attiecīgi samazināts.

3.
     
  Darbības izmaksas PTA&D vajadzībām kopīgi sedz no Kopienas finansiālā ieguldījuma un pasākumos iesaistītu privāto tiesību subjektu ieguldījuma natūrā, kura apjoms ir vismaz vienāds ar Kopienas ieguldījumu.

4.   Komisijas

  maksimālais
  ieguldījums FCH kopuzņēmuma kārtējās un darbības izmaksās ir 470 miljoni
  euro. Paredzams, ka kārtējās izmaksas nebūs lielākas par 20 miljoniem euro. Ieguldījumu avots būs īpašā programma “Sadarbība”
  , ar ko īsteno Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013), tādējādi izpildot Kopienas budžetu saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 54. panta 2. punkta b) apakšpunkta noteikumiem.
  Kopienas finansiālā ieguldījuma īstenošanas kārtību nosaka, noslēdzot vispārēju nolīgumu un gada finansēšanas līgumus, kas noslēdzami starp Komisiju, kura rīkojas Kopienas vārdā, un

  FCH kopuzņēmumu.

4.   Kopienas

  sākotnējais
  ieguldījums FCH kopuzņēmuma kārtējās
  (tostarp administratīvajās)
  un darbības izmaksās ir
  EUR
  470 miljoni
  . Ieguldījumu maksā no Eiropas Savienības vispārējā budžeta apropriācijām, kas atvēlētas atbilstoši tēmām “Enerģētika”, “Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas”; “Vide (tostarp klimata pārmaiņas)” un “Transports (tostarp aeronautika)” īpašajā Sadarbības programmā,
  ar ko īsteno Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013), tādējādi izpildot Kopienas budžetu saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 54. panta 2. punkta b) apakšpunkta noteikumiem.
  Šo ieguldījumu var pārskatīt termiņa vidusposma pārbaudes laikā, ņemot vērā gūtos panākumus un FCH

  kopuzņēmuma

  sasniegumus un ietekmi
  .

5.   
  Ja vien pēc 2013. gada (kad beidzas Septītā pamatprogramma) netiek atvēlēts finansējums, 2014.—2017. gadā turpina tikai tos projektus, par kuriem piešķīruma nolīgums parakstīts vēlākais 2013. gada 31. decembrī.

5.   
  Kopienas finansiālā ieguldījuma īstenošanas kārtību nosaka, noslēdzot vispārēju nolīgumu un gada finansēšanas līgumus starp Komisiju, kura rīkojas Kopienas vārdā, un FCH kopuzņēmumu.

5.a
     
  Kopienas ieguldījuma daļu PTA pasākumiem FCH kopuzņēmumā piešķir pēc atklātiem konkursiem par priekšlikumu iesniegšanu un pēc ierosinātā projekta novērtēšanas ar neatkarīgu ekspertu palīdzību.

5.b
     
  Komisijas ieguldījums kārtējo izmaksu finansēšanā nepārsniedz EUR 20 miljonus, ko veic ar iemaksām pa daļām līdz EUR 2 miljoniem gadā; jebkādai šā ieguldījuma daļai, kura nav izlietota attiecīgā gada laikā, ir jābūt pieejamai turpmākajos gados, lai finansētu PTA pasākumus.

6. pants

Līdzdalība projektos

1.
     
  Projektos var piedalīties tiesību subjekti un starptautiskas organizācijas, kas izveidotas kādā dalībvalstī un asociētā valstī vai jebkurā trešā valstī, ja vien ir ievēroti obligātie nosacījumi.

2.
     
  Obligātie nosacījumi, kas jāievēro attiecībā uz FCH kopuzņēmuma finansētiem projektiem, ir šādi:

| a) | projektā jāpiedalās vismaz trim tiesību subjektiem, kuriem jābūt reģistrētiem dalībvalstī vai asociētajā valstī, un nav pieļaujams, ka divi no tiem ir reģistrēti vienā un tajā pašā dalībvalstī vai asociētajā valstī; |
| --- | --- |

a)

projektā jāpiedalās vismaz trim tiesību subjektiem, kuriem jābūt reģistrētiem dalībvalstī vai asociētajā valstī, un nav pieļaujams, ka divi no tiem ir reģistrēti vienā un tajā pašā dalībvalstī vai asociētajā valstī;

| b) | visiem trim tiesību subjektiem jābūt neatkarīgiem citam no cita, kā tas noteikts 6. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1906/2006, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007.—2013. gads); |
| --- | --- |

b)

visiem trim tiesību subjektiem jābūt neatkarīgiem citam no cita, kā tas noteikts 6. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1906/2006, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007.—2013. gads);

| c) | vismaz vienam tiesību subjektam jābūt Nozares grupas vai Pētniecības grupas loceklim, ja šāda Pētniecības grupa ir izveidota. |
| --- | --- |

c)

vismaz vienam tiesību subjektam jābūt Nozares grupas vai Pētniecības grupas loceklim, ja šāda Pētniecības grupa ir izveidota.

3.
     
  Tiesību subjekti, kas vēlas piedalīties kādā projektā, izveido konsorciju un vienu no saviem locekļiem ieceļ par koordinatoru. Parasti koordinators ir Nozares grupas loceklis vai Pētniecības grupas loceklis, ja šāda Pētniecības grupa ir izveidota. Izņēmumus apstiprina Valde.

4.
     
  Attiecībā uz pakalpojumu un piegādes līgumiem, atbalsta darbībām, pētījumiem un mācībām, ko finansē FCH kopuzņēmums, obligāts nosacījums ir viena tiesību subjekta piedalīšanās.

svītrots

7. pants

Tiesības pretendēt uz finansējumu

1.
     
  Kopienas ieguldījumu FCH kopuzņēmumam PTA&D pasākumu finansēšanai piešķir pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus konkursa kārtībā.

2.
     
  Izņēmuma gadījumos FCH kopuzņēmums var izsludināt uzaicinājumus piedalīties iepirkumu konkursā, ja šāda rīcība tiek uzskatīta par piemērotu pētniecības mērķu faktiskai sasniegšanai.

3.
     
  Uz šādu finansējumu ir tiesības pretendēt privāto tiesību subjektiem, kas atbilst visiem turpmāk minētajiem kritērijiem:

| a) | tie ir reģistrēti kādā dalībvalstī, vai to juridiskā adrese vai galvenā uzņēmējdarbības vieta atrodas valstī, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas nolīguma līgumslēdzēja puse vai ir asociētā valsts vai kandidātvalsts; |
| --- | --- |

a)

tie ir reģistrēti kādā dalībvalstī, vai to juridiskā adrese vai galvenā uzņēmējdarbības vieta atrodas valstī, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas nolīguma līgumslēdzēja puse vai ir asociētā valsts vai kandidātvalsts;

| b) | tie veic attiecīgus pasākumus kurināmā elementu un/vai ūdeņraža PTA&D, industrializācijas vai izmantošanas jomā un/vai tiem ir konkrēti plāni šādus pasākumus drīzā nākotnē veikt Eiropas Savienībā vai Eiropas Ekonomikas zonā. |
| --- | --- |

b)

tie veic attiecīgus pasākumus kurināmā elementu un/vai ūdeņraža PTA&D, industrializācijas vai izmantošanas jomā un/vai tiem ir konkrēti plāni šādus pasākumus drīzā nākotnē veikt Eiropas Savienībā vai Eiropas Ekonomikas zonā.

4.
     
  Pretendēt uz finansējumu ir tiesības arī šādām struktūrām:

| a) | bezpeļņas organizācijas, kas ir reģistrētas kādā dalībvalstī, asociētajā valstī, kandidātvalstī vai EEZ, tostarp vidējās un augstākās izglītības iestādes; |
| --- | --- |

a)

bezpeļņas organizācijas, kas ir reģistrētas kādā dalībvalstī, asociētajā valstī, kandidātvalstī vai EEZ, tostarp vidējās un augstākās izglītības iestādes;

| b) | starptautiskas organizācijas, kam ir juridiskas personas statuss saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām, kā arī ikviena specializētā aģentūra, ko izveidojušas šādas starpvaldību organizācijas; |
| --- | --- |

b)

starptautiskas organizācijas, kam ir juridiskas personas statuss saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām, kā arī ikviena specializētā aģentūra, ko izveidojušas šādas starpvaldību organizācijas;

| c) | trešo valstu tiesību subjekti, ar nosacījumu, ka Valde to līdzdalību uzskata par īpaši lietderīgu projektam. |
| --- | --- |

c)

trešo valstu tiesību subjekti, ar nosacījumu, ka Valde to līdzdalību uzskata par īpaši lietderīgu projektam.

svītrots

1.   FCH kopuzņēmuma finanšu noteikumus

  izstrādā, pamatojoties uz Regulā (EK,

  Euratom)

  Nr. 1605/2002 noteiktajiem principiem. FCH kopuzņēmums,

  saņemot iepriekšēju Komisijas piekrišanu,
  var atkāpties no Regulas Nr. 1605/2002
  , ja tas
  ir
  nepieciešams tā īpašo darbības vajadzību dēļ.

1.   Finanšu noteikumos,
  ko piemēro

  FCH kopuzņēmumam,
  nedrīkst būt atkāpes no Regulas (EK,

  Euratom)

  Nr. 2343/2002
  ,
  ja vien
  tas
  nav
  nepieciešams tā īpašo darbības vajadzību dēļ
  un nav

  saņemta iepriekšēja Komisijas piekrišana.
  Par šādām atkāpēm jāinformē budžeta lēmējiestāde.

1.   FCH kopuzņēmuma

  personālam piemēro Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus, Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību un noteikumus, ko Eiropas Kopienu iestādes kopīgi pieņēmušas šo civildienesta noteikumu un nodarbināšanas kārtības piemērošanas nolūkos.

1.   FCH kopuzņēmums

  darbiniekus pieņem darbā atbilstoši uzņēmējas valsts spēkā esošiem noteikumiem par nodarbinātību. Komisija FCH kopuzņēmumā var pieņemt tik daudz darbinieku, cik tā uzskata par nepieciešamu.

2.
     
  Attiecībā uz personālu FCH kopuzņēmums izmanto pilnvaras, kādas Eiropas Kopienu civildienesta noteikumos paredzētas iecēlējiestādei un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā — iestādei, kura pilnvarota slēgt līgumus.

svītrots

3.   Valde, vienojoties ar Komisiju, pieņem vajadzīgos īstenošanas pasākumus
  saskaņā ar kārtību, kas paredzēta Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu 110. pantā un
  Eiropas Kopienu
  pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā
  .

3.   Valde, vienojoties ar Komisiju, pieņem vajadzīgos īstenošanas pasākumus Eiropas Kopienu
  ierēdņu pieņemšanai darbā
  .

10. pants

Privilēģijas un neaizskaramība

FCH kopuzņēmumam un tā personālam piemēro Protokolu par privilēģijām un neaizskaramību Eiropas Kopienās.

svītrots

1.   Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada ziņojumu par FCH kopuzņēmuma sasniegtajiem rezultātiem.

1.   Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada ziņojumu par FCH kopuzņēmuma sasniegtajiem rezultātiem.
  Ziņojumā jāmin iesniegto priekšlikumu skaits, finansējumam izraudzīto priekšlikumu skaits, dalībnieku veidi (tostarp MVU) un statistika pa valstīm.

2.   
  Divus gadus pēc FCH kopuzņēmuma nodibināšanas
  ,
  bet katrā ziņā
  ne vēlāk kā
  2010. gadā
  , Komisija
  veic

  FCH kopuzņēmuma starpposma
  novērtējumu
  , piesaistot neatkarīgus ekspertus. Šis novērtējums attiecas uz FCH kopuzņēmuma darbības kvalitāti un lietderīgumu, kā arī panākumiem izvirzīto mērķu sasniegšanā. Komisija novērtējuma secinājumus un savus atzinumus dara zināmus Eiropas Parlamentam un Padomei.

2.   Komisija ne vēlāk kā
  2011. gada 31. decembrī un 2014. gada 31. decembrī iesniedz

  FCH kopuzņēmuma starpposma
  novērtējumus, kas veikti
  , piesaistot neatkarīgus ekspertus. Šis novērtējums attiecas uz FCH kopuzņēmuma darbības kvalitāti un lietderīgumu, kā arī panākumiem izvirzīto mērķu sasniegšanā. Komisija novērtējuma secinājumus
  ,
  savus atzinumus un
  — vajadzības gadījumā — priekšlikumus par šīs regulas grozījumiem
  dara zināmus Eiropas Parlamentam un Padomei.

3.   Komisija
  2017. gada beigās
  veic FCH kopuzņēmuma nobeiguma novērtējumu, piesaistot neatkarīgus ekspertus. Nobeiguma novērtējuma rezultātus iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.

3.   
  Ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc FCH kopuzņēmuma darbības beigām
  Komisija veic FCH kopuzņēmuma nobeiguma novērtējumu, piesaistot neatkarīgus ekspertus. Nobeiguma novērtējuma rezultātus iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.

4.   Eiropas Parlaments
  pēc
  Padomes ieteikuma dod apstiprinājumu par FCH kopuzņēmuma budžeta izpildi
  , ievērojot FCH kopuzņēmuma finanšu noteikumos paredzēto procedūru
  .

4.   Eiropas Parlaments
  , ņemot vērā
  Padomes ieteikumu

  ,
  dod apstiprinājumu par FCH kopuzņēmuma budžeta izpildi.

FCH kopuzņēmums pieņem noteikumus, kas reglamentē
  PTA&D rezultātu
  izmantošanu un izplatīšanu,
  tostarp
  attiecīgā gadījumā noteikumus par to intelektuālā īpašuma
  tiesību izmantošanu
  ,
  kuras radītas PTA&D
  pasākumos saskaņā ar šo regulu.
  Minētie noteikumi nodrošina PTA&D
  rezultātu izmantošanu un izplatīšanu.

FCH kopuzņēmums pieņem noteikumus, kas reglamentē
  pētījumu rezultātu
  izmantošanu un izplatīšanu
  , pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulā (EK) 1906/2006, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un augstskolu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007.—2013. gads) (5) noteiktajiem principiem (turpmāk tekstā — “noteikumi līdzdalībai Septītajā pamatprogrammā”) un
  attiecīgā gadījumā
  nodrošinot tā
  intelektuālā īpašuma
  aizsardzību
  ,
  kurš radīts
  saskaņā ar šo regulu
  veiktos PTA pasākumos
  ,
  kā arī pētījumu
  rezultātu izmantošanu un izplatīšanu.

Starp FCH kopuzņēmumu un Beļģiju noslēdz uzņemšanas valsts nolīgumu par biroja izvietošanu, privilēģijām un neaizskaramību un citu atbalstu, kas Beļģijai jāsniedz FCH kopuzņēmumam.

Starp FCH kopuzņēmumu un Beļģiju noslēdz uzņemšanas valsts nolīgumu par
  uzņēmējvalsts palīdzību saistībā ar
  biroja izvietošanu, privilēģijām un neaizskaramību un citu atbalstu, kas Beļģijai jāsniedz FCH kopuzņēmumam.

| 3. | FCH kopuzņēmumu uzskata par nodibinātu dienā, kad šo regulu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, uz sākotnējo laikposmu līdz 2017. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

3.

FCH kopuzņēmumu uzskata par nodibinātu dienā, kad šo regulu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, uz sākotnējo laikposmu līdz 2017. gada 31. decembrim.

| 3. | FCH kopuzņēmumu uzskata par nodibinātu dienā, kad šo regulu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, uz sākotnējo laikposmu līdz 2017. gada 31. decembrim.
  Tā ir iestāde, kas izveidota saskaņā ar Finanšu regulas 185. pantu un 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 47. punktu. |
| --- | --- |

3.

FCH kopuzņēmumu uzskata par nodibinātu dienā, kad šo regulu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, uz sākotnējo laikposmu līdz 2017. gada 31. decembrim.
  Tā ir iestāde, kas izveidota saskaņā ar Finanšu regulas 185. pantu un 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 47. punktu.

Mērķi un galvenie uzdevumi

Galvenie

  uzdevumi

  un darbības

| 1. | FCH kopuzņēmums

  darbojas Septītās pamatprogrammas darbības jomā, cenšoties nodrošināt kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju ienākšanu tirgū, tādējādi ļaujot komerciālā tirgus konjunktūrai radīt būtiskas potenciālās priekšrocības sabiedrībai. |
| --- | --- |

1.

| 1. | FCH kopuzņēmuma

  galvenie uzdevumi un darbības ir šādas: |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mērķi ir šādi: |
| --- | --- |

2.

| — | nodrošināt to, ka Eiropa kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju jomā izvirzās vadošajā pozīcijā visā pasaulē; |
| --- | --- |

—

nodrošināt to, ka Eiropa kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju jomā izvirzās vadošajā pozīcijā visā pasaulē;

| a) | nodrošināt kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas uzsākšanu kurināmā elementu un ūdeņraža jomā un tās efektīvu pārvaldību; |
| --- | --- |

a)

nodrošināt kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas uzsākšanu kurināmā elementu un ūdeņraža jomā un tās efektīvu pārvaldību;

| — | sasniegt pētniecības centienu kritisko masu, lai iedrošinātu nozaru, publiskā un privātā sektora ieguldītājus, lēmumu pieņēmējus un citas ieinteresētās personas uzsākt ilgtermiņa programmu; |
| --- | --- |

—

sasniegt pētniecības centienu kritisko masu, lai iedrošinātu nozaru, publiskā un privātā sektora ieguldītājus, lēmumu pieņēmējus un citas ieinteresētās personas uzsākt ilgtermiņa programmu;

| b) | sasniegt pētniecības centienu kritisko masu, lai iedrošinātu nozaru, publiskā un privātā sektora ieguldītājus, lēmumu pieņēmējus un citas ieinteresētās personas uzsākt ilgtermiņa programmu; |
| --- | --- |

b)

sasniegt pētniecības centienu kritisko masu, lai iedrošinātu nozaru, publiskā un privātā sektora ieguldītājus, lēmumu pieņēmējus un citas ieinteresētās personas uzsākt ilgtermiņa programmu;

| — | piesaistīt turpmākas nozares, valsts un reģionālas investīcijas PTA&D; |
| --- | --- |

—

piesaistīt turpmākas nozares, valsts un reģionālas investīcijas PTA&D;

| c) | piesaistīt turpmākas nozares, valsts un reģionālas investīcijas PTA&D; |
| --- | --- |

c)

piesaistīt turpmākas nozares, valsts un reģionālas investīcijas PTA&D;

| — | veidot Eiropas Pētniecības telpu ciešā saistībā ar pētniecību, ko veic valsts un reģionālā mērogā, vienlaikus ievērojot subsidiaritāti; |
| --- | --- |

—

veidot Eiropas Pētniecības telpu ciešā saistībā ar pētniecību, ko veic valsts un reģionālā mērogā, vienlaikus ievērojot subsidiaritāti;

| — | integrēt pētniecību, tehnoloģiju attīstību un demonstrējumus un pievērsties ilgtermiņa ilgtspējības un rūpnieciskās konkurētspējas mērķu sasniegšanai attiecībā uz izmaksām, veiktspēju un izmantošanas ilgumu, kā arī novērst būtiskākās grūtības tehnoloģiju izstrādē; |
| --- | --- |

—

integrēt pētniecību, tehnoloģiju attīstību un demonstrējumus un pievērsties ilgtermiņa ilgtspējības un rūpnieciskās konkurētspējas mērķu sasniegšanai attiecībā uz izmaksām, veiktspēju un izmantošanas ilgumu, kā arī novērst būtiskākās grūtības tehnoloģiju izstrādē;

| d) | integrēt pētniecību, tehnoloģiju attīstību un demonstrējumus un galveno uzmanību pievērst ilgtermiņa ilgtspējības un rūpnieciskās konkurētspējas mērķu sasniegšanai attiecībā uz izmaksām, veiktspēju un izmantošanas ilgumu, kā arī novērst būtiskās grūtības tehnoloģiju izstrādē; |
| --- | --- |

d)

integrēt pētniecību, tehnoloģiju attīstību un demonstrējumus un galveno uzmanību pievērst ilgtermiņa ilgtspējības un rūpnieciskās konkurētspējas mērķu sasniegšanai attiecībā uz izmaksām, veiktspēju un izmantošanas ilgumu, kā arī novērst būtiskās grūtības tehnoloģiju izstrādē;

| — | veicināt jauninājumus un jaunu vērtības ķēžu izveidi, iesaistot MVU; |
| --- | --- |

—

veicināt jauninājumus un jaunu vērtības ķēžu izveidi, iesaistot MVU;

| e) | veicināt jauninājumus un jaunu vērtības ķēžu izveidi, iesaistot MVU; |
| --- | --- |

e)

veicināt jauninājumus un jaunu vērtības ķēžu izveidi, iesaistot MVU;

| — | veicināt mijiedarbību starp nozari, universitātēm un pētniecības centriem, tostarp pamatpētījumu jomā; |
| --- | --- |

—

veicināt mijiedarbību starp nozari, universitātēm un pētniecības centriem, tostarp pamatpētījumu jomā;

| f) | veicināt mijiedarbību starp nozari, augstskolām un pētniecības centriem, tostarp fundamentālu pētījumu jomā; |
| --- | --- |

f)

veicināt mijiedarbību starp nozari, augstskolām un pētniecības centriem, tostarp fundamentālu pētījumu jomā;

| g) | sekmēt MVU iesaisti kopuzņēmuma darbībās saskaņā ar Septītās pamatprogrammas mērķiem; |
| --- | --- |

g)

sekmēt MVU iesaisti kopuzņēmuma darbībās saskaņā ar Septītās pamatprogrammas mērķiem;

| — | veicināt visu
  valstu, tostarp jauno
  dalībvalstu un
  kandidātvalstu
  , iestāžu līdzdalību; |
| --- | --- |

—

veicināt visu
  valstu, tostarp jauno
  dalībvalstu un
  kandidātvalstu
  , iestāžu līdzdalību;

| h) | veicināt visu dalībvalstu un
  asociēto valstu
  iestāžu līdzdalību; |
| --- | --- |

h)

veicināt visu dalībvalstu un
  asociēto valstu
  iestāžu līdzdalību;

| — | veikt visaptverošus sociālus, tehniskus un ekonomiskus pētījumus, lai novērtētu un uzraudzītu tehnoloģisko attīstību un ar tehniskiem aspektiem nesaistītus šķēršļus ienākšanai tirgū; |
| --- | --- |

—

veikt visaptverošus sociālus, tehniskus un ekonomiskus pētījumus, lai novērtētu un uzraudzītu tehnoloģisko attīstību un ar tehniskiem aspektiem nesaistītus šķēršļus ienākšanai tirgū;

| i) | veikt visaptverošus sociālus, tehniskus un ekonomiskus pētījumus, lai novērtētu un uzraudzītu tehnoloģisko attīstību un ar tehniskiem aspektiem nesaistītus šķēršļus ienākšanai tirgū; |
| --- | --- |

i)

veikt visaptverošus sociālus, tehniskus un ekonomiskus pētījumus, lai novērtētu un uzraudzītu tehnoloģisko attīstību un ar tehniskiem aspektiem nesaistītus šķēršļus ienākšanai tirgū;

| — | veikt pētījumus, lai atbalstītu jaunu noteikumu un standartu izstrādi un pārskatītu jau izstrādātos noteikumus un standartus, kuru mērķis ir likvidēt mākslīgus šķēršļus ienākšanai tirgū, un atbalstītu savstarpēju aizstājamību, savstarpēju izmantojamību, ūdeņraža pārrobežu tirdzniecību un eksporta tirgus, vienlaikus nodrošinot drošu darbību un nekavējot jauninājumu ieviešanu; |
| --- | --- |

—

veikt pētījumus, lai atbalstītu jaunu noteikumu un standartu izstrādi un pārskatītu jau izstrādātos noteikumus un standartus, kuru mērķis ir likvidēt mākslīgus šķēršļus ienākšanai tirgū, un atbalstītu savstarpēju aizstājamību, savstarpēju izmantojamību, ūdeņraža pārrobežu tirdzniecību un eksporta tirgus, vienlaikus nodrošinot drošu darbību un nekavējot jauninājumu ieviešanu;

| j) | veikt pētījumus, lai atbalstītu jaunu noteikumu un standartu izstrādi un pārskatītu jau izstrādātos noteikumus un standartus, kuru mērķis ir likvidēt mākslīgus šķēršļus ienākšanai tirgū, un lai atbalstītu savstarpēju aizstājamību, savstarpēju izmantojamību, ūdeņraža pārrobežu tirdzniecību un eksporta tirgus, vienlaikus nodrošinot drošu darbību un nekavējot jauninājumu ieviešanu; |
| --- | --- |

j)

veikt pētījumus, lai atbalstītu jaunu noteikumu un standartu izstrādi un pārskatītu jau izstrādātos noteikumus un standartus, kuru mērķis ir likvidēt mākslīgus šķēršļus ienākšanai tirgū, un lai atbalstītu savstarpēju aizstājamību, savstarpēju izmantojamību, ūdeņraža pārrobežu tirdzniecību un eksporta tirgus, vienlaikus nodrošinot drošu darbību un nekavējot jauninājumu ieviešanu;

| — | sniegt drošticamu informāciju, lai uzlabotu sabiedrības informētību un nodrošinātu to, ka sabiedrība apzinās ūdeņraža drošumu un priekšrocības, ko jaunās tehnoloģijas rada attiecībā uz vidi, apgādes drošību, enerģijas izmaksām un nodarbinātību. |
| --- | --- |

—

sniegt drošticamu informāciju, lai uzlabotu sabiedrības informētību un nodrošinātu to, ka sabiedrība apzinās ūdeņraža drošumu un priekšrocības, ko jaunās tehnoloģijas rada attiecībā uz vidi, apgādes drošību, enerģijas izmaksām un nodarbinātību.

| k) | paziņot un izplatīt vērtīgu informāciju par savu darbību, jo īpaši MVU un pētniecības centriem, un
  sniegt drošticamu informāciju, lai uzlabotu sabiedrības informētību un nodrošinātu to, ka sabiedrība apzinās ūdeņraža drošumu un priekšrocības, ko jaunās tehnoloģijas rada attiecībā uz vidi, apgādes drošību, enerģijas izmaksām un nodarbinātību. |
| --- | --- |

k)

paziņot un izplatīt vērtīgu informāciju par savu darbību, jo īpaši MVU un pētniecības centriem, un
  sniegt drošticamu informāciju, lai uzlabotu sabiedrības informētību un nodrošinātu to, ka sabiedrība apzinās ūdeņraža drošumu un priekšrocības, ko jaunās tehnoloģijas rada attiecībā uz vidi, apgādes drošību, enerģijas izmaksām un nodarbinātību.

| 3. | FCH kopuzņēmuma galvenais uzdevums ir nodrošināt kurināmā elementu un ūdeņraža jomā uzsāktās kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas izveidi un faktisku pārvaldību. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tas ietver šādus pienākumus: |
| --- | --- |

4.

| — | izstrādāt un īstenot daudzgadu pētniecības pasākumu plānu; |
| --- | --- |

—

izstrādāt un īstenot daudzgadu pētniecības pasākumu plānu;

| l) | izstrādāt un īstenot daudzgadu pētniecības pasākumu plānu; |
| --- | --- |

l)

izstrādāt un īstenot daudzgadu pētniecības pasākumu plānu;

| — | apgūt Kopienas finansējumu un mobilizēt privātā sektora un citus publiskā sektora resursus, kas vajadzīgi tā
  PTA&D
  pasākumu īstenošanai; |
| --- | --- |

—

apgūt Kopienas finansējumu un mobilizēt privātā sektora un citus publiskā sektora resursus, kas vajadzīgi tā
  PTA&D
  pasākumu īstenošanai;

| m) | apgūt Kopienas finansējumu un mobilizēt privātā sektora un citus publiskā sektora resursus, kas vajadzīgi tā
  PTA
  pasākumu īstenošanai; |
| --- | --- |

m)

apgūt Kopienas finansējumu un mobilizēt privātā sektora un citus publiskā sektora resursus, kas vajadzīgi tā
  PTA
  pasākumu īstenošanai;

| — | nodrošināt
  PTA&D
  pasākumu pareizu īstenošanu un finanšu resursu pareizu pārvaldību; |
| --- | --- |

—

nodrošināt
  PTA&D
  pasākumu pareizu īstenošanu un finanšu resursu pareizu pārvaldību;

| n) | nodrošināt
  PTA
  pasākumu pareizu īstenošanu un finanšu resursu pareizu pārvaldību; |
| --- | --- |

n)

nodrošināt
  PTA
  pasākumu pareizu īstenošanu un finanšu resursu pareizu pārvaldību;

| — | sadarboties un apspriesties ar Dalībvalstu augsta līmeņa grupu; |
| --- | --- |

—

sadarboties un apspriesties ar Dalībvalstu augsta līmeņa grupu;

| — | sadarboties un apspriesties ar Zinātnisko komiteju; |
| --- | --- |

—

sadarboties un apspriesties ar Zinātnisko komiteju;

| — | organizēt ieinteresēto personu ģenerālās asamblejas gada sanāksmes; |
| --- | --- |

—

organizēt ieinteresēto personu ģenerālās asamblejas gada sanāksmes;

| — | paziņot un izplatīt informāciju par projektiem, tostarp minot to dalībniekus,
  PTA&D
  darbību rezultātiem un FCH kopuzņēmuma finanšu ieguldījuma apjomu; |
| --- | --- |

—

paziņot un izplatīt informāciju par projektiem, tostarp minot to dalībniekus,
  PTA&D
  darbību rezultātiem un FCH kopuzņēmuma finanšu ieguldījuma apjomu;

| o) | paziņot un izplatīt informāciju par projektiem, tostarp minot to dalībniekus,
  PTA
  darbību rezultātiem un FCH kopuzņēmuma finanšu ieguldījuma apjomu; |
| --- | --- |

o)

paziņot un izplatīt informāciju par projektiem, tostarp minot to dalībniekus,
  PTA
  darbību rezultātiem un FCH kopuzņēmuma finanšu ieguldījuma apjomu;

| — | informēt tiesību subjektus, kas noslēguši piešķīruma nolīgumu ar FCH kopuzņēmumu, par iespējām saņemt aizdevumu no Eiropas Investīciju bankas, jo īpaši par Riska dalīšanas finanšu mehānismu, kas izveidots Septītajā pamatprogrammā; |
| --- | --- |

—

informēt tiesību subjektus, kas noslēguši piešķīruma nolīgumu ar FCH kopuzņēmumu, par iespējām saņemt aizdevumu no Eiropas Investīciju bankas, jo īpaši par Riska dalīšanas finanšu mehānismu, kas izveidots Septītajā pamatprogrammā;

| p) | informēt tiesību subjektus, kas noslēguši dotāciju nolīgumu ar FCH kopuzņēmumu, par iespējām saņemt aizdevumu no Eiropas Investīciju bankas, jo īpaši par Riska dalīšanas finanšu mehānismu, kas izveidots Septītajā pamatprogrammā; |
| --- | --- |

p)

informēt tiesību subjektus, kas noslēguši dotāciju nolīgumu ar FCH kopuzņēmumu, par iespējām saņemt aizdevumu no Eiropas Investīciju bankas, jo īpaši par Riska dalīšanas finanšu mehānismu, kas izveidots Septītajā pamatprogrammā;

| — | nodrošināt augstu pārredzamības līmeni un godīgu konkurenci saskaņā ar vienlīdzīgas piekļuves nosacījumiem visiem pieteikumu iesniedzējiem attiecībā uz FCH kopuzņēmuma pētniecības un demonstrējumu pasākumiem neatkarīgi no tā, vai tie ir Pētniecības grupas vai Nozares grupas locekļi (jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem); |
| --- | --- |

—

nodrošināt augstu pārredzamības līmeni un godīgu konkurenci saskaņā ar vienlīdzīgas piekļuves nosacījumiem visiem pieteikumu iesniedzējiem attiecībā uz FCH kopuzņēmuma pētniecības un demonstrējumu pasākumiem neatkarīgi no tā, vai tie ir Pētniecības grupas vai Nozares grupas locekļi (jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem);

| q) | nodrošināt augstu pārskatāmības pakāpi un godīgu konkurenci saskaņā ar vienlīdzīgas piekļuves nosacījumiem visiem pieteikumu iesniedzējiem attiecībā uz FCH kopuzņēmuma pētniecības un demonstrējumu pasākumiem neatkarīgi no tā, vai tie ir Pētniecības grupas vai Nozares grupas locekļi (jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem); |
| --- | --- |

q)

nodrošināt augstu pārskatāmības pakāpi un godīgu konkurenci saskaņā ar vienlīdzīgas piekļuves nosacījumiem visiem pieteikumu iesniedzējiem attiecībā uz FCH kopuzņēmuma pētniecības un demonstrējumu pasākumiem neatkarīgi no tā, vai tie ir Pētniecības grupas vai Nozares grupas locekļi (jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem);

| — | sekot starptautiskajiem sasniegumiem attiecīgajā jomā un vajadzības gadījumā iesaistīties starptautiskā sadarbībā. |
| --- | --- |

—

sekot starptautiskajiem sasniegumiem attiecīgajā jomā un vajadzības gadījumā iesaistīties starptautiskā sadarbībā.

| r) | sekot starptautiskajiem sasniegumiem attiecīgajā jomā un vajadzības gadījumā iesaistīties starptautiskā sadarbībā; |
| --- | --- |

r)

sekot starptautiskajiem sasniegumiem attiecīgajā jomā un vajadzības gadījumā iesaistīties starptautiskā sadarbībā;

| s) | izveidot ciešu sadarbību un nodrošināt koordināciju ar septīto pamatprogrammu un citiem ES, valstu un starpvalstu mēroga pasākumiem, iestādēm un ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

s)

izveidot ciešu sadarbību un nodrošināt koordināciju ar septīto pamatprogrammu un citiem ES, valstu un starpvalstu mēroga pasākumiem, iestādēm un ieinteresētajām personām;

| t) | pārraudzīt virzību uz FCH kopuzņēmuma mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

t)

pārraudzīt virzību uz FCH kopuzņēmuma mērķu sasniegšanu;

| u) | veikt jebkādas citas darbības savu mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

u)

veikt jebkādas citas darbības savu mērķu sasniegšanai.

Dalībnieki
  un interešu grupas

Dalībnieki

| 1. | FCH kopuzņēmuma dibinātāji (turpmāk tekstā — “dibinātāji”) ir: |
| --- | --- |

1.

FCH kopuzņēmuma dibinātāji (turpmāk tekstā — “dibinātāji”) ir:

| 1. | FCH kopuzņēmuma dibinātāji (turpmāk — “dibinātāji”) ir: |
| --- | --- |

1.

FCH kopuzņēmuma dibinātāji (turpmāk — “dibinātāji”) ir:

| — | Eiropas Kopiena, ko pārstāv Eiropas Komisija, un |
| --- | --- |

—

Eiropas Kopiena, ko pārstāv Eiropas Komisija, un

| a) | Eiropas Kopiena, ko pārstāv Eiropas Komisija, un |
| --- | --- |

a)

Eiropas Kopiena, ko pārstāv Eiropas Komisija, un

| — | kurināmā elementu un ūdeņraža jomā uzsāktās Eiropas kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas nozares grupa Aisbl, kas izveidota atbilstoši Beļģijas tiesību aktiem (turpmāk tekstā — “Nozares grupa”). |
| --- | --- |

—

kurināmā elementu un ūdeņraža jomā uzsāktās Eiropas kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas nozares grupa Aisbl, kas izveidota atbilstoši Beļģijas tiesību aktiem (turpmāk tekstā — “Nozares grupa”).

| b) | pēc statūtu pieņemšanas —
  kurināmā elementu un ūdeņraža jomā uzsāktās Eiropas kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas nozares grupa,
  bezpeļņas organizācija

  Aisbl, kas izveidota atbilstoši Beļģijas tiesību aktiem
  , un kuras mērķis ir veicināt FCH kopuzņēmuma mērķu sasniegšanu
  (turpmāk tekstā — “Nozares grupa”). |
| --- | --- |

b)

pēc statūtu pieņemšanas —
  kurināmā elementu un ūdeņraža jomā uzsāktās Eiropas kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas nozares grupa,
  bezpeļņas organizācija

  Aisbl, kas izveidota atbilstoši Beļģijas tiesību aktiem
  , un kuras mērķis ir veicināt FCH kopuzņēmuma mērķu sasniegšanu
  (turpmāk tekstā — “Nozares grupa”).

| 2. | Nozares grupa: |
| --- | --- |

2.

Nozares grupa:

| 2. | Nozares grupa: |
| --- | --- |

2.

Nozares grupa:

| — | ir bezpeļņas organizācija, kuras mērķis ir veicināt FCH kopuzņēmuma mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

—

ir bezpeļņas organizācija, kuras mērķis ir veicināt FCH kopuzņēmuma mērķu sasniegšanu;

| — | ir reģistrēta saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem un darbojas atbilstīgi tās reģistrētajiem statūtiem, kas pieņemti tā, lai tie attiektos uz kopīgo tehnoloģiju iniciatīvu; |
| --- | --- |

—

ir reģistrēta saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem un darbojas atbilstīgi tās reģistrētajiem statūtiem, kas pieņemti tā, lai tie attiektos uz kopīgo tehnoloģiju iniciatīvu;

| — | nodrošina to, ka tās ieguldījums FCH kopuzņēmuma resursos saskaņā ar šīs regulas
  5. pantu
  tiek veikts iepriekš kā ieguldījums naudā, sedzot 50 % no FCH kopuzņēmuma kārtējām izmaksām, un iemaksāts FCH kopuzņēmuma budžetā pirms katra finanšu gada sākuma; |
| --- | --- |

—

nodrošina to, ka tās ieguldījums FCH kopuzņēmuma resursos saskaņā ar šīs regulas
  5. pantu
  tiek veikts iepriekš kā ieguldījums naudā, sedzot 50 % no FCH kopuzņēmuma kārtējām izmaksām, un iemaksāts FCH kopuzņēmuma budžetā pirms katra finanšu gada sākuma;

| — | nodrošina to, ka tās ieguldījums FCH kopuzņēmuma resursos saskaņā ar šīs regulas
  noteikumiem
  tiek veikts iepriekš kā ieguldījums naudā, sedzot 50 % no FCH kopuzņēmuma kārtējām izmaksām, un iemaksāts FCH kopuzņēmuma budžetā pirms katra finanšu gada sākuma; |
| --- | --- |

—

nodrošina to, ka tās ieguldījums FCH kopuzņēmuma resursos saskaņā ar šīs regulas
  noteikumiem
  tiek veikts iepriekš kā ieguldījums naudā, sedzot 50 % no FCH kopuzņēmuma kārtējām izmaksām, un iemaksāts FCH kopuzņēmuma budžetā pirms katra finanšu gada sākuma;

| — | nodrošina to, ka nozares ieguldījums FCH kopuzņēmuma finansēto
  PTA&D
  pasākumu īstenošanā
  tiek veikts natūrā un veido vismaz 50 % no projekta kopējām izmaksām, ko aprēķina katru gadu
  ; |
| --- | --- |

—

nodrošina to, ka nozares ieguldījums FCH kopuzņēmuma finansēto
  PTA&D
  pasākumu īstenošanā
  tiek veikts natūrā un veido vismaz 50 % no projekta kopējām izmaksām, ko aprēķina katru gadu
  ;

| — | nodrošina to, ka nozares ieguldījums FCH kopuzņēmuma finansēto
  PTA
  pasākumu īstenošanā
  vismaz atbilst Kopienas ieguldījumam
  ; |
| --- | --- |

—

nodrošina to, ka nozares ieguldījums FCH kopuzņēmuma finansēto
  PTA
  pasākumu īstenošanā
  vismaz atbilst Kopienas ieguldījumam
  ;

| — | ir grupa, kurā var iesaistīties ikviens privāto tiesību subjekts (tostarp mazie un vidējie uzņēmumi), kas reģistrēts saskaņā ar dalībvalsts, asociētās valsts
  vai EEZ valsts
  tiesību aktiem un kā juridiskā adrese, centrālā administrācija vai galvenā uzņēmējdarbības vieta atrodas kādā no iepriekš minētajām valstīm, ar nosacījumu, ka tas aktīvi darbojas kurināmā elementu un ūdeņraža jomā Eiropā un ir uzņēmies saistības veicināt FCH kopuzņēmuma mērķu sasniegšanu un ieguldīt tā resursos. |
| --- | --- |

—

ir grupa, kurā var iesaistīties ikviens privāto tiesību subjekts (tostarp mazie un vidējie uzņēmumi), kas reģistrēts saskaņā ar dalībvalsts, asociētās valsts
  vai EEZ valsts
  tiesību aktiem un kā juridiskā adrese, centrālā administrācija vai galvenā uzņēmējdarbības vieta atrodas kādā no iepriekš minētajām valstīm, ar nosacījumu, ka tas aktīvi darbojas kurināmā elementu un ūdeņraža jomā Eiropā un ir uzņēmies saistības veicināt FCH kopuzņēmuma mērķu sasniegšanu un ieguldīt tā resursos.

| — | ir grupa, kurā
  ar taisnīgiem un pamatotiem nosacījumiem
  var iesaistīties ikviens privāto tiesību subjekts (tostarp mazie un vidējie uzņēmumi
  un attiecīgās kurināmā elementu un ūdeņraža ražotāju asociācijas
  ), kas reģistrēts saskaņā ar dalībvalsts
  vai
  asociētās valsts tiesību aktiem un kā juridiskā adrese, centrālā administrācija vai galvenā uzņēmējdarbības vieta atrodas kādā no iepriekš minētajām valstīm, ar nosacījumu, ka tas aktīvi darbojas kurināmā elementu un ūdeņraža jomā Eiropā un ir uzņēmies saistības veicināt FCH kopuzņēmuma mērķu sasniegšanu un ieguldīt tā resursos. |
| --- | --- |

—

ir grupa, kurā
  ar taisnīgiem un pamatotiem nosacījumiem
  var iesaistīties ikviens privāto tiesību subjekts (tostarp mazie un vidējie uzņēmumi
  un attiecīgās kurināmā elementu un ūdeņraža ražotāju asociācijas
  ), kas reģistrēts saskaņā ar dalībvalsts
  vai
  asociētās valsts tiesību aktiem un kā juridiskā adrese, centrālā administrācija vai galvenā uzņēmējdarbības vieta atrodas kādā no iepriekš minētajām valstīm, ar nosacījumu, ka tas aktīvi darbojas kurināmā elementu un ūdeņraža jomā Eiropā un ir uzņēmies saistības veicināt FCH kopuzņēmuma mērķu sasniegšanu un ieguldīt tā resursos.

| 3. | Pētniecības grupa
  , kas pārstāv bezpeļņas organizācijas, universitātes un pētniecības centrus,
  pēc izveidošanas var kļūt par FCH kopuzņēmuma dalībnieku, ar nosacījumu,
  ka ir izveidota struktūra, kas pārstāv zinātnisko sabiedrību. Pētniecības grupas pieteikumu adresē Valdei, kas pieņem attiecīgu lēmumu. |
| --- | --- |

3.

Pētniecības grupa
  , kas pārstāv bezpeļņas organizācijas, universitātes un pētniecības centrus,
  pēc izveidošanas var kļūt par FCH kopuzņēmuma dalībnieku, ar nosacījumu,
  ka ir izveidota struktūra, kas pārstāv zinātnisko sabiedrību. Pētniecības grupas pieteikumu adresē Valdei, kas pieņem attiecīgu lēmumu.

| 3. | Pētniecības grupa pēc izveidošanas var kļūt par FCH kopuzņēmuma dalībnieku ar nosacījumu,
  ka tā ir atzinusi šos statūtus
  . |
| --- | --- |

3.

Pētniecības grupa pēc izveidošanas var kļūt par FCH kopuzņēmuma dalībnieku ar nosacījumu,
  ka tā ir atzinusi šos statūtus
  .

| 4. | Pētniecības grupa: |
| --- | --- |

4.

Pētniecības grupa:

| 4. | Pētniecības grupa: |
| --- | --- |

4.

Pētniecības grupa:

| — | ir bezpeļņas organizācija, kuras mērķis ir veicināt FCH kopuzņēmuma mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

—

ir bezpeļņas organizācija, kuras mērķis ir veicināt FCH kopuzņēmuma mērķu sasniegšanu;

| — | ir bezpeļņas organizācija, kuras mērķis ir veicināt FCH kopuzņēmuma mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

—

ir bezpeļņas organizācija, kuras mērķis ir veicināt FCH kopuzņēmuma mērķu sasniegšanu;

| — | ir reģistrēta saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem un darbojas atbilstīgi tās reģistrētajiem statūtiem, kas pieņemti tā, lai tie attiektos uz kopīgo tehnoloģiju iniciatīvu; |
| --- | --- |

—

ir reģistrēta saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem un darbojas atbilstīgi tās reģistrētajiem statūtiem, kas pieņemti tā, lai tie attiektos uz kopīgo tehnoloģiju iniciatīvu;

| — | ir reģistrēta saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem un darbojas atbilstīgi saviem reģistrētajiem statūtiem, kas pieņemti tā, lai tie attiektos uz kopīgo tehnoloģiju ierosmi; |
| --- | --- |

—

ir reģistrēta saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem un darbojas atbilstīgi saviem reģistrētajiem statūtiem, kas pieņemti tā, lai tie attiektos uz kopīgo tehnoloģiju ierosmi;

| — | nodrošina to, ka tās ieguldījums FCH kopuzņēmuma resursos tiek veikts iepriekš kā ieguldījums naudā, veido
  1/12
   daļu no FCH kopuzņēmuma kārtējām izmaksām un tiek iemaksāts FCH kopuzņēmuma budžetā pirms katra finanšu gada sākuma; |
| --- | --- |

—

nodrošina to, ka tās ieguldījums FCH kopuzņēmuma resursos tiek veikts iepriekš kā ieguldījums naudā, veido
  1/12
   daļu no FCH kopuzņēmuma kārtējām izmaksām un tiek iemaksāts FCH kopuzņēmuma budžetā pirms katra finanšu gada sākuma;

| — | nodrošina to, ka tās ieguldījums FCH kopuzņēmuma resursos tiek veikts iepriekš kā ieguldījums naudā, veido
  1/20
   daļu no FCH kopuzņēmuma kārtējām izmaksām un tiek iemaksāts FCH kopuzņēmuma budžetā pirms katra finanšu gada sākuma; |
| --- | --- |

—

nodrošina to, ka tās ieguldījums FCH kopuzņēmuma resursos tiek veikts iepriekš kā ieguldījums naudā, veido
  1/20
   daļu no FCH kopuzņēmuma kārtējām izmaksām un tiek iemaksāts FCH kopuzņēmuma budžetā pirms katra finanšu gada sākuma;

| — | ir grupa, kurā var iesaistīties jebkura bezpeļņas organizācija, universitāte vai pētniecības centrs, kas reģistrēts dalībvalstī, asociētajā valstī vai kandidātvalstī. |
| --- | --- |

—

ir grupa, kurā var iesaistīties jebkura bezpeļņas organizācija, universitāte vai pētniecības centrs, kas reģistrēts dalībvalstī, asociētajā valstī vai kandidātvalstī.

| 5. | Dibinātājs var izbeigt savu līdzdalību FCH kopuzņēmumā. Tādā gadījumā FCH kopuzņēmumu likvidē, kā paredzēts I.22. pantā. |
| --- | --- |

5.

Dibinātājs var izbeigt savu līdzdalību FCH kopuzņēmumā. Tādā gadījumā FCH kopuzņēmumu likvidē, kā paredzēts I.22. pantā.

| 5. | Dibinātājs var izbeigt savu līdzdalību FCH kopuzņēmumā. Tādā gadījumā FCH kopuzņēmumu likvidē, kā paredzēts I.22. pantā. |
| --- | --- |

5.

Dibinātājs var izbeigt savu līdzdalību FCH kopuzņēmumā. Tādā gadījumā FCH kopuzņēmumu likvidē, kā paredzēts I.22. pantā.

| 6. | Pētniecības grupa var izbeigt savu līdzdalību FCH kopuzņēmumā. Izbeigšana stājas spēkā un kļūst neatsaucama sešus mēnešus pēc paziņošanas dibinātājiem, un pēc tam dalībnieks, kas izbeidz savu dalību, tiek atbrīvots no visiem pienākumiem, izņemot tos, kurus FCH kopuzņēmums apstiprinājis pirms līdzdalības izbeigšanas. |
| --- | --- |

6.

Pētniecības grupa var izbeigt savu līdzdalību FCH kopuzņēmumā. Izbeigšana stājas spēkā un kļūst neatsaucama sešus mēnešus pēc paziņošanas dibinātājiem, un pēc tam dalībnieks, kas izbeidz savu dalību, tiek atbrīvots no visiem pienākumiem, izņemot tos, kurus FCH kopuzņēmums apstiprinājis pirms līdzdalības izbeigšanas.

| 6. | Pētniecības grupa var izbeigt savu līdzdalību FCH kopuzņēmumā. Izbeigšana stājas spēkā un kļūst neatsaucama sešus mēnešus pēc paziņošanas dibinātājiem, un pēc tam dalībnieks, kas izbeidz savu dalību, tiek atbrīvots no visiem pienākumiem, izņemot tos, kurus FCH kopuzņēmums apstiprinājis pirms līdzdalības izbeigšanas. |
| --- | --- |

6.

Pētniecības grupa var izbeigt savu līdzdalību FCH kopuzņēmumā. Izbeigšana stājas spēkā un kļūst neatsaucama sešus mēnešus pēc paziņošanas dibinātājiem, un pēc tam dalībnieks, kas izbeidz savu dalību, tiek atbrīvots no visiem pienākumiem, izņemot tos, kurus FCH kopuzņēmums apstiprinājis pirms līdzdalības izbeigšanas.

FCH kopuzņēmuma
  izpildstruktūras
  ir Valde

  un Programmu birojs. FCH kopuzņēmuma padomdevējas struktūras ir Dalībvalstu augsta līmeņa grupa, Ieinteresēto personu ģenerālā asambleja un
  Zinātniskā komiteja.

| 1. | FCH kopuzņēmuma
  struktūras
  ir
  šādas
  : |
| --- | --- |

1.

FCH kopuzņēmuma
  struktūras
  ir
  šādas
  :

| a) | valde, |
| --- | --- |

a)

valde,

| b) | izpilddirektors, |
| --- | --- |

b)

izpilddirektors,

| c) | Zinātniskā komiteja. |
| --- | --- |

c)

Zinātniskā komiteja.

| 2. | Ja kāds noteikts uzdevums nav nevienas minētās struktūras kompetencē, tad kompetentā struktūra ir valde. |
| --- | --- |

2.

| 3. | FCH kopuzņēmuma ārējās padomdevējas struktūras ir Dalībvalstu augsta līmeņa grupa un Ieinteresēto personu ģenerālā asambleja. |
| --- | --- |

3.

| 2. | Ja tiek izveidota Pētniecības grupa, Komisija vienu savu vietu atvēl tās
  pārstāvim
  . |
| --- | --- |

2.

Ja tiek izveidota Pētniecības grupa, Komisija vienu savu vietu atvēl tās
  pārstāvim
  .

| 2. | Ja tiek izveidota Pētniecības grupa, Komisija
  vismaz
  vienu savu vietu atvēl tās
  pārstāvim/pārstāvjiem
  . |
| --- | --- |

2.

Ja tiek izveidota Pētniecības grupa, Komisija
  vismaz
  vienu savu vietu atvēl tās
  pārstāvim/pārstāvjiem
  .

| 4. | Valde
  ievēl
  priekšsēdētāju. Priekšsēdētāju
  ievēl uz 2 gadiem
  . |
| --- | --- |

4.

Valde
  ievēl
  priekšsēdētāju. Priekšsēdētāju
  ievēl uz 2 gadiem
  .

| 4. | Valde
  ieceļ
  priekšsēdētāju
  no Nozares grupas pārstāvjiem
  . Priekšsēdētāju
  ieceļ uz gadu un vienu reizi var iecelt atkārtoti. Par priekšsēdētāja vietniekiem ieceļ MVU un Pētniecības grupas pārstāvjus. |
| --- | --- |

4.

Valde
  ieceļ
  priekšsēdētāju
  no Nozares grupas pārstāvjiem
  . Priekšsēdētāju
  ieceļ uz gadu un vienu reizi var iecelt atkārtoti. Par priekšsēdētāja vietniekiem ieceļ MVU un Pētniecības grupas pārstāvjus.

| 8. | Valde katrā atsevišķā gadījumā var pieaicināt novērotājus, kuriem nav balsstiesību un kuri apmeklē tās sēdes, jo īpaši reģionu un pārvaldes iestāžu pārstāvjus. |
| --- | --- |

8.

Valde katrā atsevišķā gadījumā var pieaicināt novērotājus, kuriem nav balsstiesību un kuri apmeklē tās sēdes, jo īpaši reģionu un pārvaldes iestāžu pārstāvjus.

| 8. | Valde katrā atsevišķā gadījumā var pieaicināt novērotājus, kuriem nav balsstiesību un kuri apmeklē tās sēdes, jo īpaši reģionu un pārvaldes iestāžu
  un kurināmā elementu un ūdeņraža ražotāju asociāciju
  pārstāvjus. |
| --- | --- |

8.

Valde katrā atsevišķā gadījumā var pieaicināt novērotājus, kuriem nav balsstiesību un kuri apmeklē tās sēdes, jo īpaši reģionu un pārvaldes iestāžu
  un kurināmā elementu un ūdeņraža ražotāju asociāciju
  pārstāvjus.

| — | apstiprina uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus; |
| --- | --- |

—

apstiprina uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus;

| — | pamato un
  apstiprina
  visas atkāpes no

  FCH kopuzņēmuma finanšu noteikumiem saskaņā ar 8. pantu; |
| --- | --- |

—

pamato un
  apstiprina
  visas atkāpes no

  FCH kopuzņēmuma finanšu noteikumiem saskaņā ar 8. pantu;

| — | pēc apspriešanās ar Komisiju
  apstiprina FCH kopuzņēmuma finanšu noteikumus saskaņā ar 8. pantu; |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Komisiju
  apstiprina FCH kopuzņēmuma finanšu noteikumus saskaņā ar 8. pantu;

| — | pamato jebkādu vēlmi atkāpties no Regulas (EK,

  Euratom)

  2343/2002 noteikumiem, pēc iepriekšējas atļaujas saņemšanas no Komisijas apstiprina atkāpes un informē budžeta lēmējiestādi par visām pieņemtajām atkāpēm; |
| --- | --- |

—

pamato jebkādu vēlmi atkāpties no Regulas (EK,

  Euratom)

  2343/2002 noteikumiem, pēc iepriekšējas atļaujas saņemšanas no Komisijas apstiprina atkāpes un informē budžeta lēmējiestādi par visām pieņemtajām atkāpēm;

| 6. | Izpilddirektors ir FCH kopuzņēmuma juridiskais pārstāvis. Viņš veic savus uzdevumus neatkarīgi un atskaitās Valdei. |
| --- | --- |

6.

Izpilddirektors ir FCH kopuzņēmuma juridiskais pārstāvis. Viņš veic savus uzdevumus neatkarīgi un atskaitās Valdei.

| 6. | Izpilddirektors ir FCH kopuzņēmuma juridiskais pārstāvis. Viņš veic savus uzdevumus neatkarīgi,
  jo īpaši tos, kas saistīti ar projektu priekšlikumu atlasi un projektu vadību
  , un atskaitās valdei. |
| --- | --- |

6.

Izpilddirektors ir FCH kopuzņēmuma juridiskais pārstāvis. Viņš veic savus uzdevumus neatkarīgi,
  jo īpaši tos, kas saistīti ar projektu priekšlikumu atlasi un projektu vadību
  , un atskaitās valdei.

| 8. | Valde ieceļ izpilddirektoru
  no Komisijas ieteikto pretendentu saraksta
  uz
  sākotnējo laikposmu, kas nav ilgāks par

  trijiem gadiem. Pēc izpilddirektora darbības novērtēšanas Valde var pagarināt viņa pilnvaru termiņu vienu reizi uz papildu laikposmu, kas nav ilgāks par četriem gadiem. |
| --- | --- |

8.

Valde ieceļ izpilddirektoru
  no Komisijas ieteikto pretendentu saraksta
  uz
  sākotnējo laikposmu, kas nav ilgāks par

  trijiem gadiem. Pēc izpilddirektora darbības novērtēšanas Valde var pagarināt viņa pilnvaru termiņu vienu reizi uz papildu laikposmu, kas nav ilgāks par četriem gadiem.

| 8. | Izpilddirektoru uz trijiem gadiem ieceļ valde,
  pamatojoties uz

  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

  , citos publiski pieejamos periodiskos izdevumos vai tīmekļa vietnēs publicētu uzaicinājumu izteikt ieinteresētību
  . Pēc izpilddirektora darbības novērtēšanas valde var pagarināt viņa pilnvaru termiņu vienu reizi uz papildu laikposmu, kas nav ilgāks par četriem gadiem,
  pēc tam iepriekš minētajā veidā publicē uzaicinājumu izteikt ieinteresētību
  . |
| --- | --- |

8.

Izpilddirektoru uz trijiem gadiem ieceļ valde,
  pamatojoties uz

  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

  , citos publiski pieejamos periodiskos izdevumos vai tīmekļa vietnēs publicētu uzaicinājumu izteikt ieinteresētību
  . Pēc izpilddirektora darbības novērtēšanas valde var pagarināt viņa pilnvaru termiņu vienu reizi uz papildu laikposmu, kas nav ilgāks par četriem gadiem,
  pēc tam iepriekš minētajā veidā publicē uzaicinājumu izteikt ieinteresētību
  .

Zinātniskā komiteja

  veic

  šādus uzdevumus:

| — | sniedz savu atzinumu par gada PTA&D pasākumu atbilstību un rezultātiem un iesaka vajadzīgos pielāgojumus
  ; |
| --- | --- |

—

sniedz savu atzinumu par gada PTA&D pasākumu atbilstību un rezultātiem un iesaka vajadzīgos pielāgojumus
  ;

| — | sniedz savu atzinumu
  par zinātniskajām prioritātēm daudzgadu PTA&D pasākumu plānā
  ; |
| --- | --- |

—

sniedz savu atzinumu
  par zinātniskajām prioritātēm daudzgadu PTA&D pasākumu plānā
  ;

| — | konsultē

  Valdi par gada darbības pārskatā raksturotajiem zinātnes sasniegumiem
  . |
| --- | --- |

—

konsultē

  Valdi par gada darbības pārskatā raksturotajiem zinātnes sasniegumiem
  .

