# Euroopa Liidu C 27/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.027.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 27 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide3. veebruar 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.027.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 27

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide3. veebruar 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 027/01 | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid | 1 |
| 2010/C 027/02 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5742 – Ameropa Holding/Interbrau) (
  1
  ) | 3 |
| 2010/C 027/03 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5689 – Bominflot/SBI Holding) (
  1
  ) | 3 |
| 2010/C 027/04 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5711 – RWE/ENSYS) (
  1
  ) | 4 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2010/C 027/01

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

1

2010/C 027/02

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5742 – Ameropa Holding/Interbrau) (
  1
  )

1

3

2010/C 027/03

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5689 – Bominflot/SBI Holding) (
  1
  )

1

3

2010/C 027/04

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5711 – RWE/ENSYS) (
  1
  )

1

4

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 027/05 | Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 1,00 % 1. veebruar 2010 – Euro vahetuskurss | 5 |
| 2010/C 027/06 | Euroopa ühenduste võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse halduskomisjon – Valuutavahetuskursid vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 574/72 | 6 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2010/C 027/05

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 1,00 % 1. veebruar 2010 – Euro vahetuskurss

5

2010/C 027/06

Euroopa ühenduste võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse halduskomisjon – Valuutavahetuskursid vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 574/72

6

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 027/07 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine | 8 |
| 2010/C 027/08 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 19 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2010/C 027/07

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

8

2010/C 027/08

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 3.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/1

---

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

2010/C 27/01

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 15.12.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 438/09 |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Piirkond | Midi-Pyrénées et Aquitaine |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Aides complémentaires au transport et à la rupture de charge de bois des forêts sinistrées par la tempête Klaus du 24 janvier 2009 |
| Õiguslik alus | Article L 2212-1 et L 1511-2 du code général des collectivités territoriales |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Abi loodusõnnetuste tagajärjel tekkinud kahjude hüvitamiseks |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | 7 744 000 EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | Kuni maksete lõpuni |
| Majandusharud | Metsandussektor |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Conseil régional d'Aquitaine |
| 14 rue François de Sourdis |
| 33077 Bordeaux |
| FRANCE |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

15.12.2009

Riikliku abi viitenumber

N 438/09

Liikmesriik

Prantsusmaa

Piirkond

Midi-Pyrénées et Aquitaine

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Aides complémentaires au transport et à la rupture de charge de bois des forêts sinistrées par la tempête Klaus du 24 janvier 2009

Õiguslik alus

Article L 2212-1 et L 1511-2 du code général des collectivités territoriales

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Abi loodusõnnetuste tagajärjel tekkinud kahjude hüvitamiseks

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

7 744 000 EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

Kuni maksete lõpuni

Majandusharud

Metsandussektor

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Conseil régional d'Aquitaine

14 rue François de Sourdis

33077 Bordeaux

FRANCE

| Conseil régional Midi-Pyrénées |
| --- |
| 22 boulevard du Marechal Juin |
| 31406 Toulouse Cedex 9 |
| FRANCE |

Conseil régional Midi-Pyrénées

22 boulevard du Marechal Juin

31406 Toulouse Cedex 9

FRANCE

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 18.12.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 571/09 |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Absatzförderungsmaßnahmen für Erzeugnisse aus ökologischem Landbau (Anmeldung einer Änderung) |
| Õiguslik alus | Bundeshaushaltsordnung (BHO) (§§ 23, 44, 91, 100); Allgemeine Verwaltungsvorschriften zu §§ 23, 44 BHO; Verwaltungsverfahrensgesetz (VwVfG) (§§ 48 bis 49a) |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Abikava eesmärk on konkreetsete teabe- ja sellega seotud müügiedendusmeetmete abil juhtida tarbijate tähelepanu mahepõllumajandussaadustele ning jagada tarbijatele ulatuslikku teavet mahepõllumajandustoodete tootmise, töötlemise, märgistamise ja kvaliteedi eripära kohta. |
| Abi vorm | Toetus |
| Eelarve | Kogueelarve: 8 miljonit EUR
  Aastaeelarve: 2 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | 50 % |
| Kestus | Alates 1.1.2010 kuni 31.12.2013 |
| Majandusharud | Põllumajandus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung (BLE) |
| Geschäftstelle Bundesprogramm Ökologischer Landbau |
| Deichmanns Aue 29 |
| 53168 Bonn |
| DEUTSCHLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