Zinātniskajai komitejai

  ir

  šādi uzdevumi:

| a) | noteikt zinātniskās prioritātes gada un daudzgadu pētniecības pasākumu plānu priekšlikumiem
  ; |
| --- | --- |

a)

noteikt zinātniskās prioritātes gada un daudzgadu pētniecības pasākumu plānu priekšlikumiem
  ;

| b) | sniegt savu atzinumu
  par gada darbības pārskatā raksturotajiem
  zinātnes
  sasniegumiem
  ; |
| --- | --- |

b)

sniegt savu atzinumu
  par gada darbības pārskatā raksturotajiem
  zinātnes
  sasniegumiem
  ;

| c) | konsultēt

  par salīdzinošās vērtēšanas komiteju sastāvu
  . |
| --- | --- |

c)

konsultēt

  par salīdzinošās vērtēšanas komiteju sastāvu
  .

| 1. | Kopienas kopējais ieguldījums FCH kopuzņēmumā no Septītās pamatprogrammas budžeta PTA&D pasākumu kārtējo un darbības izmaksu segšanai nepārsniedz 470 miljonus euro. Paredzams, ka kārtējās izmaksas nepārsniegs 20 miljonus euro. |
| --- | --- |

1.

| 1. | FCH kopuzņēmumu kopīgi finansē tā dalībnieki, veicot iemaksas pa daļām, un pasākumos iesaistītās juridiskās personas, veicot ieguldījumu natūrā. Sākotnēji FCH kopuzņēmuma kārtējās izmaksas vienlīdzīgās daļās naudā sedz Kopiena un Nozares grupa. Tiklīdz Pētniecības grupa kļūst par FCH kopuzņēmuma dalībnieku, tā sedz 1/20 no kārtējām izmaksām, un Komisijas ieguldījums attiecībā uz kārtējām izmaksām atbilstoši samazinās. Kopienas kopējais ieguldījums attiecībā uz FCH kopuzņēmuma kārtējām izmaksām nepārsniedz EUR 20 miljonu. Ja kādu daļu no Kopienas ieguldījuma neizmanto, to piešķir FCH kopuzņēmuma pasākumiem. |
| --- | --- |

1.

| 7. | Privātais sektors, jo īpaši Nozares grupas locekļi, sedz projektu darbības izmaksas, veicot ieguldījumu natūrā. Natūrā veikto ieguldījumu vērtība ir vismaz vienāda ar publiskā finansējuma apjomu. Natūrā veikto ieguldījumu kopējo apjomu, ko aprēķina vienam gadam, novērtē reizi gadā. Pirmo novērtējumu uzsāk otrā finanšu gada beigās pēc FCH kopuzņēmuma darbības uzsākšanas. Turpmāk neatkarīga struktūra novērtējumu veic katru finanšu gadu. Novērtējuma rezultātus iesniedz Komisijai 4 mēnešu laikā pēc katra finanšu gada beigām. |
| --- | --- |

7.

Privātais sektors, jo īpaši Nozares grupas locekļi, sedz projektu darbības izmaksas, veicot ieguldījumu natūrā. Natūrā veikto ieguldījumu vērtība ir vismaz vienāda ar publiskā finansējuma apjomu. Natūrā veikto ieguldījumu kopējo apjomu, ko aprēķina vienam gadam, novērtē reizi gadā. Pirmo novērtējumu uzsāk otrā finanšu gada beigās pēc FCH kopuzņēmuma darbības uzsākšanas. Turpmāk neatkarīga struktūra novērtējumu veic katru finanšu gadu. Novērtējuma rezultātus iesniedz Komisijai 4 mēnešu laikā pēc katra finanšu gada beigām.

| 7. | Privātais sektors, jo īpaši Nozares grupas locekļi, sedz projektu darbības izmaksas, veicot ieguldījumu natūrā. Natūrā veikto ieguldījumu vērtība ir vismaz vienāda ar publiskā finansējuma apjomu.
  Ja Komisijas Kopīgais pētniecības centrs iesaistās projektos, tā ieguldījums natūrā nav jāuzskata par Kopienas ieguldījuma daļu.
  Natūrā veikto ieguldījumu kopējo apjomu, ko aprēķina vienam gadam, novērtē reizi gadā. Pirmo novērtējumu uzsāk otrā finanšu gada beigās pēc FCH kopuzņēmuma darbības uzsākšanas. Turpmāk neatkarīga struktūra novērtējumu veic katru finanšu gadu. Novērtējuma rezultātus iesniedz Komisijai 4 mēnešu laikā pēc katra finanšu gada beigām. |
| --- | --- |

7.

Privātais sektors, jo īpaši Nozares grupas locekļi, sedz projektu darbības izmaksas, veicot ieguldījumu natūrā. Natūrā veikto ieguldījumu vērtība ir vismaz vienāda ar publiskā finansējuma apjomu.
  Ja Komisijas Kopīgais pētniecības centrs iesaistās projektos, tā ieguldījums natūrā nav jāuzskata par Kopienas ieguldījuma daļu.
  Natūrā veikto ieguldījumu kopējo apjomu, ko aprēķina vienam gadam, novērtē reizi gadā. Pirmo novērtējumu uzsāk otrā finanšu gada beigās pēc FCH kopuzņēmuma darbības uzsākšanas. Turpmāk neatkarīga struktūra novērtējumu veic katru finanšu gadu. Novērtējuma rezultātus iesniedz Komisijai 4 mēnešu laikā pēc katra finanšu gada beigām.

| 3. | Tiesību subjekti, kas vēlas piedalīties kādā projektā, izveido konsorciju un vienu no saviem locekļiem ieceļ par koordinatoru.
  Parasti koordinators ir Nozares grupas loceklis vai Pētniecības grupas loceklis, ja šāda Pētniecības grupa ir izveidota. Izņēmumus apstiprina valde. |
| --- | --- |

3.

Tiesību subjekti, kas vēlas piedalīties kādā projektā, izveido konsorciju un vienu no saviem locekļiem ieceļ par koordinatoru.
  Parasti koordinators ir Nozares grupas loceklis vai Pētniecības grupas loceklis, ja šāda Pētniecības grupa ir izveidota. Izņēmumus apstiprina valde.

| 3. | Tiesību subjekti, kas vēlas piedalīties kādā projektā, izveido konsorciju un vienu no saviem locekļiem ieceļ par koordinatoru. |
| --- | --- |

3.

Tiesību subjekti, kas vēlas piedalīties kādā projektā, izveido konsorciju un vienu no saviem locekļiem ieceļ par koordinatoru.

I.9.a pants

PTA pasākumu īstenošana

| 1. | FCH kopuzņēmums atbalsta PTA pasākumus pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus konkursa kārtībā, pēc neatkarīgas novērtēšanas un dotāciju nolīguma un konsorcija nolīguma noslēgšanas attiecībā uz katru projektu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Izņēmuma gadījumos FCH kopuzņēmums var izsludināt uzaicinājumus piedalīties iepirkumu konkursā, ja šāda rīcība tiek uzskatīta par vajadzīgu pētniecības mērķu efektīvai sasniegšanai. |
| --- | --- |

2.

| 3. | FCH kopuzņēmums nosaka procedūras un mehānismus dotāciju nolīgumu izpildei, pārraudzībai un kontrolei. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ar dotāciju nolīgumu:







  — | nosaka attiecīgu kārtību PTA pasākumu īstenošanai; |
| --- | --- | --- |

4.

—

nosaka attiecīgu kārtību PTA pasākumu īstenošanai;

| — | nosaka atbilstīgu finansēšanas kārtību un noteikumus attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām, pamatojoties uz 17. pantā izklāstītajiem principiem; |
| --- | --- |

—

nosaka atbilstīgu finansēšanas kārtību un noteikumus attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām, pamatojoties uz 17. pantā izklāstītajiem principiem;

| — | reglamentē attiecības starp projekta konsorciju un FCH kopuzņēmumu. |
| --- | --- |

—

reglamentē attiecības starp projekta konsorciju un FCH kopuzņēmumu.

| 5. | Projekta dalībnieki konsorcija nolīgumu noslēdz pirms dotāciju nolīguma noslēgšanas. Tajā:







  — | nosaka attiecīgu kārtību dotāciju nolīguma izpildei; |
| --- | --- | --- |

5.

—

nosaka attiecīgu kārtību dotāciju nolīguma izpildei;

| — | reglamentē attiecības starp projekta dalībniekiem, jo īpaši intelektuālā īpašuma tiesību noteikumus. |
| --- | --- |

—

reglamentē attiecības starp projekta dalībniekiem, jo īpaši intelektuālā īpašuma tiesību noteikumus.

Tiesības pretendēt uz finansējumu

Pasākumu finansējums

| 1. | Kopienas ieguldījumu FCH kopuzņēmumam PTA&D pasākumu finansēšanai piešķir pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus konkursa kārtībā. |
| --- | --- |

1.

| 1. | Tiesības pretendēt uz finansējumu ir šādām struktūrām: |
| --- | --- |

1.

| a) | tiesību subjekti, kuri reģistrēti dalībvalstī vai asociētajā valstī; |
| --- | --- |

a)

tiesību subjekti, kuri reģistrēti dalībvalstī vai asociētajā valstī;

| b) | starptautiskas organizācijas, kam saskaņā ar starptautiskiem publisko tiesību aktiem ir juridiskas personas statuss, kā arī visas šādu organizāciju izveidotas specializētas aģentūras; |
| --- | --- |

b)

starptautiskas organizācijas, kam saskaņā ar starptautiskiem publisko tiesību aktiem ir juridiskas personas statuss, kā arī visas šādu organizāciju izveidotas specializētas aģentūras;

| c) | trešo valstu tiesību subjekti, ja valde to līdzdalību uzskata par īpaši lietderīgu projektam. |
| --- | --- |

c)

trešo valstu tiesību subjekti, ja valde to līdzdalību uzskata par īpaši lietderīgu projektam.

| 2. | Izņēmuma gadījumos FCH kopuzņēmums var izsludināt uzaicinājumus piedalīties iepirkumu konkursā, ja šāda rīcība tiek uzskatīta par vajadzīgu pētniecības mērķu faktiskai sasniegšanai. |
| --- | --- |

2.

| 2. | Lai tās varētu uzskatīt par atbilstīgām Kopienas finansējumam, PTA pasākumu īstenošanas izmaksās neiekļauj pievienotās vērtības nodokli. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Uz šādu finansējumu ir tiesības pretendēt privāto tiesību subjektiem, kas atbilst visiem turpmāk minētajiem kritērijiem: |
| --- | --- |

3.

| 3. | Projektiem atvēlētā Kopienas finanšu ieguldījuma lielāko iespējamo apjomu pieskaņo apjomiem, kādi noteikti Septītās pamatprogrammas līdzdalības noteikumos. Ja finansējuma apjomam jābūt mazākam, lai nodrošinātu atbilstību I.8. pantā noteiktajiem saskaņošanas principiem, samazināšanai jānotiek taisnīgi un proporcionāli iepriekš minētajiem finanšu ieguldījuma lielākajiem iespējamajiem apjomiem, kādi noteikti Septītās pamatprogrammas līdzdalības noteikumos attiecībā uz ikvienu dalībnieku un katru atsevišķo projektu. |
| --- | --- |

3.

| a) | tie ir reģistrēti kādā dalībvalstī, vai to juridiskā adrese vai galvenā uzņēmējdarbības vieta atrodas valstī, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas nolīguma līgumslēdzēja puse vai ir asociētā valsts vai kandidātvalsts; |
| --- | --- |

a)

tie ir reģistrēti kādā dalībvalstī, vai to juridiskā adrese vai galvenā uzņēmējdarbības vieta atrodas valstī, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas nolīguma līgumslēdzēja puse vai ir asociētā valsts vai kandidātvalsts;

| b) | tie veic attiecīgus pasākumus kurināmā elementu un/vai ūdeņraža PTA&D, industrializācijas vai izmantošanas jomā un/vai tiem ir konkrēti plāni šādus pasākumus drīzā nākotnē veikt Eiropas Savienībā vai Eiropas Ekonomikas zonā. |
| --- | --- |

b)

tie veic attiecīgus pasākumus kurināmā elementu un/vai ūdeņraža PTA&D, industrializācijas vai izmantošanas jomā un/vai tiem ir konkrēti plāni šādus pasākumus drīzā nākotnē veikt Eiropas Savienībā vai Eiropas Ekonomikas zonā.

| 4. | Pretendēt uz finansējumu ir tiesības arī šādām struktūrām: |
| --- | --- |

4.

| a) | bezpeļņas organizācijas, kas ir reģistrētas kādā dalībvalstī, asociētajā valstī, kandidātvalstī vai EEZ, tostarp vidējās un augstākās izglītības iestādes; |
| --- | --- |

a)

bezpeļņas organizācijas, kas ir reģistrētas kādā dalībvalstī, asociētajā valstī, kandidātvalstī vai EEZ, tostarp vidējās un augstākās izglītības iestādes;

| b) | starptautiskas organizācijas, kam ir juridiskas personas statuss saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām, kā arī ikviena specializētā aģentūra, ko izveidojušas šādas starpvaldību organizācijas; |
| --- | --- |

b)

starptautiskas organizācijas, kam ir juridiskas personas statuss saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām, kā arī ikviena specializētā aģentūra, ko izveidojušas šādas starpvaldību organizācijas;

| c) | trešo valstu tiesību subjekti, ar nosacījumu, ka Valde to līdzdalību uzskata par īpaši lietderīgu projektam. |
| --- | --- |

c)

trešo valstu tiesību subjekti, ar nosacījumu, ka Valde to līdzdalību uzskata par īpaši lietderīgu projektam.

| 1. | FCH kopuzņēmuma

  finanšu noteikumus izstrādā, pamatojoties uz Regulā (EK,

  Euratom)

  Nr. 1605/2002 noteiktajiem principiem. FCH kopuzņēmums, saņemot iepriekšēju Komisijas piekrišanu, var atkāpties no Regulas Nr. 1605/2002, ja
  tas
  ir
  nepieciešams tā īpašo darbības vajadzību dēļ. |
| --- | --- |

1.

FCH kopuzņēmuma

  finanšu noteikumus izstrādā, pamatojoties uz Regulā (EK,

  Euratom)

  Nr. 1605/2002 noteiktajiem principiem. FCH kopuzņēmums, saņemot iepriekšēju Komisijas piekrišanu, var atkāpties no Regulas Nr. 1605/2002, ja
  tas
  ir
  nepieciešams tā īpašo darbības vajadzību dēļ.

| 1. | Finanšu noteikumos
  ,
  ko piemēro

  FCH kopuzņēmumam,
  nedrīkst būt atkāpes no Regulas (EK,

  Euratom)

  Nr. 2343/2002
  ,
  ja vien
  tas
  nav
  nepieciešams tā īpašo darbības vajadzību dēļ.
  Pieņemot jebkādus noteikumus, ar kuriem atkāpjas no Regulas (EK,

  Euratom)

  Nr. 2343/2002, ir vajadzīga iepriekšēja Komisijas piekrišana. Par šādām atkāpēm jāinformē budžeta lēmējiestāde. |
| --- | --- |

1.

Finanšu noteikumos
  ,
  ko piemēro

  FCH kopuzņēmumam,
  nedrīkst būt atkāpes no Regulas (EK,

  Euratom)

  Nr. 2343/2002
  ,
  ja vien
  tas
  nav
  nepieciešams tā īpašo darbības vajadzību dēļ.
  Pieņemot jebkādus noteikumus, ar kuriem atkāpjas no Regulas (EK,

  Euratom)

  Nr. 2343/2002, ir vajadzīga iepriekšēja Komisijas piekrišana. Par šādām atkāpēm jāinformē budžeta lēmējiestāde.

| 5. | Divu mēnešu laikā pēc katra finanšu gada beigām kopuzņēmuma provizoriskos finanšu pārskatus iesniedz Komisijai un Eiropas Kopienu Revīzijas palātai (turpmāk tekstā — “Revīzijas palāta”). Revīzijas palāta līdz 15. jūnijam pēc katra finanšu gada beigām izstrādā savus apsvērumus par kopuzņēmuma provizoriskajiem finanšu pārskatiem. Gada finanšu pārskatus par finanšu gadu nākamajā gadā nosūta Komisijas grāmatvedim, ievērojot Finanšu pamatregulā noteiktos termiņus, lai Komisijas grāmatvedis varētu tos konsolidēt ar EK gada pārskatiem. |
| --- | --- |

5.

Divu mēnešu laikā pēc katra finanšu gada beigām kopuzņēmuma provizoriskos finanšu pārskatus iesniedz Komisijai un Eiropas Kopienu Revīzijas palātai (turpmāk tekstā — “Revīzijas palāta”). Revīzijas palāta līdz 15. jūnijam pēc katra finanšu gada beigām izstrādā savus apsvērumus par kopuzņēmuma provizoriskajiem finanšu pārskatiem. Gada finanšu pārskatus par finanšu gadu nākamajā gadā nosūta Komisijas grāmatvedim, ievērojot Finanšu pamatregulā noteiktos termiņus, lai Komisijas grāmatvedis varētu tos konsolidēt ar EK gada pārskatiem.

| 5. | Divu mēnešu laikā pēc katra finanšu gada beigām kopuzņēmuma provizoriskos finanšu pārskatus iesniedz Komisijai un Eiropas Kopienu Revīzijas palātai (turpmāk tekstā — “Revīzijas palāta”). Revīzijas palāta līdz 15. jūnijam pēc katra finanšu gada beigām izstrādā savus apsvērumus par kopuzņēmuma provizoriskajiem finanšu pārskatiem. Gada finanšu pārskatus par finanšu gadu nākamajā gadā nosūta Komisijas grāmatvedim, ievērojot Finanšu pamatregulā noteiktos termiņus, lai Komisijas grāmatvedis varētu tos konsolidēt ar EK gada pārskatiem.
  Gada |
| --- | --- |

5.

Divu mēnešu laikā pēc katra finanšu gada beigām kopuzņēmuma provizoriskos finanšu pārskatus iesniedz Komisijai un Eiropas Kopienu Revīzijas palātai (turpmāk tekstā — “Revīzijas palāta”). Revīzijas palāta līdz 15. jūnijam pēc katra finanšu gada beigām izstrādā savus apsvērumus par kopuzņēmuma provizoriskajiem finanšu pārskatiem. Gada finanšu pārskatus par finanšu gadu nākamajā gadā nosūta Komisijas grāmatvedim, ievērojot Finanšu pamatregulā noteiktos termiņus, lai Komisijas grāmatvedis varētu tos konsolidēt ar EK gada pārskatiem.
  Gada

Kopuzņēmuma gada finanšu pārskati jāsagatavo un jārevidē atbilstīgi Komisijas grāmatveža pieņemtajiem EK Grāmatvedības noteikumiem.

finanšu pārskatus un bilanci par iepriekšējo gadu iesniedz budžeta lēmējiestādei.
  Kopuzņēmuma gada finanšu pārskati jāsagatavo un jārevidē atbilstīgi Komisijas grāmatveža pieņemtajiem EK Grāmatvedības noteikumiem.

| 6. | Eiropas Parlaments
  pēc
  Padomes ieteikuma dod apstiprinājumu par FCH kopuzņēmuma budžeta izpildi, ievērojot FCH kopuzņēmuma finanšu noteikumos paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

6.

Eiropas Parlaments
  pēc
  Padomes ieteikuma dod apstiprinājumu par FCH kopuzņēmuma budžeta izpildi, ievērojot FCH kopuzņēmuma finanšu noteikumos paredzēto procedūru.

| 6. | Eiropas Parlaments,
  ņemot vērā
  Padomes ieteikumu, dod apstiprinājumu par FCH kopuzņēmuma budžeta izpildi, ievērojot paredzēto procedūru,
  kurai ir jābūt iekļautai

  FCH kopuzņēmuma finanšu noteikumos. |
| --- | --- |

6.

Eiropas Parlaments,
  ņemot vērā
  Padomes ieteikumu, dod apstiprinājumu par FCH kopuzņēmuma budžeta izpildi, ievērojot paredzēto procedūru,
  kurai ir jābūt iekļautai

  FCH kopuzņēmuma finanšu noteikumos.

| 1. | Personāla resursus nosaka personālsastāva plānā, kas jānorāda gada budžetā. |
| --- | --- |

1.

Personāla resursus nosaka personālsastāva plānā, kas jānorāda gada budžetā.

| 1. | Personāla resursus nosaka personālsastāva plānā, kas jānorāda gada budžetā
  , un Komisijai tas jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei kopā ar Eiropas Savienības provizorisko budžeta projektu
  . |
| --- | --- |

1.

Personāla resursus nosaka personālsastāva plānā, kas jānorāda gada budžetā
  , un Komisijai tas jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei kopā ar Eiropas Savienības provizorisko budžeta projektu
  .

| 2. | FCH kopuzņēmuma darbinieki ir pagaidu darbinieki un līgumdarbinieki, un ar tiem ir noslēgts līgums uz noteiktu laiku; to var pagarināt vienu reizi, kopējam laikposmam nepārsniedzot septiņus gadus. |
| --- | --- |

2.

svītrots

Piešķīruma nolīgums un konsorcija nolīgums

svītrots

| 1. | FCH kopuzņēmums atbalsta pētniecības pasākumus pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus konkursa kārtībā, neatkarīgas novērtēšanas un piešķīruma nolīguma un konsorcija nolīguma noslēgšanas attiecībā uz katru projektu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | FCH kopuzņēmums nosaka procedūras un mehānismus piešķīruma nolīgumu izpildei, pārraudzībai un kontrolei. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Piešķīruma nolīgums:







  — | tajā paredz piemērotu kārtību PTA&D pasākumu īstenošanai; |
| --- | --- | --- |

3.

—

tajā paredz piemērotu kārtību PTA&D pasākumu īstenošanai;

| — | tajā paredz atbilstīgu finansēšanas kārtību un noteikumus attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām, pamatojoties uz I.24. pantā izklāstītajiem principiem; |
| --- | --- |

—

tajā paredz atbilstīgu finansēšanas kārtību un noteikumus attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām, pamatojoties uz I.24. pantā izklāstītajiem principiem;

| — | tas reglamentē attiecības starp projekta konsorciju un FCH kopuzņēmumu. |
| --- | --- |

—

tas reglamentē attiecības starp projekta konsorciju un FCH kopuzņēmumu.

| 4. | Konsorcija nolīgums:







  — | projekta dalībnieki to noslēdz pirms piešķīruma nolīguma noslēgšanas; |
| --- | --- | --- |

4.

—

projekta dalībnieki to noslēdz pirms piešķīruma nolīguma noslēgšanas;

| — | tajā paredz piemērotu kārtību piešķīruma nolīguma izpildei; |
| --- | --- |

—

tajā paredz piemērotu kārtību piešķīruma nolīguma izpildei;

| — | tas reglamentē attiecības starp projekta dalībniekiem, jo īpaši intelektuālā īpašuma tiesību noteikumus. |
| --- | --- |

—

tas reglamentē attiecības starp projekta dalībniekiem, jo īpaši intelektuālā īpašuma tiesību noteikumus.

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1525/2007 (OV L 343, 27.12.2007., 9. lpp.).

(2)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. Nolīgumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2008/29/EK (OV L 6, 10.1.2008., 7. lpp.).

---

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/144 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/144

---

Kopienas tabakas fonds *

P6_TA(2008)0204

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1782/2003 attiecībā uz atbalsta par tabaku pārvedumu Kopienas tabakas fondam 2008. un 2009. gadā un Regulu (EK) Nr. 1234/2007 — attiecībā uz Kopienas tabakas fonda finansēšanu (COM(2008)0051 — C6-0062/2008 — 2008/0020(CNS))

(2009/C 279 E/30)

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0051), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0051),

| — | ņemot vērā EK līguma 37. panta 2. punkta trešo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0062/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 37. panta 2. punkta trešo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0062/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A6-0164/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A6-0164/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | uzskata, ka jebkurai paredzamajai summai jābūt saderīgai ar daudzgadu finanšu shēmas 2007.—2013. gadam 2. izdevumu kategorijas maksimālo robežu, un norāda, ka par ikgadējo summu jālemj saistībā ar ikgadējo budžeta procedūru un tā jānovērtē daudzgadu kontekstā; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka jebkurai paredzamajai summai jābūt saderīgai ar daudzgadu finanšu shēmas 2007.—2013. gadam 2. izdevumu kategorijas maksimālo robežu, un norāda, ka par ikgadējo summu jālemj saistībā ar ikgadējo budžeta procedūru un tā jānovērtē daudzgadu kontekstā;

| 3. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 4. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

4.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 5. | prasa Padomei vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

5.

prasa Padomei vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| (1) | Saskaņā ar 110.j pantu Padomes 2003. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, un groza vairākas regulas, atbalstu par tabaku piešķir jēltabakas audzētājiem
  par 2006. līdz 2009. ražas novākšanas gadu
  . |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 110.j pantu Padomes 2003. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, un groza vairākas regulas, atbalstu par tabaku piešķir jēltabakas audzētājiem
  par 2006. līdz 2009. ražas novākšanas gadu
  .

| (1) | Saskaņā ar 110.j pantu Padomes 2003. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, un groza vairākas regulas, atbalstu par tabaku piešķir jēltabakas audzētājiem
  līdz 2012. ražas novākšanas gadam
  . |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 110.j pantu Padomes 2003. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, un groza vairākas regulas, atbalstu par tabaku piešķir jēltabakas audzētājiem
  līdz 2012. ražas novākšanas gadam
  .

| (1a) | Ņemot vērā kopš 2004. gada īstenotās daudzās reformas, it īpaši augļu un dārzeņu nozarē, ir būtiski jēltabakas ražotājus nenostādīt diskriminējošā situācijā salīdzinājumā ar citiem Eiropas Savienības lauksaimniekiem. |
| --- | --- |

(1a)

Ņemot vērā kopš 2004. gada īstenotās daudzās reformas, it īpaši augļu un dārzeņu nozarē, ir būtiski jēltabakas ražotājus nenostādīt diskriminējošā situācijā salīdzinājumā ar citiem Eiropas Savienības lauksaimniekiem.

| (3) | Kopienas tabakas fonda finansētie pasākumi ir izrādījušies ļoti veiksmīgi, tie ir arī pozitīvs piemērs lauksaimniecības un veselības politikas veidotāju sadarbībai. Lai nodrošinātu šo pasākumu nepārtrauktību, kā arī ņemot vērā to, ka minētais fonds vienmēr ir finansēts, pārskaitot tam daļu no atbalsta par tabaku, ir lietderīgi pārskaitīt Kopienas tabakas fondam

  5 %

  no atbalsta par tabaku, kas piešķirts

  2008. un 2009
  . kalendārajā gadā. |
| --- | --- |

(3)

Kopienas tabakas fonda finansētie pasākumi ir izrādījušies ļoti veiksmīgi, tie ir arī pozitīvs piemērs lauksaimniecības un veselības politikas veidotāju sadarbībai. Lai nodrošinātu šo pasākumu nepārtrauktību, kā arī ņemot vērā to, ka minētais fonds vienmēr ir finansēts, pārskaitot tam daļu no atbalsta par tabaku, ir lietderīgi pārskaitīt Kopienas tabakas fondam

  5 %

  no atbalsta par tabaku, kas piešķirts

  2008. un 2009
  . kalendārajā gadā.

| (3) | Kopienas tabakas fonda finansētie pasākumi ir izrādījušies ļoti veiksmīgi, tie ir arī pozitīvs piemērs lauksaimniecības un veselības politikas veidotāju sadarbībai. Lai nodrošinātu šo pasākumu nepārtrauktību, kā arī ņemot vērā to, ka minētais fonds vienmēr ir finansēts, pārskaitot tajā daļu no atbalsta par tabaku, Kopienas tabakas fondā jāpārskaita

  6 %

  no summas, kas atbalstam par tabaku piešķirta

  laikposmam no 2009. līdz 2012
  . kalendārajam gadam. |
| --- | --- |

(3)

Kopienas tabakas fonda finansētie pasākumi ir izrādījušies ļoti veiksmīgi, tie ir arī pozitīvs piemērs lauksaimniecības un veselības politikas veidotāju sadarbībai. Lai nodrošinātu šo pasākumu nepārtrauktību, kā arī ņemot vērā to, ka minētais fonds vienmēr ir finansēts, pārskaitot tajā daļu no atbalsta par tabaku, Kopienas tabakas fondā jāpārskaita

  6 %

  no summas, kas atbalstam par tabaku piešķirta

  laikposmam no 2009. līdz 2012
  . kalendārajam gadam.

Regulu (EK) Nr. 1782/2003 groza šādi.

| –1) | regulas 110.j pantu aizstāj ar šādu tekstu:




  110.j pants




  Piemērošanas joma



  Atbalstu par ražas novākšanu

  līdz 2012. gadam

  saskaņā ar šajā nodaļā izklāstītajiem nosacījumiem var piešķirt lauksaimniekiem, kuri ražo jēltabaku, kas atbilst KN 2401. kodam. |
| --- | --- |

–1)

regulas 110.j pantu aizstāj ar šādu tekstu:

110.j pants

Piemērošanas joma

Atbalstu par ražas novākšanu

  līdz 2012. gadam

  saskaņā ar šajā nodaļā izklāstītajiem nosacījumiem var piešķirt lauksaimniekiem, kuri ražo jēltabaku, kas atbilst KN 2401. kodam.

| –1 a) | regulas 110.l pantā tabulu aizstāj ar šādu tabulu:








  (miljoni EUR) |
| --- | --- |
| | 2009—2012 |
| Vācija | p.m. |
| Spānija | p.m. |
| Francija | p.m. |
| Itālija (bez Apūlijas) | p.m. |
| Portugāle | p.m. |

–1 a)

regulas 110.l pantā tabulu aizstāj ar šādu tabulu:

(miljoni EUR)

2009—2012

Vācija

p.m.

Spānija

p.m.

Francija

p.m.

Itālija (bez Apūlijas)

p.m.

Portugāle

p.m.

Regulas (EK) Nr. 1782/2003
  110.m pantu aizstāj ar šādu:

| – 1 b) | regulas
  110.m pantu aizstāj ar šādu tekstu: |
| --- | --- |

– 1 b)

regulas
  110.m pantu aizstāj ar šādu tekstu:

110.m pants

110.m pants

Pārvedums Kopienas tabakas fondam

Pārskaitījums Kopienas tabakas fondā

No atbalsta, kas piešķirts saskaņā ar šo nodaļu, 2006. kalendārajā gadā pārskaita 4 %
  un
  2007.
  , 2008. un 2009.

  kalendārajā gadā — 5 %, lai finansētu Kopienas tabakas fonda veiktos informatīvos pasākumus, kā paredzēts Regulas (EEK) Nr. 2075/92 13. pantā.

No atbalsta, kas piešķirts saskaņā ar šo nodaļu, 2006. kalendārajam gadam pārskaita 4 %
  ,
  2007. kalendārajam gadam — 5 %
  un no 2009. līdz 2012. kalendārajam gadam — 6 %
  , lai finansētu informatīvos pasākumus saistībā ar Kopienas tabakas fondu, kā paredzēts Regulas (EEK) Nr. 2075/92 13. pantā.;

| –1 c) | svītro 143. e pantu; |
| --- | --- |

–1 c)

svītro 143. e pantu;

| –1 d) | svītro VII pielikuma I punkta otro daļu
  . |
| --- | --- |

–1 d)

svītro VII pielikuma I punkta otro daļu
  .

| b) | 2006. līdz 2009. kalendārajā gadā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 110.m pantu. |
| --- | --- |

b)

2006. līdz 2009. kalendārajā gadā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 110.m pantu.

| b) | 2006.
  un 2007.
  kalendārajā gadā
  un laikposmā no
  2009.
  līdz 2012. kalendārajam gadam
  saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 110.m panta noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

2006.
  un 2007.
  kalendārajā gadā
  un laikposmā no
  2009.
  līdz 2012. kalendārajam gadam
  saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 110.m panta noteikumiem.

---

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/148 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/148

---

Statistika gaļas un mājlopu jomā ***I

P6_TA(2008)0206

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par statistiku gaļas un mājlopu jomā (COM(2007)0129 — C6-0099/2007 — 2007/0051(COD))

(2009/C 279 E/31)

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0129), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0129),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 285. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedz tam priekšlikumu (C6-0099/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 285. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedz tam priekšlikumu (C6-0099/2007),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0130/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0130/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

P6_TC1-COD(2007)0051

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 20. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par statistiku mājlopu un gaļas jomā, ar kuru atceļ Padomes Direktīvu 93/23/EEK, 93/24/EEK un 93/25/EEK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (EK) Nr. ... .)

---

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/149 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/149

---

Nodarbinātības politikas pamatnostādnes *

P6_TA(2008)0207

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par pamatnostādnēm dalībvalstu nodarbinātības politikai (COM(2007)0803 V DAĻA — C6-0031/2008 — 2007/0300(CNS))

(2009/C 279 E/32)

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2007)0803 V DAĻA), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2007)0803 V DAĻA),

| — | ņemot vērā EK līguma 128. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0031/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 128. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0031/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A6-0172/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A6-0172/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| (2) | Dalībvalstu valsts reformu programmu pārbaude, kas iekļauta Komisijas gada progresa ziņojumā un Kopējā nodarbinātības ziņojuma projektā, norāda, ka dalībvalstīm arī turpmāk pēc iespējas vairāk jācenšas

  pievērsties
  tādām prioritārajām jomām kā |
| --- | --- |

(2)

Dalībvalstu valsts reformu programmu pārbaude, kas iekļauta Komisijas gada progresa ziņojumā un Kopējā nodarbinātības ziņojuma projektā, norāda, ka dalībvalstīm arī turpmāk pēc iespējas vairāk jācenšas

  pievērsties
  tādām prioritārajām jomām kā

| (2). | Dalībvalstu valsts reformu programmu pārbaude, kas iekļauta Komisijas gada progresa ziņojumā un Kopējā nodarbinātības ziņojuma projektā, norāda, ka dalībvalstīm arī turpmāk pēc iespējas vairāk būtu jācenšas

  sasniegt pilnīgu nodarbinātību, paaugstināt nodarbinātības kvalitāti un nodrošināt iespēju vienlīdzību un sociālo kohēziju, un jāpievēršas
  tādām prioritārajām jomām kā |
| --- | --- |

(2).

Dalībvalstu valsts reformu programmu pārbaude, kas iekļauta Komisijas gada progresa ziņojumā un Kopējā nodarbinātības ziņojuma projektā, norāda, ka dalībvalstīm arī turpmāk pēc iespējas vairāk būtu jācenšas

  sasniegt pilnīgu nodarbinātību, paaugstināt nodarbinātības kvalitāti un nodrošināt iespēju vienlīdzību un sociālo kohēziju, un jāpievēršas
  tādām prioritārajām jomām kā

| — | lielāka cilvēku skaita piesaiste un saglabāšana nodarbinātības jomā, palielinot darbaspēka pieejamību un modernizējot sociālās aizsardzības sistēmas, |
| --- | --- |

—

lielāka cilvēku skaita piesaiste un saglabāšana nodarbinātības jomā, palielinot darbaspēka pieejamību un modernizējot sociālās aizsardzības sistēmas,

| — | lielāka skaita un kvalitatīvāku darbavietu izveide,
  lielāka cilvēku skaita piesaiste un saglabāšana
  kvalitatīvas
  nodarbinātības jomā, palielinot darbaspēka pieejamību, modernizējot sociālās aizsardzības sistēmas
  un nodrošinot integrētus darba tirgus
  , |
| --- | --- |

—

lielāka skaita un kvalitatīvāku darbavietu izveide,
  lielāka cilvēku skaita piesaiste un saglabāšana
  kvalitatīvas
  nodarbinātības jomā, palielinot darbaspēka pieejamību, modernizējot sociālās aizsardzības sistēmas
  un nodrošinot integrētus darba tirgus
  ,

| — | darbinieku un uzņēmumu pielāgošanās spēju uzlabošana, un |
| --- | --- |

—

darbinieku un uzņēmumu pielāgošanās spēju uzlabošana, un

| — | darbinieku un uzņēmumu pielāgošanās spēju
  un drošības
  uzlabošana,
  lai veicinātu elastīgu darba tirgu,
  un
  darba ņēmēju nodarbinātības iespēju veicināšana, īstenojot mūžizglītību un iegūto prasmju atzīšanu, |
| --- | --- |

—

darbinieku un uzņēmumu pielāgošanās spēju
  un drošības
  uzlabošana,
  lai veicinātu elastīgu darba tirgu,
  un
  darba ņēmēju nodarbinātības iespēju veicināšana, īstenojot mūžizglītību un iegūto prasmju atzīšanu,

| — | palielināt
  ieguldījumu cilvēkkapitālā, nodrošinot labāku izglītību un prasmes. |
| --- | --- |

—

palielināt
  ieguldījumu cilvēkkapitālā, nodrošinot labāku izglītību un prasmes.

| — | ieguldījumu cilvēkkapitālā
  palielināšana
  , nodrošinot labāku izglītību un prasmes
  un palielinot mūžizglītības iespējas, un |
| --- | --- |

—

ieguldījumu cilvēkkapitālā
  palielināšana
  , nodrošinot labāku izglītību un prasmes
  un palielinot mūžizglītības iespējas, un

| — | darba ņēmēju mobilitātes veicināšana Eiropas darba tirgū. |
| --- | --- |

—

darba ņēmēju mobilitātes veicināšana Eiropas darba tirgū.

| (3) | Ņemot vērā Komisijas veikto valsts reformu programmu pārbaudi un Eiropadomes secinājumus, uzsvars jāliek uz efektīvu un savlaicīgu īstenošanu, īpašu uzmanību pievēršot kvantitatīvajiem mērķiem un kritērijiem, par kuriem panākta vienošanās,
  un
  nodrošinot atbilstību Eiropadomes secinājumiem. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā Komisijas veikto valsts reformu programmu pārbaudi un Eiropadomes secinājumus, uzsvars jāliek uz efektīvu un savlaicīgu īstenošanu, īpašu uzmanību pievēršot kvantitatīvajiem mērķiem un kritērijiem, par kuriem panākta vienošanās,
  un
  nodrošinot atbilstību Eiropadomes secinājumiem.

| (3) | Ņemot vērā Komisijas veikto valsts reformu programmu pārbaudi un Eiropadomes secinājumus, uzsvars būtu jāliek uz
  Nodarbinātības pamatnostādņu sociālās dimensijas pilnveidošanu un
  efektīvu un savlaicīgu īstenošanu, īpašu uzmanību pievēršot
  kvalitatīvajiem un
  kvantitatīvajiem mērķiem un kritērijiem, par kuriem panākta vienošanās, nodrošinot atbilstību Eiropadomes secinājumiem. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā Komisijas veikto valsts reformu programmu pārbaudi un Eiropadomes secinājumus, uzsvars būtu jāliek uz
  Nodarbinātības pamatnostādņu sociālās dimensijas pilnveidošanu un
  efektīvu un savlaicīgu īstenošanu, īpašu uzmanību pievēršot
  kvalitatīvajiem un
  kvantitatīvajiem mērķiem un kritērijiem, par kuriem panākta vienošanās, nodrošinot atbilstību Eiropadomes secinājumiem.

| (5) | Dalībvalstīm jāņem vērā Nodarbinātības pamatnostādnes, īstenojot plānoto Kopienas finansējumu, jo īpaši Eiropas Sociālo fondu. |
| --- | --- |

(5)

Dalībvalstīm jāņem vērā Nodarbinātības pamatnostādnes, īstenojot plānoto Kopienas finansējumu, jo īpaši Eiropas Sociālo fondu.

| (5) | Dalībvalstīm būtu jāņem vērā Nodarbinātības pamatnostādnes, īstenojot plānoto Kopienas finansējumu, jo īpaši Eiropas Sociālo fondu
  , Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu
  . |
| --- | --- |

(5)

Dalībvalstīm būtu jāņem vērā Nodarbinātības pamatnostādnes, īstenojot plānoto Kopienas finansējumu, jo īpaši Eiropas Sociālo fondu
  , Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu
  .

| (6) | Ņemot vērā pamatnostādņu paketes integrēto raksturu, dalībvalstīm pilnībā
  jāīsteno
  Ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes, |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā pamatnostādņu paketes integrēto raksturu, dalībvalstīm pilnībā
  jāīsteno
  Ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes,

| (6). | Ņemot vērā pamatnostādņu paketes integrēto raksturu, dalībvalstīm pilnībā būtu

  jāņem vērā Nodarbinātības pamatnostādnes, īstenojot
  Ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes. |
| --- | --- |

(6).

Ņemot vērā pamatnostādņu paketes integrēto raksturu, dalībvalstīm pilnībā būtu

  jāņem vērā Nodarbinātības pamatnostādnes, īstenojot
  Ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes.

2.a pants

1.
     
  Īstenojot pielikumā minētās pamatnostādnes, dalībvalstis
  :

| — | ņem vērā prasības, kas saistītas ar augsta nodarbinātības līmeņa veicināšanu, atbilstīgas sociālās aizsardzības nodrošināšanu, cīņu pret sociālo atstumtību, augstu izglītības un apmācības līmeni un veselības aizsardzību, un |
| --- | --- |

—

ņem vērā prasības, kas saistītas ar augsta nodarbinātības līmeņa veicināšanu, atbilstīgas sociālās aizsardzības nodrošināšanu, cīņu pret sociālo atstumtību, augstu izglītības un apmācības līmeni un veselības aizsardzību, un

| — | cenšas apkarot diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelšanās, reliģijas vai ticības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. |
| --- | --- |

—

cenšas apkarot diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelšanās, reliģijas vai ticības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ.

2.
     
  Dalībvalstis nodrošina pamatnostādņu un sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas procesa atklātās koordinācijas metodes pastiprinātu mijiedarbību.

3.
     
  Dalībvalstis sadarbībā ar sociālajiem partneriem un saskaņā ar katras dalībvalsts tradīcijām savos valsts reformu plānos ziņo par to, kā uzlabot atbilstību Eiropas sociālo tiesību principiem un noteikumiem, sociālo partneru nolīgumiem un vienādas attieksmes un nediskriminācijas pamatprincipiem un kā panākt minēto principu īstenošanu.

Nodarbinātības pamatnostādnes ir daļa no Integrētajām pamatnostādnēm 2008.—2010. gadam, kuru pamatā ir trīs pīlāri: makroekonomikas politika, mikroekonomikas politika un nodarbinātības politika. Kopā šie pīlāri veicina ilgtspējīgas izaugsmes un nodarbinātības mērķu sasniegšanu un stiprina sociālo kohēziju.

Dalībvalstis sadarbībā ar sociālajiem partneriem veido politiku, lai īstenotu turpmāk minētās rīcības mērķus un prioritātes tā, lai iekļaujošu darba tirgu atbalsta vairāk un labākas darbavietas. Atspoguļojot Lisabonas stratēģiju un ņemot vērā kopīgos sociālos mērķus, dalībvalstu politika līdzsvarotā veidā veicina:

Dalībvalstis sadarbībā ar sociālajiem partneriem
  un citām ieinteresētajām pusēm, kā arī ievērojot savas valsts tradīcijas,
  veido politiku, lai īstenotu turpmāk minētās rīcības mērķus un prioritātes tā, lai iekļaujošu darba tirgu atbalsta vairāk un labākas darbavietas
  un labāk apmācīts un vairāk specializēts darbaspēks
  . Atspoguļojot Lisabonas stratēģiju un ņemot vērā kopīgos sociālos mērķus, dalībvalstu politika līdzsvarotā veidā veicina:

| — | pilnīgu nodarbinātību: pilnīgas nodarbinātības sasniegšana un bezdarba un neaktivitātes samazināšana, palielinot darbaspēka pieprasījumu un piedāvājumu ar integrētu elastdrošības pieeju, ir būtiska, lai uzturētu ekonomisko izaugsmi un stiprinātu sociālo kohēziju. Tam ir vajadzīga politika, kas vienlaikus paredz darba tirgu, darba organizācijas un darba attiecību elastību, kā nodarbinātības drošību un sociālo nodrošināšanu; |
| --- | --- |

—

pilnīgu nodarbinātību: pilnīgas nodarbinātības sasniegšana un bezdarba un neaktivitātes samazināšana, palielinot darbaspēka pieprasījumu un piedāvājumu ar integrētu elastdrošības pieeju, ir būtiska, lai uzturētu ekonomisko izaugsmi un stiprinātu sociālo kohēziju. Tam ir vajadzīga politika, kas vienlaikus paredz darba tirgu, darba organizācijas un darba attiecību elastību, kā nodarbinātības drošību un sociālo nodrošināšanu;

| — | pilnīgu nodarbinātību: pilnīgas nodarbinātības sasniegšana un bezdarba un neaktivitātes samazināšana, palielinot darbaspēka pieprasījumu un piedāvājumu ar integrētu elastdrošības pieeju, ir būtiska, lai uzturētu ekonomisko izaugsmi un stiprinātu sociālo kohēziju. Tam ir vajadzīga politika, kas vienlaikus paredz darba tirgu, darba organizācijas un darba attiecību elastību
  , darba un ģimenes dzīves saskaņošanu
  , kā
  arī
  nodarbinātības drošību un sociālo nodrošināšanu; |
| --- | --- |

—

pilnīgu nodarbinātību: pilnīgas nodarbinātības sasniegšana un bezdarba un neaktivitātes samazināšana, palielinot darbaspēka pieprasījumu un piedāvājumu ar integrētu elastdrošības pieeju, ir būtiska, lai uzturētu ekonomisko izaugsmi un stiprinātu sociālo kohēziju. Tam ir vajadzīga politika, kas vienlaikus paredz darba tirgu, darba organizācijas un darba attiecību elastību
  , darba un ģimenes dzīves saskaņošanu
  , kā
  arī
  nodarbinātības drošību un sociālo nodrošināšanu;

| — | darba kvalitātes uzlabošanos un darba ražīguma paaugstināšanos: centieni paaugstināt nodarbinātības līmeni ir cieši saistīti ar nodarbinātības pievilcības, darba kvalitātes un darba ražīguma pieauguma uzlabošanu, segmentācijas un trūcīgo darba ņēmēju skaita samazināšanu. Pilnībā jāizmanto sinerģijas starp darba kvalitāti, darba ražīgumu un nodarbinātību; |
| --- | --- |

—

darba kvalitātes uzlabošanos un darba ražīguma paaugstināšanos: centieni paaugstināt nodarbinātības līmeni ir cieši saistīti ar nodarbinātības pievilcības, darba kvalitātes un darba ražīguma pieauguma uzlabošanu, segmentācijas un trūcīgo darba ņēmēju skaita samazināšanu. Pilnībā jāizmanto sinerģijas starp darba kvalitāti, darba ražīgumu un nodarbinātību;

| — | darba kvalitātes uzlabošanos un darba ražīguma paaugstināšanos: centieni paaugstināt nodarbinātības līmeni ir cieši saistīti ar nodarbinātības pievilcības, darba kvalitātes un darba ražīguma pieauguma uzlabošanu, segmentācijas
  , dzimumu nevienlīdzības
  un trūcīgo darba ņēmēju skaita samazināšanu. Pilnībā jāizmanto sinerģijas starp darba kvalitāti, darba ražīgumu un nodarbinātību; |
| --- | --- |

—

darba kvalitātes uzlabošanos un darba ražīguma paaugstināšanos: centieni paaugstināt nodarbinātības līmeni ir cieši saistīti ar nodarbinātības pievilcības, darba kvalitātes un darba ražīguma pieauguma uzlabošanu, segmentācijas
  , dzimumu nevienlīdzības
  un trūcīgo darba ņēmēju skaita samazināšanu. Pilnībā jāizmanto sinerģijas starp darba kvalitāti, darba ražīgumu un nodarbinātību;

Attīstībai ir būtiskas vienlīdzīgas iespējas un diskriminācijas apkarošana. Integrētā pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai un dzimumu līdztiesības veicināšana būtu jānodrošina visās veiktajās aktivitātēs. Īpaša uzmanība jāvelta tam, lai darba tirgū būtiski samazinātu visu veidu
  plaisas, kas saistītas ar dzimumu
  , atbilstoši Eiropas Dzimumu līdztiesības paktam. Tas palīdzēs dalībvalstīm risināt demogrāfisko problēmu. Kā daļai no jaunās starppaaudžu pieejas īpaša uzmanība būtu jāpievērš jauniešu situācijai, īstenojot Eiropas Jaunatnes paktu, un nodarbinātības pieejamības veicināšanai visa darba mūža laikā. Īpaša uzmanība ir jāpievērš arī tam, lai saskaņā ar jebkuriem valsts mērķiem būtiski samazinātu nodarbinātības līmeņa atšķirības cilvēkiem, kas atrodas nelabvēlīgā situācijā, tostarp invalīdiem, kā arī atšķirības starp trešo valstu valstspiederīgajiem un ES pilsoņiem.

Attīstībai ir būtiskas vienlīdzīgas iespējas un diskriminācijas apkarošana. Integrētā pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai un dzimumu līdztiesības veicināšana būtu jānodrošina visās veiktajās aktivitātēs. Īpaša uzmanība jāvelta tam, lai atbilstoši Eiropas Dzimumu līdztiesības paktam darba tirgū būtiski samazinātu visu veidu neatbilstību dzimumu līdztiesības jomā,
  galveno uzmanību pievēršot atalgojuma atšķirību izskaušanai.
  Tas palīdzēs dalībvalstīm risināt demogrāfisko problēmu. Kā daļai no jaunās starppaaudžu pieejas īpaša uzmanība būtu jāpievērš jauniešu situācijai, īstenojot Eiropas Jaunatnes paktu, un nodarbinātības pieejamības veicināšanai visa darba mūža laikā
  arī attiecībā uz vecāka gadagājuma cilvēkiem
  . Īpaša uzmanība ir jāpievērš arī tam, lai saskaņā ar jebkuriem valsts mērķiem būtiski samazinātu nodarbinātības līmeņa atšķirības cilvēkiem, kas atrodas nelabvēlīgā situācijā, tostarp invalīdiem, kā arī atšķirības starp trešo valstu valstspiederīgajiem un ES pilsoņiem.
  Tas palīdzēs dalībvalstīm risināt demogrāfisko problēmu.

| — | iesaistīt un noturēt vairāk cilvēku darba tirgū, palielināt darbaspēka piedāvājumu
  un
  modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas, |
| --- | --- |

—

iesaistīt un noturēt vairāk cilvēku darba tirgū, palielināt darbaspēka piedāvājumu
  un
  modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas,

| — | iesaistīt un noturēt vairāk cilvēku
  kvalitatīvā
  darba tirgū,
  veicinot darba un ģimenes dzīves saskaņošanu
  , palielināt darbaspēka piedāvājumu
  , uzlabojot nodarbinātības iespējas,
  modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas
  un nodrošināt integrētus darba tirgus
  , |
| --- | --- |

—

iesaistīt un noturēt vairāk cilvēku
  kvalitatīvā
  darba tirgū,
  veicinot darba un ģimenes dzīves saskaņošanu
  , palielināt darbaspēka piedāvājumu
  , uzlabojot nodarbinātības iespējas,
  modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas
  un nodrošināt integrētus darba tirgus
  ,

| — | veicināt visu iedzīvotāju aktīvu sociālo integrāciju, lai apkarotu nabadzību un sociālo atstumtību, nodrošinot pienācīgus ienākumus un kvalitatīvus sociālos pakalpojumus kopā ar pieeju darba tirgum, sniedzot darbā pieņemšanas iespējas un sākotnējo vai pastāvīgo profesionālo apmācību. |
| --- | --- |

—

veicināt visu iedzīvotāju aktīvu sociālo integrāciju, lai apkarotu nabadzību un sociālo atstumtību, nodrošinot pienācīgus ienākumus un kvalitatīvus sociālos pakalpojumus kopā ar pieeju darba tirgum, sniedzot darbā pieņemšanas iespējas un sākotnējo vai pastāvīgo profesionālo apmācību.

| — | uzlabot darba ņēmēju un uzņēmumu pielāgošanās spējas, |
| --- | --- |

—

uzlabot darba ņēmēju un uzņēmumu pielāgošanās spējas,

| — | uzlabot darba ņēmēju un uzņēmumu pielāgošanās spējas
  un drošību
  , |
| --- | --- |

—

uzlabot darba ņēmēju un uzņēmumu pielāgošanās spējas
  un drošību
  ,

| — | palielināt ieguldījumu cilvēkkapitālā, nodrošinot labāku izglītību un prasmes. |
| --- | --- |

—

palielināt ieguldījumu cilvēkkapitālā, nodrošinot labāku izglītību un prasmes.

| — | palielināt ieguldījumu cilvēkkapitālā, nodrošinot labāku izglītību un prasmes
  , un pielāgot izglītības un apmācības sistēmas jaunām konkurences prasībām, |
| --- | --- |

—

palielināt ieguldījumu cilvēkkapitālā, nodrošinot labāku izglītību un prasmes
  , un pielāgot izglītības un apmācības sistēmas jaunām konkurences prasībām,

| — | palielināt un uzlabot ieguldījumus pētniecībā, zinātnē un inovācijā, |
| --- | --- |

—

palielināt un uzlabot ieguldījumus pētniecībā, zinātnē un inovācijā,

| — | izskaust visus dzimumu diskriminācijas veidus darbavietā. |
| --- | --- |

—

izskaust visus dzimumu diskriminācijas veidus darbavietā.

| 1. | Iesaistīt un noturēt vairāk cilvēku darba tirgū, palielināt darbaspēka piedāvājumu
  un
  modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas |
| --- | --- |

1.

Iesaistīt un noturēt vairāk cilvēku darba tirgū, palielināt darbaspēka piedāvājumu
  un
  modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas

| 1. | Iesaistīt un noturēt vairāk cilvēku
  kvalitatīvā
  darba tirgū, palielināt darbaspēka piedāvājumu
  ,
  modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas
  un nodrošināt integrētus darba tirgus |
| --- | --- |

1.

Iesaistīt un noturēt vairāk cilvēku
  kvalitatīvā
  darba tirgū, palielināt darbaspēka piedāvājumu
  ,
  modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas
  un nodrošināt integrētus darba tirgus

Nodarbinātības līmeņa paaugstināšana ir visefektīvākais līdzeklis ekonomikas izaugsmes radīšanai un sociāli integrējošas ekonomikas veicināšanai, vienlaikus sniedzot drošību tiem, kuri nespēj strādāt. “Dzīves cikla” pieejas nodarbinātībai veicināšana un sociālās aizsardzības sistēmu modernizēšana, lai nodrošinātu to piemērotību, finansiālo ilgtspējību un spēju reaģēt uz sabiedrības mainīgajām vajadzībām, kļūst arvien nepieciešamāka darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaita paredzamās samazināšanās dēļ. Kā daļai no jaunās starppaaudžu pieejas īpaša uzmanība būtu jāpievērš sieviešu un vīriešu bezdarba līmeņa pastāvīgo atšķirību problēmas risināšanai, gados vecāku darba ņēmēju un jauniešu nodarbinātības līmeņa turpmākai paaugstināšanai, kā arī no darba tirgus visvairāk atstumto personu aktīvas iekļaušanas veicināšanai. Intensīvāka rīcība ir nepieciešama arī, lai uzlabotu jaunu cilvēku situāciju darba tirgū un ievērojami samazinātu jauniešu bezdarbu, kas vidēji ir divas reizes lielāks par vispārējo bezdarba līmeni.

Nodarbinātības līmeņa paaugstināšana ir visefektīvākais līdzeklis ekonomikas izaugsmes radīšanai un sociāli integrējošas ekonomikas veicināšanai, vienlaikus sniedzot drošību tiem, kuri nespēj strādāt. “Dzīves cikla” pieejas nodarbinātībai veicināšana un sociālās aizsardzības sistēmu modernizēšana, lai nodrošinātu to piemērotību, finansiālo ilgtspējību un spēju reaģēt uz sabiedrības mainīgajām vajadzībām, kļūst arvien nepieciešamāka darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaita paredzamās samazināšanās dēļ. Kā daļai no jaunās starppaaudžu pieejas īpaša uzmanība būtu jāpievērš sieviešu un vīriešu bezdarba līmeņa pastāvīgo atšķirību
  un ar dzimumu saistīto atalgojuma atšķirību
  problēmas risināšanai, gados vecāku darba ņēmēju un jauniešu nodarbinātības līmeņa turpmākai paaugstināšanai, kā arī no darba tirgus visvairāk atstumto personu aktīvas iekļaušanas veicināšanai. Intensīvāka rīcība ir nepieciešama arī, lai uzlabotu jaunu cilvēku
  , jo īpaši nekvalificētu,
  situāciju darba tirgū un ievērojami samazinātu jauniešu bezdarbu, kas vidēji ir divas reizes lielāks par vispārējo bezdarba līmeni.

Jārada pareizie apstākļi, lai sekmētu nodarbinātības palielināšanos, neatkarīgi no tā, vai tas ir saistīts ar pirmreizēju ienākšanu darba tirgū, atgriešanos tajā pēc pārtraukuma vai vēlmi pagarināt darba mūžu. Elastdrošības pieejai ir ļoti svarīga darbavietu kvalitāte, tostarp atalgojums un pabalsti, darba apstākļi, pieeja mūžizglītībai un karjeras iespējas, kā arī atbalsts un stimuls no sociālās aizsardzības sistēmām. Lai uzlabotu dzīves cikla pieeju darbam un sekmētu darba un ģimenes dzīves saskaņošanu, ir vajadzīga politika attiecībā uz bērnu aprūpes nodrošināšanu. Noderīgs kritērijs ir panākt, ka līdz 2010. gadam aprūpes iespējas tiek nodrošinātas vismaz 90 % bērnu no trīs gadu vecuma līdz obligātajam skolas vecumam un vismaz 33 % bērnu vecumā līdz trīs gadiem. Lai palielinātu vidējo nodarbinātības līmeni vecākiem, īpaši vientuļajiem vecākiem, vajadzīgi pasākumi ģimeņu atbalstam. Konkrētāk, dalībvalstīm jāņem vērā vientuļo vecāku un daudzbērnu ģimeņu īpašās vajadzības. Turklāt, lai

Jārada pareizie apstākļi
  , tostarp arī nodrošinot cilvēkkapitāla un sociālās darba vides nepieciešamo attīstību
  , lai sekmētu nodarbinātības palielināšanos, neatkarīgi no tā, vai tas ir saistīts ar pirmreizēju ienākšanu darba tirgū, atgriešanos tajā pēc pārtraukuma vai vēlmi pagarināt darba mūžu. Elastdrošības pieejai ir ļoti svarīga darbavietu kvalitāte, tostarp atalgojums un pabalsti, darba apstākļi, pieeja mūžizglītībai un karjeras iespējas, kā arī atbalsts un stimuls no sociālās aizsardzības sistēmām. Lai uzlabotu dzīves cikla pieeju darbam un sekmētu darba un ģimenes dzīves saskaņošanu, ir vajadzīga politika attiecībā uz bērnu aprūpes nodrošināšanu. Noderīgs kritērijs ir panākt, ka līdz 2010. gadam aprūpes iespējas tiek nodrošinātas vismaz 90 % bērnu no trīs gadu vecuma līdz obligātajam skolas vecumam un vismaz 33 % bērnu vecumā līdz trīs gadiem. Lai palielinātu vidējo nodarbinātības līmeni vecākiem, īpaši vientuļajiem vecākiem, vajadzīgi pasākumi ģimeņu atbalstam. Konkrētāk,

pagarinātu darba mūžu, faktiskais vidējais vecums, kad cilvēks pamet darba tirgu, līdz 2010. gadam ES līmenī būtu jāpalielina par pieciem gadiem (salīdzinājumā ar 59,9 gadiem 2001. gadā). Dalībvalstīm arī jāievieš pasākumi veselības aizsardzībai, profilaksei un veselīga dzīvesveida veicināšanai ar mērķi samazināt slimošanas radīto slogu, palielināt darba ražīgumu un pagarināt darba mūžu.

dalībvalstīm jāņem vērā vientuļo vecāku un daudzbērnu ģimeņu īpašās vajadzības. Turklāt, lai pagarinātu darba mūžu, faktiskais vidējais vecums, kad cilvēks pamet darba tirgu, līdz 2010. gadam ES līmenī būtu jāpalielina par pieciem gadiem (salīdzinājumā ar 59,9 gadiem 2001. gadā). Dalībvalstīm arī jāievieš pasākumi veselības aizsardzībai, profilaksei un veselīga dzīvesveida veicināšanai ar mērķi samazināt slimošanas radīto slogu, palielināt darba ražīgumu un pagarināt darba mūžu.