18.12.2009

Riikliku abi viitenumber

N 571/09

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Absatzförderungsmaßnahmen für Erzeugnisse aus ökologischem Landbau (Anmeldung einer Änderung)

Õiguslik alus

Bundeshaushaltsordnung (BHO) (§§ 23, 44, 91, 100); Allgemeine Verwaltungsvorschriften zu §§ 23, 44 BHO; Verwaltungsverfahrensgesetz (VwVfG) (§§ 48 bis 49a)

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Abikava eesmärk on konkreetsete teabe- ja sellega seotud müügiedendusmeetmete abil juhtida tarbijate tähelepanu mahepõllumajandussaadustele ning jagada tarbijatele ulatuslikku teavet mahepõllumajandustoodete tootmise, töötlemise, märgistamise ja kvaliteedi eripära kohta.

Abi vorm

Toetus

Eelarve

Kogueelarve: 8 miljonit EUR

Aastaeelarve: 2 miljonit EUR

Abi osatähtsus

50 %

Kestus

Alates 1.1.2010 kuni 31.12.2013

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung (BLE)

Geschäftstelle Bundesprogramm Ökologischer Landbau

Deichmanns Aue 29

53168 Bonn

DEUTSCHLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

---

| 3.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/3

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5742 – Ameropa Holding/Interbrau)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 27/02

19. jaanuaril 2010 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5742 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5742 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 3.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/3

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5689 – Bominflot/SBI Holding)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 27/03

18. detsembril 2009 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5689 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5689 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 3.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/4 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/4

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5711 – RWE/ENSYS)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 27/04

15. detsembril 2009 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5711 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5711 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 3.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/5 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/5

---

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär (1):

1,00 % 1. veebruar 2010

Euro vahetuskurss (2)

2. veebruar 2010

2010/C 27/05

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3937 |
| JPY | Jaapani jeen | 126,20 |
| DKK | Taani kroon | 7,4454 |
| GBP | Inglise nael | 0,87375 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,1229 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,4733 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,1435 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,998 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 270,25 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7087 |
| PLN | Poola zlott | 3,9917 |
| RON | Rumeenia leu | 4,0915 |
| TRY | Türgi liir | 2,0720 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5815 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4768 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,8263 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,9706 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,9641 |
| KRW | Korea won | 1 616,23 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,4002 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,5147 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3180 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 13 037,03 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7602 |
| PHP | Filipiini peeso | 64,638 |
| RUB | Vene rubla | 42,0475 |
| THB | Tai baht | 46,187 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,5703 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,9543 |
| INR | India ruupia | 64,4000 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3937

JPY

Jaapani jeen

126,20

DKK

Taani kroon

7,4454

GBP

Inglise nael

0,87375

SEK

Rootsi kroon

10,1229

CHF

Šveitsi frank

1,4733

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,1435

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,998

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

270,25

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7087

PLN

Poola zlott

3,9917

RON

Rumeenia leu

4,0915

TRY

Türgi liir

2,0720

AUD

Austraalia dollar

1,5815

CAD

Kanada dollar

1,4768

HKD

Hongkongi dollar

10,8263

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,9706

SGD

Singapuri dollar

1,9641

KRW

Korea won

1 616,23

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,4002

CNY

Hiina jüaan

9,5147

HRK

Horvaatia kuna

7,3180

IDR

Indoneesia ruupia

13 037,03

MYR

Malaisia ringit

4,7602

PHP

Filipiini peeso

64,638

RUB

Vene rubla

42,0475

THB

Tai baht

46,187

BRL

Brasiilia reaal

2,5703

MXN

Mehhiko peeso

17,9543

INR

India ruupia

64,4000

---

(1)  Kurss kohaldatud viimastele toimingutele, mis on sooritatud enne osutatud kuupäeva. Muutuva intressimääraga pakkumismenetluse puhul on tegemist marginaalse intressimääraga.

(2)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 3.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/6

---

Määruse (EMÜ) nr 574/72 artikli 107 lõiked 1, 2 ja 4

Võrdlusperiood: jaanuar 2010

Kohaldamisperiood: aprill, mai, juuni 2010

| 1-2010 | EUR | BGN | CZK | DKK | EEK | LVL | LTL | HUF | PLN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 EUR = | 1 | 1,95580 | 26,1334 | 7,44243 | 15,6466 | 0,708775 | 3,45280 | 269,428 | 4,07034 |
| 1 BGN = | 0,511300 | 1 | 13,3620 | 3,80531 | 8,00010 | 0,362396 | 1,76542 | 137,758 | 2,08116 |
| 1 CZK = | 0,0382653 | 0,0748392 | 1 | 0,284786 | 0,598722 | 0,0271215 | 0,132122 | 10,3097 | 0,155753 |
| 1 DKK = | 0,134365 | 0,262791 | 3,51140 | 1 | 2,10235 | 0,0952344 | 0,463935 | 36,2016 | 0,546910 |
| 1 EEK = | 0,0639116 | 0,124998 | 1,67023 | 0,475658 | 1 | 0,045299 | 0,220674 | 17,2196 | 0,260142 |
| 1 LVL = | 1,41088 | 2,75941 | 36,8712 | 10,5004 | 22,0756 | 1 | 4,87150 | 380,132 | 5,74278 |
| 1 LTL = | 0,289620 | 0,566439 | 7,56874 | 2,15548 | 4,53157 | 0,205275 | 1 | 78,0317 | 1,17885 |
| 1 HUF = | 0,00371157 | 0,00725908 | 0,0969957 | 0,0276231 | 0,0580734 | 0,00263067 | 0,0128153 | 1 | 0,0151073 |
| 1 PLN = | 0,245680 | 0,480500 | 6,42043 | 1,82845 | 3,84405 | 0,174132 | 0,848283 | 66,1930 | 1 |
| 1 RON = | 0,241644 | 0,472608 | 6,31497 | 1,79842 | 3,78091 | 0,171271 | 0,834349 | 65,1057 | 0,983574 |
| 1 SEK = | 0,0980984 | 0,191861 | 2,56364 | 0,730090 | 1,53491 | 0,0695297 | 0,338714 | 26,4304 | 0,399294 |
| 1 GBP = | 1,13244 | 2,21482 | 29,5944 | 8,42809 | 17,7188 | 0,802644 | 3,91008 | 305,111 | 4,60941 |
| 1 NOK = | 0,122224 | 0,239046 | 3,19413 | 0,909646 | 1,91240 | 0,0866296 | 0,422016 | 32,9307 | 0,497495 |
| 1 ISK = | 0,00556238 | 0,0108789 | 0,145364 | 0,0413976 | 0,0870324 | 0,00394248 | 0,0192058 | 1,49866 | 0,0226408 |
| 1 CHF = | 0,677270 | 1,32461 | 17,6993 | 5,04053 | 10,5970 | 0,480032 | 2,33848 | 182,476 | 2,75672 |