Eiropas Jaunatnes pakta īstenošanai arī jāsekmē dzīves cikla pieeja darbam, jo īpaši, atvieglojot pāreju no izglītības iegūšanas posma uz darba tirgu.

Eiropas Jaunatnes pakta īstenošanai
  , Eiropas Dzimumu līdztiesības nolīgumam un Eiropas Ģimeņu alianses izveides apstiprināšanai

  būtu arī jāsekmē dzīves cikla pieeja darbam, jo īpaši, atvieglojot pāreju no izglītības iegūšanas posma uz darba tirgu.
  Būtu
  j
  āveic individuāli pasākumi, lai jauniešiem, kam ir mazāk iespēju, nodrošinātu vienlīdzīgu sociālās un profesionālās integrācijas iespēju.

| 18. pamatnostādne. | Veicināt “dzīves cikla” pieeju darbam: |
| --- | --- |

18. pamatnostādne.

Veicināt “dzīves cikla” pieeju darbam:

| 18. pamatnostādne. | Veicināt “dzīves cikla” pieeju darbam: |
| --- | --- |

18. pamatnostādne.

Veicināt “dzīves cikla” pieeju darbam:

| — | no jauna meklējot veidus, kā sniegt nodarbinātības iespējas jauniešiem un samazināt jauniešu bezdarbu, kā aicināts Eiropas Jaunatnes paktā, |
| --- | --- |

—

no jauna meklējot veidus, kā sniegt nodarbinātības iespējas jauniešiem un samazināt jauniešu bezdarbu, kā aicināts Eiropas Jaunatnes paktā,

| — | no jauna meklējot veidus, kā sniegt nodarbinātības iespējas jauniešiem un samazināt jauniešu bezdarbu, kā aicināts Eiropas Jaunatnes paktā,
  vienlaikus apkarojot diskrimināciju dzimuma dēļ
  , |
| --- | --- |

—

no jauna meklējot veidus, kā sniegt nodarbinātības iespējas jauniešiem un samazināt jauniešu bezdarbu, kā aicināts Eiropas Jaunatnes paktā,
  vienlaikus apkarojot diskrimināciju dzimuma dēļ
  ,

| — | veicot pasākumus, lai cilvēkiem, kas apvieno darbu un aprūpi, vēlāk dzīvē nepiemērotu neizdevīgākus nosacījumus pensiju un sociālās nodrošināšanas pabalstu saņemšanai, |
| --- | --- |

—

veicot pasākumus, lai cilvēkiem, kas apvieno darbu un aprūpi, vēlāk dzīvē nepiemērotu neizdevīgākus nosacījumus pensiju un sociālās nodrošināšanas pabalstu saņemšanai,

| — | veicot pasākumus, lai personas, kas darbu zaudē dzīves vēlākos posmos, varētu atgriezties darbā, un rīkojoties, lai izskaustu diskrimināciju vecuma dēļ, īpašu uzmanību pievēršot personām pēc 40 gadu vecuma un ietverot pašnodarbinātības un pašorganizācijas formas; |
| --- | --- |

—

veicot pasākumus, lai personas, kas darbu zaudē dzīves vēlākos posmos, varētu atgriezties darbā, un rīkojoties, lai izskaustu diskrimināciju vecuma dēļ, īpašu uzmanību pievēršot personām pēc 40 gadu vecuma un ietverot pašnodarbinātības un pašorganizācijas formas;

| — | mērķtiecīgi palielinot sieviešu līdzdalību un samazinot ar dzimumu saistītās atšķirības nodarbinātības, bezdarba un
  atalgojuma
  jomā, |
| --- | --- |

—

mērķtiecīgi palielinot sieviešu līdzdalību un samazinot ar dzimumu saistītās atšķirības nodarbinātības, bezdarba un
  atalgojuma
  jomā,

| — | mērķtiecīgi palielinot sieviešu līdzdalību un samazinot ar dzimumu saistītās atšķirības nodarbinātības, bezdarba un
  profesionālās izglītības
  jomā
  , lai nodrošinātu vienādu atalgojumu un veicinātu dzimumu līdztiesību, tostarp veicot pasākumus, lai sekmētu līdztiesīgas iespējas un palielinātu sieviešu nodarbinātības līmeni saskaņā ar Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu, |
| --- | --- |

—

mērķtiecīgi palielinot sieviešu līdzdalību un samazinot ar dzimumu saistītās atšķirības nodarbinātības, bezdarba un
  profesionālās izglītības
  jomā
  , lai nodrošinātu vienādu atalgojumu un veicinātu dzimumu līdztiesību, tostarp veicot pasākumus, lai sekmētu līdztiesīgas iespējas un palielinātu sieviešu nodarbinātības līmeni saskaņā ar Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu,

| — | īpašu uzmanību pievēršot atšķirīgajai ietekmei, ko uz vīriešiem un sievietēm atstāj pabalstu sistēmas, un pārskatot visas pabalstu struktūras, kas nelabvēlīgi ietekmē sieviešu iesaistīšanos darba tirgū, |
| --- | --- |

—

īpašu uzmanību pievēršot atšķirīgajai ietekmei, ko uz vīriešiem un sievietēm atstāj pabalstu sistēmas, un pārskatot visas pabalstu struktūras, kas nelabvēlīgi ietekmē sieviešu iesaistīšanos darba tirgū,

| — | labāk saskaņojot darba
  un
  privāto dzīvi un nodrošinot izmaksu ziņā pieejamas bērnu aprūpes un citu apgādājamo aprūpes iespējas, |
| --- | --- |

—

labāk saskaņojot darba
  un
  privāto dzīvi un nodrošinot izmaksu ziņā pieejamas bērnu aprūpes un citu apgādājamo aprūpes iespējas,

| — | labāk saskaņojot darba
  ,
  privāto
  un ģimenes
  dzīvi un nodrošinot izmaksu ziņā pieejamas
  kvalitatīvas
  bērnu aprūpes un citu apgādājamo aprūpes iespējas
  , tostarp iespējas doties bērna kopšanas un citos atvaļinājumos
  , |
| --- | --- |

—

labāk saskaņojot darba
  ,
  privāto
  un ģimenes
  dzīvi un nodrošinot izmaksu ziņā pieejamas
  kvalitatīvas
  bērnu aprūpes un citu apgādājamo aprūpes iespējas
  , tostarp iespējas doties bērna kopšanas un citos atvaļinājumos
  ,

| — | īpašu uzmanību pievēršot sievietēm un vīriešiem, kas pēc pārtraukuma apsver iespējas atgriezties algotā darbā, un izpētot, kā pakāpeniski likvidēt šķēršļus, kas apgrūtina darba atsākšanu, lai darbā varētu atgriezties, nemazinot nodarbinātības kvalitāti, |
| --- | --- |

—

īpašu uzmanību pievēršot sievietēm un vīriešiem, kas pēc pārtraukuma apsver iespējas atgriezties algotā darbā, un izpētot, kā pakāpeniski likvidēt šķēršļus, kas apgrūtina darba atsākšanu, lai darbā varētu atgriezties, nemazinot nodarbinātības kvalitāti,

| — | atbalstot gados vecāku cilvēku ekonomisko aktivitāti, tostarp, radot piemērotus darba apstākļus, uzlabojot (profesionālo) veselības stāvokli un dodot atbilstošus stimulus turpināt strādāt,
  samazinot vēlmi priekšlaicīgi pensionēties
  , |
| --- | --- |

—

atbalstot gados vecāku cilvēku ekonomisko aktivitāti, tostarp, radot piemērotus darba apstākļus, uzlabojot (profesionālo) veselības stāvokli un dodot atbilstošus stimulus turpināt strādāt,
  samazinot vēlmi priekšlaicīgi pensionēties
  ,

| — | atbalstot gados vecāku cilvēku ekonomisko aktivitāti, tostarp, radot piemērotus darba apstākļus, uzlabojot (profesionālo) veselības stāvokli un dodot atbilstošus stimulus turpināt strādāt,
  mudinot darba ņēmējus pagarināt darba dzīvi, ja viņi vēlas pensionēties vēlāk
  , |
| --- | --- |

—

atbalstot gados vecāku cilvēku ekonomisko aktivitāti, tostarp, radot piemērotus darba apstākļus, uzlabojot (profesionālo) veselības stāvokli un dodot atbilstošus stimulus turpināt strādāt,
  mudinot darba ņēmējus pagarināt darba dzīvi, ja viņi vēlas pensionēties vēlāk
  ,

| — | piedāvājot modernas sociālās aizsardzības sistēmas, tostarp pensiju un veselības aprūpes sistēmas, nodrošinot to sociālo piemērotību, finansiālo ilgtspējību un spēju reaģēt uz sabiedrības mainīgajām vajadzībām, lai atbalstītu līdzdalību nodarbinātībā un ilgāku nodarbinātā statusa saglabāšanu, un ilgāku darba mūžu. |
| --- | --- |

—

piedāvājot modernas sociālās aizsardzības sistēmas, tostarp pensiju un veselības aprūpes sistēmas, nodrošinot to sociālo piemērotību, finansiālo ilgtspējību un spēju reaģēt uz sabiedrības mainīgajām vajadzībām, lai atbalstītu līdzdalību nodarbinātībā un ilgāku nodarbinātā statusa saglabāšanu, un ilgāku darba mūžu.

| — | piedāvājot modernas sociālās aizsardzības sistēmas, tostarp pensiju un veselības aprūpes sistēmas, nodrošinot to sociālo piemērotību, finansiālo ilgtspējību un spēju reaģēt uz sabiedrības mainīgajām vajadzībām, lai atbalstītu līdzdalību nodarbinātībā un ilgāku nodarbinātā statusa saglabāšanu, un ilgāku darba mūžu. |
| --- | --- |

—

piedāvājot modernas sociālās aizsardzības sistēmas, tostarp pensiju un veselības aprūpes sistēmas, nodrošinot to sociālo piemērotību, finansiālo ilgtspējību un spēju reaģēt uz sabiedrības mainīgajām vajadzībām, lai atbalstītu līdzdalību nodarbinātībā un ilgāku nodarbinātā statusa saglabāšanu, un ilgāku darba mūžu.

Skatīt arī integrēto pamatnostādni “Nodrošināt ekonomikas un fiskālo ilgtspējību, kas ir paaugstinātas nodarbinātības pamatā” (Nr. 2).

Skatīt arī integrēto pamatnostādni “Nodrošināt ekonomikas un fiskālo ilgtspējību, kas ir paaugstinātas nodarbinātības pamatā” (Nr. 2).

Aktīva iekļaušanas politika var paaugstināt darbaspēka piedāvājumu un stiprināt sabiedrības saistīgumu, un tā ir ietekmīgs līdzeklis, lai veicinātu visnelabvēlīgākajā situācijā esošu personu sociālo integrāciju un iekļaušanu darba tirgū. Katrai personai, kas kļūst par bezdarbnieku, saprātīgā laikposmā ir jāpiedāvā iespēja
  no jauna atsākt strādāt
  . Jaunu cilvēku gadījumā šim periodam jābūt īsam, piemēram, ilgākais 4 mēneši līdz 2010. gadam; pieaugušajiem — ne ilgāk par 12 mēnešiem. Jāīsteno politika, kuras mērķis ir piedāvāt ilgtermiņa bezdarbniekiem aktīvus darba tirgus pasākumus, ņemot vērā 25 % līdzdalības līmeni, kas jāsasniedz 2010. gadā. Aktivizēšana jāveic apmācības, pārkvalificēšanas, darba prakses, darba vai cita nodarbināmības pasākuma veidā, vienlaikus, vajadzības gadījumā, nepārtraukti sniedzot palīdzību darba meklēšanā. Lai palielinātu līdzdalību un cīnītos pret sociālo atstumtību, ļoti svarīgi ir atvieglot darba meklētāju piekļuvi darba tirgum, novērst bezdarbu un nodrošināt, lai tie, kas kļūst par bezdarbniekiem, paliktu cieši saistīti ar darba tirgu un saglabātu savu nodarbināmību.
  Tas saskan arī ar elastdrošības pieeju.
  Šo mērķu sasniegšanai jānovērš šķēršļi piekļuvei darba tirgum, palīdzot efektīvi meklēt darbu, atvieglojot pieeju apmācībai un citiem aktīviem darba tirgus pasākumiem, nodrošinot piekļuvi pamatpakalpojumiem par pieņemamu cenu un visiem nodrošinot adekvātu minimālo resursu līmeni. Vienlaikus, ar šo pieeju jānodrošina, ka visiem darba ņēmējiem ir izdevīgi strādāt, kā arī jānovērš bezdarba, nabadzības un neaktivitātes slazdi. Īpaša uzmanība jāpievērš pasākumiem, lai veicinātu nelabvēlīgā situācijā esošu cilvēku, tostarp zemas kvalifikācijas darba ņēmēju iekļaušanos

Aktīva iekļaušanas politika var paaugstināt darbaspēka piedāvājumu un stiprināt sabiedrības saistīgumu, un tā ir ietekmīgs līdzeklis, lai veicinātu visnelabvēlīgākajā situācijā esošu personu sociālo integrāciju un iekļaušanu darba tirgū. Katrai personai, kas kļūst par bezdarbnieku, saprātīgā laikposmā ir jāpiedāvā
  darba, māceklības vai kvalifikācijas celšanas iespēja, vai citi pasākumi, kas nodrošina ar darbu
  . Jaunu cilvēku gadījumā šim periodam jābūt īsam, piemēram, ilgākais 4 mēneši līdz 2010. gadam; pieaugušajiem — ne ilgāk par 12 mēnešiem. Jāīsteno politika, kuras mērķis ir piedāvāt ilgtermiņa bezdarbniekiem aktīvus darba tirgus pasākumus, ņemot vērā 25 % līdzdalības līmeni, kas jāsasniedz 2010. gadā. Aktivizēšana jāveic apmācības, pārkvalificēšanas, darba prakses, darba vai cita nodarbināmības pasākuma veidā, vienlaikus, vajadzības gadījumā, nepārtraukti sniedzot palīdzību darba meklēšanā. Lai palielinātu līdzdalību un cīnītos pret sociālo atstumtību, ļoti svarīgi ir atvieglot darba meklētāju piekļuvi darba tirgum, novērst bezdarbu un nodrošināt, lai tie, kas kļūst par bezdarbniekiem, paliktu cieši saistīti ar darba tirgu un saglabātu savu nodarbināmību. Šo mērķu sasniegšanai jānovērš šķēršļi piekļuvei darba tirgum, palīdzot efektīvi meklēt darbu, atvieglojot pieeju apmācībai un citiem aktīviem darba tirgus pasākumiem, nodrošinot piekļuvi pamatpakalpojumiem par pieņemamu cenu un visiem nodrošinot adekvātu minimālo resursu līmeni
  , vienlaikus īstenojot taisnīgas atlīdzības principu kā ekonomisku stimulu strādāt
  . Vienlaikus, ar šo pieeju jānodrošina, ka visiem darba ņēmējiem ir izdevīgi strādāt
  un tiek ievērots princips “vienāds atalgojums par tādu pašu darbu”
  , kā arī jānovērš iespējamās

darba tirgū ar sociālo dienestu un sociālās ekonomikas paplašināšanu, kā arī attīstot jaunas darba iespējas atbilstīgi kopējām vajadzībām. Īpaši svarīgi ir apkarot diskrimināciju, veicināt invalīdu piekļuvi nodarbinātībai un integrēt imigrantus un minoritāšu pārstāvjus.

problēmas, ko rada bezdarbs, nabadzība un neaktivitāte. Īpaša uzmanība jāpievērš pasākumiem, lai veicinātu nelabvēlīgā situācijā esošu cilvēku, tostarp zemas kvalifikācijas darba ņēmēju iekļaušanos darba tirgū ar sociālo dienestu un sociālās ekonomikas paplašināšanu, kā arī attīstot jaunas darba iespējas atbilstīgi kopējām vajadzībām. Īpaši svarīgi ir apkarot diskrimināciju, veicināt
  sieviešu un
  invalīdu piekļuvi nodarbinātībai un integrēt imigrantus un minoritāšu pārstāvjus.
  Būtu jāņem vērā visi vietējie labas prakses piemēri, ko sniedz sociālo kooperatīvu pieredze, un visas korporatīvās sociālās atbildības formas.

| — | attīstot jaunas darba iespējas pakalpojumu jomā privātpersonām un uzņēmumiem, jo īpaši vietējā līmenī. |
| --- | --- |

—

attīstot jaunas darba iespējas pakalpojumu jomā privātpersonām un uzņēmumiem, jo īpaši vietējā līmenī.

| — | attīstot jaunas darba iespējas pakalpojumu jomā privātpersonām un uzņēmumiem
  , bezpeļņas sektoram un sociālajai ekonomikai
  , jo īpaši vietējā līmenī. |
| --- | --- |

—

attīstot jaunas darba iespējas pakalpojumu jomā privātpersonām un uzņēmumiem
  , bezpeļņas sektoram un sociālajai ekonomikai
  , jo īpaši vietējā līmenī.

| 19.a pamatnostādne. | Nodrošināt visu iedzīvotāju aktīvu sociālo integrāciju un risināt nabadzības un sociālās atstumtības problēmas, nodrošinot pienācīgus ienākumus un labāku piekļuvi kvalitatīviem sociālajiem pakalpojumiem kopā ar pieeju darba tirgum, sniedzot plašākas darba iespējas un sākotnējo vai pastāvīgo profesionālo apmācību. |
| --- | --- |

19.a pamatnostādne.

| — | veicinot ieinteresēto pušu partnerības modeļus, lai pilnveidotu vietējo un reģionālo iespēju izmantošanu vietējās struktūrās, pielietojot atklātas un uz līdzdalību balstītas organizācijas formas, |
| --- | --- |

—

veicinot ieinteresēto pušu partnerības modeļus, lai pilnveidotu vietējo un reģionālo iespēju izmantošanu vietējās struktūrās, pielietojot atklātas un uz līdzdalību balstītas organizācijas formas,

| — | novēršot intelektuālā darbaspēka emigrāciju no Eiropas Savienības vai dalībvalstu nomaļiem reģioniem, veicot ekonomiskus, sociālus un strukturālus ieguldījumus reģionos, |
| --- | --- |

—

novēršot intelektuālā darbaspēka emigrāciju no Eiropas Savienības vai dalībvalstu nomaļiem reģioniem, veicot ekonomiskus, sociālus un strukturālus ieguldījumus reģionos,

| 2. | Uzlabot darba ņēmēju un uzņēmumu pielāgošanās spēju |
| --- | --- |

2.

Uzlabot darba ņēmēju un uzņēmumu pielāgošanās spēju

| 2. | Uzlabot darba ņēmēju un uzņēmumu pielāgošanās spēju
  un drošību (palielinot darbvietu stabilitāti) |
| --- | --- |

2.

Uzlabot darba ņēmēju un uzņēmumu pielāgošanās spēju
  un drošību (palielinot darbvietu stabilitāti)

| 21. pamatnostādne. | Veicināt elastīgumu vienlaikus ar nodarbinātības drošību un samazināt darba tirgus segmentāciju, pienācīgi ņemot vērā sociālo partneru lomu: |
| --- | --- |

21. pamatnostādne.

Veicināt elastīgumu vienlaikus ar nodarbinātības drošību un samazināt darba tirgus segmentāciju, pienācīgi ņemot vērā sociālo partneru lomu:

| 21. pamatnostādne. | Veicināt elastīgumu vienlaikus ar drošību un samazināt darba tirgus segmentāciju, pienācīgi ņemot vērā sociālo partneru lomu
  un pievēršot uzmanību šādiem pamatelementiem
  : |
| --- | --- |

21. pamatnostādne.

Veicināt elastīgumu vienlaikus ar drošību un samazināt darba tirgus segmentāciju, pienācīgi ņemot vērā sociālo partneru lomu
  un pievēršot uzmanību šādiem pamatelementiem
  :

| — | elastīgi un stabili līguma noteikumi, piemērojot mūsdienīgas darba tiesības un koplīgumus un modernizējot darba organizāciju, |
| --- | --- |

—

elastīgi un stabili līguma noteikumi, piemērojot mūsdienīgas darba tiesības un koplīgumus un modernizējot darba organizāciju,

| — | visaptverošas mūžizglītības stratēģijas, lai darba ņēmējiem un jo īpaši mazāk aizsargātiem darba ņēmējiem pastāvīgi nodrošinātu iespējas pielāgoties un iekļauties darba tirgū, |
| --- | --- |

—

visaptverošas mūžizglītības stratēģijas, lai darba ņēmējiem un jo īpaši mazāk aizsargātiem darba ņēmējiem pastāvīgi nodrošinātu iespējas pielāgoties un iekļauties darba tirgū,

| — | efektīva aktīvā darba tirgus politika (

  ALMP

  ), ar ko neparedz aktīvu agrīnas pensionēšanās politiku, bet paredz gados vecāku un pieredzējušu darba ņēmēju iesaistīšanu darba dzīvē, lai cilvēkiem palīdzētu pielāgoties straujām pārmaiņām, samazinātu bezdarba periodus un atvieglinātu pāreju uz jaunu darbu, |
| --- | --- |

—

efektīva aktīvā darba tirgus politika (

  ALMP

  ), ar ko neparedz aktīvu agrīnas pensionēšanās politiku, bet paredz gados vecāku un pieredzējušu darba ņēmēju iesaistīšanu darba dzīvē, lai cilvēkiem palīdzētu pielāgoties straujām pārmaiņām, samazinātu bezdarba periodus un atvieglinātu pāreju uz jaunu darbu,

| — | mūsdienīgas sociālās drošības sistēmas, ar kurām paredz atbalstu pienācīgu ienākumu gūšanai, veicina nodarbinātību un sekmē darba tirgus mobilitāti. |
| --- | --- |

—

mūsdienīgas sociālās drošības sistēmas, ar kurām paredz atbalstu pienācīgu ienākumu gūšanai, veicina nodarbinātību un sekmē darba tirgus mobilitāti.

Tas jāpanāk arī:

| — | pielāgojot nodarbinātības tiesību aktus, vajadzības gadījumā izvērtējot dažādās darba līgumu formas un darba laika noteikumus, |
| --- | --- |

—

pielāgojot nodarbinātības tiesību aktus, vajadzības gadījumā izvērtējot dažādās darba līgumu formas un darba laika noteikumus,

| — | pielāgojot nodarbinātības tiesību aktus, vajadzības gadījumā izvērtējot dažādās darba līgumu formas un darba laika noteikumus
  un nodrošinot darba ņēmēju pamattiesības neatkarīgi no nodarbinātības statusa, lai veicinātu stabilas nodarbinātības attiecības, |
| --- | --- |

—

pielāgojot nodarbinātības tiesību aktus, vajadzības gadījumā izvērtējot dažādās darba līgumu formas un darba laika noteikumus
  un nodrošinot darba ņēmēju pamattiesības neatkarīgi no nodarbinātības statusa, lai veicinātu stabilas nodarbinātības attiecības,

| — | risinot
  nedeklarētās nodarbinātības jautājumu, |
| --- | --- |

—

risinot
  nedeklarētās nodarbinātības jautājumu,

| — | piemērojot preventīvus pasākumus un paredzot sodus, lai risinātu
  nedeklarētās nodarbinātības jautājumu,
  ar mērķi samazināt nelegālu nodarbinātības formu pārsvaru, pilnveidojot specializētās darbavietu inspekciju struktūras un palielinot to veiktspēju, |
| --- | --- |

—

piemērojot preventīvus pasākumus un paredzot sodus, lai risinātu
  nedeklarētās nodarbinātības jautājumu,
  ar mērķi samazināt nelegālu nodarbinātības formu pārsvaru, pilnveidojot specializētās darbavietu inspekciju struktūras un palielinot to veiktspēju,

| — | labāk prognozējot un vadot pārmaiņas, tostarp ekonomikas pārstrukturēšanu, īpaši pārmaiņas, kas saistītas ar tirdzniecības atvēršanu, lai samazinātu to radītās sociālās izmaksas un atvieglotu pielāgošanos, |
| --- | --- |

—

labāk prognozējot un vadot pārmaiņas, tostarp ekonomikas pārstrukturēšanu, īpaši pārmaiņas, kas saistītas ar tirdzniecības atvēršanu, lai samazinātu to radītās sociālās izmaksas un atvieglotu pielāgošanos,

| — | labāk prognozējot un vadot pārmaiņas, tostarp ekonomikas pārstrukturēšanu, īpaši pārmaiņas, kas saistītas ar tirdzniecības atvēršanu, lai samazinātu to radītās sociālās izmaksas un atvieglotu pielāgošanos, |
| --- | --- |

—

labāk prognozējot un vadot pārmaiņas, tostarp ekonomikas pārstrukturēšanu, īpaši pārmaiņas, kas saistītas ar tirdzniecības atvēršanu, lai samazinātu to radītās sociālās izmaksas un atvieglotu pielāgošanos,

| — | veicinot un izplatot novatoriskas un pielāgojamas darba organizācijas formas, lai uzlabotu darba kvalitāti un paaugstinātu darba ražīgumu, tostarp
  veselību
  un drošību, |
| --- | --- |

—

veicinot un izplatot novatoriskas un pielāgojamas darba organizācijas formas, lai uzlabotu darba kvalitāti un paaugstinātu darba ražīgumu, tostarp
  veselību
  un drošību,

| — | veicinot un izplatot novatoriskas un pielāgojamas darba organizācijas formas, lai uzlabotu darba kvalitāti un paaugstinātu darba ražīgumu, tostarp drošību un
  veselības aizsardzību darbavietā, un lai personām ar invaliditāti nodrošinātu pienācīgus apstākļus
  , |
| --- | --- |

—

veicinot un izplatot novatoriskas un pielāgojamas darba organizācijas formas, lai uzlabotu darba kvalitāti un paaugstinātu darba ražīgumu, tostarp drošību un
  veselības aizsardzību darbavietā, un lai personām ar invaliditāti nodrošinātu pienācīgus apstākļus
  ,

| — | atbalstot pārmaiņas nodarbinātā statusā, ieskaitot apmācību, pašnodarbinātību, uzņēmumu veidošanu un ģeogrāfisko mobilitāti. |
| --- | --- |

—

atbalstot pārmaiņas nodarbinātā statusā, ieskaitot apmācību, pašnodarbinātību, uzņēmumu veidošanu un ģeogrāfisko mobilitāti.

| — | atbalstot pārmaiņas nodarbinātā statusā, ieskaitot apmācību, pašnodarbinātību, uzņēmumu veidošanu un ģeogrāfisko mobilitāti
  , |
| --- | --- |

—

atbalstot pārmaiņas nodarbinātā statusā, ieskaitot apmācību, pašnodarbinātību, uzņēmumu veidošanu un ģeogrāfisko mobilitāti
  ,

| — | īpašu uzmanību pievēršot šķēršļiem, kas sievietes attur dibināt uzņēmumus vai kļūt par pašnodarbinātām personām, lai šādus šķēršļus likvidētu. |
| --- | --- |

—

īpašu uzmanību pievēršot šķēršļiem, kas sievietes attur dibināt uzņēmumus vai kļūt par pašnodarbinātām personām, lai šādus šķēršļus likvidētu.

Dalībvalstīm ir jāīsteno stratēģijas, ko tās pašas ir izstrādājušas, pamatojoties uz Padomes pieņemtajiem kopīgajiem elastdrošības principiem.

Izšķiroša nozīme ir sociālo partneru iesaistīšanai elastdrošības politikas izstrādē un īstenošanā, veidojot sociālo dialogu un risinot sarunas par darba koplīguma slēgšanu.

Skatīt arī integrēto pamatnostādni “Sekmēt lielāku saskanību starp makroekonomikas politiku, struktūrpolitiku un nodarbinātības politiku” (Nr. 5).

Skatīt arī integrēto pamatnostādni “Sekmēt lielāku saskanību starp makroekonomikas politiku, struktūrpolitiku un nodarbinātības politiku” (Nr. 5).

Lai maksimāli palielinātu darbavietu radīšanu, saglabātu konkurētspēju un sekmētu ekonomiku kopumā, vispārējai atalgojuma attīstībai jāatbilst ražīguma pieaugumam ekonomiskajā ciklā un jāatspoguļo situācija darba tirgū. Jāsamazina darba samaksas atšķirības starp dzimumiem. Īpaša uzmanība jāvelta zemajam atalgojuma līmenim profesijās un nozarēs, kurās pārsvarā strādā sievietes, un cēloņiem, kas izraisa algu līmeņa pazemināšanos profesijās un nozarēs, kurās nodarbināto sieviešu īpatsvars ir pieaudzis. Lai veicinātu darbavietu radīšanu, un tas īpaši attiecas uz zemāk atalgotu darbu, var būt nepieciešami arī pasākumi, lai samazinātu ar algu nesaistītās darbaspēka izmaksas un pārskatītu darba devēja un darba ņēmēja nodokļu slogu.

Lai maksimāli palielinātu darbavietu radīšanu, saglabātu konkurētspēju un sekmētu ekonomiku kopumā, vispārējai atalgojuma attīstībai jāatbilst ražīguma pieaugumam ekonomiskajā ciklā un jāatspoguļo situācija darba tirgū. Jāsamazina darba samaksas atšķirības starp dzimumiem. Īpaša uzmanība
  , lai samazinātu darba samaksas atšķirības starp dzimumiem,
  jāvelta zemajam atalgojuma līmenim profesijās un nozarēs, kurās pārsvarā strādā sievietes, un cēloņiem, kas izraisa algu līmeņa pazemināšanos profesijās un nozarēs, kurās nodarbināto sieviešu īpatsvars ir pieaudzis. Lai veicinātu darbavietu radīšanu, un tas īpaši attiecas uz zemāk atalgotu darbu, var būt nepieciešami arī pasākumi, lai samazinātu ar algu nesaistītās darbaspēka izmaksas un pārskatītu darba devēja un darba ņēmēja nodokļu slogu.

| — | iedrošinot sociālos partnerus to atbildības jomās noteikt pareizo sistēmu algu noteikšanai, lai atspoguļotu darba ražīgumu un darba tirgus problēmas visos attiecīgajos līmeņos un lai novērstu darba samaksas atšķirības starp dzimumiem, |
| --- | --- |

—

iedrošinot sociālos partnerus to atbildības jomās noteikt pareizo sistēmu algu noteikšanai, lai atspoguļotu darba ražīgumu un darba tirgus problēmas visos attiecīgajos līmeņos un lai novērstu darba samaksas atšķirības starp dzimumiem,

| — | iedrošinot sociālos partnerus to atbildības jomās noteikt pareizo sistēmu algu noteikšanai, lai atspoguļotu darba ražīgumu un darba tirgus problēmas visos attiecīgajos līmeņos
  ar mērķi nodrošināt Eiropas iedzīvotājiem pietiekami lielu pirktspēju
  un lai novērstu darba samaksas atšķirības starp dzimumiem
  un aizvien pieaugošo nelīdztiesību
  , |
| --- | --- |

—

iedrošinot sociālos partnerus to atbildības jomās noteikt pareizo sistēmu algu noteikšanai, lai atspoguļotu darba ražīgumu un darba tirgus problēmas visos attiecīgajos līmeņos
  ar mērķi nodrošināt Eiropas iedzīvotājiem pietiekami lielu pirktspēju
  un lai novērstu darba samaksas atšķirības starp dzimumiem
  un aizvien pieaugošo nelīdztiesību
  ,

Eiropai vairāk un efektīvāk jāiegulda cilvēkkapitālā. Pārāk daudz cilvēku neienāk, neveido karjeru vai nepaliek darba tirgū kvalifikācijas trūkuma dēļ vai saistībā ar to, ka viņu kvalifikācija nav atbilstīga prasībām. Lai veicinātu piekļuvi nodarbinātībai vīriešiem un sievietēm jebkurā vecumā, paaugstinātu darba ražīguma, jauninājumu un darba kvalitātes līmeni, ES vajadzīgi lielāki un efektīvāki ieguldījumi cilvēkkapitālā un
  mūžizglītībā
  atbilstīgi elastdrošības jēdzienam, lai ieguvēji būtu indivīdi, uzņēmumi, ekonomika un visa sabiedrība.

Eiropai vairāk un efektīvāk jāiegulda cilvēkkapitālā. Pārāk daudz cilvēku neienāk, neveido karjeru vai nepaliek darba tirgū kvalifikācijas trūkuma dēļ vai saistībā ar to, ka viņu kvalifikācija nav atbilstīga prasībām. Lai veicinātu piekļuvi nodarbinātībai vīriešiem un sievietēm jebkurā vecumā
  , pamatojoties uz iespēju vienlīdzību,
  paaugstinātu darba ražīguma, jauninājumu un darba kvalitātes līmeni
  un palīdzētu darba ņēmējiem pielāgoties strauju pārmaiņu radītiem jauniem apstākļiem,
  ES
  ir
  vajadzīgi lielāki un efektīvāki ieguldījumi cilvēkkapitālā un
  profesionālajā apmācībā visa mūža garumā, nodrošinot dažādo mūžizglītības formu pieejamību
  atbilstīgi elastdrošības jēdzienam, lai ieguvēji būtu indivīdi, uzņēmumi, ekonomika un visa sabiedrība.

| 23. pamatnostādne. | Palielināt un uzlabot ieguldījumu cilvēkkapitālā: |
| --- | --- |

23. pamatnostādne.

Palielināt un uzlabot ieguldījumu cilvēkkapitālā:

| 23. pamatnostādne. | Palielināt
  mūžizglītības iespējas
  un uzlabot ieguldījumu cilvēkkapitālā: |
| --- | --- |

23. pamatnostādne.

Palielināt
  mūžizglītības iespējas
  un uzlabot ieguldījumu cilvēkkapitālā:

| — | īstenojot iekļaujošu izglītības un apmācības politiku un veicot darbības, kas būtiski atvieglo pieeju sākotnējai profesionālajai, vidējai un augstākajai izglītībai, ieskaitot praksi un apmācību uzņēmējdarbībā, |
| --- | --- |

—

īstenojot iekļaujošu izglītības un apmācības politiku un veicot darbības, kas būtiski atvieglo pieeju sākotnējai profesionālajai, vidējai un augstākajai izglītībai, ieskaitot praksi un apmācību uzņēmējdarbībā,

| — | īstenojot iekļaujošu izglītības un apmācības politiku un veicot darbības, kas būtiski atvieglo pieeju sākotnējai profesionālajai, vidējai un augstākajai izglītībai, ieskaitot praksi un apmācību uzņēmējdarbībā,
  un iegūtās pieredzes akreditāciju, |
| --- | --- |

—

īstenojot iekļaujošu izglītības un apmācības politiku un veicot darbības, kas būtiski atvieglo pieeju sākotnējai profesionālajai, vidējai un augstākajai izglītībai, ieskaitot praksi un apmācību uzņēmējdarbībā,
  un iegūtās pieredzes akreditāciju,

| — | būtiski
  samazinot to jauniešu skaitu, kas priekšlaicīgi pamet skolu, |
| --- | --- |

—

būtiski
  samazinot to jauniešu skaitu, kas priekšlaicīgi pamet skolu,

| — | pēc iespējas
  samazinot to jauniešu skaitu, kas priekšlaicīgi pamet skolu
  , lai nepieļautu, ka skolnieki aiziet no skolas bez kvalifikācijas, tādējādi pakļaujot sevi bezdarba riskam
  , |
| --- | --- |

—

pēc iespējas
  samazinot to jauniešu skaitu, kas priekšlaicīgi pamet skolu
  , lai nepieļautu, ka skolnieki aiziet no skolas bez kvalifikācijas, tādējādi pakļaujot sevi bezdarba riskam
  ,

| — | īstenojot efektīvas mūžizglītības stratēģijas, kas pieejamas visiem skolās, uzņēmumos, valsts iestādēs un mājsaimniecībās saskaņā ar Eiropas nolīgumiem, ietverot atbilstīgus stimulus un izmaksu dalīšanas mehānismus, lai veicinātu līdzdalību pastāvīgā apmācībā un apmācībā darba vietā visa mūža garumā, īpaši zemas kvalifikācijas un gados vecākiem darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

—

īstenojot efektīvas mūžizglītības stratēģijas, kas pieejamas visiem skolās, uzņēmumos, valsts iestādēs un mājsaimniecībās saskaņā ar Eiropas nolīgumiem, ietverot atbilstīgus stimulus un izmaksu dalīšanas mehānismus, lai veicinātu līdzdalību pastāvīgā apmācībā un apmācībā darba vietā visa mūža garumā, īpaši zemas kvalifikācijas un gados vecākiem darba ņēmējiem.

| — | īstenojot efektīvas mūžizglītības stratēģijas, kas pieejamas visiem skolās, uzņēmumos, valsts iestādēs un mājsaimniecībās saskaņā ar Eiropas nolīgumiem, ietverot atbilstīgus stimulus un izmaksu dalīšanas mehānismus, lai veicinātu līdzdalību pastāvīgā apmācībā un apmācībā darba vietā visa mūža garumā, īpaši zemas kvalifikācijas un gados vecākiem darba ņēmējiem
  , |
| --- | --- |

—

īstenojot efektīvas mūžizglītības stratēģijas, kas pieejamas visiem skolās, uzņēmumos, valsts iestādēs un mājsaimniecībās saskaņā ar Eiropas nolīgumiem, ietverot atbilstīgus stimulus un izmaksu dalīšanas mehānismus, lai veicinātu līdzdalību pastāvīgā apmācībā un apmācībā darba vietā visa mūža garumā, īpaši zemas kvalifikācijas un gados vecākiem darba ņēmējiem
  ,

| — | nodrošinot apstākļus, lai sievietēm atvieglotu piekļuvi izglītībai, tālākapmācībai un mūžizglītībai, jo īpaši piekļuvi apmācībai un kvalifikācijai, kas vajadzīga karjeras veidošanai. |
| --- | --- |

—

nodrošinot apstākļus, lai sievietēm atvieglotu piekļuvi izglītībai, tālākapmācībai un mūžizglītībai, jo īpaši piekļuvi apmācībai un kvalifikācijai, kas vajadzīga karjeras veidošanai.

Skatīt arī integrēto pamatnostādni “Palielināt un uzlabot ieguldījumus pētniecībā un izstrādē, jo īpaši no privātās uzņēmējdarbības puses” (Nr. 7).

Skatīt arī integrēto pamatnostādni “Palielināt un uzlabot ieguldījumus pētniecībā un izstrādē, jo īpaši no privātās uzņēmējdarbības puses” (Nr. 7).

Nepietiek ar to, ka tiek izvirzīti augsti mērķi un palielināts visu ieinteresēto dalībnieku ieguldījumu līmenis. Lai nodrošinātu, ka piedāvājums patiešām atbilst pieprasījumam, mūžizglītības sistēmām jābūt pieejamām, tostarp arī izmaksu ziņā, un tām jāspēj reaģēt uz mainīgajām vajadzībām. Izglītības un apmācības sistēmu pielāgošana un to kapacitātes paaugstināšana ir vajadzīga, lai palielinātu to nozīmi darba tirgū, to spēju apmierināt uz zināšanām balstītas ekonomikas un sabiedrības vajadzības
  un
  to efektivitāti un
  taisnīgumu
  . IKT var izmantot, lai uzlabotu piekļuvi izglītībai un to labāk pielāgotu darba devēju un darba ņēmēju vajadzībām. Lai paplašinātu piekļuvi darba iespējām visā ES, nepieciešama lielāka mobilitāte gan darba, gan mācību vajadzībām. Jālikvidē atlikušie šķēršļi mobilitātei Eiropas darba tirgū, jo īpaši tie šķēršļi, kas saistīti ar kvalifikāciju un iegūto zināšanu atzīšanu, pārskatāmību un izmantošanu, īstenojot Eiropas kvalifikācijas sistēmu. Lai atbalstītu valstu izglītības un apmācības sistēmu reformas, kā noteikts darba programmā “Izglītība un mācības 2010. gadā”, būs svarīgi izmantot pieņemtos Eiropas instrumentus un norādījumus.

Nepietiek ar to, ka tiek izvirzīti augsti mērķi un palielināts visu ieinteresēto dalībnieku ieguldījumu līmenis. Lai nodrošinātu, ka piedāvājums patiešām atbilst pieprasījumam, mūžizglītības sistēmām jābūt pieejamām, tostarp arī izmaksu ziņā, un tām jāspēj reaģēt uz mainīgajām vajadzībām. Izglītības un apmācības sistēmu pielāgošana un to kapacitātes paaugstināšana ir vajadzīga, lai palielinātu to nozīmi darba tirgū, to spēju apmierināt uz zināšanām balstītas ekonomikas un sabiedrības vajadzības, to efektivitāti un
  pieejamību, pamatojoties uz vienlīdzības principu. Izglītības un apmācības pieejamība visu vecumu vīriešiem un sievietēm un prasmju un valsts un privātā sektora sniegtās izglītības un apmācības atbilstības nodrošināšana vajadzībām ir jāapvieno ar profesionālās orientācijas sistēmu visa mūža garumā.
  IKT var izmantot, lai uzlabotu piekļuvi izglītībai un to labāk pielāgotu darba devēju un darba ņēmēju vajadzībām. Lai paplašinātu piekļuvi darba iespējām visā ES, nepieciešama lielāka mobilitāte gan darba, gan mācību vajadzībām. Jālikvidē atlikušie šķēršļi mobilitātei Eiropas darba tirgū, jo īpaši tie šķēršļi, kas saistīti ar kvalifikāciju un iegūto zināšanu atzīšanu, pārskatāmību un izmantošanu, īstenojot Eiropas kvalifikācijas sistēmu. Lai atbalstītu valstu izglītības un apmācības sistēmu reformas, kā noteikts darba programmā “Izglītība un mācības 2010. gadā”, būs svarīgi izmantot pieņemtos Eiropas instrumentus un norādījumus.

| — | nodrošinot, ka izglītības metodiku un mācību saturu var nodot nākamajām skolotāju paaudzēm, |
| --- | --- |

—

nodrošinot, ka izglītības metodiku un mācību saturu var nodot nākamajām skolotāju paaudzēm,

| — | nodrošinot, ka svešvalodu mācīšana ir daļa no sākumizglītības un mūžizglītības. |
| --- | --- |

—

nodrošinot, ka svešvalodu mācīšana ir daļa no sākumizglītības un mūžizglītības.

Eiropas nodarbinātības stratēģijā ir ietverti šādi mērķi un kritēriji:

| — | katram bezdarbniekam piedāvāt jauna darba iespēju, jauniešiem bezdarbniekiem 4 mēnešu laikā, pieaugušajiem bezdarbniekiem 12 mēnešu laikā, piemēram, apmācību, pārkvalifikācijas, darba prakses, darbavietas vai cita nodarbinātības pasākuma veidā, ko attiecīgi apvieno ar pastāvīgu palīdzību darba meklēšanā, |
| --- | --- |

—

katram bezdarbniekam piedāvāt jauna darba iespēju, jauniešiem bezdarbniekiem 4 mēnešu laikā, pieaugušajiem bezdarbniekiem 12 mēnešu laikā, piemēram, apmācību, pārkvalifikācijas, darba prakses, darbavietas vai cita nodarbinātības pasākuma veidā, ko attiecīgi apvieno ar pastāvīgu palīdzību darba meklēšanā,

| — | līdz 2010. gadam 25 % ilgstošo bezdarbnieku aktīvi iesaistīt mācībās, pārkvalifikācijā, darba praksē vai citos nodarbinātības pasākumos, lai sasniegtu trīs attīstītāko dalībvalstu vidējo rādītāju, |
| --- | --- |

—

līdz 2010. gadam 25 % ilgstošo bezdarbnieku aktīvi iesaistīt mācībās, pārkvalifikācijā, darba praksē vai citos nodarbinātības pasākumos, lai sasniegtu trīs attīstītāko dalībvalstu vidējo rādītāju,

| — | darba meklētājiem visā ES ir iespējams iepazīties ar visiem darba piedāvājumiem, ko publicējuši dalībvalstu nodarbinātības dienesti, lai veicinātu darba meklētāju mobilitāti Eiropas darba tirgū, |
| --- | --- |

—

darba meklētājiem visā ES ir iespējams iepazīties ar visiem darba piedāvājumiem, ko publicējuši dalībvalstu nodarbinātības dienesti, lai veicinātu darba meklētāju mobilitāti Eiropas darba tirgū,

| — | līdz 2010. gadam ES līmenī panākt faktiskā vidējā pensionēšanās vecuma pieaugumu par pieciem gadiem (salīdzinājumā ar 59,9 gadiem 2001. gadā), |
| --- | --- |

—

līdz 2010. gadam ES līmenī panākt faktiskā vidējā pensionēšanās vecuma pieaugumu par pieciem gadiem (salīdzinājumā ar 59,9 gadiem 2001. gadā),

| — | līdz 2010. gadam nodrošināt aprūpes iespējas vismaz 90 % bērnu no 3 gadu vecuma līdz obligātajam skolas vecumam un vismaz 33 % bērnu vecumā līdz 3 gadiem, |
| --- | --- |

—

līdz 2010. gadam nodrošināt aprūpes iespējas vismaz 90 % bērnu no 3 gadu vecuma līdz obligātajam skolas vecumam un vismaz 33 % bērnu vecumā līdz 3 gadiem,

| — | panākt, lai to ES iedzīvotāju vidējais skaits, kas priekšlaicīgi pametuši mācības, nepārsniegtu 10 %, |
| --- | --- |

—

panākt, lai to ES iedzīvotāju vidējais skaits, kas priekšlaicīgi pametuši mācības, nepārsniegtu 10 %,

| — | panākt, lai līdz 2010. gadam ES vismaz 85 % iedzīvotāju 22 gadu vecumā ir pabeigta vidējā izglītība, |
| --- | --- |

—

panākt, lai līdz 2010. gadam ES vismaz 85 % iedzīvotāju 22 gadu vecumā ir pabeigta vidējā izglītība,

| — | panākt, lai ES vidējais rādītājs par līdzdalību mūžizglītībā būtu vismaz 12,5 % no pieaugušajiem darbspējīgā vecumā (vecuma grupa no 25 līdz 64 gadiem). |
| --- | --- |

—

panākt, lai ES vidējais rādītājs par līdzdalību mūžizglītībā būtu vismaz 12,5 % no pieaugušajiem darbspējīgā vecumā (vecuma grupa no 25 līdz 64 gadiem).

---

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/163 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/163

---

2009. gada budžets — Parlamenta ieņēmumi un izdevumi

P6_TA(2008)0208

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija rezolūcija par Eiropas Parlamenta 2009. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (2008/2022(BUD))

(2009/C 279 E/33)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā EK līguma 272. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 272. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un jo īpaši tās 31. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un jo īpaši tās 31. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2),

| — | ņemot vērā 2008. gada 10. aprīļa rezolūciju par 2009. gada budžeta procedūras pamatnostādnēm — I, II, IV, V, VI, VII, VIII un IX iedaļa (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 10. aprīļa rezolūciju par 2009. gada budžeta procedūras pamatnostādnēm — I, II, IV, V, VI, VII, VIII un IX iedaļa (3),

| — | ņemot vērā ģenerālsekretāra ziņojumu Prezidijam par Parlamenta provizorisko tāmes projektu 2009. finanšu gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ģenerālsekretāra ziņojumu Prezidijam par Parlamenta provizorisko tāmes projektu 2009. finanšu gadam,

| — | ņemot vērā provizorisko tāmes projektu, ko Prezidijs izstrādājis 2008. gada 21. aprīlī saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 22. panta 6. punktu un 73. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko tāmes projektu, ko Prezidijs izstrādājis 2008. gada 21. aprīlī saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 22. panta 6. punktu un 73. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 73. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 73. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0181/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0181/2008),

| A. | tā kā ir nolemts īstenot izmēģinājuma procesu, kas paredz ikvienā 2009. finanšu gada budžeta procedūras posmā piemērot pastiprinātu Prezidija un Budžeta komitejas ciešāku un savlaicīgu sadarbību visos jautājumos, kam ir nozīmīga finansiāla ietekme; |
| --- | --- |

A.

tā kā ir nolemts īstenot izmēģinājuma procesu, kas paredz ikvienā 2009. finanšu gada budžeta procedūras posmā piemērot pastiprinātu Prezidija un Budžeta komitejas ciešāku un savlaicīgu sadarbību visos jautājumos, kam ir nozīmīga finansiāla ietekme;

| B. | tā kā Parlamenta pilnvaras attiecībā uz budžeta pieņemšanu tiks pilnībā saglabātas saskaņā ar Līguma noteikumiem un Reglamentu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlamenta pilnvaras attiecībā uz budžeta pieņemšanu tiks pilnībā saglabātas saskaņā ar Līguma noteikumiem un Reglamentu;

| C. | tā kā 2008. gada 16. aprīlī notika Prezidija un Budžeta komitejas delegāciju iepriekšējas saskaņošanas sanāksme, kurā abas delegācijas apsprieda vairākus būtiskus jautājumus, |
| --- | --- |

C.

tā kā 2008. gada 16. aprīlī notika Prezidija un Budžeta komitejas delegāciju iepriekšējas saskaņošanas sanāksme, kurā abas delegācijas apsprieda vairākus būtiskus jautājumus,

| 1. | atgādina, ka 2009. gada budžetam jādod iespēja īstenot vairākus svarīgus uzdevumus, kā noteikts iepriekšminētajā 2008. gada 10. aprīļa rezolūcijā par budžeta procedūras pamatnostādnēm, bet vienlaikus jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu līdzekļu efektīvu izlietojumu, un jāpārbauda visi izdevumi nolūkā noteikt iespējas veikt ietaupījumus; uzsver lielo vienprātību šādās jomās:






  — | uzdevumi, kas kļūs aktuāli, stājoties spēkā Lisabonas līgumam, |
| --- | --- | --- |

1.

atgādina, ka 2009. gada budžetam jādod iespēja īstenot vairākus svarīgus uzdevumus, kā noteikts iepriekšminētajā 2008. gada 10. aprīļa rezolūcijā par budžeta procedūras pamatnostādnēm, bet vienlaikus jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu līdzekļu efektīvu izlietojumu, un jāpārbauda visi izdevumi nolūkā noteikt iespējas veikt ietaupījumus; uzsver lielo vienprātību šādās jomās:

—

uzdevumi, kas kļūs aktuāli, stājoties spēkā Lisabonas līgumam,

| — | uzdevumi, kas saistīti ar 2009. gadā paredzētajām Parlamenta vēlēšanām, |
| --- | --- |

—

uzdevumi, kas saistīti ar 2009. gadā paredzētajām Parlamenta vēlēšanām,

| — | uzdevumi, kas jārisina saistībā ar deputātu jauno nolikumu un pilnvaru termiņa maiņu; |
| --- | --- |

—

uzdevumi, kas jārisina saistībā ar deputātu jauno nolikumu un pilnvaru termiņa maiņu;

| 2. | pieņem zināšanai plašo dialogu, kura rezultātā tika sagatavota 2009. gada tāme, un īpaši atzinīgi vērtē izmēģinājuma procesu par ciešāku iekšējo sadarbību, tostarp Prezidija un Budžeta komitejas iepriekšējas saskaņošanas sanāksmi, pirms Prezidijs pieņem tāmes provizorisko projektu, šīs tikšanās laikā izskatot ar iepriekš minētajām prioritātēm saistītus budžeta jautājumus; |
| --- | --- |

2.

pieņem zināšanai plašo dialogu, kura rezultātā tika sagatavota 2009. gada tāme, un īpaši atzinīgi vērtē izmēģinājuma procesu par ciešāku iekšējo sadarbību, tostarp Prezidija un Budžeta komitejas iepriekšējas saskaņošanas sanāksmi, pirms Prezidijs pieņem tāmes provizorisko projektu, šīs tikšanās laikā izskatot ar iepriekš minētajām prioritātēm saistītus budžeta jautājumus;

| 3. | norāda, ka Prezidija ierosinātais 2009. gada budžeta kopējais apjoms nepārsniegs tradicionālos un brīvprātīgi pieņemtos 20 % no daudzgadu finanšu shēmas 5. izdevumu kategorijas (administratīvie izdevumi); |
| --- | --- |

3.

norāda, ka Prezidija ierosinātais 2009. gada budžeta kopējais apjoms nepārsniegs tradicionālos un brīvprātīgi pieņemtos 20 % no daudzgadu finanšu shēmas 5. izdevumu kategorijas (administratīvie izdevumi);

| 4. | uzsver, ka iepriekšējas saskaņošanas laikā svarīgākie jautājumi attiecās uz cilvēkresursiem un kopējiem resursiem ar Lisabonas stratēģiju saistītiem uzdevumiem; atzinīgi vērtē to, ka Prezidijs ņēmis vērā bažas, kuras izraisīja ierosināto 65 amata vietu iekļaušana tāmē (2009. gadā tas atbilst EUR 2 020 023), bet vienlaikus 15 % šo apropriāciju iekļāva rezervē, līdz ne vēlāk kā 2008. gada jūnija beigās tiek iesniegta papildu informācija, t. i., analītisks, detalizēts un pārskatāms amatu saraksts, kurā novērtēta cilvēkresursu sadale un izmantošana Parlamenta sekretariātā, tostarp arī izsmeļošs ziņojums par 2008. gadā veikto un 2009. gadā plānoto pārcelšanu citā amatā, norādot pozitīvās un negatīvās prioritātes; uzskata, ka tajā jāietver izmaiņas ģenerāldirektorātos un ģenerāldirektorātu starpā, kā arī iespējas veicināt galvenos likumdošanas pasākumus un deputātiem sniegtos pakalpojumus; uzskata, ka ir jāsniedz informācija par darbiniekiem, kuri nav ierēdņi, lai varētu pilnībā novērtēt vajadzību pēc personāla; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka iepriekšējas saskaņošanas laikā svarīgākie jautājumi attiecās uz cilvēkresursiem un kopējiem resursiem ar Lisabonas stratēģiju saistītiem uzdevumiem; atzinīgi vērtē to, ka Prezidijs ņēmis vērā bažas, kuras izraisīja ierosināto 65 amata vietu iekļaušana tāmē (2009. gadā tas atbilst EUR 2 020 023), bet vienlaikus 15 % šo apropriāciju iekļāva rezervē, līdz ne vēlāk kā 2008. gada jūnija beigās tiek iesniegta papildu informācija, t. i., analītisks, detalizēts un pārskatāms amatu saraksts, kurā novērtēta cilvēkresursu sadale un izmantošana Parlamenta sekretariātā, tostarp arī izsmeļošs ziņojums par 2008. gadā veikto un 2009. gadā plānoto pārcelšanu citā amatā, norādot pozitīvās un negatīvās prioritātes; uzskata, ka tajā jāietver izmaiņas ģenerāldirektorātos un ģenerāldirektorātu starpā, kā arī iespējas veicināt galvenos likumdošanas pasākumus un deputātiem sniegtos pakalpojumus; uzskata, ka ir jāsniedz informācija par darbiniekiem, kuri nav ierēdņi, lai varētu pilnībā novērtēt vajadzību pēc personāla;

| 5. | uzsver, ka Prezidija un Budžeta komitejas sadarbība, kopīgi cenšoties nodrošināt šādus papildu precizējumus, ir jauna un pozitīvi vērtējama parādība; uzsver, cik svarīga ir iepriekšēja un savlaicīga apspriešanās ar Budžeta komiteju jautājumos, kuriem ir būtiska finansiāla ietekme; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka Prezidija un Budžeta komitejas sadarbība, kopīgi cenšoties nodrošināt šādus papildu precizējumus, ir jauna un pozitīvi vērtējama parādība; uzsver, cik svarīga ir iepriekšēja un savlaicīga apspriešanās ar Budžeta komiteju jautājumos, kuriem ir būtiska finansiāla ietekme;

| 6. | piekrīt principam, ka Prezidija sagatavotajā tāmes provizoriskajā projektā jāiekļauj visas paredzamās vajadzības, tostarp “Lisabonas rezerve” EUR 2 miljonu apmērā līdz tālāka izvērtējuma saņemšanai un Prezidija priekšlikums, kurā ņemti vērā rezultāti, ko sasniegusi darba grupa cilvēkresursu un finanšu resursu jomā, kurai uzticēti ietekmes analīzes jautājumi; atkārtoti pauž viedokli, ka īpaši svarīgi ir noteikt uzdevumus un pienākumus, kurus pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā patiešām varēs uzskatīt par jauniem, kā arī pasākumus, ko var pārtraukt vai pārvērtēt; |
| --- | --- |

6.

piekrīt principam, ka Prezidija sagatavotajā tāmes provizoriskajā projektā jāiekļauj visas paredzamās vajadzības, tostarp “Lisabonas rezerve” EUR 2 miljonu apmērā līdz tālāka izvērtējuma saņemšanai un Prezidija priekšlikums, kurā ņemti vērā rezultāti, ko sasniegusi darba grupa cilvēkresursu un finanšu resursu jomā, kurai uzticēti ietekmes analīzes jautājumi; atkārtoti pauž viedokli, ka īpaši svarīgi ir noteikt uzdevumus un pienākumus, kurus pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā patiešām varēs uzskatīt par jauniem, kā arī pasākumus, ko var pārtraukt vai pārvērtēt;

| 7. | uzsver, ka jaunais Lisabonas līgums izvirza uzdevumus arī politiskajām grupām; atzīst, ka, sniedzot atbalstu Parlamenta administrācijas pamatuzdevumu veikšanā, arī politiskajām grupām būs jāpiešķir vairāk darbinieku, bet vienlaikus apdomīgi jārīkojas ar budžeta līdzekļiem; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka jaunais Lisabonas līgums izvirza uzdevumus arī politiskajām grupām; atzīst, ka, sniedzot atbalstu Parlamenta administrācijas pamatuzdevumu veikšanā, arī politiskajām grupām būs jāpiešķir vairāk darbinieku, bet vienlaikus apdomīgi jārīkojas ar budžeta līdzekļiem;

| 8. | atzīmē arī to, ka Prezidijs ir norādījis — saistībā ar Apmeklētāju centru var rasties papildu vajadzības, kas pašlaik nav iekļautas budžetā; norāda, ka tas ir konstatēts vēlu un apzinās, ka līdzekļi būs vajadzīgi vairākus gadus; atgādina vēlmi — par ko izmēģinājuma procesa laikā tika panākta vienošanās — panākt savlaicīgu apspriešanos ar Budžeta komiteju jautājumos, kuriem ir nozīmīgas finansiālās sekas; |
| --- | --- |

8.

atzīmē arī to, ka Prezidijs ir norādījis — saistībā ar Apmeklētāju centru var rasties papildu vajadzības, kas pašlaik nav iekļautas budžetā; norāda, ka tas ir konstatēts vēlu un apzinās, ka līdzekļi būs vajadzīgi vairākus gadus; atgādina vēlmi — par ko izmēģinājuma procesa laikā tika panākta vienošanās — panākt savlaicīgu apspriešanos ar Budžeta komiteju jautājumos, kuriem ir nozīmīgas finansiālās sekas;

| 9. | ņem vērā priekšlikumu turpināt trīsgadu plānu kompetences atgūšanai IT jomā, samazinot atkarību no ārējiem konsultantiem vairākās būtiskās jomās, un priekšlikumu palielināt amata vietu skaitu šajā jomā; piekrīt izskatīt šādu pieeju, bet uzskata — lai šādus palielinājumus saglabātu budžeta galīgajā variantā, ir jāuzrāda ietaupījumi, ko tas nodrošinās salīdzinājumā ar pašreizējām izmaksām par konsultantiem; aicina administrāciju līdz 2008. gada septembrim iesniegt pilnīgu situācijas novērtējumu, tostarp arī atbilstīgu stratēģiju IT jomā; |
| --- | --- |

9.