1-2010

EUR

BGN

CZK

DKK

EEK

LVL

LTL

HUF

PLN

1 EUR =

1

1,95580

26,1334

7,44243

15,6466

0,708775

3,45280

269,428

4,07034

1 BGN =

0,511300

1

13,3620

3,80531

8,00010

0,362396

1,76542

137,758

2,08116

1 CZK =

0,0382653

0,0748392

1

0,284786

0,598722

0,0271215

0,132122

10,3097

0,155753

1 DKK =

0,134365

0,262791

3,51140

1

2,10235

0,0952344

0,463935

36,2016

0,546910

1 EEK =

0,0639116

0,124998

1,67023

0,475658

1

0,045299

0,220674

17,2196

0,260142

1 LVL =

1,41088

2,75941

36,8712

10,5004

22,0756

1

4,87150

380,132

5,74278

1 LTL =

0,289620

0,566439

7,56874

2,15548

4,53157

0,205275

1

78,0317

1,17885

1 HUF =

0,00371157

0,00725908

0,0969957

0,0276231

0,0580734

0,00263067

0,0128153

1

0,0151073

1 PLN =

0,245680

0,480500

6,42043

1,82845

3,84405

0,174132

0,848283

66,1930

1

1 RON =

0,241644

0,472608

6,31497

1,79842

3,78091

0,171271

0,834349

65,1057

0,983574

1 SEK =

0,0980984

0,191861

2,56364

0,730090

1,53491

0,0695297

0,338714

26,4304

0,399294

1 GBP =

1,13244

2,21482

29,5944

8,42809

17,7188

0,802644

3,91008

305,111

4,60941

1 NOK =

0,122224

0,239046

3,19413

0,909646

1,91240

0,0866296

0,422016

32,9307

0,497495

1 ISK =

0,00556238

0,0108789

0,145364

0,0413976

0,0870324

0,00394248

0,0192058

1,49866

0,0226408

1 CHF =

0,677270

1,32461

17,6993

5,04053

10,5970

0,480032

2,33848

182,476

2,75672

| 1-2010 | RON | SEK | GBP | NOK | ISK | CHF |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 EUR = | 4,13832 | 10,1939 | 0,883050 | 8,18168 | 179,779 | 1,47652 |
| 1 BGN = | 2,11592 | 5,21211 | 0,451503 | 4,18329 | 91,9210 | 0,754942 |
| 1 CZK = | 0,158354 | 0,390071 | 0,0337902 | 0,313074 | 6,87929 | 0,0564993 |
| 1 DKK = | 0,556044 | 1,36969 | 0,118651 | 1,09933 | 24,1560 | 0,198392 |
| 1 EEK = | 0,264487 | 0,651506 | 0,0564372 | 0,522904 | 11,4900 | 0,0943665 |
| 1 LVL = | 5,83869 | 14,3823 | 1,24588 | 11,5434 | 253,647 | 2,08319 |
| 1 LTL = | 1,19854 | 2,95234 | 0,255749 | 2,36958 | 52,0676 | 0,427628 |
| 1 HUF = | 0,0153596 | 0,0378352 | 0,00327750 | 0,0303668 | 0,667262 | 0,00548018 |
| 1 PLN = | 1,01670 | 2,50442 | 0,216947 | 2,01007 | 44,1681 | 0,362750 |
| 1 RON = | 1 | 2,46329 | 0,213384 | 1,97705 | 43,4426 | 0,356791 |
| 1 SEK = | 0,405962 | 1 | 0,0866258 | 0,802609 | 17,6360 | 0,144844 |
| 1 GBP = | 4,68639 | 11,5439 | 1 | 9,26525 | 203,589 | 1,67206 |
| 1 NOK = | 0,505803 | 1,24594 | 0,107930 | 1 | 21,9734 | 0,180466 |
| 1 ISK = | 0,0230189 | 0,0567021 | 0,00491186 | 0,0455096 | 1 | 0,00821294 |
| 1 CHF = | 2,80276 | 6,90399 | 0,598064 | 5,54121 | 121,759 | 1 |