ņem vērā priekšlikumu turpināt trīsgadu plānu kompetences atgūšanai IT jomā, samazinot atkarību no ārējiem konsultantiem vairākās būtiskās jomās, un priekšlikumu palielināt amata vietu skaitu šajā jomā; piekrīt izskatīt šādu pieeju, bet uzskata — lai šādus palielinājumus saglabātu budžeta galīgajā variantā, ir jāuzrāda ietaupījumi, ko tas nodrošinās salīdzinājumā ar pašreizējām izmaksām par konsultantiem; aicina administrāciju līdz 2008. gada septembrim iesniegt pilnīgu situācijas novērtējumu, tostarp arī atbilstīgu stratēģiju IT jomā;

| 10. | norāda, ka ilgtermiņa stratēģisko plānu par ēku politiku, tostarp uzturēšanas izmaksas un ar vidi saistītus jautājumus, iesniegs līdz 2008. gada maija beigām; uzsver, cik svarīga ir pamatīga diskusija šajā jautājumā, lai pēc iespējas drīzāk pieņemtu atbilstīgus lēmumus par turpmāko attīstību un apropriāciju izlietojumu; vēlas saņemt informāciju par to, kā noris Prezidija un Komisijas darbs, izstrādājot vienošanos par ēku iegādi un izmaksām; gaidot šo informāciju, pieņem zināšanai, ka tāmes projektā iekļautā ēkām paredzētā rezerve ir EUR 30 miljoni, kas nozīmē palielinājumu par EUR 10 miljoniem salīdzinājumā ar 2008. gadu; nolemj iekļaut rezervē EUR 3 400 000, ko Prezidijs iekļāvis provizoriskajā tāmes projektā, līdz tiek saņemta tehniska, administratīva un finansiāla rakstura informācija par ierosinātajiem azbesta likvidācijas darbiem SDM ēkā Strasbūrā; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka ilgtermiņa stratēģisko plānu par ēku politiku, tostarp uzturēšanas izmaksas un ar vidi saistītus jautājumus, iesniegs līdz 2008. gada maija beigām; uzsver, cik svarīga ir pamatīga diskusija šajā jautājumā, lai pēc iespējas drīzāk pieņemtu atbilstīgus lēmumus par turpmāko attīstību un apropriāciju izlietojumu; vēlas saņemt informāciju par to, kā noris Prezidija un Komisijas darbs, izstrādājot vienošanos par ēku iegādi un izmaksām; gaidot šo informāciju, pieņem zināšanai, ka tāmes projektā iekļautā ēkām paredzētā rezerve ir EUR 30 miljoni, kas nozīmē palielinājumu par EUR 10 miljoniem salīdzinājumā ar 2008. gadu; nolemj iekļaut rezervē EUR 3 400 000, ko Prezidijs iekļāvis provizoriskajā tāmes projektā, līdz tiek saņemta tehniska, administratīva un finansiāla rakstura informācija par ierosinātajiem azbesta likvidācijas darbiem SDM ēkā Strasbūrā;

| 11. | apstiprina apņemšanos turpināt finansēt prioritātes, kas noteiktas 2008. gada budžetā, it īpaši uzlabot pakalpojumus deputātiem saistībā ar mutisko tulkošanu un bibliotēkas analītisko dienestu; |
| --- | --- |

11.

apstiprina apņemšanos turpināt finansēt prioritātes, kas noteiktas 2008. gada budžetā, it īpaši uzlabot pakalpojumus deputātiem saistībā ar mutisko tulkošanu un bibliotēkas analītisko dienestu;

| 12. | uzsver, cik liela nozīme ir ES iestāžu, it īpaši Parlamenta, Padomes un Komisijas, labai sadarbībai informācijas un saziņas politikas jomā; |
| --- | --- |

12.

uzsver, cik liela nozīme ir ES iestāžu, it īpaši Parlamenta, Padomes un Komisijas, labai sadarbībai informācijas un saziņas politikas jomā;

| 13. | pauž gandarījumu par konstruktīvajiem aprēķiniem attiecībā uz izdevumiem, kuri saistīti ar jauno Deputātu nolikumu; uzstāj, ka informācija par izmaiņām skaitļos jāsniedz pēc iespējas drīzāk, un uzsver iespēju vēlākā posmā precizēt attiecīgās apropriācijas; atzinīgi vērtē ģenerālsekretāra apņemšanos sniegt Prezidijam un Budžeta komitejai jebkādu jaunu informāciju no dalībvalstīm par to plānoto iesaistīšanos un/vai izvēles tiesību izmantošanu, tiklīdz šāda informācija būs pieejama; |
| --- | --- |

13.

pauž gandarījumu par konstruktīvajiem aprēķiniem attiecībā uz izdevumiem, kuri saistīti ar jauno Deputātu nolikumu; uzstāj, ka informācija par izmaiņām skaitļos jāsniedz pēc iespējas drīzāk, un uzsver iespēju vēlākā posmā precizēt attiecīgās apropriācijas; atzinīgi vērtē ģenerālsekretāra apņemšanos sniegt Prezidijam un Budžeta komitejai jebkādu jaunu informāciju no dalībvalstīm par to plānoto iesaistīšanos un/vai izvēles tiesību izmantošanu, tiklīdz šāda informācija būs pieejama;

| 14. | atzinīgi vērtē arī to, ka ir nodibināti kontakti ar dalībvalstīm, Padomi, kā arī pašreizējo un turpmākajām Padomes prezidentvalstīm saistībā ar vienošanos par deputātu palīgu nolikumu; šajā sakarā atgādina par savām pamatnostādnēm un vēlreiz uzsver, cik lielu nozīmi tas piešķir šī jautājuma atrisināšanai; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē arī to, ka ir nodibināti kontakti ar dalībvalstīm, Padomi, kā arī pašreizējo un turpmākajām Padomes prezidentvalstīm saistībā ar vienošanos par deputātu palīgu nolikumu; šajā sakarā atgādina par savām pamatnostādnēm un vēlreiz uzsver, cik lielu nozīmi tas piešķir šī jautājuma atrisināšanai;

| 15. | ar nepacietību gaida priekšlikumu par zināšanu pārvaldības sistēmu, kuru jāiesniedz Prezidijam turpmākajās dažās nedēļās; atkārtoti apliecina, ka cieši sekos līdzi šim jautājumam, kā arī apstiprina ieteikumu Prezidijam līdz 2008. gada jūlija vidum pieņemt nepieciešamos lēmumus; |
| --- | --- |

15.

ar nepacietību gaida priekšlikumu par zināšanu pārvaldības sistēmu, kuru jāiesniedz Prezidijam turpmākajās dažās nedēļās; atkārtoti apliecina, ka cieši sekos līdzi šim jautājumam, kā arī apstiprina ieteikumu Prezidijam līdz 2008. gada jūlija vidum pieņemt nepieciešamos lēmumus;

| 16. | neskarot ciešākos sadarbības līdzšinējos pozitīvos rezultātus un it īpaši iepriekšējas saskaņošanas sanāksmes rezultātus, uzsver, ka ir jāveic atsevišķu budžeta posteņu sīkāka analīze pirms budžeta pirmā lasījuma 2008. gada rudenī; tādēļ tad arī veiks izpēti un pieņems galīgos lēmumus budžeta jomā; |
| --- | --- |

16.

neskarot ciešākos sadarbības līdzšinējos pozitīvos rezultātus un it īpaši iepriekšējas saskaņošanas sanāksmes rezultātus, uzsver, ka ir jāveic atsevišķu budžeta posteņu sīkāka analīze pirms budžeta pirmā lasījuma 2008. gada rudenī; tādēļ tad arī veiks izpēti un pieņems galīgos lēmumus budžeta jomā;

| 17. | pieņem Prezidija 2008. gada 21. aprīlī apstiprināto 2009. gada tāmes projektu; atgādina, ka budžeta projekta pieņemšana notiks pirmajā lasījumā 2008. gada oktobrī atbilstīgi Līgumā noteiktajai balsošanas procedūrai; |
| --- | --- |

17.

pieņem Prezidija 2008. gada 21. aprīlī apstiprināto 2009. gada tāmes projektu; atgādina, ka budžeta projekta pieņemšana notiks pirmajā lasījumā 2008. gada oktobrī atbilstīgi Līgumā noteiktajai balsošanas procedūrai;

| 18. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un tāmi Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

18.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un tāmi Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1525/2007 (OV L 343, 27.12.2007., 9. lpp.).

(2)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. Nolīgumā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2008/29/EK (OV L 6, 10.1.2008., 7. lpp.).

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0115.

---

Trešdiena, 2008. gada 21. maijs

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/166 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/166

---

Metāliskā dzīvsudraba eksporta aizliegums un droša glabāšana ***II

P6_TA(2008)0214

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par metāliskā dzīvsudraba eksporta aizliegumu un drošu glabāšanu (11488/1/2007 — C6-0034/2008 — 2006/0206(COD))

(2009/C 279 E/34)

(Koplēmuma procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (11488/1/2007 — C6-0034/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (11488/1/2007 — C6-0034/2008),

| — | ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2006)0636), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2006)0636),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 62. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 62. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0102/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0102/2008),

| 1. | apstiprina grozīto kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto kopējo nostāju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, 20.6.2007., P6_TA(2007)0267.

---

P6_TC2-COD(2006)0206

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 21. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par metāliskā dzīvsudraba un noteiktu dzīvsudraba savienojumu un maisījumu eksporta aizliegumu un drošu glabāšanu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta otrā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (EK) Nr. .../2008.)

---

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/167 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/167

---

Vides krimināltiesiskā aizsardzība ***I

P6_TA(2008)0215

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par vides krimināltiesisko aizsardzību (COM(2007)0051 — C6-0063/2007 — 2007/0022(COD))

(2009/C 279 E/35)

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0051), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0051),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0063/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0063/2007),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A6-0154/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A6-0154/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

P6_TC1-COD(2007)0022

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 21. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (EK) .../2008 par vides krimināltiesisko aizsardzību

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2008/.../EK.)

---

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/168 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/168

---

Lauku saimniecību struktūras un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumi ***I

P6_TA(2008)0216

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 571/88 (COM(2007)0245 — C6-0127/2007 — 2007/0084(COD))

(2009/C 279 E/36)

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0245), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0245),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 285. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0127/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 285. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0127/2007),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0061/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0061/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

P6_TC1-COD(2007)0084

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 21. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 571/88

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (EK) Nr. .../2008.)

---

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/169 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/169

---

Noteikumi autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanai ***I

P6_TA(2008)0217

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka kopīgus noteikumus autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanai (COM(2007)0263 — C6-0145/2007 — 2007/0098(COD))

(2009/C 279 E/37)

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0263), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0263),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 71. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0145/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 71. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0145/2007),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0087/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0087/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

P6_TC1-COD(2007)0098

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 21. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko nosaka kopīgus noteikumus autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanai un atceļ Padomes Direktīvu 96/26/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 71. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

pēc apspriešanās ar Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju,

rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Lai izveidotu autopārvadājumu iekšējo tirgu ar godīgiem konkurences noteikumiem, būtu vienveidīgi jāpiemēro kopīgi noteikumi attiecībā uz atļauju veikt kravu vai pasažieru autopārvadātāja profesionālo darbību, še turpmāk “autopārvadātāja profesionālā darbība”. Ar šiem kopīgajiem noteikumiem tiktu veicināta autopārvadātāju profesionālās kvalifikācijas celšana, tirgus racionalizācija, sniegtā pakalpojuma kvalitātes uzlabošana pārvadātāju, klientu un visas ekonomikas interesēs, kā arī tiktu sekmēta lielāka ceļu satiksmes drošība. Turklāt šie noteikumi var veicināt pārvadātāju tiesības veikt uzņēmējdarbību faktisku izmantošanu. |
| --- | --- |

(1)

Lai izveidotu autopārvadājumu iekšējo tirgu ar godīgiem konkurences noteikumiem, būtu vienveidīgi jāpiemēro kopīgi noteikumi attiecībā uz atļauju veikt kravu vai pasažieru autopārvadātāja profesionālo darbību, še turpmāk “autopārvadātāja profesionālā darbība”. Ar šiem kopīgajiem noteikumiem tiktu veicināta autopārvadātāju profesionālās kvalifikācijas celšana, tirgus racionalizācija, sniegtā pakalpojuma kvalitātes uzlabošana pārvadātāju, klientu un visas ekonomikas interesēs, kā arī tiktu sekmēta lielāka ceļu satiksmes drošība. Turklāt šie noteikumi var veicināt pārvadātāju tiesības veikt uzņēmējdarbību faktisku izmantošanu.

| (2) | Ar Padomes 1996. gada 29. aprīļa Direktīvu 96/26/EK par atļaušanu kravu autopārvadātājiem un pasažieru autopārvadātājiem veikt profesionālo darbību un par diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošo dokumentu savstarpēju atzīšanu, lai veicinātu šo pārvadātāju tiesības veikt uzņēmējdarbību iekšzemes un starptautisko autopārvadājumu nozarē (4), noteica minimālās prasības attiecībā uz autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanu un šim nolūkam nepieciešamo dokumentu savstarpēju atzīšanu. Taču pieredze, kā arī ietekmes novērtējuma un dažādu pētījumu dati liecina, ka dalībvalstīs šo direktīvu piemēro ļoti atšķirīgi. Tas rada vairākas negatīvas sekas, jo īpaši tas traucē konkurencei, tirgus nav pietiekami pārskatāms, pārbaužu līmenis nav vienāds un pastāv risks, ka uzņēmumi ar zemu profesionālās kvalifikācijas līmeni var pavirši un mazāk vērīgi piemērot satiksmes drošības noteikumus un sociālos noteikumus, kā rezultātā tiek nodarīts kaitējums šīs nozares tēlam. |
| --- | --- |

(2)

Ar Padomes 1996. gada 29. aprīļa Direktīvu 96/26/EK par atļaušanu kravu autopārvadātājiem un pasažieru autopārvadātājiem veikt profesionālo darbību un par diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošo dokumentu savstarpēju atzīšanu, lai veicinātu šo pārvadātāju tiesības veikt uzņēmējdarbību iekšzemes un starptautisko autopārvadājumu nozarē (4), noteica minimālās prasības attiecībā uz autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanu un šim nolūkam nepieciešamo dokumentu savstarpēju atzīšanu. Taču pieredze, kā arī ietekmes novērtējuma un dažādu pētījumu dati liecina, ka dalībvalstīs šo direktīvu piemēro ļoti atšķirīgi. Tas rada vairākas negatīvas sekas, jo īpaši tas traucē konkurencei, tirgus nav pietiekami pārskatāms, pārbaužu līmenis nav vienāds un pastāv risks, ka uzņēmumi ar zemu profesionālās kvalifikācijas līmeni var pavirši un mazāk vērīgi piemērot satiksmes drošības noteikumus un sociālos noteikumus, kā rezultātā tiek nodarīts kaitējums šīs nozares tēlam.

| (3) | Šādas sekas ir negatīvas arī tādēļ, ka tās var traucēt iekšējā autopārvadājumu tirgus normālai darbībai. Starptautisko kravas pārvadājumu un dažu kabotāžas darbību tirgus ir atvērts visiem Kopienas uzņēmumiem. Vienīgais nosacījums, kas ir jāizpilda šiem uzņēmumiem, ir Kopienas licences saņemšana, kuru izsniedz, ja uzņēmums atbilst nosacījumiem profesionālās darbības uzsākšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../... [attiecībā uz kravu autopārvadājumiem] (5)
  un


  Eiropas Parlamenta un Padomes


  Regulu (EK) Nr. .../... [attiecībā uz pasažieru autopārvadājumiem] (6)
  . |
| --- | --- |

(3)

Image

Image

| (4) | Tādēļ būtu jāmodernizē spēkā esošie noteikumi, ar kuriem regulē autopārvadātāju profesionālās darbības uzsākšanu, lai nodrošinātu to vienveidīgāku un efektīvāku piemērošanu. Ņemot vērā to, ka šo noteikumu ievērošana ir pamata nosacījums, lai piekļūtu Kopienas tirgum, un to, ka piekļuves tirgum jomā piemērojamie juridiskie instrumenti ir regulas, visatbilstošākais juridiskais instruments, lai regulētu profesionālās darbības uzsākšanu, ir regula. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ būtu jāmodernizē spēkā esošie noteikumi, ar kuriem regulē autopārvadātāju profesionālās darbības uzsākšanu, lai nodrošinātu to vienveidīgāku un efektīvāku piemērošanu. Ņemot vērā to, ka šo noteikumu ievērošana ir pamata nosacījums, lai piekļūtu Kopienas tirgum, un to, ka piekļuves tirgum jomā piemērojamie juridiskie instrumenti ir regulas, visatbilstošākais juridiskais instruments, lai regulētu profesionālās darbības uzsākšanu, ir regula.

| (5) | Lai nodrošinātu godīgu konkurenci, kopīgus noteikumus profesionālās darbības veikšanai būtu jāpiemēro pēc iespējas visiem uzņēmumiem. Tomēr šajā regulā nebūtu jāiekļauj uzņēmumi, kas veic tikai tādus pārvadājumus, kuri minimāli ietekmē pārvadājumu tirgu. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu godīgu konkurenci, kopīgus noteikumus profesionālās darbības veikšanai būtu jāpiemēro pēc iespējas visiem uzņēmumiem. Tomēr šajā regulā nebūtu jāiekļauj uzņēmumi, kas veic tikai tādus pārvadājumus, kuri minimāli ietekmē pārvadājumu tirgu.

| (6) | Uzņēmuma reģistrācijas dalībvalstij būtu jānodrošina, ka uzņēmums nepārtraukti atbilst šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem, lai šī dalībvalsts vajadzības gadījumā varētu apturēt vai anulēt atļaujas, kuras ļauj šim uzņēmumam darboties tirgū. Profesionālās darbības uzsākšanas nosacījumu ievērošanai un uzticamai kontrolei nepieciešams, lai uzņēmumiem būtu stabila un faktiska uzņēmējdarbība. |
| --- | --- |

(6)

Uzņēmuma reģistrācijas dalībvalstij būtu jānodrošina, ka uzņēmums nepārtraukti atbilst šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem, lai šī dalībvalsts vajadzības gadījumā varētu apturēt vai anulēt atļaujas, kuras ļauj šim uzņēmumam darboties tirgū. Profesionālās darbības uzsākšanas nosacījumu ievērošanai un uzticamai kontrolei nepieciešams, lai uzņēmumiem būtu stabila un faktiska uzņēmējdarbība.

| (7) | Kompetentajām iestādēm būtu jāsaņem precīza informācija par fiziskajām personām, kuras atbilst prasībām attiecībā uz labu reputāciju un profesionālo kompetenci. Šīm personām, “pārvadājumu vadītājiem”, būtu
  jādzīvo kādā no dalībvalstīm un
  nepārtraukti un faktiski jāvada autopārvadājumu uzņēmuma pārvadājumu operācijas. Būtu jāprecizē nosacījumi, saskaņā ar kuriem persona uzskatāma par tādu, kas uzņēmumā nepārtraukti un faktiski vada pārvadājumu operācijas. |
| --- | --- |

(7)

Kompetentajām iestādēm būtu jāsaņem precīza informācija par fiziskajām personām, kuras atbilst prasībām attiecībā uz labu reputāciju un profesionālo kompetenci. Šīm personām, “pārvadājumu vadītājiem”, būtu
  jādzīvo kādā no dalībvalstīm un
  nepārtraukti un faktiski jāvada autopārvadājumu uzņēmuma pārvadājumu operācijas. Būtu jāprecizē nosacījumi, saskaņā ar kuriem persona uzskatāma par tādu, kas uzņēmumā nepārtraukti un faktiski vada pārvadājumu operācijas.

| (8) | Lai pārvadājumu vadītājam būtu laba reputācija, tam nebūtu jābūt notiesātam par smagiem noziegumiem vai pakļautam sankcijām, jo īpaši par Kopienas noteikumu pārkāpumiem autopārvadājumu jomā. Attiecībā uz jomām, kuras regulē Kopienas noteikumi, būtu kopīgi jānosaka pārkāpumu veidi un attiecīgās pārkāpumu smaguma pakāpes, kuru rezultātā var tikt mazināta uzņēmuma labā reputācija. |
| --- | --- |

(8)

Lai pārvadājumu vadītājam būtu laba reputācija, tam nebūtu jābūt notiesātam par smagiem noziegumiem vai pakļautam sankcijām, jo īpaši par Kopienas noteikumu pārkāpumiem autopārvadājumu jomā. Attiecībā uz jomām, kuras regulē Kopienas noteikumi, būtu kopīgi jānosaka pārkāpumu veidi un attiecīgās pārkāpumu smaguma pakāpes, kuru rezultātā var tikt mazināta uzņēmuma labā reputācija.

| (9) | Komisijai būtu jāizstrādā noteikums, lai nodrošinātu, ka par smagiem pārkāpumiem piemēro vienādu sodu dažādās dalībvalstīs, un jāveic attiecīgi pasākumi šajā nolūkā. |
| --- | --- |

(9)

Komisijai būtu jāizstrādā noteikums, lai nodrošinātu, ka par smagiem pārkāpumiem piemēro vienādu sodu dažādās dalībvalstīs, un jāveic attiecīgi pasākumi šajā nolūkā.

| (10) | Autopārvadājumu uzņēmuma finansiālajam stāvoklim jābūt tādam, lai nodrošinātu pareizu darbības uzsākšanu un labu uzņēmuma pārvaldīšanu.

  Būtu jāizmanto
  skaidri
  noteikti

  šim nolūkam piemēroti finanšu rādītāji, kurus var iegūt no gada pārskatiem. Uzņēmumiem, kas to vēlas, būtu jābūt iespējai demonstrēt savu finansiālo stāvokļi ar bankas garantiju
  vai citu finanšu instrumentu, piemēram, apdrošināšanu
  , kas šiem uzņēmumiem varētu izrādīties vienkāršāka un lētāka metode. |
| --- | --- |

(10)

Image

Image

| (11) | Augsts profesionālās kvalifikācijas līmenis varētu palielināt autopārvadājumu nozares sociāli ekonomisko efektivitāti. Tādēļ pretendentiem uz pārvadājumu vadītāja amatu būtu jāpiedalās kvalitatīvos mācību kursos. Lai panāktu lielāku saskaņotību mācību un eksāmenu nosacījumos, kā arī lai pretendentiem nodrošinātu pārskatāmību, būtu jāparedz, ka dalībvalstis saskaņā ar kritērijiem, kuri tām jānosaka pašām, akreditē eksaminācijas un apmācību centrus.

  Kopš iekšējā tirgus īstenošanas valstu tirgi vairs nav nošķirti. Tādēļ personām, kuras vada pārvadājumu operācijas, būtu jāapgūst nepieciešamās zināšanas gan iekšzemes, gan starptautisko pārvadājumu operāciju vadīšanai. Mācību priekšmetu saraksts, kuri ir jāzina profesionālās kompetences sertifikāta saņemšanai, kā arī eksāmenu organizēšanas kārtība var mainīties līdz ar tehnikas attīstību, tādēļ būtu jāparedz iespēja tos aktualizēt. |
| --- | --- |

(11)

Image

| (12) | Lai nodrošinātu godīgu konkurenci un panāktu autopārvadājumu atbilstību noteikumiem, dalībvalstu uzraudzības un pārraudzības līmenim būtu jābūt saskaņotam. Dalībvalstu iestādēm, kurām ir pienākums uzraudzīt uzņēmumus un to atļauju derīgumu, šajā ziņā ir izšķiroša loma, tādēļ būtu jānodrošina, ka tās vajadzības gadījumā pieņem atbilstošus pasākumus, jo īpaši
  visnopietnākajos gadījumos
  , lai apturētu vai anulētu atļaujas vai atzītu par nepiemērotiem paviršus un nevērīgus pārvadājumu vadītājus.
  Pirms tam šie pasākumi ir jāapsver saskaņā ar proporcionalitātes principu.
  Taču pirms šādu sankciju piemērošanas uzņēmums būtu jābrīdina un tam būtu jānosaka saprātīgs termiņš situācijas labošanai. |
| --- | --- |

(12)

Lai nodrošinātu godīgu konkurenci un panāktu autopārvadājumu atbilstību noteikumiem, dalībvalstu uzraudzības un pārraudzības līmenim būtu jābūt saskaņotam. Dalībvalstu iestādēm, kurām ir pienākums uzraudzīt uzņēmumus un to atļauju derīgumu, šajā ziņā ir izšķiroša loma, tādēļ būtu jānodrošina, ka tās vajadzības gadījumā pieņem atbilstošus pasākumus, jo īpaši
  visnopietnākajos gadījumos
  , lai apturētu vai anulētu atļaujas vai atzītu par nepiemērotiem paviršus un nevērīgus pārvadājumu vadītājus.
  Pirms tam šie pasākumi ir jāapsver saskaņā ar proporcionalitātes principu.
  Taču pirms šādu sankciju piemērošanas uzņēmums būtu jābrīdina un tam būtu jānosaka saprātīgs termiņš situācijas labošanai.

| (13) | Labāk organizēta administratīvā sadarbība starp dalībvalstīm padarītu efektīvāku to uzņēmumu uzraudzību, kuri darbojas vairākās dalībvalstīs, un samazinātu administratīvās izmaksas. Uzņēmumu elektroniskie reģistri, kuri ir saslēgti Eiropas līmenī, ievērojot noteikumus par personas datu aizsardzību, atvieglotu minēto sadarbību un samazinātu uzņēmumu un iestāžu izmaksas, kas ir saistītas ar pārbaudēm. Valstu elektroniskie reģistri jau darbojas lielākajā daļā dalībvalstu. Turklāt jau pastāv infrastruktūra saslēgšanas veikšanai starp dalībvalstīm. Valstu uzņēmumu reģistru sistemātiskāka izmantošana un to saslēgšana Eiropas līmenī var tikt veikta ar zemākām izmaksām un attiecīgi palīdzēt ievērojami samazināt ar pārbaudēm saistītas administratīvās izmaksas, uzlabojot pārbaužu efektivitāti. |
| --- | --- |

(13)

Labāk organizēta administratīvā sadarbība starp dalībvalstīm padarītu efektīvāku to uzņēmumu uzraudzību, kuri darbojas vairākās dalībvalstīs, un samazinātu administratīvās izmaksas. Uzņēmumu elektroniskie reģistri, kuri ir saslēgti Eiropas līmenī, ievērojot noteikumus par personas datu aizsardzību, atvieglotu minēto sadarbību un samazinātu uzņēmumu un iestāžu izmaksas, kas ir saistītas ar pārbaudēm. Valstu elektroniskie reģistri jau darbojas lielākajā daļā dalībvalstu. Turklāt jau pastāv infrastruktūra saslēgšanas veikšanai starp dalībvalstīm. Valstu uzņēmumu reģistru sistemātiskāka izmantošana un to saslēgšana Eiropas līmenī var tikt veikta ar zemākām izmaksām un attiecīgi palīdzēt ievērojami samazināt ar pārbaudēm saistītas administratīvās izmaksas, uzlabojot pārbaužu efektivitāti.

| (14) | Dažiem šajos reģistros iekļautajiem datiem attiecībā uz pārkāpumiem un sankcijām ir personisks raksturs. Tādēļ dalībvalstīm jāveic nepieciešamie pasākumi, lai ievērotu Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (7), un jo īpaši attiecībā uz šo datu apstrādes kontroli, ko veic publiskās iestādes, attiecīgo personu tiesībām saņemt informāciju, piekļūšanas tiesībām un tiesībām izteikt iebildumus. Šīs regulas nolūkiem šāda rakstura dati būtu jāglabā vismaz divus gadus, lai nepieļautu, ka neatbilstīgi uzņēmumi tiek nodibināti citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(14)

Dažiem šajos reģistros iekļautajiem datiem attiecībā uz pārkāpumiem un sankcijām ir personisks raksturs. Tādēļ dalībvalstīm jāveic nepieciešamie pasākumi, lai ievērotu Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (7), un jo īpaši attiecībā uz šo datu apstrādes kontroli, ko veic publiskās iestādes, attiecīgo personu tiesībām saņemt informāciju, piekļūšanas tiesībām un tiesībām izteikt iebildumus. Šīs regulas nolūkiem šāda rakstura dati būtu jāglabā vismaz divus gadus, lai nepieļautu, ka neatbilstīgi uzņēmumi tiek nodibināti citās dalībvalstīs.

| (15) | Valsts reģistru savstarpēja saslēgšana ir vajadzīga gan tādēļ, lai panāktu ātru un efektīvu informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm, gan arī, lai nodrošinātu, ka pārvadātāji nemēģina vai neuzdrošinās izdarīt smagus pārkāpumus dalībvalstīs, kuras nav viņu reģistrācijas dalībvalstis. Sasvstarpējas saslēgšanas nolūkam būtu kopīgi jānosaka precīzs apmaināmo datu formāts un apmaiņas tehniskās procedūras. |
| --- | --- |

(15)

Valsts reģistru savstarpēja saslēgšana ir vajadzīga gan tādēļ, lai panāktu ātru un efektīvu informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm, gan arī, lai nodrošinātu, ka pārvadātāji nemēģina vai neuzdrošinās izdarīt smagus pārkāpumus dalībvalstīs, kuras nav viņu reģistrācijas dalībvalstis. Sasvstarpējas saslēgšanas nolūkam būtu kopīgi jānosaka precīzs apmaināmo datu formāts un apmaiņas tehniskās procedūras.

| (16) | Lai dalībvalstu savstarpēja informācijas apmaiņa būtu efektīva, šim uzdevumam būtu jānozīmē valsts kontaktpunkti un būtu jāprecizē dažas kopīgas procedūras attiecībā uz pārsūtāmās minimālās informācijas veidu un termiņiem, kuros jāpārsūta šī informācija. |
| --- | --- |

(16)

Lai dalībvalstu savstarpēja informācijas apmaiņa būtu efektīva, šim uzdevumam būtu jānozīmē valsts kontaktpunkti un būtu jāprecizē dažas kopīgas procedūras attiecībā uz pārsūtāmās minimālās informācijas veidu un termiņiem, kuros jāpārsūta šī informācija.

| (17) | Lai sekmētu uzņēmējdarbības veikšanas brīvību, būtu jāpieņem, kā pietiekams labas reputācijas apliecinājums, lai uzsāktu attiecīgo darbību uzņēmējā dalībvalstī, autopārvadātāja izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes izsniegtie attiecīgie dokumenti, pārbaudot, ka attiecīgās personas nav atzītas par nepiemērotām profesionālās darbības veikšanai to izcelsmes dalībvalstī. |
| --- | --- |

(17)

Lai sekmētu uzņēmējdarbības veikšanas brīvību, būtu jāpieņem, kā pietiekams labas reputācijas apliecinājums, lai uzsāktu attiecīgo darbību uzņēmējā dalībvalstī, autopārvadātāja izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes izsniegtie attiecīgie dokumenti, pārbaudot, ka attiecīgās personas nav atzītas par nepiemērotām profesionālās darbības veikšanai to izcelsmes dalībvalstī.

| (18) | Lai sekmētu uzņēmējdarbības veikšanas brīvību, reģistrācijas dalībvalstij attiecībā uz profesionālo kompetenci kā pietiekams apliecinājums būtu jāpieņem vienota parauga sertifikāts, kas izsniegts saskaņā šo regulu. |
| --- | --- |

(18)

Lai sekmētu uzņēmējdarbības veikšanas brīvību, reģistrācijas dalībvalstij attiecībā uz profesionālo kompetenci kā pietiekams apliecinājums būtu jāpieņem vienota parauga sertifikāts, kas izsniegts saskaņā šo regulu.

| (19) | Kopienas līmenī ir nepieciešama stingrāka pārraudzība attiecībā uz šīs regulas noteikumu piemērošanu, kas nozīmē, ka, pamatojoties uz ziņojumiem, kas sagatavoti izmantojot valsts reģistrus, Komisijai būtu regulāri jānosūta ziņojumi par autopārvadājumu nozares uzņēmumu labo reputāciju, finansiālo stāvokli un profesionālo kompetenci. |
| --- | --- |

(19)

Kopienas līmenī ir nepieciešama stingrāka pārraudzība attiecībā uz šīs regulas noteikumu piemērošanu, kas nozīmē, ka, pamatojoties uz ziņojumiem, kas sagatavoti izmantojot valsts reģistrus, Komisijai būtu regulāri jānosūta ziņojumi par autopārvadājumu nozares uzņēmumu labo reputāciju, finansiālo stāvokli un profesionālo kompetenci.

| (20) | Dalībvalstīm būtu jāparedz sankcijas par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem. Šīm sankcijām būtu jābūt efektīvām, proporcionālām un preventīvām. |
| --- | --- |

(20)

Dalībvalstīm būtu jāparedz sankcijas par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem. Šīm sankcijām būtu jābūt efektīvām, proporcionālām un preventīvām.

| (21) | Tā kā šīs regulas mērķus, proti, modernizēt noteikumus, ar kuriem regulē autopārvadātāja profesionālās darbības uzsākšanu, lai tos piemērotu saskaņoti un vienādi visās dalībvalstīs, dalībvalstis pilnībā nevar sasniegt, un tādēļ tos var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu atbilstīgi Līguma 5. pantam. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(21)

Tā kā šīs regulas mērķus, proti, modernizēt noteikumus, ar kuriem regulē autopārvadātāja profesionālās darbības uzsākšanu, lai tos piemērotu saskaņoti un vienādi visās dalībvalstīs, dalībvalstis pilnībā nevar sasniegt, un tādēļ tos var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu atbilstīgi Līguma 5. pantam. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs šo mērķu sasniegšanai.

| (22) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (8). |
| --- | --- |

(22)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (8).

| (23) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro izstrādāt to pārkāpumu sarakstu, norādot tajā
  smagu
  pārkāpumu smaguma kategorijas, veidus un pakāpes, kuru rezultātā autopārvadātājs
  noteiktos apstākļos var zaudēt
  nepieciešamo labo reputāciju; pielāgot tehnikas attīstībai šīs regulas pielikumu par to, kādas zināšanas ir jāņem vērā, lai dalībvalstī atzītu pārvadājumu vadītāja profesionālo kompetenci, kā arī pielikumu par profesionālās kompetences sertifikātu; un sagatavot sarakstu ar maksimāliem

  pārkāpumiem, kuru rezultātā
  iestādes noteiktos apstākļos un ievērojot proporcionalitāti attiecībā uz pārkāpuma veidu var apturēt vai anulēt atļauju
  profesionālās darbības veikšanai vai
  izsniegt
  nepiemērotības
  atzinumu
  . Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus vai papildināt šo regulu, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus,

  jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. Efektivitātes nolūkā regulatīvās kontroles procedūras parastie termiņi būtu jāsaīsina, lai aktualizētu profesionālās kompetences sertifikāta paraugu. |
| --- | --- |

(23)

Image

Image

| (24) | Direktīva 96/26/EK būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(24)

Direktīva 96/26/EK būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I nodaļa

Vispārīgie noteikumi

1. pants

Priekšmets un
  darbības joma

1.   Šī regula nosaka autopārvadātāju profesionālās darbības uzsākšanu un šīs profesijas veikšanu.

2.   Šo regulu piemēro visiem uzņēmumiem, kuri ir reģistrēti Kopienā un veic autopārvadātāja profesionālo darbību. To piemēro arī uzņēmumiem, kuri
  paredz
  veikt autopārvadātāja profesionālo darbību
  , un ir jāuzskata, ka atsauces uz uzņēmumiem, kas veic autopārvadātāja profesionālo darbību, atbilstošos gadījumos ietver arī atsauci uz uzņēmumiem, kuri paredz veikt šāda veida darbības
  .

3.
     Atkāpjoties no 1. punkta, šo regulu nepiemēro:

| a) | uzņēmumiem, kas veic kravu autopārvadātāja profesionālo darbību, izmantojot tikai mehāniskos transportlīdzekļus vai transportlīdzekļu apvienojumus, kuru atļautā pilnā masa nepārsniedz 3,5 tonnas. Tomēr dalībvalstis visiem pārvadājumu veidiem vai to daļai var pazemināt šo svara ierobežojumu; |
| --- | --- |

a)

uzņēmumiem, kas veic kravu autopārvadātāja profesionālo darbību, izmantojot tikai mehāniskos transportlīdzekļus vai transportlīdzekļu apvienojumus, kuru atļautā pilnā masa nepārsniedz 3,5 tonnas. Tomēr dalībvalstis visiem pārvadājumu veidiem vai to daļai var pazemināt šo svara ierobežojumu;

| b) | uzņēmumiem, kuri
  tikai bez maksas
  veic pasažieru autopārvadājumus,
  un
  kuriem ir cita pamatnodarbošanās, kas nav pasažieru autopārvadājumi, un kuri transporta līdzekļa vadīšanai izmanto savus darbiniekus; |
| --- | --- |

b)

uzņēmumiem, kuri
  tikai bez maksas
  veic pasažieru autopārvadājumus,
  un
  kuriem ir cita pamatnodarbošanās, kas nav pasažieru autopārvadājumi, un kuri transporta līdzekļa vadīšanai izmanto savus darbiniekus;

| c) | uzņēmumiem, kas veic autopārvadātāja profesionālo darbību, izmantojot tikai mehāniskos transportlīdzekļus, kuru ātrums nepārsniedz 40 km/h. |
| --- | --- |

c)

uzņēmumiem, kas veic autopārvadātāja profesionālo darbību, izmantojot tikai mehāniskos transportlīdzekļus, kuru ātrums nepārsniedz 40 km/h.

2. pants

Definīcijas

Image Šīs regulas nolūkiem:

| a) | “autopārvadātāja profesionālā darbība” ir pasažieru autopārvadātāja profesionālā darbība vai kravu autopārvadātāja profesionālā darbība; |
| --- | --- |

a)

“autopārvadātāja profesionālā darbība” ir pasažieru autopārvadātāja profesionālā darbība vai kravu autopārvadātāja profesionālā darbība;

| b) | “kravu autopārvadātāja profesionālā darbība” ir darbība, ko veic ikviens uzņēmums, kas nodarbojas ar kravu komercpārvadājumiem, izmantojot mehāniskos transportlīdzekļus vai transportlīdzekļu apvienojumus; |
| --- | --- |

b)

“kravu autopārvadātāja profesionālā darbība” ir darbība, ko veic ikviens uzņēmums, kas nodarbojas ar kravu komercpārvadājumiem, izmantojot mehāniskos transportlīdzekļus vai transportlīdzekļu apvienojumus;

| c) | “pasažieru autopārvadātāja profesionālā darbība” ir darbība, ko veic ikviens uzņēmums, kas sniedz pasažieru pārvadājumu pakalpojumus plašai sabiedrībai vai konkrētām lietotāju kategorijām, saņemot par to samaksu no pārvadātās personas vai pārvadājumu organizētāja, izmantojot mehāniskus transportlīdzekļus, kuri ir uzbūvēti un aprīkoti tā, lai būtu piemēroti vairāk kā deviņu personu pārvadāšanai, ieskaitot šoferi, un ir šim nolūkam paredzēti; |
| --- | --- |

c)

“pasažieru autopārvadātāja profesionālā darbība” ir darbība, ko veic ikviens uzņēmums, kas sniedz pasažieru pārvadājumu pakalpojumus plašai sabiedrībai vai konkrētām lietotāju kategorijām, saņemot par to samaksu no pārvadātās personas vai pārvadājumu organizētāja, izmantojot mehāniskus transportlīdzekļus, kuri ir uzbūvēti un aprīkoti tā, lai būtu piemēroti vairāk kā deviņu personu pārvadāšanai, ieskaitot šoferi, un ir šim nolūkam paredzēti;

| d) | “uzņēmums” ir ikviena fiziskā vai juridiskā persona, kura gūst vai negūst peļņu, ikviena apvienība vai personu grupa, kam nav juridiskās personas statusa un kas gūst vai negūst peļņu, kā arī ikviena publiskā iestāde, kura pati ir juridiskā persona, vai arī ir atkarīga no iestādes, kura ir juridiskā persona; |
| --- | --- |

d)

“uzņēmums” ir ikviena fiziskā vai juridiskā persona, kura gūst vai negūst peļņu, ikviena apvienība vai personu grupa, kam nav juridiskās personas statusa un kas gūst vai negūst peļņu, kā arī ikviena publiskā iestāde, kura pati ir juridiskā persona, vai arī ir atkarīga no iestādes, kura ir juridiskā persona;

| e) | “pārvadājumu vadītājs” ir fiziskā persona, kuru algo uzņēmums, vai gadījumā, ja uzņēmums ir pašnodarbinātā persona, tad pārvadājumu vadītājs ir pati pašnodarbinātā persona vai,
  ja paredzēts
  , cita fiziskā persona, kuru tā nozīmē uz līguma pamata un kura nepārtraukti vada uzņēmuma pārvadājumu operācijas; |
| --- | --- |

e)

“pārvadājumu vadītājs” ir fiziskā persona, kuru algo uzņēmums, vai gadījumā, ja uzņēmums ir pašnodarbinātā persona, tad pārvadājumu vadītājs ir pati pašnodarbinātā persona vai,
  ja paredzēts
  , cita fiziskā persona, kuru tā nozīmē uz līguma pamata un kura nepārtraukti vada uzņēmuma pārvadājumu operācijas;

| f) | “atļauja autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanai” ir administratīvs lēmums, ar kuru uzņēmumam, kas atbilst šīs regulas nosacījumiem, atļauj veikt autopārvadātāja profesionālo darbību; |
| --- | --- |

f)

“atļauja autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanai” ir administratīvs lēmums, ar kuru uzņēmumam, kas atbilst šīs regulas nosacījumiem, atļauj veikt autopārvadātāja profesionālo darbību;

| g) | “kompetentā iestāde” ir valsts, reģionālā vai vietējā līmeņa iestāde dalībvalstī, kura
  saistībā ar atļaujas izsniegšanu profesionālās darbības veikšanai
  pārbauda uzņēmuma atbilstību šīs regulas nosacījumiem, un kurai ir pilnvaras izsniegt, apturēt vai anulēt atļauju autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanai; |
| --- | --- |

g)

“kompetentā iestāde” ir valsts, reģionālā vai vietējā līmeņa iestāde dalībvalstī, kura
  saistībā ar atļaujas izsniegšanu profesionālās darbības veikšanai
  pārbauda uzņēmuma atbilstību šīs regulas nosacījumiem, un kurai ir pilnvaras izsniegt, apturēt vai anulēt atļauju autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanai;

| h) | “reģistrācijas dalībvalsts” ir dalībvalsts, kurā
  ir reģistrēts
  uzņēmums, kura pārvadājumu vadītāja izcelsme ir vai nav citā dalībvalstī; |
| --- | --- |

h)

“reģistrācijas dalībvalsts” ir dalībvalsts, kurā
  ir reģistrēts
  uzņēmums, kura pārvadājumu vadītāja izcelsme ir vai nav citā dalībvalstī;

Image

Image

3. pants

Prasības attiecībā uz autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanu

Uzņēmumiem, kas veic autopārvadātāja profesionālo darbību Image, jāatbilst šādām prasībām:

| a) | faktiski un stabili jāveic uzņēmējdarbība vienā no dalībvalstīm
  , kā paredzēts 5. pantā
  ; |
| --- | --- |

a)

faktiski un stabili jāveic uzņēmējdarbība vienā no dalībvalstīm
  , kā paredzēts 5. pantā
  ;

| b) | jābūt labai reputācijai
  , kā paredzēts 6. pantā
  ; |
| --- | --- |

b)

jābūt labai reputācijai
  , kā paredzēts 6. pantā
  ;

| c) | jābūt atbilstīgam finansiālajam stāvoklim
  , kā paredzēts 7. pantā
  ; |
| --- | --- |

c)

jābūt atbilstīgam finansiālajam stāvoklim
  , kā paredzēts 7. pantā
  ;

| d) | jābūt nepieciešamai profesionālajai kompetencei
  , kā paredzēts 8. pantā
  . |
| --- | --- |

d)

jābūt nepieciešamai profesionālajai kompetencei
  , kā paredzēts 8. pantā
  .

Nosacījumi, kuri jāizpilda, lai atbilstu katrai no šīm prasībām, ir uzskaitīti II nodaļā. Šī regula neliedz dalībvalstīm nolemt par papildus nosacījumu noteikšanu, kuri uzņēmumiem jāizpilda, lai saņemtu atļauju autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanai.

4. pants

Pārvadājumu vadītājs

1.   Uzņēmums, kas
  veic
  autopārvadātāja profesionālo darbību, Image norāda vismaz vienu fizisko personu
  , pārvadājumu vadītāju
  , kura atbilst 3. panta b) un d) punktā paredzētajām prasībām
  un arī
  šādiem nosacījumiem:

| a) | faktiski un nepārtraukti jāvada uzņēmuma pārvadājumu operācijas; |
| --- | --- |

a)

faktiski un nepārtraukti jāvada uzņēmuma pārvadājumu operācijas;

| b) | jābūt
  patiesi saistītam ar uzņēmumu, citiem vārdiem sakot, jābūt uzņēmuma darbiniekam, partnerim, direktoram, kapitāla daļu turētājam vai jābūt līdzīgās līgumattiecībās ar uzņēmumu, vai jāvada tas
  , vai, ja uzņēmums ir pašnodarbinātā persona, pārvadājumu vadītāja pienākumi jāveic pašai pašnodarbinātajai personai
  vai, ja uzņēmums ir partnerība, persona ir tiesīga juridiski pārstāvēt uzņēmumu un pieņemt saistošus lēmumus partnerības vārdā
  . |
| --- | --- |

b)

jābūt
  patiesi saistītam ar uzņēmumu, citiem vārdiem sakot, jābūt uzņēmuma darbiniekam, partnerim, direktoram, kapitāla daļu turētājam vai jābūt līdzīgās līgumattiecībās ar uzņēmumu, vai jāvada tas
  , vai, ja uzņēmums ir pašnodarbinātā persona, pārvadājumu vadītāja pienākumi jāveic pašai pašnodarbinātajai personai
  vai, ja uzņēmums ir partnerība, persona ir tiesīga juridiski pārstāvēt uzņēmumu un pieņemt saistošus lēmumus partnerības vārdā
  .

| c) | personas dzīvesvietai jābūt kādā dalībvalstī. |
| --- | --- |

c)

personas dzīvesvietai jābūt kādā dalībvalstī.

Uzņēmumam jāpaziņo kompetentajai iestādei par izraudzīto pārvadājumu vadītāju vai vadītājiem.

2.   
  Ja
  uzņēmums Image neatbilst 3. panta d) punktā paredzētajām prasībām attiecībā uz profesionālo kompetenci, kompetentā
  iestāde
  drīkst tam izsniegt atļauju autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanai
  bez pārvadājumu vadītāja, kas izraudzīts saskaņā ar 1. punktu,
  ar nosacījumu, ka:

| a) | tā norāda

  citu fizisko personu, kura
  dzīvo kādā dalībvalstī un
  atbilst 3. panta b) un d) punktā minētajām prasībām, un kura uz līguma pamata ir pilnvarota veikt uzņēmuma pārvadājumu vadītāja pienākumus
  , un paziņo par to kompetentajai iestādei
  ; |
| --- | --- |

a)

Image

| b) | līgumā, kas ir noslēgts starp uzņēmumu un pārvadājumu vadītāju, ir noteikti
  uzdevumi
  , kas attiecīgajai pusei
  pastāvīgi
  jāpilda, un noteikti tā pienākumi pārvadājuma vadītāja kapacitātē; nosakāmajos
  uzdevumos
  jo īpaši ir iekļauta transportlīdzekļu apkope un remonts, pārvadājumu līgumu un dokumentu
  pārvaldība un
  pārbaude, grāmatvedība, kravu
  vai veicamo pakalpojumu
  sadale šoferiem un automašīnām, un drošības pasākumu kontrole; |
| --- | --- |

b)

līgumā, kas ir noslēgts starp uzņēmumu un pārvadājumu vadītāju, ir noteikti
  uzdevumi
  , kas attiecīgajai pusei
  pastāvīgi
  jāpilda, un noteikti tā pienākumi pārvadājuma vadītāja kapacitātē; nosakāmajos
  uzdevumos
  jo īpaši ir iekļauta transportlīdzekļu apkope un remonts, pārvadājumu līgumu un dokumentu
  pārvaldība un
  pārbaude, grāmatvedība, kravu
  vai veicamo pakalpojumu
  sadale šoferiem un automašīnām, un drošības pasākumu kontrole;

| c) | persona, kas nozīmēta kā pārvadājumu vadītājs, vada pārvadājumu operācijas ne vairāk kā četros dažādos uzņēmumos.
  Kompetentā iestāde var pieņemt lēmumu par maksimālo transportlīdzekļu skaitu, kas pārvadājumu vadītājam ir jāpārvalda, un to skaits nebūs lielāks par 50 katram pārvadājumu vadītājam; |
| --- | --- |

c)

persona, kas nozīmēta kā pārvadājumu vadītājs, vada pārvadājumu operācijas ne vairāk kā četros dažādos uzņēmumos.
  Kompetentā iestāde var pieņemt lēmumu par maksimālo transportlīdzekļu skaitu, kas pārvadājumu vadītājam ir jāpārvalda, un to skaits nebūs lielāks par 50 katram pārvadājumu vadītājam;

| d) | nozīmētā persona ir neatkarīga no pārējiem uzņēmumiem, kuri
  attiecīgajam uzņēmumam
  lūdz veikt vai kuri veic pārvadājumu operācijas
  attiecīgā uzņēmuma
  vārdā. |
| --- | --- |

d)

nozīmētā persona ir neatkarīga no pārējiem uzņēmumiem, kuri
  attiecīgajam uzņēmumam
  lūdz veikt vai kuri veic pārvadājumu operācijas
  attiecīgā uzņēmuma
  vārdā.

Image

II nodaļa

Izpildāmie nosacījumi

5. pants

Nosacījumi attiecībā uz prasību par uzņēmējdarbību

Lai ievērotu 3. panta a) punkta prasību, uzņēmumam attiecīgajā dalībvalstī: Image

| a) | jābūt mītnei ar telpām, kurās uzņēmums glabā savus dokumentus, jo īpaši, visus grāmatvedības dokumentus
  saskaņā ar likumā noteiktajiem termiņiem
  , dokumentus saistībā ar personāla pārvaldi un visus citus dokumentus
  uz drošiem datu nesējiem
  , kuriem kompetentā iestāde, kurai ir pilnvaras izsniegt atļauju profesionālās darbības veikšanai, var piekļūt, lai pārbaudītu atbilstību šīs regulas nosacījumiem
  , ievērojot visus nosacījumus attiecībā uz personas datu aizsardzību
  ; |
| --- | --- |

a)

Image

| b) | jābūt
  vienam vai vairākiem
  transportlīdzekļiem, kuri ir pilnīgā uzņēmuma īpašumā vai rīcībā, jo īpaši, ar pirkšanas uz nomaksu, nomas vai izpirkumnomas (līzinga) vai arī pirkuma līguma starpniecību, un kuri ir reģistrēti

  šajā dalībvalstī; |
| --- | --- |

b)

Image

| c) | efektīvi un ilglaicīgi vada savas darbības
  saimnieciskās darbības
  centru
  ar nepieciešamo aprīkojumu,



  un uzņēmumam jābūt spējīgam pēc pieprasījuma pierādīt, kur uzņēmuma reģistrācijas dalībvalstī novieto transportlīdzekļus, kad tos neizmanto
  . |
| --- | --- |

c)

Image

6. pants

Nosacījumi attiecībā uz labas reputācijas prasību

1.   Saskaņā ar 3. panta b) punktu
  un ievērojot 2. punktu, dalībvalstis pieņem nosacījumus, kuriem uzņēmumam un pārvadājumu vadītājam jānodrošina atbilstība, lai tie atbilstu prasībai
  par labu reputāciju. Image

Šiem nosacījumiem ir jāietver vismaz šādas prasības:

| a) | nav nekāda nopietna pamata, lai apšaubītu
  pārvadājumu uzņēmuma,
  tā
  pārvadājumu vadītāju vai jebkādas citas atbilstīgas personas
  reputāciju
  , piemēram, sodāmība vai sodi par jebkādiem to tiesību aktu nopietniem pārkāpumiem, kas ir spēkā tādās jomās kā:










  i) | komerctiesības; |
| --- | --- | --- |

a)

nav nekāda nopietna pamata, lai apšaubītu
  pārvadājumu uzņēmuma,
  tā
  pārvadājumu vadītāju vai jebkādas citas atbilstīgas personas
  reputāciju
  , piemēram, sodāmība vai sodi par jebkādiem to tiesību aktu nopietniem pārkāpumiem, kas ir spēkā tādās jomās kā:

i)

komerctiesības;

| ii) | maksātnespējas tiesības; |
| --- | --- |

ii)

maksātnespējas tiesības;

| iii) | attiecīgās arodnozares algas un nodarbinātības nosacījumi; |
| --- | --- |

iii)

attiecīgās arodnozares algas un nodarbinātības nosacījumi;

| iv) | ceļu satiksme; |
| --- | --- |

iv)

ceļu satiksme;

| v) | profesionālā atbildība un |
| --- | --- |

v)

profesionālā atbildība un

| vi) | cilvēku vai narkotiku nelikumīga tirdzniecība
  ; |
| --- | --- |

vi)

cilvēku vai narkotiku nelikumīga tirdzniecība
  ;

| b) | pārvadājumu vadītājs vai pārvadājumu uzņēmums nav ticis notiesāts vai sodīts vienā vai vairākās
  no dalībvalstīm par smagiem Kopienas tiesību aktu pārkāpumiem

  , kuri saistīti jo īpaši ar:





  i) | transportlīdzekļa vadīšanas laiku un transportlīdzekļa vadītāja atpūtas laiku, darba laiku un kontrolierīču uzstādīšanu un izmantošanu;
  ir jāpārbauda, kā konsekventi ievēro noteikumus, uzglabā datus un aizsargā apkopotos personas datus; |
| --- | --- | --- |

b)

Image

i)

transportlīdzekļa vadīšanas laiku un transportlīdzekļa vadītāja atpūtas laiku, darba laiku un kontrolierīču uzstādīšanu un izmantošanu;
  ir jāpārbauda, kā konsekventi ievēro noteikumus, uzglabā datus un aizsargā apkopotos personas datus;

| ii) | starptautiskajā satiksmē izmantojamo transportlīdzekļu maksimālo svaru un izmēru normām; |
| --- | --- |

ii)

starptautiskajā satiksmē izmantojamo transportlīdzekļu maksimālo svaru un izmēru normām;

| iii) | transportlīdzekļu vadītāju sākotnējo kvalifikāciju un turpmāko apmācību; |
| --- | --- |

iii)

transportlīdzekļu vadītāju sākotnējo kvalifikāciju un turpmāko apmācību;

| iv) | lietoto transportlīdzekļu tehnisko pārbaudi uz ceļiem



  , tostarp
  mehānisko transportlīdzekļu obligātajām

  tehniskajām pārbaudēm;; |
| --- | --- |

iv)

Image

Image

| v) | piekļuvi starptautisko kravu autopārvadājumu tirgum vai arī, atkarībā no gadījuma, piekļuvi pasažieru autopārvadājumu tirgum; |
| --- | --- |

v)

piekļuvi starptautisko kravu autopārvadājumu tirgum vai arī, atkarībā no gadījuma, piekļuvi pasažieru autopārvadājumu tirgum;

| vi) | bīstamu kravu autopārvadājumu drošību; |
| --- | --- |

vi)

bīstamu kravu autopārvadājumu drošību;

| vii) | ātruma ierobežošanas ierīču uzstādīšanu noteiktu kategoriju transportlīdzekļos; |
| --- | --- |

vii)

ātruma ierobežošanas ierīču uzstādīšanu noteiktu kategoriju transportlīdzekļos;

| viii) | autovadītāja apliecību; |
| --- | --- |

viii)

autovadītāja apliecību;

| ix) | profesionālās darbības uzsākšanu; |
| --- | --- |

ix)

profesionālās darbības uzsākšanu;

Image

2.   
  Šīs regulas 1. punkta b) apakšpunkta
  nolūkam:

| a) | ja pārvadājumu vadītāju vai pārvadājumu uzņēmumu notiesā vai soda vienā vai vairākās no dalībvalstīm par ļoti smagiem Kopienas tiesību aktu pārkāpumiem, kas izklāstīti III pielikumā, tad tas zaudē labo reputāciju pēc tam, kad tiek pienācīgā kārta pabeigta administratīvā procedūra, vai, ja vajadzīgs, pēc tam, kad tiek veikta pārbaude uzņēmuma telpās, ja vien kompetentā iestāde izņēmuma un pienācīgi pamatotos apstākļos nenosaka, ka tā būtu neproporcionāla reakcija. Šādā gadījumā izņēmuma un pienācīgi pamatotos apstākļos reģistrē valsts reģistrā un norāda ziņojumā, kas minēts 25. panta 1. punktā. Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus attiecībā uz III pielikuma pieņemšanu, lai ņemtu vērā Kopienas acquis autopārvadājumu jomā, pieņem saskaņā ar 24. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

a)

ja pārvadājumu vadītāju vai pārvadājumu uzņēmumu notiesā vai soda vienā vai vairākās no dalībvalstīm par ļoti smagiem Kopienas tiesību aktu pārkāpumiem, kas izklāstīti III pielikumā, tad tas zaudē labo reputāciju pēc tam, kad tiek pienācīgā kārta pabeigta administratīvā procedūra, vai, ja vajadzīgs, pēc tam, kad tiek veikta pārbaude uzņēmuma telpās, ja vien kompetentā iestāde izņēmuma un pienācīgi pamatotos apstākļos nenosaka, ka tā būtu neproporcionāla reakcija. Šādā gadījumā izņēmuma un pienācīgi pamatotos apstākļos reģistrē valsts reģistrā un norāda ziņojumā, kas minēts 25. panta 1. punktā. Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus attiecībā uz III pielikuma pieņemšanu, lai ņemtu vērā Kopienas acquis autopārvadājumu jomā, pieņem saskaņā ar 24. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

| b) | Komisija ne vēlāk kā 2010. gada 1. janvārī pieņem to pārkāpumu nopietnības kategoriju, tipu un pakāpju sarakstu, kuru dēļ var zaudēt labo reputāciju. Dalībvalstis, nosakot prioritātes pārbaudēm saskaņā ar 11. panta 2. punktu, ņem vērā informāciju par šiem pārkāpumiem, tostarp no citām dalībvalstīm saņemto informāciju. |
| --- | --- |

b)

Komisija ne vēlāk kā 2010. gada 1. janvārī pieņem to pārkāpumu nopietnības kategoriju, tipu un pakāpju sarakstu, kuru dēļ var zaudēt labo reputāciju. Dalībvalstis, nosakot prioritātes pārbaudēm saskaņā ar 11. panta 2. punktu, ņem vērā informāciju par šiem pārkāpumiem, tostarp no citām dalībvalstīm saņemto informāciju.

Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot attiecībā uz minēto sarakstu, pieņem saskaņā ar 24. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru
  .

Šim nolūkam un ne vēlāk kā 2010. gada 1. janvārī Komisija:

| i) | nosaka visbiežāk sastopamo pārkāpumu kategorijas un veidus; |
| --- | --- |

i)

nosaka visbiežāk sastopamo pārkāpumu kategorijas un veidus;

| ii) | nosaka pārkāpumu smaguma pakāpi atbilstoši to potenciālam apdraudēt dzīvību vai nodarīt smagus miesas bojājumus un |
| --- | --- |

ii)

nosaka pārkāpumu smaguma pakāpi atbilstoši to potenciālam apdraudēt dzīvību vai nodarīt smagus miesas bojājumus un

| iii) | nosaka atkārtoti izdarītu pārkāpumu maksimālo skaitu, kuru pārsniedzot, atkārtoti izdarītus pārkāpumus uzskata par smagiem, ņemot vērā to, cik šoferu izmanto pārvadājumos, kurus pārvalda pārvadājumu vadītājs. |
| --- | --- |

iii)

nosaka atkārtoti izdarītu pārkāpumu maksimālo skaitu, kuru pārsniedzot, atkārtoti izdarītus pārkāpumus uzskata par smagiem, ņemot vērā to, cik šoferu izmanto pārvadājumos, kurus pārvalda pārvadājumu vadītājs.

3.   Uzņēmums turpina neatbilst prasībai attiecībā uz labu reputāciju līdz dienai, kad saskaņā ar attiecīgajiem valsts normatīvajiem aktiem notiek viņa reabilitācija vai jebkāds cits pasākums ar līdzvērtīgu iedarbību.

7. pants

Nosacījumi attiecībā uz prasību par finansiālo stāvokli

1.   Šīs regulas 3. panta c) punkta nolūkiem
  uzņēmumam ir jāspēj
  budžeta gada laikā jebkurā brīdī
  izpildīt savas finansiālās saistības
  . Šim nolūkam uzņēmumam, pamatojoties uz gada pārskatiem, kurus apstiprinājis auditors vai cita attiecīgi pilnvarota persona,
  jāuzrāda
  , ka katru gadu viņa rīcībā ir
  kapitāls un rezerves līdzekļi
  , kuru vērtība ir ne mazāk kā EUR 9 000 par vienu izmantoto transportlīdzekli un EUR 5 000 par katru papildus izmantoto transportlīdzekli;

Kapitāla resursus uzrāda ar apstiprinātu tirdzniecības bilanci vai bilanci nodokļu vajadzībām. Personām, kas pretendē uz autopārvadātāju profesionālās darbības veikšanu pirmoreiz, jāiesniedz apstiprināta sākuma bilance.

Šīs regulas nolūkiem EUR vērtība ir noteikta
  katru gadu
  to dalībvalstu valūtām, kuras nepiedalās monetārās savienības trešajā posmā. Piemēro valūtas kursus, kuri ir noteikti oktobra pirmajā darbadienā un publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tie stājas spēkā nākošā kalendārā gada 1. janvārī.

Pirmās daļas a) un b) apakšpunktos minētie bilances posteņi ir definēti Padomes 1978. gada 25. jūlija Direktīvā 78/660/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (9).

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, kompetentā iestāde var atļaut uzņēmumam apliecināt savu finansiālo stāvokli ar dokumentu, kuru ir izsniegusi viena vai vairākas bankas vai citas finanšu iestādes
  , tostarp apdrošināšanas sabiedrības
  , kuras ar bankas garantiju vai jebkuru citu līdzvērtīgu līdzekli solidāri galvo par uzņēmumu attiecībā uz summām, kuras noteiktas
  1. punkta
  a) apakšpunktā. Kompetentā iestāde, kura izsniedz atļauju profesionālās darbības veikšanai, var nobloķēt garantiju
  vai apdrošināšanu
  , kuru var atbrīvot tikai ar šīs iestādes piekrišanu.
  Kompetentā iestāde arī nosaka, ar kādiem nosacījumiem bankas garantiju var nobloķēt un atbrīvot par labu citiem kreditoriem.

3.   Ir jāpārbauda tās ekonomiskās vienības
  1. punktā
  minētie gada pārskati vai
  2. punktā
  minēto garantiju, kas reģistrētas dalībvalstī, kurā ir pieprasīta atļauja, bet ne kādas citas vienības, kas reģistrētas citā dalībvalstī, pārskatus vai garantiju.

8. pants

Nosacījumi attiecībā uz prasību par profesionālo kompetenci

1.   Regulas 3. panta d) punkta nolūkiem
  attiecīgajai
  personai vai personām ir I pielikuma I iedaļā minētajam līmenim atbilstošas zināšanas mācību priekšmetos, kas ir uzskaitīti minētajā iedaļā. Profesionālo kompetenci apliecina Image pēc obligāta rakstiska eksāmena kārtošanas, kuru
  , ja dalībvalsts tā nolemj,
  var papildināt ar mutisko eksāmenu. Šos eksāmenus organizē saskaņā ar I pielikuma II iedaļas noteikumiem.

2.
     
  Attiecīgās personas kārto eksāmenu savā dzīvesvietas dalībvalstī.

3.   Rakstiskos un mutiskos eksāmenus profesionālās kompetences apliecināšanai drīkst organizēt tikai tās iestādes un struktūras, kuras šim nolūkam ir akreditējusi dalībvalsts saskaņā ar tās noteiktajiem kritērijiem. Dalībvalstis regulāri pārbauda akreditēto iestāžu vai struktūru organizēto eksāmenu atbilstību I pielikuma noteikumiem.

4.   Dalībvalstis saskaņā ar to noteiktajiem
  savstarpēji saderīgajiem
  kritērijiem akreditē iestādes, kuras spēj piedāvāt pretendentiem gan kvalitatīvu apmācību, lai tie varētu labi sagatavoties eksāmenam, kā arī turpmāku apmācību, lai pārvadājumu vadītāji, ja vēlas, varētu aktualizēt savas zināšanas. Dalībvalstis regulāri pārbauda šo iestāžu atbilstību kritērijiem, saskaņā ar kuriem tās saņēma akreditāciju.

5.   Dalībvalstis var atbrīvot no
  eksāmena personas, kuras
  pierāda, ka
  tām
  ir vismaz
  desmit
  gadu ilgs 
  nepārtraukts
  darba stāžs pārvadājumu uzņēmumā vadītāja līmenī,

  kas iegūts pirms šīs regulas publicēšanas
  .

6.   
  Dalībvalstis var veicināt pārvadājumu vadītāju apmācību, kā aprakstīts I pielikumā, un eksāmenus, kā aprakstīts 8. panta 1. punktā, ik pēc desmit gadiem, lai nodrošinātu, ka vadītāji zina jaunākās izmaiņas attiecīgajā nozarē.

7.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka pārvadājumu vadītāji ar profesionālo pieredzi, kuri pēc piecu gadu pārtraukuma atsāk strādāt profesijā, pabeidz pārkvalifikāciju un zināšanu atjaunināšanu, kas nepieciešama, lai pierādītu nepārtrauktu profesionālo pieredzi un zināšanas par pašreizējiem šajā profesijā piemērojamiem tiesību aktiem.

8.   Dalībvalsts var atbrīvot personas, kuras saņēmušas augstākās vai tehniskās izglītības diplomus, kuri izsniegti tajā pašā dalībvalstī, un kas nozīmē piedalīšanos I pielikumā uzskaitīto mācību priekšmetu kursos un kurus tās īpaši norāda šim nolūkam, no apmācības priekšmetos, kas iekļauti šajos diplomos
  , un no eksāmeniem
  .

9.   Sertifikāts, ko izsniegusi 3. punktā minētā iestāde vai struktūra, ir uzrādāms, kā profesionālās kompetences apliecinājums. Šis sertifikāts nav nododams
  nevienai fiziskai vai juridiskai personai
  . Sertifikāta tiek sagatavots atbilstoši II pielikumā iekļautajam paraugam un tajā jābūt akreditētās izsniedzējas iestādes vai struktūras spiedoga vai zīmoga nospiedumam.

10.   Komisija pielāgo I un II pielikumu tehnikas attīstībai. Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 24. panta 3. punktā minēto regulatīvās kontroles procedūru attiecībā uz I pielikumu, un saskaņā ar 24. panta 4. punktā minēto regulatīvās kontroles procedūru attiecībā uz II pielikumu.

11.   Pieredzes un informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm apmācības, eksaminācijas un akreditācijas jomā aktīvi jāveicina, galvenokārt, bet ne tikai izmantojot 24. pantā minētās komitejas un visu iestāžu, kuras Komisija var nozīmēt, starpniecību.

III nodaļa

Atļauju izsniegšana un uzraudzība

9. pants

Kompetentās iestādes

1.   Katra dalībvalsts nozīmē vienu vai vairākas kompetentās iestādes, lai nodrošinātu šīs regulas pareizu īstenošanu. Kompetentajām iestādēm ir šādas pilnvaras:

| a) | izskatīt uzņēmumu iesniegtos pieteikumus; |
| --- | --- |

a)

izskatīt uzņēmumu iesniegtos pieteikumus;

| b) | izsniegt atļaujas profesionālās darbības veikšanai, kā arī apturēt vai anulēt šīs atļaujas; |
| --- | --- |

b)

izsniegt atļaujas profesionālās darbības veikšanai, kā arī apturēt vai anulēt šīs atļaujas;

| c) | atzīt fizisku personu par nepiemērotu vadīt uzņēmuma pārvadājuma operācijas pārvadājumu vadītāja kapacitātē; |
| --- | --- |

c)

atzīt fizisku personu par nepiemērotu vadīt uzņēmuma pārvadājuma operācijas pārvadājumu vadītāja kapacitātē;

| d) | veikt nepieciešamus kontroles pasākumus, lai pārbaudītu uzņēmuma atbilstību 3. pantā paredzētajām prasībām. |
| --- | --- |

d)

veikt nepieciešamus kontroles pasākumus, lai pārbaudītu uzņēmuma atbilstību 3. pantā paredzētajām prasībām.

2.   Kompetentās iestādes publisko visas šajā regulā paredzētos nosacījumus, citus valsts normatīvos aktus un procedūras, kuras ieinteresētajiem pretendentiem jāizpilda, kā arī attiecīgus izskaidrojumus.

10. pants

Pieteikumu izskatīšana un reģistrēšana

1.   
  Pārvadājumu uzņēmumam, kas
  atbilst 3. pantā noteiktajām prasībām
  , pēc pieteikuma iesniegšanas
  izsniedz atļauju autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanai.
  Kompetentā iestāde pārliecinās, ka uzņēmums, kas iesniedz pieteikumu, atbilst prasībām, kas noteiktas minētajā pantā.

2.   Kompetentā iestāde
  ir atbildīga par
  15. pantā minētā elektroniskā reģistra
  uzturēšanu un atjaunināšanu
  .

Kompetentā iestāde ieraksta 15. pantā minētajā elektroniskajā reģistrā uzņēmuma
  oficiālo nosaukumu, uzņēmuma
  nozīmētā pārvadājumu vadītāja vārdu
  un norādi par to, vai viņš vai viņa ir piemērots pārvadājumu vadīšanai
  , uzņēmuma adresi, izmantoto transportlīdzekļu skaitu un, gadījumā, ja atļauja ir derīga starptautiskajiem pārvadājumiem, Kopienas licences un apliecināto kopiju sērijas numuru.

3.   Kompetentā iestāde iespējami drīz un ne vēlāk kā trīs mēnešu laikā izskata pieteikumu atļaujas saņemšanai.

4.   No
  2012. gada 1. janvāra
  kompetentā iestāde, izvērtējot uzņēmuma atbilstību prasībām par labu reputāciju, šaubu gadījumā pārbauda, vai uzņēmuma nozīmētais (-ie) pārvadājumu vadītājs vai vadītāji
  piemērošanas laikā
  vienā no dalībvalstīm saskaņā ar 13. pantu nav atzīta (-i) par nepiemērotu (-iem) uzņēmuma pārvadājumu operāciju vadīšanai.

5.   Uzņēmumi, kuriem ir atļauja pārvadātāja profesionālās darbības veikšanai, 28 dienu laikā informē kompetento iestādi, kura izsniegusi minēto atļauju, par izmaiņām 2. punktā minētajos datos.

11. pants

Pārbaudes

1.   Kompetentās iestādes nodrošina, ka uzņēmumi, kuri saņēmuši atļauju
  autopārvadātāja
  profesionālās darbības veikšanai, nepārtraukti atbilst 3. pantā paredzētajām prasībām. Šim nolūkam tās reizi piecos gados pārbauda uzņēmumu atbilstību katrai no šīm prasībām.

Kopiena nosaka to, cik bieži jāveic pārbaudes par atbilstību tehniskajam progresam, jo īpaši attiecībā uz valstu elektroniskajiem reģistriem, kas paredzēti 15. pantā. Tā kā šie pasākumi ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, tos pieņem saskaņā ar 24. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

2.   Papildus 1. punktā paredzētajām pārbaudēm kompetentās iestādes veic kontroles pasākumus, kas mērķē riska uzņēmumus, kuri par tādiem atzīti saskaņā ar sistēmu, ko dalībvalstis ieviesušas piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/22/EK (10) 9. pantu. Dalībvalstis šajā riska klasifikācijas sistēmā iekļauj visus pārkāpumus, kas ir norādīti šīs regulas 6. pantā.

3.   Dalībvalsts saskaņā ar Komisijas lūgumu veic nepieciešamus kontroles pasākumus, lai pārbaudītu, vai konkrēts uzņēmums joprojām izpilda nosacījumus attiecībā uz profesionālās darbības uzsākšanu. Dalībvalsts informē Komisiju gan par minēto kontroles pasākumu rezultātiem, gan arī par pieņemtajiem pasākumiem, ja ticis konstatēts, ka uzņēmums vairs neatbilst šīs regulas paredzētajiem nosacījumiem.

12. pants

Brīdinājuma procedūra un atļauju anulēšana

1.   
  Ja kompetentā iestāde konstatē, ka pastāv risks, ka uzņēmums varētu
  neatbilst 3. pantā noteiktajām prasībām,
  tā paziņo miuētajam uzņēmumam par to. Ja kompetentā iestāde konstatē, ka neviena no prasībām vairs netiek izpildīta, tad tā var uzņēmuma noteikt termiņu, kurā uzņēmums var labot situāciju, ievērojot šādus termiņus:

| a) | ja pārvadājumu vadītājs vairs neatbilst prasībām attiecībā uz labu reputāciju vai profesionālo kompetenci, ne vairāk kā
  trīs mēneši
  , lai pieņemtu darbā aizvietotāju, kuru var pagarināt par
  trīs mēnešiem
  pārvadājumu vadītāja nāves vai invaliditātes gadījumā; |
| --- | --- |

a)

ja pārvadājumu vadītājs vairs neatbilst prasībām attiecībā uz labu reputāciju vai profesionālo kompetenci, ne vairāk kā
  trīs mēneši
  , lai pieņemtu darbā aizvietotāju, kuru var pagarināt par
  trīs mēnešiem
  pārvadājumu vadītāja nāves vai invaliditātes gadījumā;

| b) | ja uzņēmumam ir nepieciešams labot situāciju, demonstrējot, ka tā uzņēmējdarbība ir faktiska un stabila, ne vairāk kā
  trīs mēneši
  ; |
| --- | --- |

b)

ja uzņēmumam ir nepieciešams labot situāciju, demonstrējot, ka tā uzņēmējdarbība ir faktiska un stabila, ne vairāk kā
  trīs mēneši
  ;

| c) | ja uzņēmuma finansiālais stāvoklis neatbilst prasībām, ne vairāk kā seši mēneši, lai demonstrētu, pamatojoties uz finanšu plāna reālistiskiem pieņēmumiem, ka no turpmākā finanšu gada tā finansiālais stāvoklis no jauna un nepārtraukti atbildīs prasībām. |
| --- | --- |

c)

ja uzņēmuma finansiālais stāvoklis neatbilst prasībām, ne vairāk kā seši mēneši, lai demonstrētu, pamatojoties uz finanšu plāna reālistiskiem pieņēmumiem, ka no turpmākā finanšu gada tā finansiālais stāvoklis no jauna un nepārtraukti atbildīs prasībām.

2.
     
  Kompetentā iestāde var prasīt, lai uzņēmumi, kuriem ir apturēta vai atcelta atļauja, pirms jebkādiem reabilitācijas pasākumiem nodrošinātu, ka to pārvadājumu vadītājs apgūst apmācības kursu un nokārto eksāmenu, kas minēts 8. pantā.

3.   
  Ja
  kompetentā iestāde
  konstatē, ka uzņēmums vairs neatbilst vienai vai vairākām no 3. pantā noteiktajām prasībām, tā anulē atļauju autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanai, kas uzņēmumam piešķirta vēlāk nekā 1. punktā minētajā termiņā.

13. pants

Atzinums par pārvadājumu vadītāja nepiemērotību

1.   
  Smagu
  pārkāpumu gadījumā
  , kuri minēti 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā un
  kuru smagumu nosaka to sistemātiskais, apzinātais raksturs
  vai
  mēģinājumi noklusēt faktus
  , un par kuriem ir atbildīgs pārvadājumu vadītājs
  , kompetentā iestāde atzīst tā uzņēmuma pārvadājumu vadītāju, kura atļauja tika anulēta, par nepiemērotu uzņēmuma pārvadājumu operāciju vadīšanai.

2.   Par nepiemērotu pārvadājumu operāciju vadīšanai atzītās personas profesionālās kompetences atļauja, kas minēta 8. panta 9. punktā, nav derīga nevienā dalībvalstī līdz dienai, kad tiek piemērots reabilitācijas pasākums
  saskaņā ar atbilstošajiem valsts tiesību aktiem
  .

14. pants

Kompetento iestāžu lēmumi un to pārsūdzība

1.   Dalībvalstu kompetento iestāžu saskaņā ar šo regulu pieņemtie
  negatīvie
  lēmumi,
  ieskaitot tos,
  ar kuriem noraida pieteikumu, aptur vai anulē spēkā esošu atļauju
  un
  atzīst
  pārvadājumu vadītāja
  nepiemērotību, ir jāpamato.

Šajos lēmumos jāņem vērā tā pieejamā informācija par uzņēmuma vai viena no pārvadājumu vadītājiem izdarītiem pārkāpumiem citās dalībvalstīs, kura var graut uzņēmuma labo reputāciju, kā arī visa cita kompetentās iestādes rīcībā esošā informācija.

Image

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka Image uzņēmumiem
  un attiecīgajām personām
  ir iespēja pārsūdzēt 1. punktā minētos lēmumus
  , tostarp
  tiesā.

IV nodaļa

Vienkāršošana un administratīvā sadarbība

15. pants

Valsts elektroniskie reģistri

1.   Lai īstenotu minēto regulu, jo īpaši tās 10., 11., 12., 13. un 25. panta noteikumus, katra dalībvalsts uztur valsts elektronisko reģistru, kurā tā reģistrē autopārvadājumu uzņēmumus
  un pārvadājumu vadītājus
  , kuriem šīs dalībvalsts nozīmētā kompetentā iestāde ir izsniegusi atļaujas autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanai. Šā reģistra datus apstrādā šim nolūkam nozīmētas publiskas iestādes uzraudzībā
  , kura ir atbildīga arī par šo datu izmantošanu un atjaunināšanu. Dalībvalsts elektroniskajā reģistrā ir publiskā nodaļa un konfidenciālā nodaļa.
  Elektroniskais reģistrs ir pieejams tiešsaistē visām 9. pantā minētajām šīs dalībvalsts kompetentajām iestādēm.
  Elektroniskā reģistra konfidenciālā nodaļa citām iestādēm papildus kompetentajām iestādēm
  ir pieejama tikai tad, ja tām ir pienācīgi piešķirtas kontroles un sankciju noteikšanas pilnvaras autopārvadājumu jomā, un to ierēdņi ir zvērināti.

Ne vēlāk kā 2010. gada 1. janvārī Komisija kopā ar dalībvalstīm nosaka minimālo struktūru datiem, kas jāievada dalībvalsts reģistrā.

Dalībvalsts elektroniskā reģistra
  nodaļā, kas attiecas uz autotransporta uzņēmumiem,
  glabājas šādi dati:

| a) | uzņēmuma nosaukums un juridiskā forma; |
| --- | --- |

a)

uzņēmuma nosaukums un juridiskā forma;

| b) | uzņēmuma juridiskā adrese; |
| --- | --- |

b)

uzņēmuma juridiskā adrese;

| c) | to nozīmēto pārvadājumu vadītāju vārdi, kuriem jāizpilda labas reputācijas un profesionālās kompetences nosacījums, un juridiskā pārstāvja vārds, ja tas nav tas pats; |
| --- | --- |

c)

to nozīmēto pārvadājumu vadītāju vārdi, kuriem jāizpilda labas reputācijas un profesionālās kompetences nosacījums, un juridiskā pārstāvja vārds, ja tas nav tas pats;

| d) | atļaujas veids un to transportlīdzekļu skaits, uz kuriem tā attiecas, un, vajadzības gadījumā, Kopienas licences un apliecināto kopiju sērijas numurs,
  , kā arī transportlīdzekļa reģistrācijas numura zīme katram transportlīdzeklim, ko saskaņā ar atļauju ekspluatē ārpus uzņēmuma reģistrācijas dalībvalsts; |
| --- | --- |

d)

atļaujas veids un to transportlīdzekļu skaits, uz kuriem tā attiecas, un, vajadzības gadījumā, Kopienas licences un apliecināto kopiju sērijas numurs,
  , kā arī transportlīdzekļa reģistrācijas numura zīme katram transportlīdzeklim, ko saskaņā ar atļauju ekspluatē ārpus uzņēmuma reģistrācijas dalībvalsts;

| e) | smagu pārkāpumu

  skaits, kategorija un veids, par kuriem pēdējo divu gadu laikā ir noteiktas sankcijas; |
| --- | --- |

e)

Image

| f) | to personu vārdi, kuras pēdējo divu gadu laikā tika atzītas par nepiemērotām uzņēmuma pārvadājumu operāciju vadīšanai, kā arī piemērojamie reabilitācijas pasākumi. |
| --- | --- |

f)

to personu vārdi, kuras pēdējo divu gadu laikā tika atzītas par nepiemērotām uzņēmuma pārvadājumu operāciju vadīšanai, kā arī piemērojamie reabilitācijas pasākumi.

Dalībvalsts elektroniskā reģistra nodaļā, kas attiecas uz pārvadājumu vadītājiem, apkopoti šādi dati:

| a) | tā pārvadājumu vadītāja vārds, kurš atzīts par piemērotu vadīt uzņēmuma pārvadājumu darbību; |
| --- | --- |

a)

tā pārvadājumu vadītāja vārds, kurš atzīts par piemērotu vadīt uzņēmuma pārvadājumu darbību;

| b) | vadītā uzņēmuma vai vadīto uzņēmumu nosaukums, juridiskā forma un adrese; |
| --- | --- |

b)

vadītā uzņēmuma vai vadīto uzņēmumu nosaukums, juridiskā forma un adrese;

Dalībvalstis var izvēlēties 3. daļas e) un f) apakšpunktā iekļauto informāciju glabāt atsevišķos reģistros. Šādā gadījumā attiecīgajiem datiem jābūt pieejamiem pēc pieprasījuma vai tiešā veidā pieejamiem visām attiecīgās dalībvalsts kompetentajām iestādēm. Pieprasītā informācija jāsniedz 10 darbadienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas.

Jebkurā gadījumā informācija, kas iekļauta 3. daļas e) un f) apakšpunktā, citām iestādēm papildus kompetentajām iestādēm ir pieejama tikai tad, ja tām ir pienācīgi piešķirtas kontroles un sankciju noteikšanas pilnvaras autopārvadājumu jomā un to ierēdņi ir zvērināti vai citādā veidā pakļauti oficiālam konfidencialitātes pienākumam.

2.   Dati par uzņēmumu, kura atļauja ir Image apturēta vai anulēta, reģistrā glabājas divus gadus
  , Image skaitot no atļaujas apturēšanas vai anulēšanas datuma, un pēc tam tiek nekavējoties dzēsti
  .

Datus par jebkuru personu, kas atzīta par nepiemērotu profesionālās darbības veikšanai, reģistrā glabā tik ilgi, kamēr netiek atjaunota šīs personas labā reputācija saskaņā ar noteikumiem, kas iekļauti 6. panta 3. punktā. Pēc šādas reabilitācijas vai pēc tam, kad ir veikti līdzvērtīgi pasākumi, datus nekavējoties dzēš
  .

Šajos datos norāda iemeslus atļauju apturēšanai vai anulēšanai vai atzinumam par nepiemērotību un atbilstošo termiņu.

3.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai visi un jo īpaši 1. punkta 3. daļas e) un f) apakšpunktā minētie dati, kuri ir iekļauti elektroniskajā reģistrā, būtu patiesi un aktuāli.

4.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai vēlākais līdz 2010. gada 31. decembrim valsts elektroniskie reģistri tiktu savienoti Kopienas līmenī. Savienošana tiek īstenota tā, lai ikvienas dalībvalsts kompetentā iestāde varētu piekļūt visu dalībvalstu elektroniskajiem reģistriem.
  Komisija var uzņemties jebkādu iniciatīvu, lai atvieglotu 4. punkta īstenošanu.

5.   Komisija 4. punkta nolūkiem saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto konsultatīvo procedūru pieņem kopīgu kārtību attiecībā uz formātu datu apmaiņai un tehniskajām procedūrām, lai automātiski piekļūtu citu dalībvalstu elektroniskajiem reģistriem.

Image

16. pants

Personas datu aizsardzība

Attiecībā uz Direktīvas 95/46/EK piemērošanu dalībvalstis jo īpaši nodrošina, ka:

| a) | ikviena persona tiek informēta, ja datus, kuri attiecas uz šo personu, reģistrē vai paredz nodot trešai personai. Turklāt personai norāda iestādes, kas atbild par datu apstrādi, identitāti, apstrādāto datu veidu un datu apstrādes iemeslus; |
| --- | --- |

a)

ikviena persona tiek informēta, ja datus, kuri attiecas uz šo personu, reģistrē vai paredz nodot trešai personai. Turklāt personai norāda iestādes, kas atbild par datu apstrādi, identitāti, apstrādāto datu veidu un datu apstrādes iemeslus;

| b) | ikvienai personai ir tiesības piekļūt datiem, kuri attiecas uz šo personu, vēršoties pie iestādes, kas atbild par šo datu apstrādi. Šīs tiesības nodrošina bez ierobežojumiem samērīgos intervālos un bez pārmērīgas vilcināšanās vai izmaksām

  prasītājam; |
| --- | --- |

b)

Image

| c) | ikvienai personai ir tiesības panākt to nepilnīgu vai neprecīzu datu izlabošanu, dzēšanu vai piekļuves noslēgšanu, kuri uz to attiecas; |
| --- | --- |

c)

ikvienai personai ir tiesības panākt to nepilnīgu vai neprecīzu datu izlabošanu, dzēšanu vai piekļuves noslēgšanu, kuri uz to attiecas;

| d) | ikvienai personai ir tiesības pamatotu un nopietnu iemeslu dēļ iebilst pret datu apstrādi, kuri uz to attiecas. Ja iebildums ir pamatots, šos datus vairs nedrīkst apstrādāt. |
| --- | --- |

d)

ikvienai personai ir tiesības pamatotu un nopietnu iemeslu dēļ iebilst pret datu apstrādi, kuri uz to attiecas. Ja iebildums ir pamatots, šos datus vairs nedrīkst apstrādāt.

17. pants

Administratīvā sadarbība starp dalībvalstīm

1.   Ja viena dalībvalsts konstatē, ka uzņēmums, kam citas dalībvalsts kompetentā iestāde ir izsniegusi atļauju, ir izdarījis pārkāpumu, kura smagums var izraisīt atļaujas apturēšanu vai anulēšanu saskaņā ar šo regulu, šai dalībvalstij jānosūta attiecīgajai dalībvalstij visu tās rīcībā esošo informāciju par minēto pārkāpumu, kā arī par tās uzliktajām sankcijām.

2.   Dalībvalsts nozīmē valsts kontaktpunktu informācijas apmaiņai ar citām dalībvalstīm saistībā ar šīs regulas piemērošanu. Dalībvalstis vēlākais [...] nosūta Komisijai savu kontaktpunktu nosaukumu un adresi. Komisija sagatavo visu valstu kontaktpunktu sarakstu un nosūta to dalībvalstīm.

3.   Dalībvalstis informācijas apmaiņai, ko veic saistībā ar šīs regulas piemērošanu, izmanto saskaņā ar 2. punktu nozīmētos valsts kontaktpunktus.

4.   Dalībvalstis, kuras apmainās ar informāciju par 6. panta 2. punktā minētajiem pārkāpumiem vai par pārvadājumu vadītājiem, kuri ir atzīti par nepiemērotiem, ievēro procedūru un termiņus, kas minēti Regulas (EK) Nr. .../2008 [attiecībā uz kravu autopārvadājumiem] 12. panta 1. punktā, vai, atkarībā no konkrētā gadījuma, Regulas (EK) Nr. .../2008 [attiecībā uz pasažieru autopārvadājumiem] 23. panta 1. punktā. Dalībvalsts, kura saņēmusi no citas dalībvalsts paziņojumu par
  smagu
  pārkāpumu
  , kura dēļ radusies sodāmība
  , reģistrē šo pārkāpumu savā elektroniskajā reģistrā.

V nodaļa

Sertifikātu un citu dokumentu savstarpēja atzīšana

18. pants

Izziņas un citi dokumenti attiecībā uz labu reputāciju

1.   Neskarot 10. panta 4. punktu, Image reģistrācijas dalībvalsts kā pietiekamu apliecinājumu labai reputācijai, kas ir vajadzīga autopārvadājumu profesionālās darbības uzsākšanai, pieņem izrakstu no sodāmības reģistra vai, ja tāda nav, citu līdzvērtīgu dokumentu, kuru izsniegusi
  tās

  Image dalībvalsts vai dalībvalstu tiesu vai administratīva iestāde
  , kurā pārvadājumu vadītājs ir dzīvojis
  .

2.   Ja kāda dalībvalsts saviem valsts piederīgajiem paredzējusi dažus nosacījumus attiecībā uz labu reputāciju, kurus nav iespējams apliecināt ar 1. punktā minēto dokumentu, šī dalībvalsts attiecībā uz citu dalībvalstu valsts piederīgajiem kā pietiekamu apliecinājumu pieņem izziņu, kuru izsniegusi
  tās
  dalībvalsts vai dalībvalstu tiesu vai administratīva iestāde
  , kurā pārvadājumu vadītājs ir dzīvojis, apliecinot
  , ka šie nosacījumi ir izpildīti. Šajā izziņā ir norādīti konkrēti fakti, kas tiek ņemti vērā reģistrācijas dalībvalstī.

3.   Ja
  dalībvalsts vai dalībvalstis, kurā (-ās) pārvadājumu vadītājs ir dzīvojis
  , nav izsniegusi (-šas) saskaņā ar 1. un 2. punktu nepieciešamo dokumentu, to var aizstāt ar paziņojumu, kas apliecināts ar zvērestu, vai ar oficiālu paziņojumu, kuru attiecīgā persona sniedz
  tās

  dalībvalsts kompetentai tiesu vai administratīvai iestādei
  , kurā pārvadājumu vadītājs ir dzīvojis,
  vai vajadzības gadījumā notāram, kas ar attiecīgu dokumentu apliecina zvēresta vai svinīgā paziņojuma autentiskumu.

4.   Saskaņā ar 1. un 2. punktu izsniegtos dokumentus nepieņem, ja tos iesniedz vēlāk nekā trīs mēnešus pēc to izsniegšanas. Šis nosacījums attiecas arī uz 3. punktā minētajiem paziņojumiem.

19. pants

Izziņas

  par finansiālo

  stāvokli

Ja dalībvalsts 7. panta nosacījumus par finansiālo stāvokli papildina ar saviem nosacījumiem attiecībā uz tās valsts piederīgajiem, tad šī valsts kā pietiekamu apliecinājumu attiecībā uz citas dalībvalsts valsts piederīgajiem pieņem
  tās dalībvalsts (-u)
  kompetento iestāžu izsniegto izziņu,
  kurā pārvadājumu vadītājs ir dzīvojis, apliecinot

  , ka šie nosacījumi ir izpildīti. Šajās izziņās tiek norādīta īpaša
  informācija

  , ko ņem vērā jaunajā reģistrācijas dalībvalstī.

20. pants

Profesionālās kompetences sertifikāti

1.   Dalībvalstis atzīst par pietiekamu profesionālās kompetences apliecinājumu sertifikātus, kuri atbilst šīs regulas II pielikumā iekļautajam paraugam un kurus izsniegušas šim nolūkam akreditētās iestādes vai struktūras.

2.   Sertifikāti, kuri ir izsniegti pirms [...] kā profesionālās kompetences apliecinājums saskaņā ar noteikumiem, kas ir spēkā līdz minētajam datumam, ir uzskatāmi par līdzvērtīgiem sertifikātam, kura paraugs ir iekļauts II pielikumā, un atzīstami kā profesionālās kompetences apliecinājums visās dalībvalstīs. Dalībvalstis
  informē Komisiju par sertifikātiem, ko tās atzīst par profesionālās kompetences apliecinājumu saskaņā ar šo pantu.

VI nodaļa

Nobeiguma noteikumi

21. pants

Sankcijas

1.   Dalībvalstis nosaka šīs regulas noteikumu pārkāpumiem piemērojamo
  sankciju
  sistēmu un veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenošanu. Šādi
  paredzētajām sankcijām
  jābūt efektīvām, proporcionālām un preventīvām. Dalībvalstis vēlākais līdz
  2012. gada 1. janvārim
  paziņo par tās noteikumiem un jebkuriem turpmākiem grozījumiem, kas skar minētos noteikumus, tiklīdz tas iespējams.

2.   
  Sankcijas
  , kas minētas 1. punktā, jo īpaši ietver profesionālās darbības veikšanai izsniegtās atļaujas apturēšanu, šo atļauju anulēšanu un atzinumu par apsūdzētā pārvadājumu vadītāja nepiemērotību. Šīs sankcijas ietver arī transportlīdzekļa konfiskāciju, kuru izmanto uzņēmums, kas veic pārvadājumus bez šajā regulā paredzētās atļaujas.

Image

22. pants

Pārejas noteikumi

Uzņēmumi, kuri saņēmuši atļauju autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanai pirms šīs regulas spēka stāšanās dienas, vēlākais divus gadus pēc minētās dienas nodrošina to atbilstību šīs regulas noteikumiem.

23. pants

Savstarpēja palīdzība

Dalībvalstu kompetentās iestādes cieši sadarbojas un sniedz viena otrai palīdzību šīs regulas piemērošanā. Tās, ievērojot noteikumus par personas datu aizsardzību, apmainās ar informāciju par notiesāšanu un sodiem par jebkādiem smagiem pārkāpumiem vai par citiem konkrētiem faktiem, kuru dēļ var rasties sekas attiecībā uz autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanu. Image

24. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz komiteja, kas ir izveidota saskaņā ar Padomes 1985. gada 20. decembra Regulas (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā
   (11)
  18. panta 1. punktu.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK
  5.a panta 1. līdz 4. punktu
  un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.

4.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK
  5.a panta 1. līdz 4. punktu
  ,
  5. punkta b) apakšpunktu
  un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.
  Termiņš, kas paredzēts Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 3. punkta c) apakšpunktā, 4. panta b) punktā un 4. panta e) punktā, ir viens mēnesis.

25. pants

Ziņojumi par profesionālās darbības veikšanu

1.   Dalībvalstis reizi divos gados sagatavo ziņojumu par kompetento iestāžu darbību un nosūta to Komisijai. Šajā ziņojumā iekļauj:

| a) | sektora analīzi attiecībā uz labu reputāciju, finansiālo stāvokli un profesionālo kompetenci; |
| --- | --- |

a)

sektora analīzi attiecībā uz labu reputāciju, finansiālo stāvokli un profesionālo kompetenci;

| b) | izsniegto, apturēto, anulēto atļauju skaitu, sadalot to pa veidiem un gadiem,

  atzinumu par nepiemērotību skaitu, kā arī attiecīgos iemeslus; |
| --- | --- |

b)

Image

| c) | katru gadu izsniegto profesionālās kompetences sertifikātu skaitu; |
| --- | --- |

c)

katru gadu izsniegto profesionālās kompetences sertifikātu skaitu;

| d) | galveno
  statistiku par valsts



  elektroniskajiem reģistriem un par to, kā tos izmanto valstu iestādes
  ; un |
| --- | --- |

d)

Image

| e) | analīzi par to, kā norisinās informācijas apmaiņa ar citām dalībvalstīm, kurā jo īpaši norāda to konstatēto pārkāpumu skaitu gadā, par kuriem ir paziņots citai dalībvalstij un to atbilžu skaitu, kas ir saņemtas saskaņā ar 17. panta 3. punktu, kā arī pieprasījumu un to atbilžu skaitu gadā, kuras ir saņemtas saskaņā ar 17. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

e)

analīzi par to, kā norisinās informācijas apmaiņa ar citām dalībvalstīm, kurā jo īpaši norāda to konstatēto pārkāpumu skaitu gadā, par kuriem ir paziņots citai dalībvalstij un to atbilžu skaitu, kas ir saņemtas saskaņā ar 17. panta 3. punktu, kā arī pieprasījumu un to atbilžu skaitu gadā, kuras ir saņemtas saskaņā ar 17. panta 4. punktu.

2.   Komisija reizi divos gados, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem, Eiropas Parlamentam un Padomei sagatavo ziņojumu par autopārvadātāju profesionālās darbības veikšanu. Šajā ziņojumā jo īpaši iekļauj novērtējumu par to, kā norisinās informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm. Šo ziņojumu publicē kopā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regulas (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu
   (12) 17. pantā minēto ziņojumu.

3.
     
  Komisija līdz 2009. gada 1. jūnijam ziņo par to, kāda ietekme būtu šīs regulas darbības jomas paplašināšanai, iekļaujot tajā arī komerctransportu ar transportlīdzekļiem, kuri ir uzbūvēti un aprīkoti tā, lai būtu piemēroti vairāk kā deviņu personu pārvadāšanai, ieskaitot šoferi. Komisija vajadzības gadījumā uzņemas attiecīgo iniciatīvu.

26. pants

Kompetento iestāžu saraksti

Katra dalībvalsts
  līdz 2009. gada 1. jūnijam
  nosūta Komisijai to kompetento iestāžu sarakstu, kuras tā ir pilnvarojusi izsniegt atļaujas autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanai, kā arī to akreditēto iestāžu vai struktūru sarakstu, kuras organizēs eksāmenus
  un izsniedz sertifikātus
  . Konsolidēts saraksts, kurā uzskatītas šīs iestādes un struktūras visā Kopienā, tiek publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

27. pants

Paziņojums par valsts pasākumiem

Dalībvalstis
  ne vēlāk kā sešas dienas pēc to pieņemšanas dienas un pirmo reizi ne vēlāk kā līdz 2009. gada 1. jūnijam
  dara Komisijai Image zināmus savu tiesību un administratīvo aktu tekstus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī regula.

28. pants

Atcelšana

Direktīvu 96/26/EK atceļ.

Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

29. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no
  2009. gada 1. jūnija
  .

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C ...

1

(2)  OV C ...

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija Nostāja.

3

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija Nostāja.

(4)  OV L 124, 23.5.1996., 1. lpp.

4

(5)  OV L ...

5

(6)  OV L ...

6

(7)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

7

(8)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.
  Image.

8

(9)  OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp.
  Image.

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/22/EK (2006. gada 15. marts) par minimālajiem nosacījumiem Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 un (EEK) Nr. 3821/85 īstenošanai saistībā ar sociālās jomas tiesību aktiem attiecībā uz darbībām autotransporta jomā un par Padomes Direktīvas 88/599/EEK atcelšanu (OV L 102, 11.4.2006., 35. lpp.).

10

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/22/EK (2006. gada 15. marts) par minimālajiem nosacījumiem Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 un (EEK) Nr. 3821/85 īstenošanai saistībā ar sociālās jomas tiesību aktiem attiecībā uz darbībām autotransporta jomā un par Padomes Direktīvas 88/599/EEK atcelšanu

(11)  OV L 370, 31.12.1985., 8. lpp.
  Image.

11

(12)  OV L 102, 11.4.2006., 1. lpp.

12

I PIELIKUMS

I.   REGULAS 8. PANTĀ MINĒTO MĀCĪBU PRIEKŠMETU SARAKSTS

Zināšanas, kuras jāņem vērā, lai dalībvalsts atzītu profesionālo kompetenci, kravu autopārvadātājiem vai attiecīgi pasažieru autopārvadātājiem jāpārbauda vismaz turpmāk uzskaitītajos priekšmetos. Pretendentiem uz autopārvadātāja kvalifikāciju jāsasniedz šajos priekšmetos tāds zināšanu un praktisko spēju līmenis, kāds ir vajadzīgs pārvadājumu uzņēmuma vadīšanai.

Minimālais turpmāk norādīto zināšanu līmenis nedrīkst būt zemāks par Padomes 1985. gada 16. jūlija Lēmuma 85/368/EEK par arodmācībās iegūtas kvalifikācijas pierādījumu salīdzināmību Eiropas Kopienas dalībvalstīs
   (1) pielikumā noteikto 3. līmeni mācību līmeņu struktūrā, proti, līmeni, ko sasniedz, iegūstot obligāto izglītību, kura ir papildināta vai nu ar profesionālo izglītību un papildu tehnisko izglītību, vai ar vidējo tehnisko izglītību, kas iegūta skolā vai citā mācību iestādē.

A.   Civiltiesības

Kravu un pasažieru autopārvadājumi

Pretendentam jo īpaši:

| 1) | jāzina galvenie autopārvadājumos izmantojamie līgumu veidi, kā arī no tiem izrietošā tiesības un pienākumus; |
| --- | --- |

1)

jāzina galvenie autopārvadājumos izmantojamie līgumu veidi, kā arī no tiem izrietošā tiesības un pienākumus;

| 2) | jābūt spējīgam risināt sarunas par normatīvajiem aktiem atbilstošu pārvadājumu līgumu, jo īpaši saistībā ar pārvadājumu veikšanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

2)

jābūt spējīgam risināt sarunas par normatīvajiem aktiem atbilstošu pārvadājumu līgumu, jo īpaši saistībā ar pārvadājumu veikšanas nosacījumiem.

Kravu autopārvadājumi

| 3) | jāprot izvērtēt otras līgumslēdzējas puses prasību attiecībā uz kompensāciju par kravas nozaudēšanu vai bojājumiem pārvadājuma laikā, vai novēlotu piegādi, kā arī šādas prasības ietekmi uz tā līgumsaistībām; |
| --- | --- |

3)

jāprot izvērtēt otras līgumslēdzējas puses prasību attiecībā uz kompensāciju par kravas nozaudēšanu vai bojājumiem pārvadājuma laikā, vai novēlotu piegādi, kā arī šādas prasības ietekmi uz tā līgumsaistībām;

| 4) | jāzina noteikumi un saistības, kas izriet no CMR Konvencijas par kravu starptautisko autopārvadājumu līgumu. |
| --- | --- |

4)

jāzina noteikumi un saistības, kas izriet no CMR Konvencijas par kravu starptautisko autopārvadājumu līgumu.

Pasažieru autopārvadājumi

| 5) | jāprot izvērtēt otras līgumslēdzējas puses prasību par kompensāciju par pārvadājuma laikā notikušā satiksmes negadījuma dēļ pasažieriem nodarītiem miesas bojājumiem vai bagāžas bojājumiem vai par kavēšanās dēļ radušos zaudējumu kompensāciju, kā arī šādas prasības ietekmi uz līgumsaistībām. |
| --- | --- |

5)

jāprot izvērtēt otras līgumslēdzējas puses prasību par kompensāciju par pārvadājuma laikā notikušā satiksmes negadījuma dēļ pasažieriem nodarītiem miesas bojājumiem vai bagāžas bojājumiem vai par kavēšanās dēļ radušos zaudējumu kompensāciju, kā arī šādas prasības ietekmi uz līgumsaistībām.

B.   Komerctiesības

Kravu un pasažieru autopārvadājumi

Pretendentam jo īpaši:

| 1) | jāzina nosacījumi un formalitātes, kas saistītas ar komercdarbības veikšanu, vispārīgie komersantu pienākumi (reģistrācija, datu glabāšana u. c.), kā arī no maksātnespējas izrietošās sekas; |
| --- | --- |

1)

jāzina nosacījumi un formalitātes, kas saistītas ar komercdarbības veikšanu, vispārīgie komersantu pienākumi (reģistrācija, datu glabāšana u. c.), kā arī no maksātnespējas izrietošās sekas;

| 2) | jābūt attiecīgām zināšanām par dažādām uzņēmumu organizācijas formām un noteiktumiem, ar ko nosaka to struktūru un darbību. |
| --- | --- |

2)

jābūt attiecīgām zināšanām par dažādām uzņēmumu organizācijas formām un noteiktumiem, ar ko nosaka to struktūru un darbību.

C.   Sociālās tiesības

Kravu un pasažieru autopārvadājumi

Pretendentam jo īpaši:

| 1) | jāzina dažādu ar autotransportu saistīto sociālo institūciju loma un funkcijas (arodbiedrības, uzņēmumu komitejas, darbinieku pilnvarotie pārstāvji, darba inspektori u. c.); |
| --- | --- |

1)

jāzina dažādu ar autotransportu saistīto sociālo institūciju loma un funkcijas (arodbiedrības, uzņēmumu komitejas, darbinieku pilnvarotie pārstāvji, darba inspektori u. c.);

| 2) | jāzina darba devēja pienākumi sociālās nodrošināšanas jomā; |
| --- | --- |

2)

jāzina darba devēja pienākumi sociālās nodrošināšanas jomā;

| 3) | jāzina darba līgumiem piemērojamie noteikumi attiecībā uz dažādu kategoriju darbiniekiem, kas nodarbināti autotransporta uzņēmumos (līgumu veidi, pušu saistības, darba apstākļi un darbalaiks, apmaksāts atvaļinājums, atalgojums, līguma laušana u. c.); |
| --- | --- |

3)

jāzina darba līgumiem piemērojamie noteikumi attiecībā uz dažādu kategoriju darbiniekiem, kas nodarbināti autotransporta uzņēmumos (līgumu veidi, pušu saistības, darba apstākļi un darbalaiks, apmaksāts atvaļinājums, atalgojums, līguma laušana u. c.);

| 4) | jāzina spēkā esošās prasības attiecībā uz transportlīdzekļa vadīšanas laiku, jo īpaši Regulas (EK) Nr. 561/2006, Regulas (EEK) Nr. 3821/85, Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 11. marta Direktīvas 2002/15/EK par darba laika organizēšanu personām, kas ir autotransporta apkalpes locekļi
   (2)
  noteikumi un Direktīvas 2006/22/EK noteikumi, un šo noteikumu piemērošanas praktiskos aspektus; |
| --- | --- |

4)

jāzina spēkā esošās prasības attiecībā uz transportlīdzekļa vadīšanas laiku, jo īpaši Regulas (EK) Nr. 561/2006, Regulas (EEK) Nr. 3821/85, Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 11. marta Direktīvas 2002/15/EK par darba laika organizēšanu personām, kas ir autotransporta apkalpes locekļi
   (2)
  noteikumi un Direktīvas 2006/22/EK noteikumi, un šo noteikumu piemērošanas praktiskos aspektus;

| 5) | jāzina spēkā esošie noteikumi attiecībā uz transportlīdzekļu vadītāju sākotnējo kvalifikāciju un turpmāko apmācību, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Direktīvas 2003/59/EK par dažu kravu vai pasažieru pārvadāšanai paredzētu autotransporta līdzekļu vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanu un periodisku apmācību
   (3) noteikumi. |
| --- | --- |

5)

jāzina spēkā esošie noteikumi attiecībā uz transportlīdzekļu vadītāju sākotnējo kvalifikāciju un turpmāko apmācību, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Direktīvas 2003/59/EK par dažu kravu vai pasažieru pārvadāšanai paredzētu autotransporta līdzekļu vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanu un periodisku apmācību
   (3) noteikumi.

D.   Nodokļu tiesības

Kravu un pasažieru autopārvadājumi

Pretendentam jo īpaši jāzina noteikumi par:

| 1) | PVN transporta pakalpojumiem; |
| --- | --- |

1)

PVN transporta pakalpojumiem;

| 2) | transportlīdzekļa nodokli; |
| --- | --- |

2)

transportlīdzekļa nodokli;

| 3) | noteikta veida kravas autotransporta līdzekļu izmantošanas nodokļiem, maksu par atsevišķu ceļa posmu izmantošanu un infrastruktūras izmantošanas nodokli; |
| --- | --- |

3)

noteikta veida kravas autotransporta līdzekļu izmantošanas nodokļiem, maksu par atsevišķu ceļa posmu izmantošanu un infrastruktūras izmantošanas nodokli;

| 4) | ienākuma nodokli. |
| --- | --- |

4)

ienākuma nodokli.

E.   Uzņēmuma komercdarbības un finanšu vadība

Kravu un pasažieru autopārvadājumi

Pretendentam jo īpaši:

| 1) | jāzina normatīvie akti un prakse, kas saistīta ar čeku, vekseļu, parādzīmju, kredītkaršu un citu maksāšanas līdzekļu vai veidu izmantošanu; |
| --- | --- |

1)

jāzina normatīvie akti un prakse, kas saistīta ar čeku, vekseļu, parādzīmju, kredītkaršu un citu maksāšanas līdzekļu vai veidu izmantošanu;

| 2) | jāzina dažādi kreditēšanas veidi (bankas kredīts, dokumentārais kredīts, garantijas depozīts, ķīlu zīmes, līzings, noma, faktorings u. c.), kā arī maksājumi un saistības, kas no tiem izriet; |
| --- | --- |

2)

jāzina dažādi kreditēšanas veidi (bankas kredīts, dokumentārais kredīts, garantijas depozīts, ķīlu zīmes, līzings, noma, faktorings u. c.), kā arī maksājumi un saistības, kas no tiem izriet;

| 3) | jāzina, kas ir bilance, no kā tā sastāv un kā to analizēt; |
| --- | --- |

3)

jāzina, kas ir bilance, no kā tā sastāv un kā to analizēt;

| 4) | jāprot lasīt un analizēt peļņas un zaudējumu pārskatu; |
| --- | --- |

4)

jāprot lasīt un analizēt peļņas un zaudējumu pārskatu;

| 5) | jāprot novērtēt uzņēmuma finanšu stāvoklis un rentabilitāte, pamatojoties uz finansiālajiem rādītājiem; |
| --- | --- |

5)

jāprot novērtēt uzņēmuma finanšu stāvoklis un rentabilitāte, pamatojoties uz finansiālajiem rādītājiem;

| 6) | jāprot sastādīt budžetu; |
| --- | --- |

6)

jāprot sastādīt budžetu;

| 7) | jāzina dažādu izmaksu elementi (fiksētās izmaksas, mainīgās izmaksas, apgrozāmais kapitāls, amortizācija u. c.) un jāprot aprēķināt pašizmaksu vienam transporta līdzeklim, kilometram, reisam vai tonnai; |
| --- | --- |

7)

jāzina dažādu izmaksu elementi (fiksētās izmaksas, mainīgās izmaksas, apgrozāmais kapitāls, amortizācija u. c.) un jāprot aprēķināt pašizmaksu vienam transporta līdzeklim, kilometram, reisam vai tonnai;

| 8) | jāprot sastādīt uzņēmuma organizatoriskās uzbūves shēmu un veikt darba uzdevumu sadali u. c.; |
| --- | --- |

8)

jāprot sastādīt uzņēmuma organizatoriskās uzbūves shēmu un veikt darba uzdevumu sadali u. c.;

| 9) | jāzina tirgus pētījuma sagatavošanas (mārketinga), transporta pakalpojumu realizācijas veicināšanas, klientu kartotēkas sastādināšanas, reklāmas un sabiedrisko attiecību principi u. c.; |
| --- | --- |

9)

jāzina tirgus pētījuma sagatavošanas (mārketinga), transporta pakalpojumu realizācijas veicināšanas, klientu kartotēkas sastādināšanas, reklāmas un sabiedrisko attiecību principi u. c.;

| 10) | jāzina dažādi ar autotransportu saistīti apdrošināšanas veidi (civiltiesiskās atbildības apdrošināšana, apdrošināšana nelaimes gadījumiem/dzīvības apdrošināšana, nedzīvības un bagāžas apdrošināšana) un garantijas un saistības, kas no tām izriet; |
| --- | --- |

10)

jāzina dažādi ar autotransportu saistīti apdrošināšanas veidi (civiltiesiskās atbildības apdrošināšana, apdrošināšana nelaimes gadījumiem/dzīvības apdrošināšana, nedzīvības un bagāžas apdrošināšana) un garantijas un saistības, kas no tām izriet;

| 11) | jāzina, kā autotransporta jomā izmanto sakaru sistēmu un elektronisko datu pārraides sistēmu. |
| --- | --- |

11)

jāzina, kā autotransporta jomā izmanto sakaru sistēmu un elektronisko datu pārraides sistēmu.

Kravu autopārvadājumi

| 12) | jāprot piemērot noteikumus, ar kuriem regulē pavadzīmju apriti kravu pārvadājumos ar autotransportu, un jāzina Incoterms nozīme un izmantošana; |
| --- | --- |

12)

jāprot piemērot noteikumus, ar kuriem regulē pavadzīmju apriti kravu pārvadājumos ar autotransportu, un jāzina Incoterms nozīme un izmantošana;

| 13) | jāzina dažādu veidu transporta papildpakalpojumi, to loma, funkcijas un statuss. |
| --- | --- |

13)

jāzina dažādu veidu transporta papildpakalpojumi, to loma, funkcijas un statuss.

Pasažieru autopārvadājumi

| 14) | jāprot piemērot noteikumus, ar kuriem regulē tarifu un braukšanas maksas noteikšanu pasažieru pārvadājumiem ar sabiedrisko vai privāto autotransportu; |
| --- | --- |

14)

jāprot piemērot noteikumus, ar kuriem regulē tarifu un braukšanas maksas noteikšanu pasažieru pārvadājumiem ar sabiedrisko vai privāto autotransportu;

| 15) | jāprot piemērot noteikumus, ar kuriem regulē faktūrrēķina sastādīšanu pasažieru pārvadājumiem ar autotransportu. |
| --- | --- |

15)

jāprot piemērot noteikumus, ar kuriem regulē faktūrrēķina sastādīšanu pasažieru pārvadājumiem ar autotransportu.

F.   Piekļuve tirgum

Kravu un pasažieru autopārvadājumi

Pretendentam jo īpaši:

| 1) | jāzina profesionālās darbības noteikumi, veicot autopārvadājumus par atlīdzību, noteikumi par industriālo autotransporta līdzekļu nomu, noteikumi par apakšlīgumu slēgšanu, jo īpaši noteikumi, ar kuriem regulē autopārvadātāju profesionālo darbību, darbības uzsākšanu, atļaujas, kas vajadzīgas autopārvadājumu veikšanai Kopienas teritorijā un ārpus tās, pārbaudes un sankcijas; |
| --- | --- |

1)

jāzina profesionālās darbības noteikumi, veicot autopārvadājumus par atlīdzību, noteikumi par industriālo autotransporta līdzekļu nomu, noteikumi par apakšlīgumu slēgšanu, jo īpaši noteikumi, ar kuriem regulē autopārvadātāju profesionālo darbību, darbības uzsākšanu, atļaujas, kas vajadzīgas autopārvadājumu veikšanai Kopienas teritorijā un ārpus tās, pārbaudes un sankcijas;

| 2) | jāzina autopārvadājumu uzņēmuma dibināšanas noteikumi; |
| --- | --- |

2)

jāzina autopārvadājumu uzņēmuma dibināšanas noteikumi;

| 3) | jāzina dažādi dokumenti, kas vajadzīgi autopārvadājumu pakalpojumu sniegšanai, un jāprot ieviest pārbaudes procedūras, lai nodrošinātu, ka apstiprināti dokumenti, kas attiecas uz visiem pārvadājumiem, jo īpaši tie, kas attiecas uz autotransporta līdzekli, transportlīdzekļa vadītāju, kravu un bagāžu, glabātos gan transportlīdzeklī, gan uzņēmuma telpās. |
| --- | --- |

3)

jāzina dažādi dokumenti, kas vajadzīgi autopārvadājumu pakalpojumu sniegšanai, un jāprot ieviest pārbaudes procedūras, lai nodrošinātu, ka apstiprināti dokumenti, kas attiecas uz visiem pārvadājumiem, jo īpaši tie, kas attiecas uz autotransporta līdzekli, transportlīdzekļa vadītāju, kravu un bagāžu, glabātos gan transportlīdzeklī, gan uzņēmuma telpās.

Kravu autopārvadājumi

| 4) | jāzina kravu autopārvadājumu tirgus organizācijas, kravu apstrādes un loģistikas noteikumi; |
| --- | --- |

4)

jāzina kravu autopārvadājumu tirgus organizācijas, kravu apstrādes un loģistikas noteikumi;

| 5) | jāzina robežas šķērsošanas formalitātes, T dokumentu un TIR karnetes nozīme un izmantojums, kā arī pienākumi un atbildība, kas izriet no tās izmantošanas. |
| --- | --- |

5)

jāzina robežas šķērsošanas formalitātes, T dokumentu un TIR karnetes nozīme un izmantojums, kā arī pienākumi un atbildība, kas izriet no tās izmantošanas.

Pasažieru autopārvadājumi

| 6) | jāzina pasažieru autopārvadājumu tirgus organizācijas noteikumi; |
| --- | --- |

6)

jāzina pasažieru autopārvadājumu tirgus organizācijas noteikumi;

| 7) | jāzina noteikumi, ar kuriem regulē pasažieru autopārvadājumu pakalpojumu ieviešanu, un jāprot sastādīt satiksmes grafikus. |
| --- | --- |

7)

jāzina noteikumi, ar kuriem regulē pasažieru autopārvadājumu pakalpojumu ieviešanu, un jāprot sastādīt satiksmes grafikus.

G.   Tehniskie standarti un pārvadājumu tehniskie aspekti

Kravu un pasažieru autopārvadājumi

Pretendentam jo īpaši:

| 1) | jāzina dalībvalstīs pieļaujamās transporta līdzekļu svaru un izmēru normas, kā arī procedūras, ja kravas svars un/vai izmērs pārsniedz pieļaujamās normas; |
| --- | --- |

1)

jāzina dalībvalstīs pieļaujamās transporta līdzekļu svaru un izmēru normas, kā arī procedūras, ja kravas svars un/vai izmērs pārsniedz pieļaujamās normas;

| 2) | jāprot izvēlēties uzņēmuma vajadzībām atbilstošus transporta līdzekļus un to sastāvdaļas (šasija, dzinējs, transmisijas sistēma, bremžu sistēma u. c.); |
| --- | --- |

2)

jāprot izvēlēties uzņēmuma vajadzībām atbilstošus transporta līdzekļus un to sastāvdaļas (šasija, dzinējs, transmisijas sistēma, bremžu sistēma u. c.);

| 3) | jāzina formalitātes, kas saistītas ar autotransporta līdzekļu tipa apstiprinājumu, reģistrāciju un tehniskajām apskatēm; |
| --- | --- |

3)

jāzina formalitātes, kas saistītas ar autotransporta līdzekļu tipa apstiprinājumu, reģistrāciju un tehniskajām apskatēm;

| 4) | jāzina, kādi pasākumi jāveic, lai mazinātu autotransporta līdzekļa izplūdes gāzu radīto gaisa piesārņojumu, kā arī trokšņa līmeni; |
| --- | --- |

4)

jāzina, kādi pasākumi jāveic, lai mazinātu autotransporta līdzekļa izplūdes gāzu radīto gaisa piesārņojumu, kā arī trokšņa līmeni;

| 5) | jāprot sastādīt plānus transporta līdzekļu un to iekārtu periodiskajām tehniskajām apkopēm. |
| --- | --- |

5)

jāprot sastādīt plānus transporta līdzekļu un to iekārtu periodiskajām tehniskajām apkopēm.

Kravu autopārvadājumi

| 6) | jāzina dažāda veida kravas apstrādes un iekraušanas ierīces (kravas automašīnas pakaļējais borts, konteineri, paletes, u. c.) un jāprot ieviest procedūras un dot norādījumus saistībā ar kravas iekraušanu un izkraušanu (kravas izvietošana, blīvēšana, bloķēšana, nostiprināšana u. c.); |
| --- | --- |

6)

jāzina dažāda veida kravas apstrādes un iekraušanas ierīces (kravas automašīnas pakaļējais borts, konteineri, paletes, u. c.) un jāprot ieviest procedūras un dot norādījumus saistībā ar kravas iekraušanu un izkraušanu (kravas izvietošana, blīvēšana, bloķēšana, nostiprināšana u. c.);

| 7) | jāzina dažādi kombinēto pārvadājumu veidi, ja kāda pārvadājuma daļa tiek veikta pa dzelzceļu vai ar prāmi; |
| --- | --- |

7)

jāzina dažādi kombinēto pārvadājumu veidi, ja kāda pārvadājuma daļa tiek veikta pa dzelzceļu vai ar prāmi;

| 8) | jāprot ieviest procedūras, lai ievērotu noteikumus par bīstamu kravu un atkritumu pārvadāšanu, jo īpaši prasības, kas izriet no Padomes Direktīvas 94/55/EK (4) un Padomes Direktīvas 96/35/EK (5) un Padomes Regulas (EEK) Nr. 259/93 (6); |
| --- | --- |

8)

jāprot ieviest procedūras, lai ievērotu noteikumus par bīstamu kravu un atkritumu pārvadāšanu, jo īpaši prasības, kas izriet no Padomes Direktīvas 94/55/EK (4) un Padomes Direktīvas 96/35/EK (5) un Padomes Regulas (EEK) Nr. 259/93 (6);

| 9) | jāprot ieviest procedūras, lai ievērotu noteikumus par ātri bojājošos pārtikas produktu pārvadāšanu un jo īpaši tos, kas izriet no Nolīguma par ātri bojājošos pārtikas produktu starptautiskajiem pārvadājumiem un par speciālām iekārtām, kas izmantojamas šajos pārvadājumos (ATP); |
| --- | --- |

9)

jāprot ieviest procedūras, lai ievērotu noteikumus par ātri bojājošos pārtikas produktu pārvadāšanu un jo īpaši tos, kas izriet no Nolīguma par ātri bojājošos pārtikas produktu starptautiskajiem pārvadājumiem un par speciālām iekārtām, kas izmantojamas šajos pārvadājumos (ATP);

| 10) | jāprot ieviest procedūras, lai ievērotu noteikumus, kas paredzēti normatīvajos aktos par dzīvu dzīvnieku pārvadāšanu. |
| --- | --- |

10)

jāprot ieviest procedūras, lai ievērotu noteikumus, kas paredzēti normatīvajos aktos par dzīvu dzīvnieku pārvadāšanu.

H.   Satiksmes drošība

Kravu autopārvadājumi un pasažieru autopārvadājumi

Pretendentam jo īpaši:

| 1) | jāzina, kādi kvalifikācijas dokumenti ir vajadzīgi transportlīdzekļa vadītājam (autovadītāja apliecība, medicīniskās izziņas, profesionālās kvalifikācijas sertifikāti u. c.); |
| --- | --- |

1)

jāzina, kādi kvalifikācijas dokumenti ir vajadzīgi transportlīdzekļa vadītājam (autovadītāja apliecība, medicīniskās izziņas, profesionālās kvalifikācijas sertifikāti u. c.);

| 2) | jābūt spējīgam ieviest pasākumus, lai nodrošinātu, ka transportlīdzekļa vadītāji pilnībā ievēro dalībvalstīs spēkā esošos satiksmes noteikumus, aizliegumus un ierobežojumus (kustības ātruma ierobežojumus, kustības prioritātes, apstāšanās un stāvēšanas ierobežojumus, gaismu lietošanu, ceļazīmes u. c.); |
| --- | --- |

2)

jābūt spējīgam ieviest pasākumus, lai nodrošinātu, ka transportlīdzekļa vadītāji pilnībā ievēro dalībvalstīs spēkā esošos satiksmes noteikumus, aizliegumus un ierobežojumus (kustības ātruma ierobežojumus, kustības prioritātes, apstāšanās un stāvēšanas ierobežojumus, gaismu lietošanu, ceļazīmes u. c.);

| 3) | jāprot izstrādāt norādījumus transportlīdzekļa vadītājiem par to, kā pārbaudīt drošības noteikumu ievērošanu attiecībā uz transporta līdzekļu tehnisko stāvokli, to aprīkojumu un kravu, un kā veikt profilakses pasākumus; |
| --- | --- |

3)

jāprot izstrādāt norādījumus transportlīdzekļa vadītājiem par to, kā pārbaudīt drošības noteikumu ievērošanu attiecībā uz transporta līdzekļu tehnisko stāvokli, to aprīkojumu un kravu, un kā veikt profilakses pasākumus;

| 4) | jāprot izstrādāt procedūras attiecībā uz to, kā jārīkojas avārijas gadījumā un kas, jādara, lai novērstu avāriju un smagu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumu atkārtošanos; |
| --- | --- |

4)

jāprot izstrādāt procedūras attiecībā uz to, kā jārīkojas avārijas gadījumā un kas, jādara, lai novērstu avāriju un smagu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumu atkārtošanos;

| 5) | jāprot ieviest drošības procedūras attiecībā uz kravas nostiprināšanu un jāzina attiecīgie nostiprināšanas veidi. |
| --- | --- |

5)

jāprot ieviest drošības procedūras attiecībā uz kravas nostiprināšanu un jāzina attiecīgie nostiprināšanas veidi.

Pasažieru autopārvadājumi

| 6) | jābūt pamatzināšanām par ceļu tīkla izvietojumu dalībvalstu satiksmē. |
| --- | --- |

6)

jābūt pamatzināšanām par ceļu tīkla izvietojumu dalībvalstu satiksmē.

II.   EKSĀMENA ORGANIZĒŠANA

| 1. | Dalībvalstis organizē obligātos rakstiskos eksāmenus, kurus tās var papildināt ar mutisko eksāmenu, lai pārbaudītu, vai pretendenti uz autopārvadātāja kvalifikāciju atbilstīgajā līmenī apguvuši zināšanas I daļā uzskaitītajos priekšmetos, un it īpaši viņu spēju pielietot attiecīgās zināšanas un prasmes, un pildīt paredzētus vadītāja un koordinatora pienākumus.






  a) | Obligātajā rakstiskajā eksāmenā ir divi pārbaudījumi, proti:






  — | rakstisku jautājumu pārbaudījumā ir jautājumi ar vairākiem atbilžu variantiem (drīkst iekļaut četrus atbilžu variantus), vai jautājumi, uz kuriem jādod tiešas atbildes, vai arī abu veidu jautājumi; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Dalībvalstis organizē obligātos rakstiskos eksāmenus, kurus tās var papildināt ar mutisko eksāmenu, lai pārbaudītu, vai pretendenti uz autopārvadātāja kvalifikāciju atbilstīgajā līmenī apguvuši zināšanas I daļā uzskaitītajos priekšmetos, un it īpaši viņu spēju pielietot attiecīgās zināšanas un prasmes, un pildīt paredzētus vadītāja un koordinatora pienākumus.

a)

Obligātajā rakstiskajā eksāmenā ir divi pārbaudījumi, proti:

—

rakstisku jautājumu pārbaudījumā ir jautājumi ar vairākiem atbilžu variantiem (drīkst iekļaut četrus atbilžu variantus), vai jautājumi, uz kuriem jādod tiešas atbildes, vai arī abu veidu jautājumi;

| — | rakstiski uzdevumi/konkrētas situācijas analīze. |
| --- | --- |

—

rakstiski uzdevumi/konkrētas situācijas analīze.

Katrs pārbaudījums ilgst vismaz divas stundas.

| b) | Ja tiek organizēts mutiskais eksāmens, dalībvalstis var izvirzīt noteikumu, ka to kārto tikai pēc rakstiskā eksāmena sekmīgas nokārtošanas. |
| --- | --- |

b)

Ja tiek organizēts mutiskais eksāmens, dalībvalstis var izvirzīt noteikumu, ka to kārto tikai pēc rakstiskā eksāmena sekmīgas nokārtošanas.

| 2. | Ja dalībvalstis organizē arī mutisko eksāmenu, katram no trim pārbaudījumiem jāparedz korekcijas koeficients, kas vienam pārbaudījumam ir ne mazāks par 25 % un ne lielāks par 40 % no kopējā novērtējuma.
  Ja dalībvalstis organizē tikai rakstisko eksāmenu, katram pārbaudījumam jāparedz korekcijas koeficients, kas vienam pārbaudījumam ir ne mazāks par 40 % un ne lielāks par 60 % no kopējā novērtējuma. |
| --- | --- |

2.

Ja dalībvalstis organizē arī mutisko eksāmenu, katram no trim pārbaudījumiem jāparedz korekcijas koeficients, kas vienam pārbaudījumam ir ne mazāks par 25 % un ne lielāks par 40 % no kopējā novērtējuma.

Ja dalībvalstis organizē tikai rakstisko eksāmenu, katram pārbaudījumam jāparedz korekcijas koeficients, kas vienam pārbaudījumam ir ne mazāks par 40 % un ne lielāks par 60 % no kopējā novērtējuma.

| 3. | Visos pārbaudījumos kopā pretendentiem jāsaņem vidēji vismaz 60 % no kopējā novērtējuma, turklāt katrā atsevišķā pārbaudījumā jāsaņem ne mazāk par 50 % no tās maksimāli iespējamā novērtējuma. Dalībvalsts drīkst tikai vienam pārbaudījumam samazināt šo koeficientu no 50 % līdz 40 %. |
| --- | --- |

3.

Visos pārbaudījumos kopā pretendentiem jāsaņem vidēji vismaz 60 % no kopējā novērtējuma, turklāt katrā atsevišķā pārbaudījumā jāsaņem ne mazāk par 50 % no tās maksimāli iespējamā novērtējuma. Dalībvalsts drīkst tikai vienam pārbaudījumam samazināt šo koeficientu no 50 % līdz 40 %.

---

(1)  OV L 199, 31.7.1985., 56. lpp.

(2)  
  OV L 80, 23.3.2002., 35. lpp.

(3)  
  OV L 226, 10.9.2003., 4. lpp.

(4)  Padomes 1994. gada 21. novembra Direktīva 94/55/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem (OV L 319, 12.12.1994., 7. lpp.).

(5)  Padomes 1996. gada 3. jūnija Direktīva 96/35/EK par drošības konsultantu iecelšanu bīstamo kravu autopārvadājumu, dzelzceļa pārvadājumu un iekšējo ūdensceļu pārvadājumu jomā un par šo konsultantu profesionālo kvalifikāciju (OV L 145, 19.6.1996., 10. lpp.).

(6)  Padomes Regula (EEK) Nr. 259/93 (1993. gada 1. februāris) par uzraudzību un kontroli attiecībā uz atkritumu pārvadājumiem Eiropas Kopienā, ievešanu tajā un izvešanu no tās (OV L 30, 6.2.1993., 1. lpp.). Atcelta ar Regulu (EK) Nr. 1013/2006 (OV L 190, 12.7.2006., 1. lpp.).

II PIELIKUMS

Image

EIROPAS KOPIENA

(Izturīgs dzeltenbrūns papīrs — Formāts DIN A4, sintētisks papīrs 150g/m2 vai vairāk)

(Teksts (kādā no) sertifikāta izsniedzējas dalībvalsts oficiālajā (-m) valodā (-m))

Attiecīgās dalībvalsts atšķirības zīme (1)

Akreditētās iestādes vai struktūras nosaukums (2)

PROFESIONĀLĀS KOMPETENCES SERTIFIKĀTS

KRAVAS [PASAŽIERU] (3) AUTOPĀRVADĀJUMIEM

Nr.

Mēs,

ar šo apliecinām, ka (4)

dzimis (dzimšanas vieta)

(dzimšanas datums)

piedalījās apmācībās un ir sekmīgi nokārtojis eksāmena pārbaudījumus (gads: ;

sesija: ) (5), kas nepieciešami, lai saņemtu kravas

[pasažieru] (6) autopārvadājumu profesionālās kompetences sertifikātu saskaņā ar Regulu (EK)

Nr. /

Šis sertifikāts ir pietiekams apliecinājums profesionālajai kompetencei, kas minēta ......... Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. ....../........., ar ko nosaka kopīgus noteikumus autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanai, 20. panta 1. punktā.

(izdošanas vieta), (izdošanas datums) (7)

(1) Valsts atšķirības zīme: (B) Beļģija, (BG) Bulgārija, (CZ) Čehija, (DK) Dānija, (D) Vācija, (EST) Igaunija, (GR) Grieķija, (E) Spānija, (F) Francija, (IRL) Īrija, (I) Itālija, (CY) Kipra, (LV) Latvija, (LT) Lietuva, (L) Luksemburga, (H) Ungārija, (NL) Nīderlande, (A) Austrija, (PL) Polija, (P) Portugāle, (RO) Rumānija, (SLO) Slovēnija, (SK) Slovākija, (FIN) Somija, (S) Zviedrija, (UK) Apvienotā Karaliste.

(2) Eiropas Kopienas dalībvalsts šā sertifikāta izsniegšanai iepriekš nozīmēta iestāde vai struktūra.

(3) Nevajadzīgo svītrot.

(4) Uzvārds un vārds; dzimšanas vieta un datums.

(5) Eksāmena identifikācija.

(6) Nevajadzīgo svītrot.

(7) Sertifikāta akreditētās izsniedzējas iestādes vai struktūras amatpersonas paraksts un zīmoga nospiedums.

III PIELIKUMS

Regulas 6. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto pārkāpumu saraksts:

| 1. | a) | Pārsniegts maksimālais sešu dienu vai divu nedēļu braukšanas ierobežojums par 25 % vai vairāk; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Pārsniegts maksimālais sešu dienu vai divu nedēļu braukšanas ierobežojums par 25 % vai vairāk;

| b) | Vienas dienas darbalaika periodā maksimālais dienas braukšanas laika ierobežojums pārsniegts par 50 % vai vairāk bez pārtraukuma vai nepārtraukta atpūtas perioda, pārsniedzot vismaz 4,5 stundas; |
| --- | --- |

b)

Vienas dienas darbalaika periodā maksimālais dienas braukšanas laika ierobežojums pārsniegts par 50 % vai vairāk bez pārtraukuma vai nepārtraukta atpūtas perioda, pārsniedzot vismaz 4,5 stundas;

| 2. | Nav uzstādīts tahogrāfs vai ātruma ierobežotājs vai ir izmantota ierīce, ar kuru var sagrozīt reģistrējošā aprīkojuma un/vai ātruma ierobežotāja datus, vai ir viltoti (..) reģistra izraksti vai dati, kas lejupielādēti no tahogrāfa un/vai vadītāja kartes; |
| --- | --- |

2.

Nav uzstādīts tahogrāfs vai ātruma ierobežotājs vai ir izmantota ierīce, ar kuru var sagrozīt reģistrējošā aprīkojuma un/vai ātruma ierobežotāja datus, vai ir viltoti (..) reģistra izraksti vai dati, kas lejupielādēti no tahogrāfa un/vai vadītāja kartes;

| 3. | Braukšana bez derīgas pārbaudes par atbilstību ceļu satiksmei vai gadījumos, kad transportlīdzeklim ir ļoti nopietni bojājumi cita starpā bremžu sistēmā, stūrēšanas savienojumos, riteņos/riepās, piekarē vai šasijās, kas var radīt tiešu ceļu satiksmes drošības risku, kura dēļ tiktu pieņemts lēmums par attiecīgā transportlīdzekļa imobilizāciju; |
| --- | --- |

3.

Braukšana bez derīgas pārbaudes par atbilstību ceļu satiksmei vai gadījumos, kad transportlīdzeklim ir ļoti nopietni bojājumi cita starpā bremžu sistēmā, stūrēšanas savienojumos, riteņos/riepās, piekarē vai šasijās, kas var radīt tiešu ceļu satiksmes drošības risku, kura dēļ tiktu pieņemts lēmums par attiecīgā transportlīdzekļa imobilizāciju;

| 4. | Tādu bīstamu vielu pārvadāšana, ko aizliegts pārvadāt, vai tādu bīstamu vielu pārvadāšana, ko aizliegts pārvadāt bez transportlīdzekļa paredzētā marķējuma; |
| --- | --- |

4.

Tādu bīstamu vielu pārvadāšana, ko aizliegts pārvadāt, vai tādu bīstamu vielu pārvadāšana, ko aizliegts pārvadāt bez transportlīdzekļa paredzētā marķējuma;

| 5. | Pasažieru vai preču pārvadāšana bez derīgas vadītāja apliecības vai gadījumos, kad to veic uzņēmums, kam nav derīgas Kopienas licences; |
| --- | --- |

5.

Pasažieru vai preču pārvadāšana bez derīgas vadītāja apliecības vai gadījumos, kad to veic uzņēmums, kam nav derīgas Kopienas licences;

| 6. | Vadītājs, kas izmanto vadītāja karti, kura ir viltota vai kas nav izsniegta viņam, vai kas saņemta, pamatojoties uz nepatiesām deklarācijām un/vai viltotiem dokumentiem; |
| --- | --- |

6.

Vadītājs, kas izmanto vadītāja karti, kura ir viltota vai kas nav izsniegta viņam, vai kas saņemta, pamatojoties uz nepatiesām deklarācijām un/vai viltotiem dokumentiem;

| 7. | Preču pārvadāšana, pārsniedzot maksimālo kravas svaru par 20 % vai vairāk. |
| --- | --- |

7.

Preču pārvadāšana, pārsniedzot maksimālo kravas svaru par 20 % vai vairāk.

---

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/194 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/194

---

Starptautiskie kravas autopārvadājumi (pārstrādāta versija) ***I

P6_TA(2008)0218

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum (pārstrādātā versija) (COM(2007)0265 — C6-0146/2007 — 2007/0099(COD))

(2009/C 279 E/38)

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0265), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0265),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 71. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0146/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 71. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0146/2007),

| — | ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumu par strukturētāku pārstrādāšanas tehnikas izmantošanu tiesību aktos (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumu par strukturētāku pārstrādāšanas tehnikas izmantošanu tiesību aktos (1),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas 2007. gada 20. novembra vēstuli saskaņā ar Reglamenta 80.a panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2007. gada 20. novembra vēstuli saskaņā ar Reglamenta 80.a panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 80.a pantu un 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 80.a pantu un 51. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0038/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0038/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

P6_TC1-COD(2007)0099

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 21. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum (pārstrādāta versija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 71. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Image,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Padomes 1992. gada 26. marta Regulā (EEK) Nr. 881/92 par piekļuvi Kopienas kravu autopārvadājumu tirgum, ja pārvadājumus veic uz dalībvalsts teritoriju vai no tās, vai arī šķērsojot vienas vai vairāku dalībvalstu teritoriju (4), Padomes 1993. gada 25. oktobra Regulā (EEK) Nr. 3118/93, ar ko paredz nosacījumus, saskaņā ar kuriem ārvalstu pārvadātāji dalībvalstī drīkst sniegt kravu iekšzemes autopārvadājumu pakalpojumus (5), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvā 2006/94/EK par kopīgiem noteikumiem dažiem kravu autopārvadājumu veidiem (6) jāizdara vairākas būtiskas izmaiņas. Skaidrības un vienkāršošanas dēļ, šie tiesību akti būtu jāpārstrādā un jāapvieno vienā regulā. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 1992. gada 26. marta Regulā (EEK) Nr. 881/92 par piekļuvi Kopienas kravu autopārvadājumu tirgum, ja pārvadājumus veic uz dalībvalsts teritoriju vai no tās, vai arī šķērsojot vienas vai vairāku dalībvalstu teritoriju (4), Padomes 1993. gada 25. oktobra Regulā (EEK) Nr. 3118/93, ar ko paredz nosacījumus, saskaņā ar kuriem ārvalstu pārvadātāji dalībvalstī drīkst sniegt kravu iekšzemes autopārvadājumu pakalpojumus (5), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvā 2006/94/EK par kopīgiem noteikumiem dažiem kravu autopārvadājumu veidiem (6) jāizdara vairākas būtiskas izmaiņas. Skaidrības un vienkāršošanas dēļ, šie tiesību akti būtu jāpārstrādā un jāapvieno vienā regulā.

| (2) | Kopējās transporta politikas izveidošanai inter alia jāizstrādā kopīgi noteikumi par piekļuvi starptautisko kravu autopārvadājumu tirgum Kopienas teritorijā, kā arī jāparedz nosacījumi, saskaņā ar kuriem ārvalstu kravas pārvadātāji dalībvalstī drīkst sniegt kravu iekšzemes autopārvadājumu pakalpojumus. Šiem noteikumiem jāveicina pārvadājumu iekšējā tirgus vienmērīga darbība. |
| --- | --- |

(2)

Kopējās transporta politikas izveidošanai inter alia jāizstrādā kopīgi noteikumi par piekļuvi starptautisko kravu autopārvadājumu tirgum Kopienas teritorijā, kā arī jāparedz nosacījumi, saskaņā ar kuriem ārvalstu kravas pārvadātāji dalībvalstī drīkst sniegt kravu iekšzemes autopārvadājumu pakalpojumus. Šiem noteikumiem jāveicina pārvadājumu iekšējā tirgus vienmērīga darbība.

| (3) | Šajā vienotajā tirgus piekļuves kārtībā paredzēta brīvība sniegt pakalpojumus, atceļot visus pakalpojumu sniedzējiem noteiktos ierobežojumus to valstspiederības dēļ vai tāpēc, ka tie ir reģistrēti citā dalībvalstī nevis tajā, kurā jāsniedz pakalpojumi. |
| --- | --- |

(3)

Šajā vienotajā tirgus piekļuves kārtībā paredzēta brīvība sniegt pakalpojumus, atceļot visus pakalpojumu sniedzējiem noteiktos ierobežojumus to valstspiederības dēļ vai tāpēc, ka tie ir reģistrēti citā dalībvalstī nevis tajā, kurā jāsniedz pakalpojumi.

| (4) | Lai nodrošinātu starptautisko kravas autopārvadājumu saskaņotu regulējumu visā Kopienā, šī regula būtu jāpiemēro visiem starptautiskajiem pārvadājumiem Kopienas teritorijā. Uz pārvadājumiem no dalībvalstīm uz trešām valstīm vēl arvien lielā mērā attiecas divpusēji nolīgumi starp dalībvalstīm un šīm trešām valstīm. Tāpēc šīregula nav jāpiemēro tai brauciena daļai, kas tiek veikta tās dalībvalsts teritorijā, kurā notiek iekraušana vai izkraušana, kamēr nav noslēgti nepieciešamie nolīgumi starp Kopienu un attiecīgajām trešām valstīm. Regula tomēr būtu jāpiemēro tās dalībvalsts teritorijā, kuru šķērso tranzītā. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu starptautisko kravas autopārvadājumu saskaņotu regulējumu visā Kopienā, šī regula būtu jāpiemēro visiem starptautiskajiem pārvadājumiem Kopienas teritorijā. Uz pārvadājumiem no dalībvalstīm uz trešām valstīm vēl arvien lielā mērā attiecas divpusēji nolīgumi starp dalībvalstīm un šīm trešām valstīm. Tāpēc šīregula nav jāpiemēro tai brauciena daļai, kas tiek veikta tās dalībvalsts teritorijā, kurā notiek iekraušana vai izkraušana, kamēr nav noslēgti nepieciešamie nolīgumi starp Kopienu un attiecīgajām trešām valstīm. Regula tomēr būtu jāpiemēro tās dalībvalsts teritorijā, kuru šķērso tranzītā.

| (5) | Uz ienākošo vai izejošo kravu autopārvadājumu, kas ir viens posms no kombinētā
  pārvadājuma
  , attiecas Padomes 1992. gada 7. decembra Direktīva 92/106/EEK par vienotu noteikumu ieviešanu attiecībā uz dažu veidu kombinētajiem kravu pārvadājumiem starp dalībvalstīm (7), tādēļ kombinēts dzelzceļa/ceļu transports un/vai ūdens/ceļu transports abos virzienos neatbilst kabotāžas definīcijai. |
| --- | --- |

(5)

Uz ienākošo vai izejošo kravu autopārvadājumu, kas ir viens posms no kombinētā
  pārvadājuma
  , attiecas Padomes 1992. gada 7. decembra Direktīva 92/106/EEK par vienotu noteikumu ieviešanu attiecībā uz dažu veidu kombinētajiem kravu pārvadājumiem starp dalībvalstīm (7), tādēļ kombinēts dzelzceļa/ceļu transports un/vai ūdens/ceļu transports abos virzienos neatbilst kabotāžas definīcijai.

| (6) | Saskaņā ar Direktīvu 2006/94/EK uz zināmu skaitu pārvadājumu veidu neattiecas Kopienas atļauju un nekāda cita pārvadājumu atļauju izsniegšanas sistēma. Ar šo regulu paredzētās tirgus organizācijas ietvaros daži šo pārvadājumu veidi to īpatnību dēļ arī turpmāk, jāatbrīvo no Kopienas atļauju izsniegšanas un jebkādas citas pārvadājumu atļauju izsniegšanas. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Direktīvu 2006/94/EK uz zināmu skaitu pārvadājumu veidu neattiecas Kopienas atļauju un nekāda cita pārvadājumu atļauju izsniegšanas sistēma. Ar šo regulu paredzētās tirgus organizācijas ietvaros daži šo pārvadājumu veidi to īpatnību dēļ arī turpmāk, jāatbrīvo no Kopienas atļauju izsniegšanas un jebkādas citas pārvadājumu atļauju izsniegšanas.

| (7) | Saskaņā ar Direktīvu 2006/94/EK kravas pārvadājumiem, izmantojot transportlīdzekļus ar maksimālo masu no 3,5 tonnām līdz 6 tonnām, nepiemēroja prasības par Kopienas atļauju. Tomēr Kopienas noteikumus kravas un pasažieru autopārvadājumu jomā parasti piemēro transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa ir 3,5 tonnas vai vairāk. Tāpēc šīs regulas noteikumi būtu jāsaskaņo ar Kopienas autopārvadājumu noteikumu vispārējo piemērošanas jomu un jāparedz izņēmums tikai transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa ir mazāka par 3,5 tonnām. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Direktīvu 2006/94/EK kravas pārvadājumiem, izmantojot transportlīdzekļus ar maksimālo masu no 3,5 tonnām līdz 6 tonnām, nepiemēroja prasības par Kopienas atļauju. Tomēr Kopienas noteikumus kravas un pasažieru autopārvadājumu jomā parasti piemēro transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa ir 3,5 tonnas vai vairāk. Tāpēc šīs regulas noteikumi būtu jāsaskaņo ar Kopienas autopārvadājumu noteikumu vispārējo piemērošanas jomu un jāparedz izņēmums tikai transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa ir mazāka par 3,5 tonnām.

| (8) | Ir jāparedz, ka starptautiskos kravu autopārvadājumus var veikt tikai ar bezkvotu Kopienas atļaujām. Jānosaka prasība kravas pārvadātājiem, lai katrā to transportlīdzeklī būtu Kopienas licences apliecināta kopija nolūkā palīdzēt izpildiestādēm veikt efektīvu kontroli, jo īpaši ārpus dalībvalsts, kurā kravas pārvadātājs ir reģistrēts. Tādēļ ir jānosaka Kopienas licences un apliecināto kopiju izkārtojuma un citu iezīmju detalizētāka specifikācija. |
| --- | --- |

(8)

Ir jāparedz, ka starptautiskos kravu autopārvadājumus var veikt tikai ar bezkvotu Kopienas atļaujām. Jānosaka prasība kravas pārvadātājiem, lai katrā to transportlīdzeklī būtu Kopienas licences apliecināta kopija nolūkā palīdzēt izpildiestādēm veikt efektīvu kontroli, jo īpaši ārpus dalībvalsts, kurā kravas pārvadātājs ir reģistrēts. Tādēļ ir jānosaka Kopienas licences un apliecināto kopiju izkārtojuma un citu iezīmju detalizētāka specifikācija.

| (9) | Būtu jānosaka Kopienas licenču izdošanas un anulēšanas kārtība, pārvadājumu veidi, uz ko tās attiecas, to derīguma termiņš un sīki izmantošanas noteikumi. |
| --- | --- |

(9)

Būtu jānosaka Kopienas licenču izdošanas un anulēšanas kārtība, pārvadājumu veidi, uz ko tās attiecas, to derīguma termiņš un sīki izmantošanas noteikumi.

| (10) | Būtu jāievieš arī autovadītāja atestācija, lai dalībvalstīm dotu iespēju efektīvi pārbaudīt, vai autovadītāji no trešām valstīm ir likumīgi nodarbināti pie kravas pārvadātāja, kas atbild par attiecīgo pārvadājumu, vai likumīgi atrodas tā rīcībā.
  Autovadītāja atestātam būtu jābūt tādam, lai to saprastu visi attiecīgo pārbaužu veicēji. |
| --- | --- |

(10)

Būtu jāievieš arī autovadītāja atestācija, lai dalībvalstīm dotu iespēju efektīvi pārbaudīt, vai autovadītāji no trešām valstīm ir likumīgi nodarbināti pie kravas pārvadātāja, kas atbild par attiecīgo pārvadājumu, vai likumīgi atrodas tā rīcībā.
  Autovadītāja atestātam būtu jābūt tādam, lai to saprastu visi attiecīgo pārbaužu veicēji.

| (11) | Kravas pārvadātājiem, kam ir izsniegtas Kopienas licences, kas paredzētas regulā, vai arī pārvadātājiem, kam atļauta dažu kategoriju starptautisko autopārvadājumu pakalpojumu sniegšana, būtu jāatļauj veikt iekšzemes pārvadājumus dalībvalstī, ja šī valsts nav pārvadātāja galvenā uzņēmuma vai tā filiāles reģistrācijas vieta. |
| --- | --- |

(11)

Kravas pārvadātājiem, kam ir izsniegtas Kopienas licences, kas paredzētas regulā, vai arī pārvadātājiem, kam atļauta dažu kategoriju starptautisko autopārvadājumu pakalpojumu sniegšana, būtu jāatļauj veikt iekšzemes pārvadājumus dalībvalstī, ja šī valsts nav pārvadātāja galvenā uzņēmuma vai tā filiāles reģistrācijas vieta.

| (12) | Agrāk šādi iekšzemes pārvadājumi bija atļauti pagaidu kārtā. Praksē bija sarežģīti noteikt, kuri pārvadājumi ir atļauti. Tādēļ ir vajadzīgi skaidri un vienkārši izpildāmi noteikumi.
  Tomēr ilgākā laikposmā kabotāžas ierobežojumi nav attaisnojami. Tie ir pilnībā jāatceļ, jo šie ierobežojumi neatbilst principiem par iekšējo tirgu bez iekšējām robežām, kur ir garantēta preču un pakalpojumu brīva aprite. Dalībvalstīm būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu noteikumu vienādu piemērošanu visā ES. |
| --- | --- |

(12)

Agrāk šādi iekšzemes pārvadājumi bija atļauti pagaidu kārtā. Praksē bija sarežģīti noteikt, kuri pārvadājumi ir atļauti. Tādēļ ir vajadzīgi skaidri un vienkārši izpildāmi noteikumi.
  Tomēr ilgākā laikposmā kabotāžas ierobežojumi nav attaisnojami. Tie ir pilnībā jāatceļ, jo šie ierobežojumi neatbilst principiem par iekšējo tirgu bez iekšējām robežām, kur ir garantēta preču un pakalpojumu brīva aprite. Dalībvalstīm būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu noteikumu vienādu piemērošanu visā ES.

| (13) | Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 16. decembra Direktīvas 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā (8) noteikumus piemēro, ja kabotāžas pārvadājumu veikšanai kravas pārvadātāji norīko darba ņēmējus, kuri ir darba attiecībās ar minētajiem kravas pārvadātājiem, no dalībvalsts, kurā tie parasti strādā. |
| --- | --- |

(13)

Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 16. decembra Direktīvas 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā (8) noteikumus piemēro, ja kabotāžas pārvadājumu veikšanai kravas pārvadātāji norīko darba ņēmējus, kuri ir darba attiecībās ar minētajiem kravas pārvadātājiem, no dalībvalsts, kurā tie parasti strādā.

| (14) | Ierobežojumu noteikšana kabotāžas pārvadājumu skaitam un ilgumam ir vajadzīgs pagaidu pasākums, kam jāmudina dalībvalstis maksimāli saskaņot fiskālos un darba nosacījumus. Tādēļ ar šo regulu uzliktajiem ierobežojumiem ir pagaidu raksturs un no 2014. gada 1. janvāra tie būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(14)

Ierobežojumu noteikšana kabotāžas pārvadājumu skaitam un ilgumam ir vajadzīgs pagaidu pasākums, kam jāmudina dalībvalstis maksimāli saskaņot fiskālos un darba nosacījumus. Tādēļ ar šo regulu uzliktajiem ierobežojumiem ir pagaidu raksturs un no 2014. gada 1. janvāra tie būtu jāatceļ.

| (15) | Starp dažām kaimiņdalībvalstīm pastāv ciešas un sen izveidojušās ekonomiskās saites. Tādēļ vajadzētu atļaut šīm dalībvalstīm nodrošināt kaimiņvalstu pārvadātājiem plašāku piekļuvi kabotāžas pārvadājumiem. |
| --- | --- |

(15)

Starp dažām kaimiņdalībvalstīm pastāv ciešas un sen izveidojušās ekonomiskās saites. Tādēļ vajadzētu atļaut šīm dalībvalstīm nodrošināt kaimiņvalstu pārvadātājiem plašāku piekļuvi kabotāžas pārvadājumiem.

| (16) | Ir vēlams, lai dalībvalstis sniegtu cita citai savstarpēju palīdzību nolūkā nodrošināt šīs regulas pareizu piemērošanu. |
| --- | --- |

(16)

Ir vēlams, lai dalībvalstis sniegtu cita citai savstarpēju palīdzību nolūkā nodrošināt šīs regulas pareizu piemērošanu.

| (17) | Jācenšas nepieļaut, ka trešo valstu pārvadājumi, t. i., pārvadātāja veiktie starptautiskie pārvadājumi starp divām uzņēmējām dalībvalstīm, neviena no kurām nav pārvadātāja dzīvesvietas valsts, rada apstākļus, kuros pārvadājumu regularitātes, pastāvīguma un/vai sistemātiskuma dēļ tie rada traucējumus tirgū, jo attiecīgie nodarbinātības un darba nosacījumi nav tik labvēlīgi kā nosacījumi, kuri pastāv abās dalībvalstīs, starp kurām notiek šie trešo valstu pārvadājumi. |
| --- | --- |

(17)

Jācenšas nepieļaut, ka trešo valstu pārvadājumi, t. i., pārvadātāja veiktie starptautiskie pārvadājumi starp divām uzņēmējām dalībvalstīm, neviena no kurām nav pārvadātāja dzīvesvietas valsts, rada apstākļus, kuros pārvadājumu regularitātes, pastāvīguma un/vai sistemātiskuma dēļ tie rada traucējumus tirgū, jo attiecīgie nodarbinātības un darba nosacījumi nav tik labvēlīgi kā nosacījumi, kuri pastāv abās dalībvalstīs, starp kurām notiek šie trešo valstu pārvadājumi.

| (18) | Pēc iespējas jāsamazina administratīvās formalitātes, neatsakoties no kontrolēm un sankcijām, ar ko garantē šīs regulas pareizu piemērošanu un efektīvu izpildi. Šajā nolūkā spēkā esošos noteikumus par Kopienas licences anulēšanu jāprecizē un jānostiprina. Spēkā esošos noteikumus būtu jāpielāgo, lai dotu iespēju piemērot efektīvas sankcijas par nopietniem

  pārkāpumiem, kuri izdarīti dalībvalstī, kas nav reģistrācijas dalībvalsts. Sankcijām būtu jābūt nediskriminējošām un proporcionālām pārkāpumu smagumam. Būtu jāparedz iespēja
  tās
  pārsūdzēt

  . |
| --- | --- |

(18)

Image

Image

| (19) | Dalībvalstīm būtu jāievada savas valsts autopārvadājumu uzņēmumu reģistrā informācija par visiem nopietniem

  pārkāpumiem, ko izdarījuši pārvadātāji un kā rezultātā piemērota sankcija. |
| --- | --- |

(19)

Image

| (20) | Lai uzlabotu un veicinātu informācijas apmaiņu starp valstu iestādēm, dalībvalstīm jāapmainās ar attiecīgo informāciju, izmantojot valstu kontaktpunktus, kas izveidoti atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulai (EK) Nr. .../2008 [ar ko nosaka kopīgus noteikumus autopārvadātāju profesionālās darbības veikšanai] (9). |
| --- | --- |

(20)

Lai uzlabotu un veicinātu informācijas apmaiņu starp valstu iestādēm, dalībvalstīm jāapmainās ar attiecīgo informāciju, izmantojot valstu kontaktpunktus, kas izveidoti atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulai (EK) Nr. .../2008 [ar ko nosaka kopīgus noteikumus autopārvadātāju profesionālās darbības veikšanai] (9).

| (21) | Šīs regulas īstenošanai nepieciešamos pasākumus būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10). |
| --- | --- |

(21)

Šīs regulas īstenošanai nepieciešamos pasākumus būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10).

| (22) | Jo īpaši Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras pielāgot I un II pielikumu tehnikas attīstībai
  un sagatavot vienotu saskaņotu pavadzīmju modeli.
  Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus,
  inter alia, papildinot to ar jauniem, nebūtiskiem elementiem,
  jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(22)

Jo īpaši Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras pielāgot I un II pielikumu tehnikas attīstībai
  un sagatavot vienotu saskaņotu pavadzīmju modeli.
  Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus,
  inter alia, papildinot to ar jauniem, nebūtiskiem elementiem,
  jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (23) | Efektivitātes labad regulatīvās kontroles procedūras parastie termiņi šo pasākumu pieņemšanai būtu jāsaīsina. |
| --- | --- |

(23)

Efektivitātes labad regulatīvās kontroles procedūras parastie termiņi šo pasākumu pieņemšanai būtu jāsaīsina.

| (24) | Dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, kas vajadzīgi šīs regulas īstenošanai, jo īpaši attiecībā uz efektīvām, samērīgām un preventīvām sankcijām. |
| --- | --- |

(24)

Dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, kas vajadzīgi šīs regulas īstenošanai, jo īpaši attiecībā uz efektīvām, samērīgām un preventīvām sankcijām.

| (25) | Tā kā veicamās darbības mērķus dalībvalstis pilnībā nevar sasniegt un tādēļ tos var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, atbilstīgi Līguma 5. pantam. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs šo mērķu īstenošanai, |
| --- | --- |

(25)

Tā kā veicamās darbības mērķus dalībvalstis pilnībā nevar sasniegt un tādēļ tos var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, atbilstīgi Līguma 5. pantam. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs šo mērķu īstenošanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I nodaļa

Vispārēji noteikumi

1. pants

Darbības joma

1.   Šī regula attiecas uz starptautiskajiem kravu komercpārvadājumiem ar autotransportu, ko veic Kopienas teritorijā.

2.   Veicot pārvadājumus no dalībvalsts uz trešo valsti un otrādi, šī regula attiecas uz braucienu daļu, ko veic tās dalībvalsts teritorijā, kuru šķērso tranzītā. Tā neattiecas uz braucienu daļu, ko veic tajā dalībvalstī, kurā krava tiek iekrauta vai izkrauta, kamēr nav noslēgts nepieciešamais nolīgums starp Kopienu un attiecīgo trešo valsti.

3.   Līdz 2. punktā minēto nolīgumu noslēgšanai starp Kopienu un attiecīgajām trešām valstīm šī regula neietekmē:

| a) | noteikumus, kas attiecas uz pārvadājumiem no dalībvalsts uz trešo valsti un otrādi, kuri paredzēti dalībvalstu noslēgtos divpusējos nolīgumos ar šīm trešām valstīm; |
| --- | --- |

a)

noteikumus, kas attiecas uz pārvadājumiem no dalībvalsts uz trešo valsti un otrādi, kuri paredzēti dalībvalstu noslēgtos divpusējos nolīgumos ar šīm trešām valstīm;

| b) | noteikumus, kas attiecas uz pārvadājumiem no dalībvalsts uz trešo valsti un otrādi, kuri paredzēti starp dalībvalstīm noslēgtos divpusējos nolīgumos, kas vai nu savstarpēji pilnvarojot, vai saskaņā ar noteikumiem par liberalizāciju ļauj dalībvalstī kravas iekraut un izkraut šajā dalībvalstī nereģistrētiem. |
| --- | --- |

b)

noteikumus, kas attiecas uz pārvadājumiem no dalībvalsts uz trešo valsti un otrādi, kuri paredzēti starp dalībvalstīm noslēgtos divpusējos nolīgumos, kas vai nu savstarpēji pilnvarojot, vai saskaņā ar noteikumiem par liberalizāciju ļauj dalībvalstī kravas iekraut un izkraut šajā dalībvalstī nereģistrētiem.

Pirmās daļas a) apakšpunktā minētos nolīgumus dalībvalstis tomēr pielāgo tā, lai nodrošinātu nediskriminēšanas principa ievērošanu starp Kopienas pārvadātājiem.

4.   Šo regulu piemēro kabotāžas
  pārvadājumiem
  .

5.   Šo regulu nepiemēro turpmāk minētajiem pārvadājumu veidiem un braucieniem bez kravas, ko veic saistībā ar šādiem pārvadājumiem,
  jo uz tiem neattiecas Kopienas licencēšanas sistēma
  :

| a) | pasta pārvadājumi kā universālais pakalpojums; |
| --- | --- |

a)

pasta pārvadājumi kā universālais pakalpojums;

| b) | bojātu vai avarējušu transportlīdzekļu pārvadājumi; |
| --- | --- |

b)

bojātu vai avarējušu transportlīdzekļu pārvadājumi;

| c) | kravu pārvadājumi ar mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuru pilna masa kopā ar kravu, ieskaitot piekabju svaru, nepārsniedz 3,5 tonnas; |
| --- | --- |

c)

kravu pārvadājumi ar mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuru pilna masa kopā ar kravu, ieskaitot piekabju svaru, nepārsniedz 3,5 tonnas;

| d) | kravu pārvadājumi ar mehāniskajiem transportlīdzekļiem, ievērojot šādus nosacījumus:






  i) | pārvadājamā krava ir uzņēmuma īpašums, vai arī uzņēmums to pārdevis, nopircis, iznomājis vai nomājis, izgatavojis, ieguvis, pārstrādājis vai remontējis; |
| --- | --- | --- |

d)

kravu pārvadājumi ar mehāniskajiem transportlīdzekļiem, ievērojot šādus nosacījumus:

i)

pārvadājamā krava ir uzņēmuma īpašums, vai arī uzņēmums to pārdevis, nopircis, iznomājis vai nomājis, izgatavojis, ieguvis, pārstrādājis vai remontējis;

| ii) | brauciena uzdevums ir atvest kravu uz uzņēmumu vai aizvest no tā, vai arī to pārvietot uzņēmuma teritorijā vai ārpus tās savām vajadzībām; |
| --- | --- |

ii)

brauciena uzdevums ir atvest kravu uz uzņēmumu vai aizvest no tā, vai arī to pārvietot uzņēmuma teritorijā vai ārpus tās savām vajadzībām;

| iii) | šādiem pārvadājumiem izmantojamie mehāniskie transportlīdzekļi jāvada uzņēmuma darbiniekiem; |
| --- | --- |

iii)

šādiem pārvadājumiem izmantojamie mehāniskie transportlīdzekļi jāvada uzņēmuma darbiniekiem;

| iv) | kravu pārvadāšanai izmantojamiem transportlīdzekļiem jābūt uzņēmuma īpašumā, pirktiem ar pēcmaksu vai nomātiem, turklāt nomātiem transportlīdzekļiem jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. janvāra Direktīvas 2006/1/EK par bez transportlīdzekļa vadītājiem nomātu transportlīdzekļu izmantošanu kravu autopārvadājumiem
   (11) noteikumiem; |
| --- | --- |

iv)

kravu pārvadāšanai izmantojamiem transportlīdzekļiem jābūt uzņēmuma īpašumā, pirktiem ar pēcmaksu vai nomātiem, turklāt nomātiem transportlīdzekļiem jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. janvāra Direktīvas 2006/1/EK par bez transportlīdzekļa vadītājiem nomātu transportlīdzekļu izmantošanu kravu autopārvadājumiem
   (11) noteikumiem;

| v) | salīdzinājumā ar uzņēmuma vispārējo darbību šādiem pārvadājumiem jābūt tikai palīgdarbībai; |
| --- | --- |

v)

salīdzinājumā ar uzņēmuma vispārējo darbību šādiem pārvadājumiem jābūt tikai palīgdarbībai;

| e) | medikamentu, medicīnas ierīču, iekārtu un citu neatliekamas medicīniskas palīdzības sniegšanai vajadzīgu piederumu pārvadājumi, jo īpaši uz dabas katastrofu piemeklētām vietām. |
| --- | --- |

e)

medikamentu, medicīnas ierīču, iekārtu un citu neatliekamas medicīniskas palīdzības sniegšanai vajadzīgu piederumu pārvadājumi, jo īpaši uz dabas katastrofu piemeklētām vietām.

Pirmās daļas d) punkta iv) iedaļa neattiecas uz transportlīdzekli, ar ko aizstāj parasti izmantojamo transportlīdzekli tā īslaicīgu bojājumu laikā.

6.   5. punkta noteikumi neskar nosacījumus, ar kādiem atsevišķas dalībvalstis reglamentē savu valstspiederīgo iesaistīšanos attiecīgajā punktā minētajās darbībās.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

| 1) | “transportlīdzeklis” ir dalībvalstī reģistrēts mehānisks transportlīdzeklis vai sakabinātu transportlīdzekļu apvienojums, no kuriem vismaz sakabē esošais mehāniskais transportlīdzeklis ir reģistrēts dalībvalstī, ja tos izmanto tikai kravu pārvadājumiem; |
| --- | --- |

1)

“transportlīdzeklis” ir dalībvalstī reģistrēts mehānisks transportlīdzeklis vai sakabinātu transportlīdzekļu apvienojums, no kuriem vismaz sakabē esošais mehāniskais transportlīdzeklis ir reģistrēts dalībvalstī, ja tos izmanto tikai kravu pārvadājumiem;

| 2) | “starptautisks pārvadājums” ir:






  a) | brauciens ar kravu, ko transportlīdzeklis veic no pārvadājuma sākuma vietas līdz galamērķa vietai, kuras atrodas divās dažādās dalībvalstīs, braucot vai nebraucot tranzītā cauri vienai vai vairākām dalībvalstīm vai trešām valstīm; |
| --- | --- | --- |

2)

“starptautisks pārvadājums” ir:

a)

brauciens ar kravu, ko transportlīdzeklis veic no pārvadājuma sākuma vietas līdz galamērķa vietai, kuras atrodas divās dažādās dalībvalstīs, braucot vai nebraucot tranzītā cauri vienai vai vairākām dalībvalstīm vai trešām valstīm;

| b) | brauciens ar kravu, kuru transportlīdzeklis veic no dalībvalsts uz trešo valsti vai otrādi, braucot vai nebraucot tranzītā cauri vienai vai vairākām dalībvalstīm vai trešām valstīm; |
| --- | --- |

b)

brauciens ar kravu, kuru transportlīdzeklis veic no dalībvalsts uz trešo valsti vai otrādi, braucot vai nebraucot tranzītā cauri vienai vai vairākām dalībvalstīm vai trešām valstīm;

| c) | brauciens ar kravu, kuru transportlīdzeklis veic starp trešām valstīm tranzītā cauri vienas vai vairāku dalībvalstu teritorijai; |
| --- | --- |

c)

brauciens ar kravu, kuru transportlīdzeklis veic starp trešām valstīm tranzītā cauri vienas vai vairāku dalībvalstu teritorijai;

| d) | brauciens bez kravas saistībā ar a), b) un c) punktā minētajiem pārvadājumiem; |
| --- | --- |

d)

brauciens bez kravas saistībā ar a), b) un c) punktā minētajiem pārvadājumiem;

| 3) | “uzņēmēja dalībvalsts” ir dalībvalsts, kurā kravas pārvadātājs nodarbojas ar pārvadājumu veikšanu, bet kas nav kravas pārvadātāja reģistrācijas dalībvalsts; |
| --- | --- |

3)

“uzņēmēja dalībvalsts” ir dalībvalsts, kurā kravas pārvadātājs nodarbojas ar pārvadājumu veikšanu, bet kas nav kravas pārvadātāja reģistrācijas dalībvalsts;

| 4) | “ārvalstu pārvadātājs” ir kravas autopārvadājumu uzņēmums, kas veic pārvadājumus uzņēmējā dalībvalstī; |
| --- | --- |

4)

“ārvalstu pārvadātājs” ir kravas autopārvadājumu uzņēmums, kas veic pārvadājumus uzņēmējā dalībvalstī;

| 5) | “vadītājs” ir jebkura persona, kas vada transportlīdzekli pat neilgu laiku vai tiek vesta transportlīdzeklī, ja tā pienākumos ietilpst to vadīt vajadzības gadījumā; |
| --- | --- |

5)

“vadītājs” ir jebkura persona, kas vada transportlīdzekli pat neilgu laiku vai tiek vesta transportlīdzeklī, ja tā pienākumos ietilpst to vadīt vajadzības gadījumā;

| 6) | “kabotāžas pārvadājumi” ir iekšzemes komercpārvadājumi, ko pagaidu kārtā veic uzņēmējā dalībvalstī,
  tātad ievērojot III nodaļas noteikumus
  ; |
| --- | --- |

6)

“kabotāžas pārvadājumi” ir iekšzemes komercpārvadājumi, ko pagaidu kārtā veic uzņēmējā dalībvalstī,
  tātad ievērojot III nodaļas noteikumus
  ;

| 7) | “Kopienas autopārvadājumu tiesību aktu nopietns pārkāpums
  ” ir pārkāpumi, kas noved pie labas reputācijas zaudēšanas saskaņā ar Regulas EK Nr. .../2008 [ar ko nosaka kopīgus noteikumus autopārvadātāju profesionālās darbības veikšanai], 6. panta 1. un 2. punktu. |
| --- | --- |

7)

“Kopienas autopārvadājumu tiesību aktu nopietns pārkāpums Image
  ” ir pārkāpumi, kas noved pie labas reputācijas zaudēšanas saskaņā ar Regulas EK Nr. .../2008 [ar ko nosaka kopīgus noteikumus autopārvadātāju profesionālās darbības veikšanai], 6. panta 1. un 2. punktu.

| 8) | “trešo valstu pārvadājumi” ir starptautiskie pārvadājumi, ko pārvadātājs veic starp divām uzņēmējām dalībvalstīm, neviena no kurām nav pārvadātāja dzīvesvietas valsts. |
| --- | --- |

8)

“trešo valstu pārvadājumi” ir starptautiskie pārvadājumi, ko pārvadātājs veic starp divām uzņēmējām dalībvalstīm, neviena no kurām nav pārvadātāja dzīvesvietas valsts.

II nodaļa

Starptautiskie pārvadājumi

3. pants

Princips

Starptautiskie pārvadājumi veicami ar Kopienas licenci un, ja vadītājs ir trešās valsts valstspiederīgais, kopā ar autovadītāja atestātu.

4. pants

Kopienas licence

1.   Saskaņā ar šo regulu dalībvalsts piešķir Kopienas licenci visiem pārvadātājiem, kas veic kravu komercpārvadājumus ar autotransportu, ja:

| a) | viņi saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem ir reģistrēti šajā dalībvalstī; |
| --- | --- |

a)

viņi saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem ir reģistrēti šajā dalībvalstī;

| b) | viņiem dalībvalstī, kurā tie ir reģistrēti, saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un pašas dalībvalsts tiesību aktiem par nodarbošanos ar autopārvadājumiem ir tiesības nodarboties ar starptautiskiem kravu autopārvadājumiem. |
| --- | --- |

b)

viņiem dalībvalstī, kurā tie ir reģistrēti, saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un pašas dalībvalsts tiesību aktiem par nodarbošanos ar autopārvadājumiem ir tiesības nodarboties ar starptautiskiem kravu autopārvadājumiem.

2.   Kopienas licenci uz atjaunojamu piecu gadu laika posmu izdod tās reģistrācijas dalībvalsts kompetentās iestādes. Kopienas licences un apliecinātās kopijas, kas izdotas pirms šīs regulas piemērošanas dienas, paliek spēkā līdz to termiņa beigām.

3.   Atļaujas turētājam reģistrācijas dalībvalsts izsniedz Kopienas licences oriģinālu, ko glabā transporta uzņēmumā, un apliecinātas kopijas, kuru skaits atbilst Kopienas licences turētāja rīcībā esošo transportlīdzekļu skaitam, kas tam pieder pilnībā vai ir viņa rīcībā, piemēram, ar pirkšanas uz nomaksu, nomas vai līzinga līgumu.

4.   Kopienas licences un apliecinātās kopijas atbilst paraugam I pielikumā, un minētajā pielikumā aprakstīti arī tās izmantošanas nosacījumi.

Komisija pielāgo I pielikumu tehniskajai attīstībai. Tā kā šo pasākumu mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, tos pieņem saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

5.   Uz Kopienas licences un apliecinātajām kopijām ir izdevējas iestādes reljefa zīmoga vai spiedoga nospiedums, kā arī oriģināls paraksts un sērijas numurs. Kopienas licences un apliecināto kopiju sērijas numurus, kā daļu no kravas pārvadātāja datu kopuma, ievada valsts autopārvadājumu uzņēmumu elektroniskajā reģistrā, kas paredzēts ar Regulas (EK) Nr. .../2008 [ar ko nosaka kopīgus noteikumus autopārvadātāju profesionālās darbības veikšanai] 15. pantā.

6.   Kopienas licenci izdod uz pārvadātāja vārda. Pārvadātājs to nenodod trešām personām. Apliecinātai Kopienas licences kopijai jābūt katrā kravas pārvadātāja transportlīdzeklī, un tā jāuzrāda pārbaudei pēc attiecīgi pilnvarota kontroles darbinieka pieprasījuma.

Izmantojot sakabinātu transportlīdzekļu apvienojumu, apliecinātā kopijai atrodas sakabē ietilpstošajā mehāniskajā transportlīdzeklī. Sakabinātiem transportlīdzekļiem tā derīga arī tad, ja piekabe vai puspiekabe nav reģistrēta vai tiesības izmantot to autopārvadājumiem nav reģistrētas uz licences turētāja vārda, kā arī tad, ja piekabes ir reģistrētas vai ja tās atļauts izmantot autopārvadājumiem citā dalībvalstī.

5. pants

Autovadītāja atestāts

1.   Autovadītāja atestātu dalībvalsts saskaņā ar šo pantu izsniedz visiem pārvadātājiem:

| a) | kuriem ir Kopienas licence; |
| --- | --- |

a)

kuriem ir Kopienas licence;

| b) | kuri šajā dalībvalstī likumīgi nodarbina autovadītājus, kas ir trešo valstu valstspiederīgie, vai likumīgi izmanto vadītājus, kuri ir trešo valstu valstspiederīgie, kas ir viņu rīcībā saskaņā ar šajā dalībvalstī izstrādātiem nodarbinātības un arodmācību noteikumiem:






  i) | normatīvos vai administratīvos aktos un attiecīgā gadījumā; |
| --- | --- | --- |

b)

kuri šajā dalībvalstī likumīgi nodarbina autovadītājus, kas ir trešo valstu valstspiederīgie, vai likumīgi izmanto vadītājus, kuri ir trešo valstu valstspiederīgie, kas ir viņu rīcībā saskaņā ar šajā dalībvalstī izstrādātiem nodarbinātības un arodmācību noteikumiem:

i)

normatīvos vai administratīvos aktos un attiecīgā gadījumā;

| ii) | koplīgumos saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts noteikumiem. |
| --- | --- |

ii)

koplīgumos saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts noteikumiem.