1-2010

RON

SEK

GBP

NOK

ISK

CHF

1 EUR =

4,13832

10,1939

0,883050

8,18168

179,779

1,47652

1 BGN =

2,11592

5,21211

0,451503

4,18329

91,9210

0,754942

1 CZK =

0,158354

0,390071

0,0337902

0,313074

6,87929

0,0564993

1 DKK =

0,556044

1,36969

0,118651

1,09933

24,1560

0,198392

1 EEK =

0,264487

0,651506

0,0564372

0,522904

11,4900

0,0943665

1 LVL =

5,83869

14,3823

1,24588

11,5434

253,647

2,08319

1 LTL =

1,19854

2,95234

0,255749

2,36958

52,0676

0,427628

1 HUF =

0,0153596

0,0378352

0,00327750

0,0303668

0,667262

0,00548018

1 PLN =

1,01670

2,50442

0,216947

2,01007

44,1681

0,362750

1 RON =

1

2,46329

0,213384

1,97705

43,4426

0,356791

1 SEK =

0,405962

1

0,0866258

0,802609

17,6360

0,144844

1 GBP =

4,68639

11,5439

1

9,26525

203,589

1,67206

1 NOK =

0,505803

1,24594

0,107930

1

21,9734

0,180466

1 ISK =

0,0230189

0,0567021

0,00491186

0,0455096

1

0,00821294

1 CHF =

2,80276

6,90399

0,598064

5,54121

121,759

1

Note: all cross rates involving ISK are calculated using ISK/EUR rate data from the Central Bank of Iceland

| 1. | Määrusega (EMÜ) nr 574/72 sätestatakse, et ühes valuutas denomineeritud summad konverteeritakse teise valuutasse komisjoni arvutatud kursi alusel, mis põhineb Euroopa Keskpanga avaldatud valuutade võrdluskursside ühe kuu keskmisel väärtusel lõikes 2 kindlaksmääratud võrdlusperioodi jooksul. |
| --- | --- |

1.

Määrusega (EMÜ) nr 574/72 sätestatakse, et ühes valuutas denomineeritud summad konverteeritakse teise valuutasse komisjoni arvutatud kursi alusel, mis põhineb Euroopa Keskpanga avaldatud valuutade võrdluskursside ühe kuu keskmisel väärtusel lõikes 2 kindlaksmääratud võrdlusperioodi jooksul.

| 2. | Võrdlusperioodid on:






  — | alates 1. aprillist kohaldatavate vahetuskursside puhul jaanuarikuu; |
| --- | --- | --- |

2.

Võrdlusperioodid on:

—

alates 1. aprillist kohaldatavate vahetuskursside puhul jaanuarikuu;

| — | alates 1. juulist kohaldatavate vahetuskursside puhul aprillikuu; |
| --- | --- |

—

alates 1. juulist kohaldatavate vahetuskursside puhul aprillikuu;

| — | alates 1. oktoobrist kohaldatavate vahetuskursside puhul juulikuu; |
| --- | --- |

—

alates 1. oktoobrist kohaldatavate vahetuskursside puhul juulikuu;

| — | alates 1. jaanuarist kohaldatavate vahetuskursside puhul oktoobrikuu. |
| --- | --- |

—

alates 1. jaanuarist kohaldatavate vahetuskursside puhul oktoobrikuu.

Vahetuskursid avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C-seeria veebruari-, mai-, augusti- ja novembrikuu teises numbris.

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 3.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/8

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

2010/C 27/07

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

Muutmistaotlus vastavalt artiklile 9

„FOURME D’AMBERT” VÕI „FOURME DE MONTBRISON”

EÜ nr: FR-PDO-0117-0119-30.03.2006

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

| — | | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | | Toote kirjeldus |
| — | | Geograafiline piirkond |
| — | | Päritolutõend |
| — | | Tootmismeetod |
| — | | Seos piirkonnaga |
| — | | Märgistus |
| — | | Riiklikud nõuded |
| — | | Muu |

—

Image

Toote nimetus

—

Image

Toote kirjeldus

—

Image

Geograafiline piirkond

—

Image

Päritolutõend

—

Image

Tootmismeetod

—

Image

Seos piirkonnaga

—

Image

Märgistus

—

Image

Riiklikud nõuded

—

Image

Muu

2.   Muudatus(t)e liik:

| — |  | Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine |
| --- | --- | --- |
| — | | Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet |
| — |  | Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) |
| — |  | Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4) |

—



Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine

—

Image

Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet

—



Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3)

—



Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3.   Muudatus(ed):

3.1.   Nimetus:

Nimetus „Fourme d’Ambert” või „Fourme de Montbrison” asendatakse nimetusega „Fourme d’Ambert”.

Kõnealune muudatus kehtib ka spetsifikaadi teiste osade suhtes.