2.   Autovadītāja atestātu pēc Kopienas licences turētāja lūguma reģistrācijas dalībvasts kompetentās iestādes izsniedz visiem autovadītājiem, kas ir trešo valstu valstspiederīgie, kurus Kopienas licences turētājs likumīgi nodarbina vai kuri ir likumīgi nodoti tā rīcībā Autovadītāja atestāts apliecina, ka tajā minētais autovadītājs tiek nodarbināts saskaņā ar 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

3.   Autovadītāja atestāts atbilst II pielikumā parādītajam paraugam.

4.   Komisija pielāgo II pielikumu tehniskajai attīstībai. Tā kā šo pasākumu mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, tos pieņem saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

5.   Uz autovadītāja atestāta ir izdevējas iestādes reljefa zīmoga vai spiedoga nospiedums, kā arī oriģinālais paraksts un sērijas numurs. Autovadītāja atestāta sērijas numuru ievada valsts autopārvadājumu uzņēmumu elektroniskajā reģistrā, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. .../2008 [ar ko nosaka kopīgus noteikumus autopārvadātāju profesionālās darbības veikšanai] 15. pantā, kā daļu no tā kravas pārvadātāja datu kopuma, kurš to nodod atestātā norādītā vadītāja rīcībā.

6.   Autovadītāja atestāts pieder pārvadātājam, kurš to nodod tā minētā autovadītāja rīcībā, kad šis vadītājs vada transportlīdzekli ar šim pārvadātājam izsniegtu Kopienas licenci. Autovadītāja atestāta apliecināta kopija, ko izdevušas pārvadātāja reģistrācijas dalībvalsts kompetentās iestādes, glabājas pārvadātāja telpās. Autovadītāja atestāts uzrāda pēc pilnvarota kontroles darbinieka pieprasījuma.

7.   Autovadītāja atestātu izsniedz uz termiņu, ko nosaka izsniedzēja dalībvalsts, un tās derīgums nedrīkst pārsniegt piecus gadus. Autovadītāja atestāti, kas izdoti pirms šīs regulas piemērošanas dienas, paliek spēkā līdz to termiņa beigām.

Autovadītāja atestāts ir derīgs, kamēr tiek izpildīti tā izsniegšanai vajadzīgie nosacījumi. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka gadījumā, ja šie nosacījumi vairs netiek izpildīti, pārvadātājs nekavējoties atdod atestātu to izsniegušajām iestādēm.

6. pants

Nosacījumu pārbaude

1.   Saņemot pieteikumu saņemt Kopienas licenci — ne vēlāk kā piecus gadus pēc tās izdošanas un pēc tam vismaz reizi piecos gados — reģistrācijas dalībvalsts kompetentās iestādes pārbauda, vai pārvadātājs atbilst 4. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

2.   Reģistrācijas dalībvalsts kompetentās iestādes regulāri ar ikgadējām pārbaudēm, kuras aptver vismaz 20 % no šajā dalībvalstī izsniegtajiem derīgajiem atestātiem, pārbauda, vai tiek pildīti 5. panta 1. punktā minētie nosacījumi, ar kuriem autovadītāja atestāts izsniegts.

7. pants

Atteikums piešķirt Kopienas licenci un autovadītāja atestātu un šo dokumentu anulēšana

1.   Ja netiek izpildīti 4. panta 1. punktā vai 5. panta 1. punktā izklāstītie nosacījumi, tās reģistrācijas dalībvalsts kompetentās iestādes pieteikumu par Kopienas licences vai autovadītāja atestāta izsniegšanu vai pagarināšanu noraida ar motivētu lēmumu.

2.   Kompetentās iestādes anulē Kopienas licenci vai autovadītāja atestātu, ja tā turētājs

| a) | vairs neatbilst 4. panta 1. punktā izklāstītajiem vai 5. panta 1. punktā minētajiem nosacījumiem, vai |
| --- | --- |

a)

vairs neatbilst 4. panta 1. punktā izklāstītajiem vai 5. panta 1. punktā minētajiem nosacījumiem, vai

| b) | ir sniedzis nepatiesu informāciju saistībā ar pieteikumu Kopienas licences vai autovadītāja atestāta saņemšanai. |
| --- | --- |

b)

ir sniedzis nepatiesu informāciju saistībā ar pieteikumu Kopienas licences vai autovadītāja atestāta saņemšanai.

8. pants

Trešo valstu pārvadājumi un nosūtīšana darbā

Ja preču pārvadātājs regulāri, pastāvīgi un/vai sistemātiski veic trešo valstu pārvadājumus starp divām dalībvalstīm, viena no uzņēmējām dalībvalstīm var pieprasīt, lai tiktu piemēroti darba un nodarbinātības nosacījumi, kas minēti šīs regulas 10. pantā.

III nodaļa

Kabotāža

9. pants

Princips

1.   Visi pārvadātāji, kuri veic komercpārvadājumus un kuriem ir Kopienas licence, un autovadītāji, ja tie ir trešās valsts valstspiederīgie, kuriem ir autovadītāja atestāts, ir tiesīgi pēc šās nodaļas noteikumiem veikt kabotāžas pārvadājumus.

2.   Šā panta 1. punktā minētajiem pārvadātājiem ir atļauts ar to pašu transportlīdzekli veikt līdz trīs kabotāžas pārvadājumiem, kas seko starptautiskajam pārvadājumam no citas dalībvalsts vai no trešās valsts uz uzņēmēju dalībvalsti, kad ir nodota krava, kas tika vesta ienākošā starptautiskā pārvadājuma laikā.
  Šos kabotāžas pārvadājumus atļauts veikt arī tad, ja transportlīdzeklis nav pilnīgi izkrauts.
  Pēdējai kravas izkraušanai kabotāžas
  pārvadājumu
  laikā pirms izbraukšanas no uzņēmējas dalībvalsts jānotiek septiņu dienu laikā pēc pēdējās kravas izkraušanas uzņēmējā dalībvalstī ienākošā starptautiskā pārvadājuma laikā.

3.
     
  Kabotāžas pārvadājumus drīkst veikt arī dalībvalstī, kas starptautisko pārvadājumu laikā transportlīdzeklim jāšķērso pēc kravas izkraušanas galamērķa dalībvalstī, ar nosacījumu, ka visīsākais atpakaļceļš ved caur šo dalībvalsti un to veic septiņu dienu laikā pēc kravas izkraušanas galamērķa dalībvalstī.

4.
     
  Kabotāžas pārvadājumu skaita un ilguma ierobežojumus pakāpeniski atceļ. Divus gadus pēc šās regulas stāšanās spēkā 2. punktā minētais kabotāžas pārvadājumu skaits palielinās līdz septiņi. Visus kabotāžas pārvadājumu skaita un ilguma ierobežojumus atceļ 2014. gada 1. janvārī.

5.   Kravas iekšzemes autopārvadājumus, kurus uzņēmējā dalībvalstī veic ārvalstu pārvadātājs, uzskata par atbilstīgiem šai regulai, ja pārvadātājs var iesniegt skaidrus pierādījumus par starptautisko pārvadājumu, kura laikā tas ir ieradies uzņēmējā dalībvalstī, un par katru tajā veiktu secīgu kabotāžas pārvadājumu.

Šajos pierādījumos par katru pārvadājumu jāiekļauj Image šāda informācija:

| a) | kravas nosūtītāja nosaukums vai vārds, adrese un paraksts; |
| --- | --- |

a)

kravas nosūtītāja nosaukums vai vārds, adrese un paraksts;

| b) | pārvadātāja nosaukums vai vārds, adrese un paraksts; |
| --- | --- |

b)

pārvadātāja nosaukums vai vārds, adrese un paraksts;

| c) | kravas saņēmēja nosaukums vai vārds un adrese, kā arī tā paraksts un piegādes datums, kad krava ir nodota; |
| --- | --- |

c)

kravas saņēmēja nosaukums vai vārds un adrese, kā arī tā paraksts un piegādes datums, kad krava ir nodota;

| d) | kravas pārņemšanas vieta un datums un paredzētā piegādes vieta; |
| --- | --- |

d)

kravas pārņemšanas vieta un datums un paredzētā piegādes vieta;

| e) | vispārīgs kravas īpašību un iepakojuma metodes apraksts un bīstamo kravu gadījumā — to vispārēji atzīts apraksts, kā arī iepakojuma vienību skaits un to īpašais marķējums un numuri; |
| --- | --- |

e)

vispārīgs kravas īpašību un iepakojuma metodes apraksts un bīstamo kravu gadījumā — to vispārēji atzīts apraksts, kā arī iepakojuma vienību skaits un to īpašais marķējums un numuri;

| f) | kravas bruto svars vai citādi izteikts kravas daudzums; |
| --- | --- |

f)

kravas bruto svars vai citādi izteikts kravas daudzums;

| g) | mehāniskā transportlīdzekļa un piekabes reģistrācijas numurs. |
| --- | --- |

g)

mehāniskā transportlīdzekļa un piekabes reģistrācijas numurs.

Šim nolūkam var izmantot kravas pavadzīmi vai jebkuru citu transporta dokumentu.

6.
     
  Dalībvalstis neprasa īpašu papildu dokumentu vai dokumentu dublikātus, ja ir izpildīti 5. punkta noteikumi. Komisija līdz 2010. gada 1. janvārim saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru sagatavo vienotu saskaņotu pavadzīmju modeli, kas visā Eiropas Savienībā ir spēkā attiecībā uz starptautiskajiem, iekšzemes un kabotāžas pārvadājumiem. Dalībvalstis un Komisija nodrošina, ka citu ar trešām valstīm noslēgtu konvenciju noteikumi tiek pieskaņoti šās regulas noteikumiem.

7.   Katram pārvadātājam, kas reģistrācijas dalībvalstī ir tiesīgs saskaņā ar šīs dalībvalsts tiesību aktiem veikt 1. panta 5. punkta a), b) un c) apakšpunktā noteiktos kravas komercpārvadājumus ar autotransportu, ir atļauts saskaņā ar šajā nodaļā paredzētajiem nosacījumiem veikt vajadzības gadījumā tā paša veida kabotāžas pārvadājumu operācijas vai kabotāžas pārvadājumu operācijas ar tās pašas kategorijas transportlīdzekļiem.

8.   Atļauja veikt kabotāžas pārvadājumu atbilstīgi pārvadājumu veidiem, kas minēti 1. panta 5. punkta e) apakšpunktā, ir neierobežota.

9.   Katram uzņēmumam, kas reģistrācijas dalībvalstī ir tiesīgs saskaņā ar šīs dalībvalsts tiesību aktiem veikt kravas pašpārvadājumus ar autotransportu, kā noteikts 1. panta 5. punkta d) apakšpunktā, ir atļauts veikt kabotāžas pašpārvadājumus.

10.
     
  Šās regulas noteikumi neliedz dalībvalstij atļaut vienas vai vairāku citu dalībvalstu preču pārvadātājiem veikt savā teritorijā neierobežotu kabotāžas pārvadājumu skaitu vai tādu skaitu, kas pārsniedz 2. punktā noteikto, bez laika ierobežojumiem attiecībā uz pēdējo kravas izkraušanu, vai pārsniedzot 2. punktā noteikto termiņu. Atļaujas, kas piešķirtas pirms šās regulas stāšanās spēkā, nezaudē spēku. Dalībvalstis ziņo Komisijai par spēkā esošajām atļaujām un par tām, kuras tiks piešķirtas pēc šās regulas stāšanās spēkā.

11.
     
  Ienākošie un izejošie kravu autopārvadājumi, kas ir viens posms no kombinētā pārvadājuma saskaņā ar Direktīvas 92/106/EEK noteikumiem, neatbilst kabotāžas definīcijai.

10. pants

Kabotāžas pārvadājumiem piemērojamie noteikumi

1.   Kabotāžas pārvadājumu izpildē, izņemot gadījumu, ja Kopienas tiesību aktos paredzēts citādi, ievēro normatīvus un administratīvus aktus, kas uzņēmējā dalībvalstī ir spēkā šādās jomās:

| a) | nosacījumi, kam pakļauts pārvadājuma līgums; |
| --- | --- |

a)

nosacījumi, kam pakļauts pārvadājuma līgums;

| b) | autotransporta līdzekļu svars un gabarīti; |
| --- | --- |

b)

autotransporta līdzekļu svars un gabarīti;

| c) | prasības attiecībā uz dažu preču veidu, jo īpaši bīstamo kravu, ātrbojīgu pārtikas preču un dzīvnieku, pārvadāšanu; |
| --- | --- |

c)

prasības attiecībā uz dažu preču veidu, jo īpaši bīstamo kravu, ātrbojīgu pārtikas preču un dzīvnieku, pārvadāšanu;

| d) | braukšanas laika un atpūtas periodi; |
| --- | --- |

Image

braukšanas laika un atpūtas periodi;

| e) | pievienotās vērtības nodoklis (PVN) transporta pakalpojumiem; |
| --- | --- |

e)

pievienotās vērtības nodoklis (PVN) transporta pakalpojumiem;

| f) | darbinieku nosūtīšana darbā saskaņā ar Direktīvas 96/71/EK noteikumiem. |
| --- | --- |

f)

darbinieku nosūtīšana darbā saskaņā ar Direktīvas 96/71/EK noteikumiem.

Pirmās daļas b) punktā minētais svars un gabarīti atkarībā no apstākļiem var pārsniegt attiecīgus rādītājus, ko piemēro reģistrācijas dalībvalstī, bet tie nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt uzņēmējas dalībvalsts iekšzemes satiksmē noteiktos ierobežojumus vai tehniskās specifikācijas, kas norādītas Padomes 1996. gada 25. jūlija Direktīvas 96/53/EK ar kuru paredz noteiktu Kopienā izmantotu transportlīdzekļu maksimālos pieļaujamos gabarītus iekšzemes un starptautiskajos autopārvadājumos, kā arī šo transportlīdzekļu maksimālo pieļaujamo masu starptautiskajos autopārvadājumos
   (12) 6. panta 1. punktā minētajos pierādījumos.

2.   Normatīvo un administratīvo aktu prasības, kas minētas 1. punktā, piemēro ārvalstu pārvadātājiem ar tādiem pašiem noteikumiem, kādus piemēro attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgajiem, lai novērstu jebkādu diskrimināciju attiecībā uz valstspiederību vai reģistrācijas veikšanas vietu.

IV nodaļa

Savstarpēja palīdzība, drošības pasākumi un sankcijas

11. pants

Savstarpēja palīdzība

Dalībvalstis palīdz viena otrai, lai nodrošinātu šīs regulas piemērošanu un uzraudzību. Tās apmainās ar informāciju, izmantojot valstu kontaktpunktus, kas izveidoti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2008, [ar ko nosaka kopīgus noteikumus autopārvadātāju profesionālās darbības veikšanai] 17. pantu.

12. pants

Drošības pasākumi

1.
     
  Ja pēc 9. panta 3. punktā minēto ierobežojumu atcelšanas kādā ģeogrāfiskā apgabalā valsts transporta tirgū rodas nopietni traucējumi, dalībvalsts var iesniegt šo jautājumu izskatīšanai Komisijā, lai tā noteiktu aizsargpasākumus, un šī dalībvalsts sniedz Komisijai informāciju un paziņo tai par pasākumiem, ko paredzēts veikt attiecībā uz pārvadātājiem, kas ir rezidenti.

2.
     
  Šā panta 1. punktā:

| — | “valsts transporta tirgus nopietni traucējumi kādā ģeogrāfiskā apgabalā” nozīmē šim tirgum specifiskas problēmas, piemēram, ievērojamu un potenciāli ilgstošu piedāvājuma pārsvaru pār pieprasījumu, kas norāda, ka ievērojama pārvadātāju skaita finansiālā stabilitāte un izdzīvošana ir apdraudēta; |
| --- | --- |

—

“valsts transporta tirgus nopietni traucējumi kādā ģeogrāfiskā apgabalā” nozīmē šim tirgum specifiskas problēmas, piemēram, ievērojamu un potenciāli ilgstošu piedāvājuma pārsvaru pār pieprasījumu, kas norāda, ka ievērojama pārvadātāju skaita finansiālā stabilitāte un izdzīvošana ir apdraudēta;

| — | “ģeogrāfisks apgabals” nozīmē apgabalu, kas aptver visu dalībvalsts teritoriju vai tās daļu, vai aptver arī citu dalībvalstu teritoriju vai tās daļu. |
| --- | --- |

—

“ģeogrāfisks apgabals” nozīmē apgabalu, kas aptver visu dalībvalsts teritoriju vai tās daļu, vai aptver arī citu dalībvalstu teritoriju vai tās daļu.

3.
     
  Komisija izskata situāciju, jo īpaši pamatojoties uz Padomes 1990. gada 21. decembra Regulas (EEK) Nr. 3916/90 par pasākumiem, kas veicami kravu autopārvadājumu tirgus krīzes gadījumā

   (13)

  5. pantā minētajiem pēdējā ceturkšņa datiem, un pēc apspriešanas ar padomdevēju komiteju, kas izveidota saskaņā ar šīs Regulas 5. pantu, viena mēneša laikā pēc attiecīgās dalībvalsts pieprasījuma saņemšanas lemj, vai nepieciešami aizsargpasākumi, un paredz tos, ja tie ir nepieciešami. Šie pasākumi var ietvert attiecīgā rajona pagaidu izslēgšanu no šās regulas darbības jomas. Pasākumi, ko ievieš saskaņā ar šo pantu, paliek spēkā laikposmu, kas nepārsniedz sešus mēnešus, un šo laikposmu var vienu reizi pagarināt uz tādu pašu derīguma termiņu. Komisija nekavējoties dara zināmu dalībvalstīm un Padomei katru lēmumu, ko tā pieņem saskaņā ar šo punktu.

4.
     
  Ja Komisija pieņem lēmumu veikt aizsargpasākumus attiecībā uz vienu vai vairākām dalībvalstīm, šo dalībvalstu kompetentajām iestādēm jāveic līdzīgi pasākumi attiecībā uz pārvadātājiem, kas ir rezidenti, un šie pasākumi jādara zināmi Komisijai. Šos pasākumus piemēro vēlākais no dienas, kad sāk piemērot aizsargpasākumus, par kuriem pieņemts Komisijas lēmums.

5.
     
  Jebkura dalībvalsts var iesniegt 3. punktā minēto Komisijas lēmumu Padomes izskatīšanai 30 dienu laikā pēc tā izziņošanas. Padome ar kvalificētu balsu vairākumu var pieņemt atšķirīgu lēmumu 30 dienu laikā pēc dienas, kad tajā vērsusies dalībvalsts vai, ja tajā vērsušās vairākas dalībvalstis, pēc dienas, kad tajā vērsusies pirmā no tām.

Uz Padomes lēmumu attiecas 3. punktā minētie termiņi. Attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm jāveic līdzvērtīgi pasākumi attiecībā uz pārvadātājiem, kas ir rezidenti, un par to jāinformē Komisija. Ja Padome nepieņem lēmumu pirmajā daļā noteiktajā laikā, Komisijas lēmums kļūst galīgs.

6.
     
  Ja Komisija uzskata, ka 3. punktā minētie pasākumi jāpagarina, tā iesniedz priekšlikumu Padomē, kura pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu.

13. pants

Sankcijas par pārkāpumiem, kuras uzliek reģistrācijas dalībvalsts

1.   Kopienas autopārvadājumu tiesību aktu nopietnu pārkāpumu Image gadījumā, kas veikti vai konstatēti jebkurā dalībvalstī, reģistrācijas dalībvalsts kompetentās iestādes izdod brīdinājumu un var cita starpā uzlikt turpmāk minētās administratīvās sankcijas:

| a) | dažu vai visu Kopienas licencesapliecināto kopiju pagaidu vai pastāvīga anulēšana; |
| --- | --- |

a)

dažu vai visu Kopienas licencesapliecināto kopiju pagaidu vai pastāvīga anulēšana;

| b) | Kopienas licences pagaidu vai pastāvīga anulēšana; |
| --- | --- |

b)

Kopienas licences pagaidu vai pastāvīga anulēšana;

| c) | naudas sodu uzlikšana. |
| --- | --- |

c)

naudas sodu uzlikšana.

Šīs sankcijas nosaka pēc
  galīgā lēmuma pieņemšanas, kad pārvadātājam, vairs nav juridisku iespēju to apstrīdēt,
  ņemot vērā Kopienas atļaujas turētāja izdarītā pārkāpuma smagumu un starptautisku pārvadājumu veikšanai izsniegto atļaujas apstiprināto norakstu kopējo skaitu.

2.   Nopietna pārkāpuma Image gadījumā, kas
  saistīts
  ar autovadītāja attestātu jebkādu nepareizu izmantošanu, pārkāpēja reģistrācijas dalībvalsts kompetentās iestādes piemēro attiecīgas sankcijas, piemēram:

| a) | pārtrauc autovadītāja attestātu izsniegšanu; |
| --- | --- |

a)

pārtrauc autovadītāja attestātu izsniegšanu;

| b) | anulē autovadītāja attestātus; |
| --- | --- |

b)

anulē autovadītāja attestātus;

| c) | nosaka papildu noteikumus autovadītāja attestātu izsniegšanai, lai novērstu to nepareizu izmantošanu; |
| --- | --- |

c)

nosaka papildu noteikumus autovadītāja attestātu izsniegšanai, lai novērstu to nepareizu izmantošanu;

| d) | uz laiku vai pastāvīgi aptur dažu vai visu apstiprināto Kopienas licences norakstu derīgumu; |
| --- | --- |

d)

uz laiku vai pastāvīgi aptur dažu vai visu apstiprināto Kopienas licences norakstu derīgumu;

| e) | uz laiku vai pastāvīgi anulē Kopienas licenci; |
| --- | --- |

e)

uz laiku vai pastāvīgi anulē Kopienas licenci;

| f) | naudas sodu uzlikšana. |
| --- | --- |

f)

naudas sodu uzlikšana.

Šīs sankcijas nosaka, ņemot vērā Kopienas licences turētāja izdarītā pārkāpuma smagumu.

3.   
  Ja

  14. panta 1. punktā minētajā gadījumā
  konstatē nopietnu pārkāpumu
  , reģistrācijas dalībvalsts kompetentās iestādes lemj par to,
  kādas sankcijas jāpiemēro
  attiecīgajam pārvadātājam
  ; tās var būt no brīdinājuma līdz pagaidu vai pastāvīgai Kopienas licences anulēšanai
  . Tās pēc iespējas drīzāk un vēlākais trīs mēnešu laikā pēc tam, kad uzzinājušas par pārkāpumu, paziņo tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā pārkāpums konstatēts, par to, kuras no šā panta 1. un 2. punktā noteiktajām sankcijām ir uzliktas. Ja nav bijis iespējams uzlikt šādas sankcijas, tās norāda iemeslus.

Ja nav bijis iespējams uzlikt šādas sankcijas, tās norāda iemeslus.

4.
     
  Lēmums par jebkura dokumenta (Kopienas licences, autovadītāja atestāta, apliecināta noraksta) pagaidu anulēšanu nosaka:

| a) | pagaidu anulēšanas periodu; |
| --- | --- |

a)

pagaidu anulēšanas periodu;

| b) | nosacījumus pagaidu anulēšanas izbeigšanai; |
| --- | --- |

b)

nosacījumus pagaidu anulēšanas izbeigšanai;

| c) | gadījumus, kuros Kopienas licenci anulē galīgi, jo b) apakšpunktā minētie nosacījumi saskaņā ar a) apakšpunktu minētajā periodā nav izpildīti. |
| --- | --- |

c)

gadījumus, kuros Kopienas licenci anulē galīgi, jo b) apakšpunktā minētie nosacījumi saskaņā ar a) apakšpunktu minētajā periodā nav izpildīti.

5.   Kompetentās iestādes ņem vērā visas sankcijas, kas uzliktas dalībvalstī, kurā pārkāpums konstatēts, un garantē, ka sankcijas, ko tā uzliek attiecīgajam pārvadātājam, ir visumā proporcionālas pārkāpumam vai pārkāpumiem, kas bija šo sankciju uzlikšanas cēlonis.

6.   Pārvadātāja reģistrācijas dalībvalsts kompetentās iestādes var arī, saskaņā ar šīs valsts tiesību aktiem, attiecīgo pārvadātāju saukt pie atbildības kompetentā valsts tiesā vai šķīrējtiesā. Tās paziņo uzņēmējas dalībvalsts kompetentai iestādei par saviem lēmumiem, kas pieņemti šajā nolūkā.

7.   Dalībvalstis nodrošina, ka pārvadātājiem ir tiesības pārsūdzēt jebkuru administratīvu sankciju, kas tiem uzlikta atbilstīgi šim pantam.

14. pants

Sankcijas par pārkāpumiem, kuras piemēro uzņēmēja dalībvalsts

1.   Ja kādas dalībvalsts kompetentās iestādes konstatējušas tās teritorijā šās regulas vai Kopienas autopārvadājumu tiesību aktu nopietnu pārkāpumu, ko izdarījis ārvalstu pārvadātājs, dalībvalsts, kuras teritorijā pārkāpums ir konstatēts, pēc iespējas drīzāk, bet vēlākais viena mēneša laikā
  pēc galīgā lēmuma pieņemšanas dienas, kad pārvadātājam, pret kuru sankcijas vērstas, vairs nav juridisku iespēju tās apstrīdēt
  , nodod reģistrācijas dalībvalsts kompetentajām iestādēm šādu informāciju:

| a) | pārkāpuma apraksts, datums un laiks, kad tas izdarīts; |
| --- | --- |

a)

pārkāpuma apraksts, datums un laiks, kad tas izdarīts;

| b) | pārkāpuma kategorija, veids un smagums; |
| --- | --- |

b)

pārkāpuma kategorija, veids un smagums;

| c) | uzliktās sankcijas un izpildītās sankcijas. |
| --- | --- |

c)

uzliktās sankcijas un izpildītās sankcijas.

Uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes var pieprasīt, lai reģistrācijas dalībvalsts kompetentās iestādes saskaņā ar 13. pantu piemēro administratīvās sankcijas.

2.   Neskarot dažāda veida kriminālvajāšanu, uzņēmējas dalībvalsts kompetentas iestādes ir tiesīgas uzlikt sankcijas ārvalstu pārvadātājam, kas to teritorijā kabotāžas pārvadājumu veikšanas laikā ir pārkāpis šo regulu vai konkrēto valstu vai Kopienas tiesību aktus, kas attiecas uz auto pārvadājumiem. Šīs sankcijas uzliek, ievērojot nediskriminēšanas principu. Šīs sankcijas cita starpā var ietvert brīdinājumu vai nopietna pārkāpuma Image gadījumā pagaidu aizliegumu veikt kabotāžas pārvadājumus tās uzņēmējas dalībvalsts teritorijā, kurā šie pārkāpumi izdarīti.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka pārvadātāji var pārsūdzēt jebkuru administratīvu sankciju, kas tiem uzlikta atbilstīgi šim pantam.

15. pants

Ierakstīšana valsts reģistrā

Dalībvalstis nodrošina, ka informācija par Kopienas autopārvadājumu tiesību aktu nopietniem pārkāpumiem Image, ko izdarījuši kravas pārvadātāji, kuri reģistrēti attiecīgās valsts teritorijā, un kā rezultātā jebkura dalībvalsts ir uzlikusi sankcijas, kā arī informācija par uzliktajām sankcijām,
  pēc galīgā lēmuma pieņemšanas, kad pārvadātājam vairs nav juridisku iespēju to apstrīdēt
  , tiek ievadīta attiecīgās valsts autopārvadājumu uzņēmumu reģistrā, kas izveidots saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2008 [ar ko nosaka kopīgus noteikumus autopārvadātāju profesionālās darbības veikšanai] 15. pantu. Tie ieraksti reģistrā, kas attiecas uz Kopienas licences pagaidu vai pastāvīgu anulēšanu, jāsaglabā datubāzē vismaz divus gadus.

V nodaļa

Īstenošana

16. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar Padomes 1985. gada 20. decembra Regulas (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā
   (14) 18. panta 1. punktu.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu, 5. punkta b) apakšpunktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.

Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 3. punkta c) apakšpunktā, 4. punkta b) Image un Imagee) apakšpunktā noteiktais termiņš ir viens mēnesis.

17. pants

Sankcijas

Dalībvalstis izstrādā noteikumus par sankcijām, ko piemēro šīs regulas noteikumu pārkāpumu gadījumā, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās tiek īstenotas. Paredzētajām sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām. Dalībvalstis par attiecīgajiem noteikumiem paziņo Komisijai vēlākais ... (15), un nekavējoties paziņo par visām turpmākām izmaiņām.

Dalībvalstis nodrošina, ka visus šos pasākumus piemēro bez diskriminācijas — neatkarīgi no pārvadātāja valstspiederības vai reģistrācijas vietas.

18. pants

Ziņošana

1.   Katru gadu līdz 31. janvārim dalībvalstis informē Komisiju par to pārvadātāju skaitu, kam iepriekšējā gada 31. decembrī ir bijušas Kopienas licences, un sniedz ziņas par apstiprināto kopiju kopskaitu, kurš atbilst šajā dienā apgrozībā esošajam transportlīdzekļu skaitam.

2.   Dalībvalstis arī informē Komisiju par iepriekšējā kalendārajā gadā izdoto autovadītāja atestātu skaitu, kā arī par to autovadītāja atestātu skaitu, kuri bija apgrozībā attiecīgā gada 31. decembrī.

VI nodaļa

Nobeiguma noteikumi

19. pants

Atcelšana

Regulu (EEK) Nr. 881/92, Regulu (EEK) Nr. 3118/93 un Direktīvu 2006/94/EK atceļ.

Atsauces uz atceltajām regulām un atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu III pielikumā.

20. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no
  2009. gada 1. janvāra
  .

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Image [...]

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  2008. gada 12. marta Atzinums (OV vēl nav publicēts).

1

2008. gada 12. marta Atzinums (OV vēl nav publicēts).

(2)  OV C ...

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija Nostāja.

3

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija Nostāja.

(4)  OV L 95, 9.4.1992., 1. lpp.
  Image.

4

(5)  OV L 279, 12.11.1993., 1. lpp.
  Image.

5

(6)  OV L 374, 27.12.2006., 5. lpp.

6

(7)  

  OV L 368, 17.12.1992., 38. lpp

  .

7

OV L 368, 17.12.1992., 38. lpp

(8)  OV L 18, 21.1.1997., 1. lpp.

8

(9)  OV L ...

9

(10)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.
  Image.

10

(11)  OV L 33, 4.2.2006., 82. lpp.

11

(12)  OV L 235, 17.9.1996., 59. lpp.
  Image.

12

(13)  

  OV L 375, 31.12.1990., 10. lpp.

13

OV L 375, 31.12.1990., 10. lpp.

(14)  OV L 370, 31.12.1985., 8. lpp.

14

(15)  12 mēnešu laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

15

pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas

I PIELIKUMS

EIROPAS KOPIENA

(a)

Gaiši zils DIN A4 formāta sintētiskais papīrs, 150g/m2 vai vairāk)

(Licences pirmā lappuse)

(Teksts licences izdevējas dalībvalsts oficiālajā valodā (kādā no oficiālajām valodām))

Licences izdevēja valsts:

Licences izdevējas valsts atšķirības zīme (1)

Kompetentās iestādes vai organizācijas nosaukums

LICENCE Nr.

APLIECINĀTA KOPIJA Nr.

starptautiskiem kravu komercpārvadājumiem ar autotransportu

Šī licence dod tiesības (2)

veikt starptautiskus kravu komercpārvadājumus ar autotransportu jebkurā maršrutā, komercpārvadājumu braucienos vai braucienu daļās Kopienā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. ... par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum (3), ievērojot vispārējos šīs licences izmantošanas nosacījumus.

Īpašas piezīmes:

Šī licence ir spēkā no līdz

Izdota (vieta), (datums).

(4)

(1) Dalībvalstu atšķirības zīmes: (B) Beļģija, (BG) Bulgārija, (CZ) Čehijas Republika, (DK) Dānija, (D) Vācija, (EST) Igaunija, (IRL) Īrija, (GR) Grieķija, (E) Spānija, (F) Francija, (I) Itālija, (CY) Kipra, (LV) Latvija, (LT) Lietuva, (L) Luksemburga, (H) Ungārija, (MT) Malta, (NL) Nīderlande, (A) Austrija, (PL) Polija, (P) Portugāle, (RO) Rumānija, (SLO) Slovēnija, (SK) Slovākija, (FIN) Somija, (S) Zviedrija, (UK) Apvienotā Karaliste.

(2) Pārvadātāja vārds un uzvārds vai uzņēmuma nosaukums un pilna adrese.

(3) OV L ...

(4) Izsniegušās kompetentās iestādes vai organizācijas paraksts un zīmogs.

(b)

(LICENCES OTRĀ LAPPUSE)

(Teksts licences izdevējas dalībvalsts oficiālajā valodā (kādā no oficiālajām valodām))

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

Šī licence izdota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. .../2008 [par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum].

Tā turētājam dod tiesības nodarboties ar starptautiskiem kravu komercpārvadājumiem ar autotransportu jebkurā maršrutā, veicot braucienus vai braucienu daļas Kopienas teritorijā atbilstoši kādam no šiem nosacījumiem:

— ja pārvadājuma sākuma vieta un galamērķa vieta atrodas divās dažādās dalībvalstīs, braucot vai nebraucot tranzītā cauri vienai vai vairākām dalībvalstīm vai trešām valstīm,

— ja pārvadājums tiek veikts no dalībvalsts uz trešo valsti vai otrādi, braucot vai nebraucot tranzītā cauri vienai vai vairākām dalībvalstīm vai trešām valstīm,

— ja pārvadājums tiek veikts starp trešām valstīm, braucot tranzītā cauri vienas vai vairāku dalībvalstu teritorijai,

kā arī veikt ar šādiem pārvadājumiem saistītus tukšbraucienus.

Veicot pārvadājumus no dalībvalsts uz trešo valsti vai otrādi, šī licence ir derīga brauciena daļai Kopienas teritorijā. Tā ir derīga tās dalībvalsts teritorijā, kurā krava tiek iekrauta vai izkrauta, tikai pēc tam, kad starp Kopienu un šo trešo valsti ir noslēgts attiecīgs nolīgums saskaņā ar Regulu (EK) Nr .../2008 [par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum].

Licenci var izmantot tikai tās turētājs, un tā nav nododama trešām personām.

Izdevējas dalībvalsts kompetentā iestāde to var anulēt, sevišķi gadījumos, ja tās turētājs:

— nav ievērojis visus licences izmantošanas noteikumus,

— sniedzis nepatiesu informāciju par datiem, kas nepieciešami licences izdošanai vai pagarināšanai.

Licences oriģināls jāglabā pārvadātāja uzņēmumā.

Apstiprinātai licences kopijai jāatrodas transportlīdzeklī (1). Izmantojot sakabinātus transportlīdzekļus, licencei jābūt mehāniskajā transportlīdzeklī. Sakabinātiem transportlīdzekļiem tā derīga arī tad, ja piekabe vai puspiekabe nav reģistrēta vai tiesības izmantot to autopārvadājumiem nav reģistrētas uz licences turētāja vārda, kā arī tad, ja piekabes ir reģistrētas vai ja tās atļauts izmantot autopārvadājumiem citā dalībvalstī.

Licence jāuzrāda pārbaudei pēc attiecīgi pilnvarota kontroles darbinieka pieprasījuma.

Atrodoties kādā dalībvalstī, licences turētājam jāievēro tajā spēkā esošie normatīvie un administratīvie akti, īpaši attiecībā uz pārvadājumiem un satiksmi.

(1) “Transportlīdzeklis” nozīmē dalībvalstī reģistrētu mehānisku transportlīdzekli vai sakabinātus transportlīdzekļus, no kuriem vismaz sakabē ietilpstošais mehāniskais transportlīdzeklis ir reģistrēts dalībvalstī, ja to izmanto tikai kravu pārvadājumiem.

II PIELIKUMS

EIROPAS KOPIENA

(a)

(Sārtā krāsā — DIN A4 formāta sintētiskais papīrs, 150g/m2 vai vairāk)

(Atestāta pirmā lappuse)

(Teksts atestāta izdevējas dalībvalsts oficiālajā valodā (kādā no oficiālajām valodām))

Atestāta izdevējas dalībvalsts atšķirības zīme (1)

Kompetentās iestādes vai organizācijas nosaukums

AUTOVADĪTĀJA ATESTĀTS Nr. ...

kravu komercpārvadājumiem ar autotransportu saskaņā ar Kopienas licenci

(Regula (EK) Nr. .../2008 [par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum] (2))

Šis atestāts apliecina, ka, pamatojoties uz dokumentiem, kurus iesniedzis:

(3)

Vadītājs:

Uzvārds un vārds:

Dzimšanas datums un vieta Valstspiederība

Personas apliecības veids un numurs

Izdošanas datums Izdošanas vieta

Vadītāja apliecības numurs

Izdošanas datums Izdošanas vieta

Sociālās apdrošināšanas numurs

tiek nodarbināts saskaņā ar normatīvajiem un administratīvajiem aktiem un attiecīgā gadījumā koplīgumiem saskaņā ar šīs dalībvalsts noteikumiem par to vadītāju nodarbināšanas kārtību un arodmācību noteikumiem, kuri veic autopārvadājumus šajā valstī:

(4)

Īpašas piezīmes:

Šis atestāts ir derīgs no līdz

Izdota (vieta), (datums)

(5)

(1) Dalībvalstu atšķirības zīmes: (B) Beļģija, (BG) Bulgārija, (CZ) Čehijas Republika, (DK) Dānija, (D) Vācija, (EST) Igaunija, (IRL) Īrija, (GR) Grieķija, (E) Spānija, (F) Francija, (I) Itālija, (CY) Kipra, (LV) Latvija, (LT) Lietuva, (L) Luksemburga, (H) Ungārija, (MT) Malta, (NL) Nīderlande, (A) Austrija, (PL) Polija, (P) Portugāle, (RO) Rumānija, (SLO) Slovēnija, (SK) Slovākija, (FIN) Somija, (S) Zviedrija, (UK) Apvienotā Karaliste.

(2) OV L ...

(3) Pārvadātāja vārds un uzvārds vai uzņēmuma nosaukums un pilna adrese.

(4) Reģistrācijas dalībvalsts.

(5) Izsniegušās kompetentās iestādes vai organizācijas paraksts un zīmogs.

(Atestāta otrā lappuse)

(Teksts atestāta izdevējas dalībvalsts oficiālajā valodā (kādā no oficiālajām valodām))

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

Šis atestāts izdots saskaņā ar Regulu (EK) Nr. .../2008 [par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum].

Tas apliecina, ka tajā minētais autovadītājs ir nodarbināts saskaņā ar normatīvajiem un administratīvajiem aktiem un attiecīgā gadījumā koplīgumiem saskaņā ar šīs dalībvalsts noteikumiem par to autovadītāju nodarbināšanas kārtību un arodmācību noteikumiem, kuri veic autopārvadājumus šajā valstī.

Autovadītāja atestāts pieder pārvadātājam, kurš to nodod tajā minētā autovadītāja rīcībā, kad šis autovadītājs, veicot pārvadājumu, vada transportlīdzekli (1) ar šim pārvadātājam izsniegtu Kopienas licenci. Autovadītāja atestāts nav nododams citai personai. Autovadītāja atestāts ir derīgs, kamēr ir izpildīti tā saņemšanas nosacījumi, un pārvadātājam tas nekavējoties jāatdod izsniedzējai iestādei, ja šie nosacījumi vairs netiek pildīti.

Izdevējas dalībvalsts kompetentā iestāde to var anulēt, sevišķi gadījumos, ja turētājs:

— nav ievērojis visus atestāta izmantošanas noteikumus,

— sniedzis nepatiesu informāciju par datiem, kas nepieciešami atestāta izdošanai vai pagarināšanai.

Apstiprinātu atestāta kopiju glabā transporta uzņēmums;

Apstiprinātu atestāta kopiju glabā transporta uzņēmums; atestāta oriģinālu glabā transportlīdzeklī, un vadītājam tas jāuzrāda pēc pilnvarota kontroles darbinieka pieprasījuma.

(1) “Transportlīdzeklis” nozīmē dalībvalstī reģistrētu mehānisku transportlīdzekli vai sakabinātus transportlīdzekļus, no kuriem vismaz sakabē ietilpstošais mehāniskais transportlīdzeklis ir reģistrēts dalībvalstī, ja to izmanto tikai kravu pārvadājumiem.

III PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Regula (EEK) Nr. 881/92 | Regula (EEK) Nr. 3118/93 | Direktīva 2006/94/EK | Šī regula |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. panta 1. punkts | | | 1. panta 1. punkts |
| 1. panta 2. punkts | | | 1. panta 2. punkts |
| 1. panta 3. punkts | | | 1. panta 3. punkts |
| | | | 1. panta 4. punkts (jauns) |
| | | 1. panta 1. un 2. punkts, I pielikums; 2. pants | 1. panta 5. punkts |
| | | 2. pants | 1. panta 6. punkts |
| 2. pants | | | 2. pants (ar grozījumiem) |
| 3. panta 1. punkts | | | 3. pants |
| 3. panta 2. punkts | | | 4. panta 1. punkts (ar grozījumiem) |
| 3. panta 3. punkts | | | 5. panta 1. punkts (ar grozījumiem) |
| 4. pants | | | — |
| 5. panta 1. punkts | | | 4. panta 2. punkts (ar grozījumiem) |
| 5. panta 2. punkts | | | 4. panta 3. punkts (ar grozījumiem) |
| 5. panta 3. punkts | | | 4. panta 4. punkts (ar grozījumiem) |
| | | | 4. panta 5. punkts (jauns) |
| 5. panta 4. punkts, I pielikuma 2. lpp. 7. rindkopas otrais un trešais teikums | | | 4. panta 6. punkts (ar grozījumiem) |
| 5. panta 5. punkts | | | 4. panta 2. punkts |
| 6. panta 1. punkts | | | 5. panta 2. punkts (ar grozījumiem) |
| 6. panta 2. punkts | | | 5. panta 2. punkts (ar grozījumiem) |
| 6. panta 3. punkts | | | 5. panta 3. punkts (ar grozījumiem) |
| 6. panta 4. punkts | | | 5. panta 4. punkts |
| 6. panta 5. punkts | | | 5. panta 5. punkts |
| 7. pants | | | 6. pants |
| 8. panta 1. punkts | | | 7. panta 1. punkts |
| 8. panta 2. punkts | | | 7. panta 2. punkts |
| | | | 8. pants (jauns) |
| 8. panta 3. punkts | | | 13. panta 1. punkts (ar grozījumiem) |
| 8. panta 4. punkts | | | 13. panta 2. punkts |
| 9. panta 1. punkts | | | 13. panta 7. punkts (ar grozījumiem) |
| 9. panta 2. punkts | | | 13. panta 7. punkts (ar grozījumiem) |
| | 1. panta 1. punkts | | 9. panta 1. punkts |
| | | | 9. panta 2. punkts |
| | | | 9. panta 3. punkts (jauns) |
| | | | 9. panta 4. punkts (jauns) |
| | | | 9. panta 5. punkts |
| | | | 9. panta 6. punkts (jauns) |
| | 1. panta 2. punkts | | 9. panta 7. punkts |
| | 1. panta 3. punkts | | 9. panta 8. punkts |
| | 1. panta 4. punkts | | 9. panta 9. punkts |
| | | | 9. panta 10. punkts (jauns) |
| | 2. pants | | – |
| | 3. pants | | – |
| | 4. pants | | – |
| | 5. pants | | – |
| | 6. panta 1. punkts | | 10. panta 1. punkts (ar grozījumiem) |
| | 6. panta 2. punkts | | – |
| | 6. panta 3. punkts | | 10. panta 2. punkts |
| | 6. panta 4. punkts | | – |
| | 7. pants | | – |
| 10. pants | | | 18. panta 1. punkts (ar grozījumiem) |
| 11. panta 1. punkts | | | 11. pants (ar grozījumiem) |
| 11. panta 2. punkts | | | 14. panta 1. punkts (ar grozījumiem) |
| 11. panta 3. punkts | | | 13. panta 3. punkts (ar grozījumiem) |
| 11.a pants | | | – |
| | | | 12. pants (jauns) |
| | 8. panta 1. punkts | | 11. pants (ar grozījumiem) |
| | 8. panta 2. punkts | | 14. panta 2. punkts (ar grozījumiem) |
| | 8. panta 3. punkts | | 14. panta 2. punkts (ar grozījumiem) |
| | 8. panta 4. punkta pirmā un trešā daļa | | – |
| | | | 13. panta 4. punkts (jauns) |
| | 8. panta 4. punkta otrā daļa | | 13. panta 5. punkts (ar grozījumiem) |
| | 8. panta 4. punkta ceturtā un piektā daļa | | 13. panta 6. punkts (ar grozījumiem) |
| | 9. pants | | 14. panta 3. punkts (ar grozījumiem) |
| | | | 15. pants |
| | | | 16. pants |
| | | | 17. pants |
| 12. pants | | | 19. pants |
| 13. pants | | | – |
| 14. pants | 10. pants | | – |
| | 11. pants | | – |
| 15. pants | 12. pants | | 20. pants |
| | | 3. pants | – |
| | | 4. pants | – |
| | | 5. pants | – |
| | | II, III pielikums | – |
| I pielikums | | | I pielikums |
| II pielikums | | | 1. panta 5. punkts |
| III pielikums | | | II pielikums |
| | I pielikums | | – |
| | II pielikums | | – |
| | III pielikums | | – |
| | IV pielikums | | – |

Regula (EEK) Nr. 881/92

Regula (EEK) Nr. 3118/93

Direktīva 2006/94/EK

Šī regula

1. panta 1. punkts

1. panta 1. punkts

1. panta 2. punkts

1. panta 2. punkts

1. panta 3. punkts

1. panta 3. punkts

1. panta 4. punkts (jauns)

1. panta 1. un 2. punkts, I pielikums; 2. pants

1. panta 5. punkts

2. pants

1. panta 6. punkts

2. pants

2. pants (ar grozījumiem)

3. panta 1. punkts

3. pants

3. panta 2. punkts

4. panta 1. punkts (ar grozījumiem)

3. panta 3. punkts

5. panta 1. punkts (ar grozījumiem)

4. pants

—

5. panta 1. punkts

4. panta 2. punkts (ar grozījumiem)

5. panta 2. punkts

4. panta 3. punkts (ar grozījumiem)

5. panta 3. punkts

4. panta 4. punkts (ar grozījumiem)

4. panta 5. punkts (jauns)

5. panta 4. punkts, I pielikuma 2. lpp. 7. rindkopas otrais un trešais teikums

4. panta 6. punkts (ar grozījumiem)

5. panta 5. punkts

4. panta 2. punkts

6. panta 1. punkts

5. panta 2. punkts (ar grozījumiem)

6. panta 2. punkts

5. panta 2. punkts (ar grozījumiem)

6. panta 3. punkts

5. panta 3. punkts (ar grozījumiem)

6. panta 4. punkts

5. panta 4. punkts

6. panta 5. punkts

5. panta 5. punkts

7. pants

6. pants

8. panta 1. punkts

7. panta 1. punkts

8. panta 2. punkts

7. panta 2. punkts

8. pants (jauns)

8. panta 3. punkts

13. panta 1. punkts (ar grozījumiem)

8. panta 4. punkts

13. panta 2. punkts

9. panta 1. punkts

13. panta 7. punkts (ar grozījumiem)

9. panta 2. punkts

13. panta 7. punkts (ar grozījumiem)

1. panta 1. punkts

9. panta 1. punkts

9. panta 2. punkts

9. panta 3. punkts (jauns)

9. panta 4. punkts (jauns)

9. panta 5. punkts

9. panta 6. punkts (jauns)

1. panta 2. punkts

9. panta 7. punkts

1. panta 3. punkts

9. panta 8. punkts

1. panta 4. punkts

9. panta 9. punkts

9. panta 10. punkts (jauns)

2. pants

–

3. pants

–

4. pants

–

5. pants

–

6. panta 1. punkts

10. panta 1. punkts (ar grozījumiem)

6. panta 2. punkts

–

6. panta 3. punkts

10. panta 2. punkts

6. panta 4. punkts

–

7. pants

–

10. pants

18. panta 1. punkts (ar grozījumiem)

11. panta 1. punkts

11. pants (ar grozījumiem)

11. panta 2. punkts

14. panta 1. punkts (ar grozījumiem)

11. panta 3. punkts

13. panta 3. punkts (ar grozījumiem)

11.a pants

–

12. pants (jauns)

8. panta 1. punkts

11. pants (ar grozījumiem)

8. panta 2. punkts

14. panta 2. punkts (ar grozījumiem)

8. panta 3. punkts

14. panta 2. punkts (ar grozījumiem)

8. panta 4. punkta pirmā un trešā daļa

–

13. panta 4. punkts (jauns)

8. panta 4. punkta otrā daļa

13. panta 5. punkts (ar grozījumiem)

8. panta 4. punkta ceturtā un piektā daļa

13. panta 6. punkts (ar grozījumiem)

9. pants

14. panta 3. punkts (ar grozījumiem)

15. pants

16. pants

17. pants

12. pants

19. pants

13. pants

–

14. pants

10. pants

–

11. pants

–

15. pants

12. pants

20. pants

3. pants

–

4. pants

–

5. pants

–

II, III pielikums

–

I pielikums

I pielikums

II pielikums

1. panta 5. punkts

III pielikums

II pielikums

I pielikums

–

II pielikums

–

III pielikums

–

IV pielikums

–

---

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/215 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/215

---

Mobilo satelītsakaru pakalpojumi (MSP) ***I

P6_TA(2008)0219

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par sistēmu atlasi mobilo satelītsakaru pakalpojumu (MSP) nodrošināšanai un atļauju piešķiršanu šīm sistēmām (COM(2007)0480 — C6-0257/2007 — 2007/0174(COD))

(2009/C 279 E/39)

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0480), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0480),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0257/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0257/2007),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A6-0077/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A6-0077/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

P6_TC1-COD(2007)0174

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 21. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Padomes Lēmumu Nr. .../2008/EK par sistēmu atlasi mobilo satelītsakaru pakalpojumu (MSP) nodrošināšanai un atļauju piešķiršanu šīm sistēmām

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam Nr. 626/2008/EK.)

---

Ceturtdiena, 2008. gada 22. maijs

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/216 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/216

---

Eiropas Savienības 2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2008 projekts

P6_TA(2008)0225

Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūcija par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2008 projektu, III iedaļa — Komisija (9190/2008 — C6-0192/2008 — 2008/2080(BUD))

(2009/C 279 E/40)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā EK līguma 272. pantu un Euratom līguma 177. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 272. pantu un Euratom līguma 177. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un it īpaši tās 37. un 38. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un it īpaši tās 37. un 38. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2008. gada vispārējo budžetu, ko galīgi apstiprināja 2007. gada 13. decembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2008. gada vispārējo budžetu, ko galīgi apstiprināja 2007. gada 13. decembrī (2),

| — | ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2008. gada budžeta grozījuma Nr. 2/2008 provizorisko projektu, kuru Komisija iesniedza 2008. gada 14. martā (COM(2008)0150), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2008. gada budžeta grozījuma Nr. 2/2008 provizorisko projektu, kuru Komisija iesniedza 2008. gada 14. martā (COM(2008)0150),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 2/2008 projektu, ko Padome sagatavoja 2008. gada 14. maijā (9190/2008 — C6-0192/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 2/2008 projektu, ko Padome sagatavoja 2008. gada 14. maijā (9190/2008 — C6-0192/2008),

| — | ņemot vērā Reglamenta 69. pantu un tā IV pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 69. pantu un tā IV pielikumu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0188/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0188/2008),

| A. | tā kā Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 2 projektā ir iekļauti šādi jautājumi:






  — | to Eiropas Reģionālās attīstības fondam (ERAF), Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fondam (EZF) paredzēto saistību apropriāciju iekļaušana 2008. gada budžetā, kuras netika izlietotas 2007.—2013. gada daudzgadu finanšu plāna pirmajā gadā konstatēto aizkavēšanos dēļ. Tas rada saistību apropriāciju pieaugumu par EUR 378 miljoniem 1.b izdevumu kategorijā “Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai” un par EUR 393,6 miljoniem 2. izdevumu kategorijā “Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana”, |
| --- | --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 2 projektā ir iekļauti šādi jautājumi:

—

to Eiropas Reģionālās attīstības fondam (ERAF), Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fondam (EZF) paredzēto saistību apropriāciju iekļaušana 2008. gada budžetā, kuras netika izlietotas 2007.—2013. gada daudzgadu finanšu plāna pirmajā gadā konstatēto aizkavēšanos dēļ. Tas rada saistību apropriāciju pieaugumu par EUR 378 miljoniem 1.b izdevumu kategorijā “Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai” un par EUR 393,6 miljoniem 2. izdevumu kategorijā “Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana”,

| — | grozījumi Eiropas Zāļu aģentūras (EZA) amatu sarakstā pēc Pediatrijas komitejas izveides, |
| --- | --- |

—

grozījumi Eiropas Zāļu aģentūras (EZA) amatu sarakstā pēc Pediatrijas komitejas izveides,

| — | grozījumi Eiropas Jūras drošības aģentūras (EJDA) amatu sarakstā, lai ņemtu vērā Eiropas Datu centra identifikācijai un uzraudzībai lielos attālumos izveidi, |
| --- | --- |

—

grozījumi Eiropas Jūras drošības aģentūras (EJDA) amatu sarakstā, lai ņemtu vērā Eiropas Datu centra identifikācijai un uzraudzībai lielos attālumos izveidi,

| B. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 2/2008 projekta mērķis ir šos budžeta pielāgojumus oficiāli iekļaut 2008. finanšu gada budžetā, |
| --- | --- |

B.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 2/2008 projekta mērķis ir šos budžeta pielāgojumus oficiāli iekļaut 2008. finanšu gada budžetā,

| 1. | pieņem zināšanai budžeta grozījuma Nr. 2/2008 provizorisko projektu; |
| --- | --- |

1.

pieņem zināšanai budžeta grozījuma Nr. 2/2008 provizorisko projektu;

| 2. | apstiprina budžeta grozījuma Nr. 2/2008 projektu bez grozījumiem; |
| --- | --- |

2.

apstiprina budžeta grozījuma Nr. 2/2008 projektu bez grozījumiem;

| 3. | atgādina, ka 2008. gada budžetā daļu no administratīvajiem izdevumiem, kas saistīti ar struktūrfondiem un lauku attīstību, tas iekļāva rezervē, lai paātrinātu darbības programmu apstiprināšanu; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka 2008. gada budžetā daļu no administratīvajiem izdevumiem, kas saistīti ar struktūrfondiem un lauku attīstību, tas iekļāva rezervē, lai paātrinātu darbības programmu apstiprināšanu;

| 4. | atzīmē, ka saskaņā ar noteikumiem, kas reglamentē teritoriālās darbības programmas, sešus mēnešus tos pārvaldīs Komisija; |
| --- | --- |

4.

atzīmē, ka saskaņā ar noteikumiem, kas reglamentē teritoriālās darbības programmas, sešus mēnešus tos pārvaldīs Komisija;

| 5. | atzīmē, ka 2007. gadā 1.b un 2. izdevumu kategorijā netika izlietotas saistību apropriācijas EUR 3525 miljonu apmērā, no kuriem EUR 1491 miljons tika pārnests uz 2008. gadu un EUR 2034 miljoni jāpārnes uz vēlākiem gadiem saskaņā ar Iestāžu nolīguma 48. punktu; |
| --- | --- |

5.

atzīmē, ka 2007. gadā 1.b un 2. izdevumu kategorijā netika izlietotas saistību apropriācijas EUR 3525 miljonu apmērā, no kuriem EUR 1491 miljons tika pārnests uz 2008. gadu un EUR 2034 miljoni jāpārnes uz vēlākiem gadiem saskaņā ar Iestāžu nolīguma 48. punktu;

| 6. | ar gandarījumu atzīmē, ka tika apstiprinātas visas Eiropas Sociālā fonda darbības programmas; |
| --- | --- |

6.

ar gandarījumu atzīmē, ka tika apstiprinātas visas Eiropas Sociālā fonda darbības programmas;

| 7. | atzīmē, ka dažas no ERAF darbības programmām nepārvaldīja Komisija; |
| --- | --- |

7.

atzīmē, ka dažas no ERAF darbības programmām nepārvaldīja Komisija;

| 8. | pauž bažas par kavēšanos lauku attīstības, kas ir viena no Parlamenta politiskajām prioritātēm, darbības programmu apstiprināšanā; |
| --- | --- |

8.

pauž bažas par kavēšanos lauku attīstības, kas ir viena no Parlamenta politiskajām prioritātēm, darbības programmu apstiprināšanā;

| 9. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

9.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1525/2007 (OV L 343, 27.12.2007., 9. lpp.).

(2)  OV L 71, 14.3.2008.

(3)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp., Nolīgums grozīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2008/29/EK (OV L 6, 10.1.2008., 7. lpp.).

---

| 19.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 279/217 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 279/217

---

Eiropas Izglītības fonda izveidošana (pārstrādāts dokuments) ***I

P6_TA(2008)0227

Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu (pārstrādāta versija) (COM(2007)0443 — C6-0243/2007 — 2007/0163(COD))

(2009/C 279 E/41)

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0443), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0443),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 150. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C6-0243/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 150. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C6-0243/2007),

| — | ņemot vērā iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (1),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas 2008. gada 24. janvāra vēstuli Nodarbinātības un sociālo lietu komitejai atbilstīgi Reglamenta 80.a panta 3. punktam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2008. gada 24. janvāra vēstuli Nodarbinātības un sociālo lietu komitejai atbilstīgi Reglamenta 80.a panta 3. punktam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 80.a un 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 80.a un 51. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A6-0131/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A6-0131/2008),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti citi būtiski grozījumi kā vienīgi tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta tikai to kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti citi būtiski grozījumi kā vienīgi tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta tikai to kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | apstiprina iepriekš minēto grozīto Komisijas priekšlikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina iepriekš minēto grozīto Komisijas priekšlikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 77, 28.3.2002., 1.lpp.

---

P6_TC1-COD(2007)0163

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 22. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu (pārstrādāta versija)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 150. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Image,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Padomes 1990. gada 7. maija Regula (EEK) Nr. 1360/90, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu, vairākas reizes ir būtiski grozīta (4). Skaidrības labad tā būtu jāpārstrādā, jo jāveic turpmāki grozījumi. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 1990. gada 7. maija Regula (EEK) Nr. 1360/90, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu, vairākas reizes ir būtiski grozīta (4). Skaidrības labad tā būtu jāpārstrādā, jo jāveic turpmāki grozījumi.

| (2) | Eiropadomes 1989. gada 8. un 9. decembra sanāksmē Strasbūrā Padome tika aicināta, atbildot uz Komisijas priekšlikumu, 1990. gada sākumā pieņemt nepieciešamos lēmumus par Eiropas Izglītības fonda izveidi Centrāleiropā un Austrumeiropā. Tāpēc 1990. gada 7. maijā Padome pieņēma Regulu (EEK) Nr. 1360/90, ar ko izveidoja minēto Fondu. |
| --- | --- |

(2)

Eiropadomes 1989. gada 8. un 9. decembra sanāksmē Strasbūrā Padome tika aicināta, atbildot uz Komisijas priekšlikumu, 1990. gada sākumā pieņemt nepieciešamos lēmumus par Eiropas Izglītības fonda izveidi Centrāleiropā un Austrumeiropā. Tāpēc 1990. gada 7. maijā Padome pieņēma Regulu (EEK) Nr. 1360/90, ar ko izveidoja minēto Fondu.

| (3) | Saskaņā ar lēmumu, kas pieņemts kopējā līgumā starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem valsts vadītāju un valdību līmeņa sanāksmē Briselē 1993. gada 29. oktobrī (5), Fonda galvenā mītne atradīsies Turīnā, Itālijā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar lēmumu, kas pieņemts kopējā līgumā starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem valsts vadītāju un valdību līmeņa sanāksmē Briselē 1993. gada 29. oktobrī (5), Fonda galvenā mītne atradīsies Turīnā, Itālijā.

| (4) | Padome 1989. gada 18. decembrī pieņēma Regulu (EEK) Nr. 3906/89 par ekonomisko palīdzību Ungārijas Republikai un Polijas Tautas Republikai (6), kas nodrošina palīdzību jomās, ieskaitot mācības, lai atbalstītu ekonomiskās un sociālās reformas procesu Ungārijā un Polijā. |
| --- | --- |

(4)

Padome 1989. gada 18. decembrī pieņēma Regulu (EEK) Nr. 3906/89 par ekonomisko palīdzību Ungārijas Republikai un Polijas Tautas Republikai (6), kas nodrošina palīdzību jomās, ieskaitot mācības, lai atbalstītu ekonomiskās un sociālās reformas procesu Ungārijā un Polijā.

| (5) | Pēc tam Padome ir paplašinājusi šādu atbalstu attiecībā uz citām Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm saskaņā ar atbilstīgiem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(5)

Pēc tam Padome ir paplašinājusi šādu atbalstu attiecībā uz citām Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm saskaņā ar atbilstīgiem tiesību aktiem.

| (6) | Padome 1994. gada 27. jūlijā pieņēma Regulu (EK) Nr. 2063/94 (7), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1360/90, lai Eiropas Izglītības fonda darbības attiecinātu arī uz valstīm, kas saņem atbalstu saskaņā ar



  TACIS programmu. |
| --- | --- |

(6)

Image

| (7) | Padome 1998. gada 17. jūlijā pieņēma Regulu (EK) Nr. 1572/98 (8), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1360/90, lai Eiropas Izglītības fonda darbības attiecinātu arī uz Vidusjūras reģiona valstīm, kas nav dalībvalstis, un teritorijām, kas

  ir sociālo un ekonomisko struktūru reformas pavadošo finansiālo un tehnisko pasākumu saņēmējvalstis saskaņā ar MEDA programmu. |
| --- | --- |

(7)

Image

| (8) | Padome 2000. gada 5. decembrī pieņēma Regulu (EK) Nr. 2666/2000 (9) par palīdzību Albānijai, Bosnijai un Hercegovinai, Horvātijai, Dienvidslāvijas Federatīvajai Republikai un Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai un par grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 1360/90, lai Eiropas Izglītības fonda darbības attiecinātu arī uz Rietumbalkānu valstīm, uz kurām šī regula attiecas. |
| --- | --- |

(8)

Padome 2000. gada 5. decembrī pieņēma Regulu (EK) Nr. 2666/2000 (9) par palīdzību Albānijai, Bosnijai un Hercegovinai, Horvātijai, Dienvidslāvijas Federatīvajai Republikai un Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai un par grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 1360/90, lai Eiropas Izglītības fonda darbības attiecinātu arī uz Rietumbalkānu valstīm, uz kurām šī regula attiecas.

| (9) | Ārējās palīdzības programma valstīm, uz kurām attiecas Eiropas Izglītības fonda darbībās, jāaizstāj ar jauniem ārējo attiecību politikas instrumentiem, kas galvenokārt izveidoti ar Padomes 2006. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1085/2006, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) (10), un instrumentu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Regulu (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (ENPI) (11). |
| --- | --- |

(9)

Ārējās palīdzības programma valstīm, uz kurām attiecas Eiropas Izglītības fonda darbībās, jāaizstāj ar jauniem ārējo attiecību politikas instrumentiem, kas galvenokārt izveidoti ar Padomes 2006. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1085/2006, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) (10), un instrumentu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Regulu (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (ENPI) (11).

| (10) | Atbalstot
  cilvēkkapitāla
  attīstību ārējo attiecību politikas jomā, ES sniedz ieguldījumu šo valstu ekonomiskajā attīstībā, nodrošinot vajadzīgās prasmes, lai veicinātu ražīgumu un nodarbinātību un atbalstītu sociālo kohēziju, sekmējot pilsoniskās sabiedrības līdzdalību. |
| --- | --- |

(10)

Atbalstot
  cilvēkkapitāla
  attīstību ārējo attiecību politikas jomā, ES sniedz ieguldījumu šo valstu ekonomiskajā attīstībā, nodrošinot vajadzīgās prasmes, lai veicinātu ražīgumu un nodarbinātību un atbalstītu sociālo kohēziju, sekmējot pilsoniskās sabiedrības līdzdalību.

| (11) | Minēto valstu centienos pārveidot to ekonomiskās un sociālās struktūras jo īpaši svarīga ir
  cilvēkkapitāla
  attīstība, lai panāktu ilgtermiņa stabilitāti un labklājību, jo īpaši sociālekonomisko līdzsvaru. |
| --- | --- |

(11)

Minēto valstu centienos pārveidot to ekonomiskās un sociālās struktūras jo īpaši svarīga ir
  cilvēkkapitāla
  attīstība, lai panāktu ilgtermiņa stabilitāti un labklājību, jo īpaši sociālekonomisko līdzsvaru.

| (12) | Eiropas Izglītības fonds var dot nozīmīgu ieguldījumu ES ārējo attiecību politikas jomā, uzlabojot
  cilvēkkapitāla
  attīstību, jo īpaši izglītību un apmācību mūžizglītības perspektīvā. |
| --- | --- |

(12)

Eiropas Izglītības fonds var dot nozīmīgu ieguldījumu ES ārējo attiecību politikas jomā, uzlabojot
  cilvēkkapitāla
  attīstību, jo īpaši izglītību un apmācību mūžizglītības perspektīvā.

| (13) | Lai dotu savu ieguldījumu, Eiropas Izglītības fondam būs jāizmanto gan Eiropas Savienībā iegūtā pieredze saistībā ar izglītību un apmācību mūžizglītības perspektīvā, gan arī to iestāžu pieredze, kas iesaistītas šajā darbībā. |
| --- | --- |

(13)

Lai dotu savu ieguldījumu, Eiropas Izglītības fondam būs jāizmanto gan Eiropas Savienībā iegūtā pieredze saistībā ar izglītību un apmācību mūžizglītības perspektīvā, gan arī to iestāžu pieredze, kas iesaistītas šajā darbībā.

| (14) | Kopienā un trešās valstīs, tostarp valstīs, uz kurām attiecas Eiropas Izglītības fonda darbības, pastāv reģionālās un/vai valsts, valsts un/vai privātās iestādes, kuras var aicināt sadarboties efektīvā atbalsta nodrošināšanā
  cilvēkkapitāla
  attīstības jomā, jo īpaši izglītībā un apmācībā mūžizglītības perspektīvā. |
| --- | --- |

(14)

Kopienā un trešās valstīs, tostarp valstīs, uz kurām attiecas Eiropas Izglītības fonda darbības, pastāv reģionālās un/vai valsts, valsts un/vai privātās iestādes, kuras var aicināt sadarboties efektīvā atbalsta nodrošināšanā
  cilvēkkapitāla
  attīstības jomā, jo īpaši izglītībā un apmācībā mūžizglītības perspektīvā.

| (15) | Eiropas Izglītības fonda statusam un struktūrai būtu jāatvieglo elastīga atbilstība īpašajām un atšķirīgajām to atsevišķu valstu prasībām, kam tiek sniegts atbalsts, un jāļauj tam pildīt savas funkcijas ciešā sadarbībā ar esošajām valstu un starptautiskajām iestādēm. |
| --- | --- |

(15)

Eiropas Izglītības fonda statusam un struktūrai būtu jāatvieglo elastīga atbilstība īpašajām un atšķirīgajām to atsevišķu valstu prasībām, kam tiek sniegts atbalsts, un jāļauj tam pildīt savas funkcijas ciešā sadarbībā ar esošajām valstu un starptautiskajām iestādēm.

| (16) | Eiropas Izglītības fondam būtu jāpiešķir juridiskas personas statuss, uzturot ciešas korporatīvas attiecības ar Komisiju un ievērojot Kopienas un tās iestāžu vispārējo politisko atbildību un ar darbību saistītos pienākumus. |
| --- | --- |

(16)

Eiropas Izglītības fondam būtu jāpiešķir juridiskas personas statuss, uzturot ciešas korporatīvas attiecības ar Komisiju un ievērojot Kopienas un tās iestāžu vispārējo politisko atbildību un ar darbību saistītos pienākumus.

| (17) | Eiropas Izglītības fondam būtu jāveido ciešas saiknes ar Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, Eiropas Mobilitātes projektu universitātes studijām (Tempus) un visām citām Padomes izveidotām atbalsta sniegšanas programmām izglītības jomā valstīm, uz kurām attiecas Fonda darbības. |
| --- | --- |

(17)

Eiropas Izglītības fondam būtu jāveido ciešas saiknes ar Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, Eiropas Mobilitātes projektu universitātes studijām (Tempus) un visām citām Padomes izveidotām atbalsta sniegšanas programmām izglītības jomā valstīm, uz kurām attiecas Fonda darbības.

| (18) | Eiropas Izglītības fondam būtu jābūt atvērtam to valstu dalībai, kas nav Kopienas dalībvalstis un kas uzņēmušās Kopienas un dalībvalstu saistības attiecībā uz atbalsta nodrošināšanu valstīm, uz kurām attiecas Eiropas Izglītības fonda darbības
  cilvēkkapitāla
  attīstības jomā, jo īpaši izglītībā un apmācībā mūžizglītības perspektīvā, saskaņā ar kārtību, kas jānosaka līgumos starp Kopienu un šīm valstīm. |
| --- | --- |

(18)

Eiropas Izglītības fondam būtu jābūt atvērtam to valstu dalībai, kas nav Kopienas dalībvalstis un kas uzņēmušās Kopienas un dalībvalstu saistības attiecībā uz atbalsta nodrošināšanu valstīm, uz kurām attiecas Eiropas Izglītības fonda darbības
  cilvēkkapitāla
  attīstības jomā, jo īpaši izglītībā un apmācībā mūžizglītības perspektīvā, saskaņā ar kārtību, kas jānosaka līgumos starp Kopienu un šīm valstīm.

| (19) | Eiropas Parlamentam,
  Komisijai un
  visām
  dalībvalstīm vajadzētu būt pārstāvētām valdē, lai efektīvi
  pārraudzītu
  Fonda funkcijas. |
| --- | --- |

(19)

Image

| (20) | Lai nodrošinātu Fonda pilnīgu autonomiju un neatkarību, tam būtu jāpiešķir autonoms budžets, kura ienākumus
  galvenokārt
  veido Kopienas iemaksas. Kopienas budžeta procedūra būtu jāpiemēro attiecībā uz Kopienas iemaksu un visām citām subsīdijām, ko piešķir no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. Finanšu revīzija būtu jāveic Revīzijas palātai. |
| --- | --- |

(20)

Lai nodrošinātu Fonda pilnīgu autonomiju un neatkarību, tam būtu jāpiešķir autonoms budžets, kura ienākumus
  galvenokārt
  veido Kopienas iemaksas. Kopienas budžeta procedūra būtu jāpiemēro attiecībā uz Kopienas iemaksu un visām citām subsīdijām, ko piešķir no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. Finanšu revīzija būtu jāveic Revīzijas palātai.

| (21) | Fonds ir iestāde, ko izveidojušas Kopienas 185. panta 1. punkta nozīmē Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (turpmāk tekstā — Finanšu regula) (12), un attiecīgi Fonds pieņem finanšu noteikumus. |
| --- | --- |

(21)

Fonds ir iestāde, ko izveidojušas Kopienas 185. panta 1. punkta nozīmē Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (turpmāk tekstā — Finanšu regula) (12), un attiecīgi Fonds pieņem finanšu noteikumus.

| (22) | Komisijas 2002. gada 19. novembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (13), būtu jāattiecina uz Fondu. |
| --- | --- |

(22)

Komisijas 2002. gada 19. novembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (13), būtu jāattiecina uz Fondu.

| (23) | Lai apkarotu krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulas (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (14), noteikumus bez ierobežojumiem vajadzētu attiecināt uz Fondu. |
| --- | --- |

(23)

Lai apkarotu krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulas (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (14), noteikumus bez ierobežojumiem vajadzētu attiecināt uz Fondu.

| (24) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas (15) dokumentiem būtu jāattiecina uz Fondu. |
| --- | --- |

(24)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas (15) dokumentiem būtu jāattiecina uz Fondu.

| (25) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (16)
  būtu jāattiecina uz Fonda veikto personu datu apstrādi. |
| --- | --- |

(25)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (16)
  būtu jāattiecina uz Fonda veikto personu datu apstrādi.

| (26) | Tā kā vajadzīgo darbības mērķi, proti,
  palīdzēt trešām valstīm attīstīt cilvēkkapitālu
  ,


  nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un tos var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(26)

Image

| (27) | Šajā regulā ir
  ievērotas
  pamattiesības, kas

  iekļautas

  Eiropas Savienības Pamattiesību hartā,
  jo īpaši





  tās
  43. pantā, |
| --- | --- |

(27)

Image

Image

Image

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

Ar šo regulu tiek izveidots Eiropas Izglītības fonds (še turpmāk tekstā — “Fonds”), kura mērķis ES ārējo attiecību politikas kontekstā ir dot ieguldījumu, lai uzlabotu
  cilvēkkapitāla
  attīstību Image šādās valstīs:

| a) | valstīs, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu saskaņā ar

  Regulu (EK) Nr. 1085/2006,
  ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu
  , un saskaņā ar attiecīgiem vēlāk pieņemtiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

a)

Image

| b) | valstīs, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1638/2006,
  ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai
  , un saskaņā ar attiecīgiem vēlāk pieņemtiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

b)

valstīs, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1638/2006,
  ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai
  , un saskaņā ar attiecīgiem vēlāk pieņemtiem tiesību aktiem;

| c) | pārējās valstīs, ko valde apstiprina
  pamatojoties uz priekšlikumu, kuru atbalstījuši divas trešdaļas tās locekļu un pamatojoties uz Komisijas atzinumu, un uz kurām attiecas Kopienas instruments vai starptautisks nolīgums, kurā iekļauts cilvēkkapitāla attīstības aspekts,
  un ciktāl to ļauj pieejamie resursi. |
| --- | --- |

c)

pārējās valstīs, ko valde apstiprina
  pamatojoties uz priekšlikumu, kuru atbalstījuši divas trešdaļas tās locekļu un pamatojoties uz Komisijas atzinumu, un uz kurām attiecas Kopienas instruments vai starptautisks nolīgums, kurā iekļauts cilvēkkapitāla attīstības aspekts,
  un ciktāl to ļauj pieejamie resursi.

Valstis, kas minētas a), b) un c) punktā, turpmāk tekstā minētas kā “partnervalstis”.

Šajā regulā cilvēkkapitāla attīstību definē kā “darbu”, kas, uzlabojot profesionālās izglītības un mācību sistēmas, veicina katra indivīda prasmju un kompetences attīstību visa mūža garumā.

Lai sasniegtu šo mērķi, Fonds var sniegt šādu palīdzību partnervalstīm:

| — | atvieglot pielāgošanos rūpniecības pārmaiņām, jo īpaši ar profesionālās apmācības un atkārtotas apmācības palīdzību; |
| --- | --- |

—

atvieglot pielāgošanos rūpniecības pārmaiņām, jo īpaši ar profesionālās apmācības un atkārtotas apmācības palīdzību;

| — | uzlabot sākotnējo profesionālo apmācību un papildu profesionālo apmācību, lai atvieglotu profesionālo integrāciju un reintegrāciju darba tirgū; |
| --- | --- |

—

uzlabot sākotnējo profesionālo apmācību un papildu profesionālo apmācību, lai atvieglotu profesionālo integrāciju un reintegrāciju darba tirgū;

| — | atvieglot pieeju profesionālajai apmācībai un veicināt instruktoru un apmācāmo mobilitāti, jo īpaši jauniešu mobilitāti; |
| --- | --- |

—

atvieglot pieeju profesionālajai apmācībai un veicināt instruktoru un apmācāmo mobilitāti, jo īpaši jauniešu mobilitāti;

| — | stimulēt sadarbību apmācības jomā starp izglītības iestādēm un firmām; |
| --- | --- |

—

stimulēt sadarbību apmācības jomā starp izglītības iestādēm un firmām;

| — | īstenot informācijas un pieredzes apmaiņu par jautājumiem, kas kopīgi dalībvalstu mācību sistēmām; |
| --- | --- |

—

īstenot informācijas un pieredzes apmaiņu par jautājumiem, kas kopīgi dalībvalstu mācību sistēmām;

| — | palielināt darba ņēmēju pielāgošanās spējas, jo īpaši, palielinot līdzdalību izglītībā un apmācībā saistībā ar mūžizglītības aspektu; |
| --- | --- |

—

palielināt darba ņēmēju pielāgošanās spējas, jo īpaši, palielinot līdzdalību izglītībā un apmācībā saistībā ar mūžizglītības aspektu;

| — | izstrādāt, ieviest un īstenot izglītības un mācību sistēmu reformas, lai veicinātu nodarbinātību un derīgumu darba tirgum. |
| --- | --- |

—

izstrādāt, ieviest un īstenot izglītības un mācību sistēmu reformas, lai veicinātu nodarbinātību un derīgumu darba tirgum.

2. pants

Funkcijas

Lai sasniegtu 1. pantā noteiktos mērķus, Fonds, valdes piešķirto pilnvaru robežās un sekojot Kopienas līmenī noteiktām vispārējām pamatnostādnēm, veic šādas funkcijas:

| a) | sniedz informāciju, politikas analīzi un ieteikumus par
  cilvēkkapitāla

  attīstības jautājumiem

  partnervalstīs; |
| --- | --- |

a)

Image

| b) | veicina zināšanas un analīzi attiecībā uz kvalifikācijām, kas nepieciešamas valstu un vietējos darba tirgos; |
| --- | --- |

b)

veicina zināšanas un analīzi attiecībā uz kvalifikācijām, kas nepieciešamas valstu un vietējos darba tirgos;

| c) | atbalsta attiecīgās ieinteresētās personas partnervalstīs, lai uzlabotu
  cilvēkkapitāla

  attīstības spējas; |
| --- | --- |

c)

atbalsta attiecīgās ieinteresētās personas partnervalstīs, lai uzlabotu
  cilvēkkapitāla

  attīstības spējas;

| d) | veicina informācijas un pieredzes apmaiņu starp līdzekļu sniedzējiem, kuri partnervalstīs iesaistīti
  cilvēkkapitāla
  attīstības reformā; |
| --- | --- |

d)

veicina informācijas un pieredzes apmaiņu starp līdzekļu sniedzējiem, kuri partnervalstīs iesaistīti
  cilvēkkapitāla
  attīstības reformā;

| e) | veicina Kopienas atbalsta nodrošināšanu partnervalstīm
  cilvēkkapitāla
  attīstības jomā; |
| --- | --- |

e)

veicina Kopienas atbalsta nodrošināšanu partnervalstīm
  cilvēkkapitāla
  attīstības jomā;

| f) | izplata informāciju un veicina tīklu veidošanu, pieredzes un labas prakses apmaiņu starp Eiropas Savienību un partnervalstīm un starp partnervalstīm
  cilvēkkapitāla

  attīstības jautājumos; |
| --- | --- |

f)

izplata informāciju un veicina tīklu veidošanu, pieredzes un labas prakses apmaiņu starp Eiropas Savienību un partnervalstīm un starp partnervalstīm
  cilvēkkapitāla

  attīstības jautājumos;

| g) | pēc Komisijas pieprasījuma sniedz ieguldījumu vispārējās efektivitātes analīzē par apmācību jomas atbalstu partnervalstīm; |
| --- | --- |

g)

pēc Komisijas pieprasījuma sniedz ieguldījumu vispārējās efektivitātes analīzē par apmācību jomas atbalstu partnervalstīm;

| h) | veic citus tādus uzdevumus, par kuriem vienojusies valde un Komisija atbilstīgi šīs regulas pamatstruktūrai. |
| --- | --- |

h)

veic citus tādus uzdevumus, par kuriem vienojusies valde un Komisija atbilstīgi šīs regulas pamatstruktūrai.

3. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Fonds ir juridiska persona. Katrā dalībvalstī tam ir visplašākā Imagetiesībspēja, kāda tiek piešķirta juridiskām personām saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem; tas var, jo īpaši, iegūt vai atsavināt kustamu un nekustamu īpašumu un būt par pusi tiesas prāvās. Fonds ir bezpeļņas organizācija.

2.   Fonda galvenā mītne ir Turīnā, Itālijā.

3.   Fonds ar Komisijas atbalstu sadarbojas ar citām attiecīgām Kopienas iestādēm. Kopējās gada programmas ietvaros, kas pievienota katras aģentūras gada darba programmai; Fonds jo īpaši sadarbojas ar Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru (Cedefop), lai veicinātu sinerģiju
  un komplementaritāti
  starp abu aģentūru darbībām.

4.
     
  Vajadzības gadījumā Fonda darbā var uzaicināt piedalīties tādu Eiropas līmeņa sociālo partneru pārstāvjus, kas jau darbojas Kopienas iestādēs, un tādu starptautisko organizāciju pārstāvjus, kas darbojas apmācības jomā.

5.   

  Image

  Fonda administratīvo pārbaudi veic Eiropas ombuds atbilstīgi EK Līguma 195. panta nosacījumiem.

6.   Fonds var izveidot sadarbības nolīgumus ar citām attiecīgām struktūrām, kas darbojas
  cilvēkkapitāla
  attīstības jomā ES un starptautiskā līmenī. Valde pieņem šādus nolīgumus, pamatojoties uz direktora iesniegto nolīguma projektu, pēc tam, kad Komisija ir sniegusi savu atzinumu. Projektā norādītajiem sadarbības noteikumiem jāatbilst Kopienas tiesību aktiem.

4. pants

Pārredzamība

1.   Fonds darbojas, nodrošinot augstu pārredzamības līmeni, un atbilst 2. līdz 4. punktā minētajiem noteikumiem.

2.   Fonds
  sešu mēnešu laikā pēc valdes izveides publisko

| a) | savu un valdes reglamentu; |
| --- | --- |

a)

savu un valdes reglamentu;

| b) | savu gada darbības pārskatu. |
| --- | --- |

b)

savu gada darbības pārskatu.

3.   Valde var atļaut attiecīgos gadījumos ieinteresēto personu pārstāvjiem kā novērotājiem piedalīties Fonda iestāžu sanāksmēs.

4.   Fonda rīcībā esošajiem dokumentiem piemēro Regulu (EK) Nr. 1049/2001 Image.

Valde paredz praktiskus pasākumus, lai piemērotu minēto regulu.

5. pants

Konfidencialitāte

1.   Neskarot 4. panta 4. punktu, Fonds neizpauž trešām pusēm Imagesaņemto konfidenciālo informāciju, attiecībā uz ko ir pieprasīta un pamatota konfidencialitāte.

2.   Uz valdes locekļiem un direktoru attiecas konfidencialitātes prasība, kas minēta EK Līguma 287. pantā.

3.   Uz informāciju, ko Fonds apkopojis saskaņā ar pamattiesību aktu, attiecas Regula (EK) Nr. 45/2001 Image.

6. pants

Tiesiskās aizsardzības līdzekļi

Fonda pieņemtie lēmumi, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1049/2001 8. pantu, var būt ombudam iesniegtas sūdzības vai Eiropas Kopienu Tiesā iesniegtas prasības priekšmets atbilstīgi attiecīgi Līguma 195. un 230. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

7. pants

Valde

1.   Fondam ir valde, kurā ir dalībvalstu pārstāvji
  saskaņā ar Lisabonas līgumā minētajiem rotācijas nosacījumiem par Komisijas locekļu iecelšanu, trīs
  Komisijas pārstāvji, kā arī
  trīs Eiropas Parlamenta iecelti eksperti. Turklāt
  trīs partnervalstu pārstāvji
  drīkst piedalīties valdes sanāksmēs kā novērotāji
  . Pārstāvjus var aizstāt viņu aizstājēji, kurus ieceļ tajā pašā laikā.

2.   
  Gan dalībvalstis, gan Komisija ieceļ un maina savus pārstāvjus valdē.

Partnervalstu pārstāvjus ieceļ Komisija,
  ņemot vērā attiecīgo valstu ierosināto kandidātu sarakstu un viņu pieredzi un speciālās zināšanas Fonda darbības jomās
  .

Dalībvalstis, Eiropas Parlaments un Komisija cenšas nodrošināt
  ,
  lai valdē būtu līdzsvarots vīriešu un sieviešu skaits.

3.   Pārstāvju pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Pilnvaras var atjaunot vienreiz.

4.   Valdes priekšsēdētājs ir viens no Komisijas pārstāvjiem. Priekšsēdētāja pilnvaru termiņš beidzas, kad beidzas viņa dalība attiecīgajā valdē.

5.   Valde pieņem savu reglamentu.

8. pants

Balošanas noteikumi un priekšsēdētāja uzdevumi

1.   Katram dalībvalstu pārstāvim Image valdē ir viena balss.
  Visiem Komisijas pārstāvjiem kopā ir viena balss.

Valdes lēmumu pieņemšanai ir nepieciešams divu trešdaļu
  balsstiesīgo
  valdes locekļu balsu vairākums, izņemot gadījumu
  s
  , kas minēti
  2. un 3. punktā
  .

2.   Ar vienbalsīgu valdes
  balsstiesīgo
  locekļu lēmumu
  Imagevalde pieņem noteikumus, kas reglamentē valodu lietošanu Fondā, ņemot vērā vajadzību ieinteresētām pusēm nodrošināt pieeju Fonda darbam un dalību tajā.

3.   Priekšsēdētājs sasauc valdi vismaz
  vienreiz
  gadā.
  Papildu sanāksmes var sasaukt
  tad, ja to pieprasa Image

  vienkāršs
  valdes
  balsstiesīgo
  locekļu vairākums.

Priekšsēdētājs atbild par valdes informēšanu par citām Kopienas darbībām, kas attiecas uz tās darbu, un par Komisijas iecerēm saistībā ar Fonda darbībām nākamajā gadā.

9. pants

Valdes pilnvaras

Valdei ir šādas funkcijas un pilnvaras:

| a) | iecelt amatā un vajadzības gadījumā atlaist Fonda direktoru saskaņā ar 10. panta 5. punkta noteikumiem; |
| --- | --- |

a)

iecelt amatā un vajadzības gadījumā atlaist Fonda direktoru saskaņā ar 10. panta 5. punkta noteikumiem;

| b) | īstenot disciplinārās pilnvaras attiecībā uz direktoru; |
| --- | --- |

b)

īstenot disciplinārās pilnvaras attiecībā uz direktoru;

| c) | pieņemt Fonda gada darba programmu, pamatojoties uz Fonda direktora iesniegto projektu, pēc tam, kad Komisija ir sniegusi atzinumu, un saskaņā ar 12. panta noteikumiem; |
| --- | --- |

c)

pieņemt Fonda gada darba programmu, pamatojoties uz Fonda direktora iesniegto projektu, pēc tam, kad Komisija ir sniegusi atzinumu, un saskaņā ar 12. panta noteikumiem;

| d) | izstrādāt Fonda izdevumu un ieņēmumu gada tāmi un iesniegt to Komisijai; |
| --- | --- |

d)

izstrādāt Fonda izdevumu un ieņēmumu gada tāmi un iesniegt to Komisijai;

| e) | pieņemt Fonda galīgo budžetu un štatu sarakstu pēc tam, kad pabeigta ikgadējā budžeta procedūra saskaņā ar 16. panta noteikumiem; |
| --- | --- |

e)

pieņemt Fonda galīgo budžetu un štatu sarakstu pēc tam, kad pabeigta ikgadējā budžeta procedūra saskaņā ar 16. panta noteikumiem;

| f) | pieņemt Fonda gada darbības pārskatu saskaņā ar 13. pantā noteikto procedūru un nosūtīt to iestādēm un dalībvalstīm; |
| --- | --- |

f)

pieņemt Fonda gada darbības pārskatu saskaņā ar 13. pantā noteikto procedūru un nosūtīt to iestādēm un dalībvalstīm;

| g) | pieņemt Fonda reglamentu, pamatojoties uz direktora iesniegto projektu, pēc tam, kad Komisija ir sniegusi savu atzinumu; |
| --- | --- |

g)

pieņemt Fonda reglamentu, pamatojoties uz direktora iesniegto projektu, pēc tam, kad Komisija ir sniegusi savu atzinumu;

| h) | pieņemt Fondam piemērojamos finanšu noteikumus, pamatojoties uz direktora iesniegto projektu, pēc tam, kad Komisija ir sniegusi atzinumu, un saskaņā ar 19. panta noteikumiem; |
| --- | --- |

h)

pieņemt Fondam piemērojamos finanšu noteikumus, pamatojoties uz direktora iesniegto projektu, pēc tam, kad Komisija ir sniegusi atzinumu, un saskaņā ar 19. panta noteikumiem;

| i) | pieņemt procedūras Regulas (EK) Nr. 1049/2001 piemērošanai saskaņā ar šīs regulas 4. panta noteikumiem. |
| --- | --- |

i)

pieņemt procedūras Regulas (EK) Nr. 1049/2001 piemērošanai saskaņā ar šīs regulas 4. panta noteikumiem.

10. pants

Direktors

1.   Valde ieceļ Fonda direktoru
  uz pieciem gadiem
  , Image pamatojoties uz Komisijas
  iesniegto vismaz trīs
  kandidātu sarakstu. Pirms iecelšanas amatā Eiropas Parlamenta kompetentā (-s) komiteja (-s)
  uzaicina
  valdes izvēlēto kandidātu nākt klajā ar paziņojumu un atbildēt uz komitejas (-u) locekļu jautājumiem.

Deviņu mēnešu laikā pirms šā perioda beigām Komisijai jāveic novērtējums,
  pamatojoties uz iepriekš sagatavotu ārēju ekspertu novērtējumu, kurā
  jo īpaši izskata:

| — | direktora paveikto; |
| --- | --- |

—

direktora paveikto;

| — | Fonda pienākumus un prasības nākamo gadu laikā. |
| --- | --- |

—

Fonda pienākumus un prasības nākamo gadu laikā.

Valde pēc Komisijas priekšlikuma, Imageņemot vērā novērtējuma ziņojumu, var vienreiz pagarināt direktora amata pilnvaru termiņu, bet ne ilgāk par trim gadiem, un vienīgi tādā gadījumā, ja to pamato Fonda pienākumi un prasības Image.

Valde informē Eiropas Parlamentu par to, ka tā plāno pagarināt direktora amata pilnvaru termiņu. Mēneša laikā pirms direktora amata termiņa pagarināšanas Eiropas Parlamenta kompetentā (-s) komiteja (-s) var uzaicināt direktoru nākt klajā ar paziņojumu un atbildēt uz komitejas (-u) locekļu jautājumiem.

Ja amata pilnvaru termiņu nepagarina, direktors pilda savus pienākumus, kamēr neieceļ viņa amata pilnvaru pārņēmēju.

2.   Direktoru ieceļ amatā, ņemot vērā nopelnus, administratīvās un vadības prasmes un speciālās zināšanas un pieredzi Fonda darbības jomā.

3.   Direktors ir Fonda likumīgais pārstāvis.

4.   Direktoram ir šādas funkcijas un pilnvaras:

| a) | ievērojot Komisijas noteiktās vispārējās pamatnostādnes, sagatavot gada darba programmu, Fonda izdevumu un ieņēmumu tāmes projektu, Fonda un valdes reglamentu, Fonda finanšu noteikumus un valdes darbu, un jebkuras valdes sasauktās ad hoc darba grupas; |
| --- | --- |

a)

ievērojot Komisijas noteiktās vispārējās pamatnostādnes, sagatavot gada darba programmu, Fonda izdevumu un ieņēmumu tāmes projektu, Fonda un valdes reglamentu, Fonda finanšu noteikumus un valdes darbu, un jebkuras valdes sasauktās ad hoc darba grupas;

| b) | piedalīties valdes sēdēs


  bez balsstiesībām; |
| --- | --- |

b)

Image

| c) | īstenot valdes lēmumus; |
| --- | --- |

c)

īstenot valdes lēmumus;

| d) | īstenot Fonda gada darba programmu un atbildēt uz pieprasījumiem par atbalstu no Komisijas; |
| --- | --- |

d)

īstenot Fonda gada darba programmu un atbildēt uz pieprasījumiem par atbalstu no Komisijas;

| e) | veikt kredītrīkotāja pienākumus saskaņā ar

  Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 33. līdz 42. pantu; |
| --- | --- |

e)

Image

| f) | veikt Fonda budžeta izpildi; |
| --- | --- |

f)

veikt Fonda budžeta izpildi;

| g) | ieviest efektīvu pārraudzības sistēmu, lai varētu veikt 24. pantā minētos regulāros novērtējumus un līdz ar to sagatavot gada Fonda darbības pārskata projektu; |
| --- | --- |

g)

ieviest efektīvu pārraudzības sistēmu, lai varētu veikt 24. pantā minētos regulāros novērtējumus un līdz ar to sagatavot gada Fonda darbības pārskata projektu;

| h) | iesniegt pārskatu Eiropas Parlamentam; |
| --- | --- |

h)

iesniegt pārskatu Eiropas Parlamentam;

| i) | risināt visus ar personālu saistītos jautājumus un jo īpaši īstenot pilnvaras, ko paredz 21. pants; |
| --- | --- |

i)

risināt visus ar personālu saistītos jautājumus un jo īpaši īstenot pilnvaras, ko paredz 21. pants;

| j) | noteikt Fonda organizatorisko struktūru un iesniegt to valdei apstiprināšanai; |
| --- | --- |

j)

noteikt Fonda organizatorisko struktūru un iesniegt to valdei apstiprināšanai;

| k) | pārstāvēt Fondu Eiropas Parlamentā un Padomē saskaņā ar 18. panta noteikumiem. |
| --- | --- |

k)

pārstāvēt Fondu Eiropas Parlamentā un Padomē saskaņā ar 18. panta noteikumiem.

5.   Direktors ir atbildīgs par savu rīcību valdei
  Image, kas pēc Komisijas priekšlikuma var atstādināt direktoru no pienākumu pildīšanas pirms amata pilnvaru termiņa beigām.

11. pants

Sabiedriskās intereses un neatkarība

Valdes locekļi un direktors rīkojas sabiedrības interesēs un ir neatkarīgi no jebkādas ārējas ietekmes. Tāpēc katru gadu viņi iesniedz rakstiskas deklarācijas par saistībām un interesēm.

12. pants

Gada darba programma

1.   Gada darba programma atbilst Fonda priekšmetam, darbības jomai un funkcijām, kā noteikts šīs regulas 1. un 2. pantā.

2.   Minēto programmu izstrādā četriem gadiem paredzētas
  daudzgadu darba programmas
  ietvaros sadarbībā ar Komisijas dienestiem un ņemot vērā gan ārējo attiecību politikas prioritātes konkrētajās valstīs un reģionos,
  gan pamatojoties uz pieredzi, kas iegūta izglītības un apmācības jomā Kopienā.

3.   Gada darba programmas projektiem un pasākumiem pievieno nepieciešamo izdevumu tāmi un personāla un budžeta resursu apropriācijas.

4.   Direktors iesniedz darba programmas projektu valdei pēc tam, kad Komisija ir sniegusi savu atzinumu.

5.   Valde vēlākais līdz 30. novembrim pieņem gada darba programmas projektu nākamajam gadam. Darba programmas galīgā apstiprināšana notiek katra gada sākumā.

6.   Vajadzības gadījumā programma var tikt pielāgota gada laikā, izmantojot to pašu procedūru, lai nodrošinātu Kopienas politiku
  Imagelielāku efektivitāti.

13. pants

Gada darbības pārskats

1.   Gada darbības pārskatā direktors ziņo valdei par savu sniegumu.

2.   Pārskatā ir informācija par finansēm un vadību, norādot darbību rezultātus ar atsauci
  uz gada darba programmu un
  noteiktajiem mērķiem, ar
  minētajām
  darbībām saistītos riskus, sniegto resursu izlietojumu un informāciju par iekšējās pārbaudes sistēmas darbību.

3.   Valde izstrādā gada darbības pārskata analīzi un novērtējumu par iepriekšējo finanšu gadu.

4.   Valde pieņem direktora gada darbības pārskatu un ne vēlāk kā līdz 15. jūnijam nodod to kopā ar pārskata analīzi un novērtējumu
  kompetentām struktūrām
  Eiropas Parlamentā, Padomē, Komisijā, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejā un Revīzijas palātā. Pārskatu nodod arī dalībvalstīm un informācijai partnervalstīm.

5.
     
  Fonda direktors uzstājas par Fonda darbības pārskatu attiecīgajās Eiropas Parlamenta komitejās un Padomes sagatavošanas grupās.

14. pants

Saiknes ar citiem Kopienas pasākumiem

Komisija sadarbībā ar valdi nodrošina saskaņotību un savstarpēju papildināmību starp Fonda darbu un citiem pasākumiem Kopienas līmenī gan Kopienā, gan sniedzot atbalstu partnervalstīm.

15. pants

Budžets

1.   Visu Fonda ienākumu un izdevumu tāmi sagatavo katram finanšu gadam un norāda Fonda budžetā, kas ietver arī štatu sarakstu, un katrs finanšu gads atbilst kalendārajam gadam.

2.   Fonda budžetā norādītie ieņēmumi un izdevumi ir līdzsvarā.

3.   Neierobežojot cita veida ienākumus, Fonda ienākumi ietver subsīdijas no kopējā Eiropas Kopienu budžeta, maksājumus, kas veikti kā atlīdzība par sniegtiem pakalpojumiem, kā arī finansējumu no citiem avotiem.

4.   Budžets arī ietver sīkas ziņas par jebkuru finansējumu, kas pieejams partnervalstīm projektiem, ko atbalsta no Fonda finansiālās palīdzības.

16. pants

Budžeta procedūra

1.   Katru gadu valde, pamatojoties uz direktora sastādīto projektu, izstrādā Fonda ieņēmumu un izdevumu tāmi nākamajam finanšu gadam. Šo tāmi, kas ietver štatu saraksta projektu, valde nodod Komisijai ne vēlāk kā līdz 31. martam.

2.   Komisija pārbauda sastādīto tāmi, ņemot vērā ārējām attiecībām paredzētās kopējās summas robežas, un ieraksta provizoriskajā Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektā tāmes, kuras tā uzskata par vajadzīgām štatu sarakstam un subsīdiju apjomam, ko sedz vispārējais ES budžets (turpmāk tekstā — vispārējais budžets).

3.   Komisija tāmi iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei (še turpmāk “budžeta lēmējinstitūcija”) kopā ar provizorisko Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektu.

4.   Budžeta lēmējinstitūcija nosaka apropriācijas Fonda subsidēšanai.

Budžeta lēmējinstitūcija pieņem Fonda štatu sarakstu.

5.   Valde pieņem budžetu un štatu sarakstu. Tas kļūst par galīgo variantu pēc vispārējā budžeta pieņemšanas galīgā variantā. Attiecīgā gadījumā budžetu un štatu sarakstu atbilstīgi precizē.

6.   Valde iespējami īsā laikā paziņo budžeta lēmējinstitūcijai par saviem nodomiem īstenot tādus projektus, kuriem var būt ievērojamas finansiālas sekas tās budžeta finansēšanā, jo īpaši, ar īpašumu saistīti projekti, piemēram, ēku noma vai iegāde. Tā par tiem informē Komisiju.

Ja kāda no budžeta lēmējinstitūcijas daļām ir paziņojusi par nodomu sniegt atzinumu, tā nodod savu atzinumu valdei sešu nedēļu laikā no projekta paziņojuma saņemšanas dienas.

17. pants

Budžeta izpilde un kontrole

1.   Ne vēlāk kā līdz 1. martam pēc katra finanšu gada Fonda grāmatvedis iesniedz pagaidu pārskatus Komisijas grāmatvedim kopā ar pārskatu par budžeta un finanšu vadību šim finanšu gadam. Komisijas grāmatvedis apvieno iestāžu un decentralizēto struktūru pagaidu pārskatus saskaņā ar Finanšu regulas 128. pantu.

2.   Ne vēlāk kā līdz 31. martam pēc katra finanšu gada Komisijas grāmatvedis nodod Fonda pagaidu pārskatus Revīzijas palātai kopā ar pārskatu par budžeta un finanšu vadību šim finanšu gadam. Pārskatu par budžeta un finanšu vadību šim finanšu gadam nodod arī Eiropas Parlamentam un Padomei.

3.   Par Fonda budžeta izpildi atbild tā direktors.

4.   Pēc Revīzijas palātas apsvērumu saņemšanas par Fonda pagaidu pārskatu, ievērojot Finanšu regulas 129. pantu, direktors sastāda galīgos pārskatus uz savu atbildību un nodod tos Valdei atzinuma izteikšanai.

5.   Valde sniedz atzinumu par Fonda galīgajiem pārskatiem.

6.   Ne vēlāk kā līdz 1. jūlijam pēc katra finanšu gada direktors šos galīgos pārskatus nodod Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai kopā ar valdes atzinumu.

7.   Galīgos pārskatus publicē.

8.   Fonda direktors nosūta Revīzijas palātai atbildi par tās apsvērumiem ne vēlāk kā līdz 30. septembrim. Šo atbildi direktors nosūta arī Valdei.

9.   Direktors iesniedz Eiropas Parlamentam, ja tas pieprasa, jebkādu vajadzīgo informāciju budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras netraucētai piemērošanai attiecīgajam finanšu gadam, kā paredzēts Finanšu regulas 146. panta 3. punktā.

10.   Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma, kas pieņēmusi lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, līdz N + 2. gada 30. aprīlim atbrīvo direktoru no atbildības par budžeta izpildi N gadam.

11.   Vajadzības gadījumā, direktors veic visus nepieciešamos pasākumus, kas minēti lēmumam par budžeta izpildi pievienotajos apsvērumos.

18. pants

Eiropas Parlaments un Padome

Neskarot iepriekšminētās pārbaudes un jo īpaši budžeta un tā izpildes procedūru, Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā Image var pieprasīt direktora uzklausīšanu par jebkuru jautājumu saistībā ar Fonda darbībām.

19. pants

Finanšu noteikumi

1.   Fondam piemērojamos finanšu noteikumus pieņem valde pēc apspriešanās ar Komisiju. Tie nedrīkst atkāpties no Image Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 ja to nepieprasa Fonda darbība un bez Komisijas iepriekšējas piekrišanas.

2.   Saskaņā ar Finanšu regulas 133. panta 1. punktu Fonds piemēro grāmatvedības noteikumus, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis, lai Fonda pārskatus varētu konsolidēt ar Komisijas pārskatiem.

3.   Regulu (EK) Nr. 1073/1999 piemēro Fondam pilnībā.

4.   Fonds
  ievēro
  1999. gada 25. maija Starpiestāžu nolīgumu
  starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Kopienu Komisiju attiecībā uz iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai
  (OLAF) (17). Valde Image pieņem vajadzīgos pasākumus, lai palīdzētu OLAF veikt
  šādas
  iekšējas izmeklēšanas.

20. pants

Privilēģijas un neaizskaramība

Fondam piemēro Protokolu par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās.

21. pants

Personāla noteikumi

Fonda personālu reglamentē noteikumi un normas, kas ir piemērojamas Eiropas Kopienu amatpersonām un citiem darbiniekiem.

Fonds izmanto pār savu personālu pilnvaras, kas nodotas iecēlējai iestādei.

Valde, vienojoties ar Komisiju, pieņem attiecīgus īstenošanas noteikumus saskaņā ar kārtību, kas minēta Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu 110. pantā un Eiropas Kopienu Pārējo darbinieku nodarbinātības kārtības 127. pantā.

Valde var pieņemt noteikumus, lai varētu pieņemt darbā tos dalībvalstu vai partnervalstu ekspertus, kuri no iepriekš minētajām valstīm norīkoti strādāt Fondā.

22. pants

Atbildība

1.   Fonda līgumisko atbildību reglamentē
  Image
  attiecīgajam līgumam piemērojamie tiesību akti
  Image.

2.   Attiecībā uz
  Image
  ārpuslīgumiskām Image
  saistībām Fonds saskaņā ar vispārējiem tiesību principiem, kas kopīgi visu dalībvalstu tiesību sistēmām, atlīdzina jebkurus Fonda vai tā darbinieku pienākumu izpildes laikā radītos zaudējumus.

Strīdi par šādu zaudējumu atlīdzināšanu ir Tiesas piekritībā.

3.   Darbinieku personīgās saistības ar Fondu reglamentē attiecīgi noteikumi, kas piemērojami Fonda personālam.

23. pants

Trešo valstu dalība

1.   Fonds ir atvērts to valstu dalībai, kuras nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, bet kuras tāpat kā Kopiena un tās dalībvalstis ir apņēmušās sniegt atbalstu
  cilvēkkapitāla attīstības
  jomā 1. pantā minētajām partnervalstīm saskaņā ar kārtību, kas jānosaka nolīgumos starp Kopienu un šīm valstīm, ievērojot Līguma 300. pantā paredzēto procedūru.

Nolīgumi tostarp nosaka raksturu, apmēru un sīki izstrādātus noteikumus šo valstu līdzdalībai Fonda darbībā, ieskaitot noteikumus par finanšu ieguldījumu un personālu. Šādi nolīgumi nedrīkst paredzēt to, ka trešās valstis ir pārstāvētas valdē ar balsstiesībām, vai ietvert noteikumus, kas nav saskaņā ar personāla noteikumiem, kuri izklāstīti 21. pantā.

2.   Šo valstu dalību ad hoc darba grupās valde var atzīt par nepieciešamu bez īpašas vienošanās.

24. pants

Novērtējums

1.   Saskaņā ar Regulas (EK. Euratom) Nr. 2343/2002 25. panta 4. punktu ImageFonds regulāri veic savu darbību provizorisko un retrospektīvo novērtējumu, ja šādas darbības rada būtiskus izdevumus. Minēto novērtējumu rezultātus paziņo valdei.

2.   Komisija, konsultējoties ar valdi, ik pēc četriem gadiem veic minētās regulas, Fonda sasniegto rezultātu un tā darbības metožu īstenošanas novērtējumu saskaņā ar šajā regulā noteiktajiem mērķiem, pilnvarām un funkcijām.
  Novērtējumu veic neatkarīgi eksperti
  . Šā novērtējuma rezultātus Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai.

3.   Fonds veic visus atbilstošos pasākumus, lai risinātu jebkādas problēmas, kas var atklāties novērtēšanas procesā.

25. pants

Pārskatīšana

Pēc novērtējuma Komisija vajadzības gadījumā iesniedz priekšlikumu šīs regulas noteikumu pārskatīšanai. Ja Komisija uzskata, ka Fonda pastāvēšana vairs neatbilst tam noteiktajiem mērķiem, tā var ierosināt atcelt šo regulu.

26. pants

Atcelšana

I pielikumā norādītā Padomes Regula (EEK) Nr. 1360/90, Regula (EK) Nr. 2063/94, Regula (EK) Nr. 1572/98, Regula (EK) Nr. 1648/2003 un ImagePadomes Regulas (EK) Nr. 2666/2000 16. pants ir atcelts.

Atsauces uz atceltajām regulām uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar II pielikumā iekļauto atbilstības tabulu.

27. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C ...

1

(2)  OV C ...

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija nostāja.

3

Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija nostāja.

(4)  OV L 131, 23.5.1990., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar ImageRegulu (EK) Nr. 1648/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 22. lpp.).

4

(5)  OV C 323, 30.11.1993., 1. lpp.

5

(6)  OV L 375, 23.12.1989., 11. lpp.

6

(7)  OV L 216, 20.08.1994., 9. lpp.

7

(8)  OV L 206, 23.7.1998., 1. lpp.

8

(9)  OV L 306, 7.12.2000., 1. lpp.
  Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2112/2005 (OV L 344, 27.12.2005., 23. lpp.).

9

Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2112/2005 (OV L 344, 27.12.2005., 23. lpp.).

(10)  OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.

10

(11)  OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.

11

(12)  OV L 248, 16.09.2002., 1. lpp.
  Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1525/2007 (OV L 343, 27.12.2007., 9. lpp.).

12

Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1525/2007 (OV L 343, 27.12.2007., 9. lpp.).

(13)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

13

(14)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

14

(15)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

15

(16)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

16

(17)  

  OV L 136, 31.5.1999., 15. lpp.

17

OV L 136, 31.5.1999., 15. lpp.

I PIELIKUMS

ATCELTĀ REGULA UN SECĪGIE GROZĪJUMI

Padomes 1990. gada 7. maija Regula (EEK) Nr. 1360/90

(OV L 131, 23.5.1990., 1. lpp.)

Padomes 1994. gada 27. jūlija Regula (EK) Nr. 2063/94

(OV L 216, 20.8.1994., 9. lpp.)

Padomes 1998. gada 17. jūlija Regula (EK) Nr. 1572/98

(OV L 206, 23.7.1998., 1. lpp.)

Padomes 2000. gada 5. decembra Regulas (EK) Nr. 2666/2000 16. pants

(OV L 306, 7.12.2000., 1. lpp.)

Padomes 2003. gada 18. jūnija Regula (EK) Nr. 1648/2003

(OV L 245, 29.9.2003., 22. lpp.)

II PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Regula (EEK) Nr. 1360/90 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. panta ievadfrāze | 1. panta ievadfrāze |
| 1. panta beigu ievadfrāze | – |
| 1. panta pirmais līdz ceturtais ievilkums | – |
| 1. panta otrais teikums | – |
| – | 1. panta beigu ievadfrāze |
| – | 1. panta a) līdz c) punkts |
| – | 1. panta otrais teikums |
| 2. pants | – |
| 3. panta ievadfrāze | 2. panta ievadfrāze |
| 3. panta a) līdz g) punkts | – |
| – | 2. panta a) līdz f) punkts |
| 3. panta h) punkts | 2. panta g) punkts |
| 4. panta 1. punkts | 3. panta 1. punkts |
| – | 3. panta 2. punkts |
| 4. panta 3. punkta pirmais teikums | 3. panta 3. punkta pirmais teikums |
| – | 3. panta 3. punkta otrais teikums |
| 4. panta 2. punkts | – |
| – | 3. panta 4. un 5. punkts |
| – | 4. panta 1. līdz 3. punkts |
| 4.a panta 1. punkts | 4. panta 4. punkta pirmais apakšpunkts |
| 4.a panta 2. punkts | 4. panta 4. punkta otrais apakšpunkts |
| – | 5. pants |
| 4.a panta 3. punkts | 6. pants |
| 5. panta 1. punkts | 7. panta 1. punkts |
| 5. panta 2. punkts | 7. panta 2. punkta pirmais un otrais apakšpunkts |
| – | 7. panta 2. punkta trešais un ceturtais apakšpunkts |
| 5. panta 3. punkts | 7. panta 3. punkts |
| 5. panta 4. punkta pirmais apakšpunkts | 7. panta 4. punkta pirmais teikums |
| – | 7. panta 4. punkta otrais teikums |
| 5. panta 4. punkta otrais apakšpunkts | 7. panta 5. punkts |
| 5. panta 4. punkta trešais un ceturtais apakšpunkts | 8. panta 1. punkta pirmais apakšpunkts |
| – | 8. panta 1. punkta otrais apakšpunkts |
| 5. panta 4. punkta pēdējais apakšpunkts | 8. panta 1. punkta pēdējais apakšpunkts |
| 5. panta 5. un 6. punkts | 8. panta 2. un 3. punkts |
| 5. panta 7. līdz 10. punkts | – |
| – | 9. pants |
| 6. pants | – |
| 7. panta 1. punkta pirmie vārdi | 10. panta 1. punkta pirmie vārdi |
| 7. panta 1. punkta pirmā teikuma beigas un otrais teikums | – |
| – | 10. panta 1. punkta pirmā teikuma beigas, otrais teikums un otrais līdz ceturtais apakšpunkts |
| – | 10. panta 2. punkts |
| 7. panta 2. punkts | 10. panta 5. punkta pirmais teikums |
| 7. panta 3. punkts | 10. panta 3. punkts |
| – | 10. panta 4. punkta a) līdz k) apakšpunkts |
| – | 11. pants |
| – | 12. pants |
| – | 13. pants |
| 8. pants (daļēji) | 14. pants |
| 9. pants | 15. pants |
| 10. panta 1. punkts | 16. panta 1. punkts |
| – | 16. panta 2. punkts |
| 10. panta 2. punkts | 16. panta 3. punkts |
| 10. panta 3. punkts | – |
| 10. panta 4. līdz 6. punkts | 16. panta 4. līdz 6. punkts |
| 11. panta 1. punkts | 17. panta 3. punkts |
| 11. panta 2. un 3. punkts | 17. panta 1. un 2. punkts |
| 11. panta 4. līdz 10. punkts | 17. panta 4. līdz 10. punkts |
| – | 17. panta 11. punkts |
| – | 18. pants |
| 12. pants | 19. panta 1. punkts |
| – | 19. panta 2. līdz 4. punkts |
| 13. pants | 20. pants |
| 14. pants | 21. panta pirmais un otrais teikums un pirmie vārdi trešajā teikumā |
| – | 21. panta trešā teikuma pēdējie vārdi un pēdējais teikums |
| 15. pants | 22. pants |
| 16. panta 1. punkts | 23. panta 1. punkta pirmais apakšpunkts un otrā apakšpunkta pirmais teikums |
| – | 23. panta 1. punkta otrā apakšpunkta pēdējais teikums |
| 16. panta 2. punkts | – |
| 16. panta 2. punkts | 23. panta 2. punkts |
| – | 24. panta 1. punkts |
| 17. pants (daļēji) | 24. panta 2. punkts |
| – | 24. panta 3. punkts |
| 18. pants | – |
| – | 25. pants |
| – | 26. pants |
| 19. pants | 27. pants |
| – | Pielikums |

Regula (EEK) Nr. 1360/90

Šī regula

1. panta ievadfrāze

1. panta ievadfrāze

1. panta beigu ievadfrāze

–

1. panta pirmais līdz ceturtais ievilkums

–

1. panta otrais teikums

–

–

1. panta beigu ievadfrāze

–

1. panta a) līdz c) punkts

–

1. panta otrais teikums

2. pants

–

3. panta ievadfrāze

2. panta ievadfrāze

3. panta a) līdz g) punkts

–

–

2. panta a) līdz f) punkts

3. panta h) punkts

2. panta g) punkts

4. panta 1. punkts

3. panta 1. punkts

–

3. panta 2. punkts

4. panta 3. punkta pirmais teikums

3. panta 3. punkta pirmais teikums

–

3. panta 3. punkta otrais teikums

4. panta 2. punkts

–

–

3. panta 4. un 5. punkts

–

4. panta 1. līdz 3. punkts

4.a panta 1. punkts

4. panta 4. punkta pirmais apakšpunkts

4.a panta 2. punkts

4. panta 4. punkta otrais apakšpunkts

–

5. pants

4.a panta 3. punkts

6. pants

5. panta 1. punkts

7. panta 1. punkts

5. panta 2. punkts

7. panta 2. punkta pirmais un otrais apakšpunkts

–

7. panta 2. punkta trešais un ceturtais apakšpunkts

5. panta 3. punkts

7. panta 3. punkts

5. panta 4. punkta pirmais apakšpunkts

7. panta 4. punkta pirmais teikums

–

7. panta 4. punkta otrais teikums

5. panta 4. punkta otrais apakšpunkts

7. panta 5. punkts

5. panta 4. punkta trešais un ceturtais apakšpunkts

8. panta 1. punkta pirmais apakšpunkts

–

8. panta 1. punkta otrais apakšpunkts

5. panta 4. punkta pēdējais apakšpunkts

8. panta 1. punkta pēdējais apakšpunkts

5. panta 5. un 6. punkts

8. panta 2. un 3. punkts

5. panta 7. līdz 10. punkts

–

–

9. pants

6. pants

–

7. panta 1. punkta pirmie vārdi

10. panta 1. punkta pirmie vārdi

7. panta 1. punkta pirmā teikuma beigas un otrais teikums

–

–

10. panta 1. punkta pirmā teikuma beigas, otrais teikums un otrais līdz ceturtais apakšpunkts

–

10. panta 2. punkts

7. panta 2. punkts

10. panta 5. punkta pirmais teikums

7. panta 3. punkts

10. panta 3. punkts

–

10. panta 4. punkta a) līdz k) apakšpunkts

–

11. pants

–

12. pants

–

13. pants

8. pants (daļēji)

14. pants

9. pants

15. pants

10. panta 1. punkts

16. panta 1. punkts

–

16. panta 2. punkts

10. panta 2. punkts

16. panta 3. punkts

10. panta 3. punkts

–

10. panta 4. līdz 6. punkts

16. panta 4. līdz 6. punkts

11. panta 1. punkts

17. panta 3. punkts

11. panta 2. un 3. punkts

17. panta 1. un 2. punkts

11. panta 4. līdz 10. punkts

17. panta 4. līdz 10. punkts

–

17. panta 11. punkts

–

18. pants

12. pants

19. panta 1. punkts

–

19. panta 2. līdz 4. punkts

13. pants

20. pants

14. pants

21. panta pirmais un otrais teikums un pirmie vārdi trešajā teikumā

–

21. panta trešā teikuma pēdējie vārdi un pēdējais teikums

15. pants

22. pants

16. panta 1. punkts

23. panta 1. punkta pirmais apakšpunkts un otrā apakšpunkta pirmais teikums

–

23. panta 1. punkta otrā apakšpunkta pēdējais teikums

16. panta 2. punkts

–

16. panta 2. punkts

23. panta 2. punkts

–

24. panta 1. punkts

17. pants (daļēji)

24. panta 2. punkts

–

24. panta 3. punkts

18. pants

–

–

25. pants

–

26. pants

19. pants

27. pants

–

Pielikums

---