Need kaks nimetust viitavad tegelikult kahele erinevale tootele. Muudatus võimaldab eristada kaitstud päritolunimetust „Fourme d’Ambert” kaitstud päritolunimetusest „Fourme de Montbrison”.

3.2.   Kirjeldus:

Toote kirjelduse esimest lõiku muudetakse järgmiselt: „„Fourme d’Ambert” on sinihallitusjuust (...), mille kooriku värvus võib olla helehallist tumehallini. Sellel võib esineda valget, kollast või punast hallitust ning sinakashallikat varjundit. Juustumassi värvus on valgest kreemikani, selles on avasid ja korrapäraseid rohekas-siniseid hallitusjoonekesi.”

Toote kirjelduse teine lõik asendatakse järgmise lõiguga:

Päritolunimetuse „Fourme d’Ambert” all on registreeritud kalgendatud lehmapiimast valmistatud pressimata ja kuumtöötlemata laagerdatud ja soolatud sinihallitusjuust, mis on silindrikujuline, 17–21 cm kõrge, läbimõõduga 12,5–14 cm ja kaalub 1,9–2,5 kg.

100 grammis juustus peab pärast täielikku kuivamist olema vähemalt 50 grammi rasvainet ja kuivaine kogumass 100 grammis valminud juustus ei tohi olla alla 50 grammi.

Põhjendus

Muudatused parandavad toote kirjeldust – täpsustatakse juustu suurust ja kaalu ning selle kooriku ja massi välimust.

3.3.   Geograafiline piirkond:

Geograafiline piirkond:

Spetsifikaadi 3. punkt asendatakse järgmise tekstiga:

„„Fourme d’Ambert” geograafiline piirkond on järgmine:

| — | toote ajalooline päritolupiirkond, mis asub Loire’i ja Puy de Dôme’i departemangu piiril asuva Forezi mägiala (Hautes Chaumes de Forez) ülemistel nõlvadel. Nii geomorfoloogiliselt kui ka botaaniliselt moodustab kõrgustik selgelt eristuva looduskeskkonna. Need on graniidist aluspinnasel olevad lagedad alad, mille rohukatte ja selle niiskuse puhul ilmnevad nii kontinentaalse kui ka merelise kliima mõjud. Taimekoosluste kujunemist on mõjutanud nii kliimaolud kui ka praegune ja varasem karjakasvatus: siin on rohumaid ja niitusid, nõmmesid, kus kasvab peamiselt mustikas, kanarbik ja leetpõõsas, või osaliselt kalju-kortsleht ja sinikas, esineb soo- ja rabamaad. Kõrgustikel leidub ka püsiasustusest kõrgemale ehitatud mägionne (jasseries), mis annab tunnistust traditsioonilise juustu (fourme) tootmisega seotud karjakasvatusest; |
| --- | --- |

—

toote ajalooline päritolupiirkond, mis asub Loire’i ja Puy de Dôme’i departemangu piiril asuva Forezi mägiala (Hautes Chaumes de Forez) ülemistel nõlvadel. Nii geomorfoloogiliselt kui ka botaaniliselt moodustab kõrgustik selgelt eristuva looduskeskkonna. Need on graniidist aluspinnasel olevad lagedad alad, mille rohukatte ja selle niiskuse puhul ilmnevad nii kontinentaalse kui ka merelise kliima mõjud. Taimekoosluste kujunemist on mõjutanud nii kliimaolud kui ka praegune ja varasem karjakasvatus: siin on rohumaid ja niitusid, nõmmesid, kus kasvab peamiselt mustikas, kanarbik ja leetpõõsas, või osaliselt kalju-kortsleht ja sinikas, esineb soo- ja rabamaad. Kõrgustikel leidub ka püsiasustusest kõrgemale ehitatud mägionne (jasseries), mis annab tunnistust traditsioonilise juustu (fourme) tootmisega seotud karjakasvatusest;

fourme

| — | ajaloolist piirkonda ümbritsevad alad, kuhu kõnealuse juustu tootmise levis 20. sajandi alguses. Ka seda keskkonda võib oma kõrguse ja järskude nõlvade tõttu pidada mägiseks. Iseloomulikud on kristallilise või vulkaanilise aluspõhjaga platood ja nendevahelised orud, kus peamiseks majandustegevuseks on karjakasvatus. |
| --- | --- |

—

ajaloolist piirkonda ümbritsevad alad, kuhu kõnealuse juustu tootmise levis 20. sajandi alguses. Ka seda keskkonda võib oma kõrguse ja järskude nõlvade tõttu pidada mägiseks. Iseloomulikud on kristallilise või vulkaanilise aluspõhjaga platood ja nendevahelised orud, kus peamiseks majandustegevuseks on karjakasvatus.

Piima tootmine, juustu töötlemine, valmistamine ja säilitamine kuni 28 päeva pärast laabi lisamist toimub geograafilises piirkonnas, kuhu kuuluvad kommuunid on loetletud kokkuvõttes.”

Põhjendus

Juustu „Fourme d’Ambert” eriomaduste määratlemise käigus jõuti vajaduseni vähendada nimetatud kriteeriumide alusel tootmise geograafilist piirkonda.

Algselt loetellu kuulunud 858 kommuunist jäeti välja 495.

3.4.   Päritolutõend:

Päritolutõend:

Lisatakse järgmised lõigud:

„Kõik ettevõtjad, kes soovivad osaleda juustu „Fourme d’Ambert” valmistamiseks vajaliku piima tootmise, kogumise, juustu töötlemise või valmistamise protsessis või selle mõnes etapis, esitavad identifitseerimisdeklaratsiooni, mille registreerib taotlejate rühm.

Igal ettevõtjal on pädevatele asutustele esitamiseks registrid ning muud piima ja juustu päritolu, kvaliteedi ning tootmistingimuste kontrolliks vajalikud dokumendid, eelkõige päevane arvestus piima sissetuleku ja juustu väljamineku kohta, või muud vastavad arvepidamisdokumendid.

Juustukoja pidajatel peavad sissetulekute ja väljaminekute kohta olema eriregistrid või vastavad arvepidamisdokumendid, milles on eelkõige järgmised andmed: perforeerimise kuupäev, juustude arv ja partiide tähistus, kuupäev, millal juust pärast laagerdumisperioodi juustukojast või -keldrist välja viiakse.

Toote päritolunimetuse omaduste kontrollimisel teostatav analüütiline ja organoleptiline uuring peavad tagama toodete vastavuse päritolunimetuse kvaliteedile ja tunnustele.”

Põhjendus

Nimetatud täpsustustega parandatakse toote päritolu kontrollimist ja jälgimist. Need on viidud vastavusse kaitstud päritolunimetuste kontrollimist käsitlevate õigusaktidega, mis jõustusid 2007. aastal.

3.5.   Tootmismeetod:

Tootmismeetod:

Käesolev osa, mis on spetsifikaadi varasema tekstiga võrreldes tunduvalt täpsem, on uuesti kirjutatud ja mitmesse alaossa jaotatud. Varasem tekst asendatakse järgmisega:

Piima tootmine

Piima tootmine

a)   Põhisööt

„Kogu aasta vältel antakse piimalehmadele üksnes kaitstud nimetuse geograafilisest piirkonnast saadavat sööta.”

„Sellest reeglist võib erandi teha põuaperioodide, ilmastiku või muude erakorraliste asjaolude tõttu.”

„Lubatud on igat liiki loomasööt, välja arvatud ristõielised taimed.”

„Sööt peab põhiliselt koosnema karjamaalt saadavast rohust, heinast, koresöödast või silost.”

„Muul ajal kui karjamaal karjatamine peab lüpsikarjale antava heina keskmine kogus kuivainest olema vähemalt 3 kg lehma kohta päevas.”

Põhjendus

Lüpsilehmade sööta käsitlevad täpsustused tugevdavad juustu seost kaitstud päritolunimetuse geograafilise piirkonnaga.

b)   Loomade hooldamine ja karjatamine

„Karjatamisperioodil on loomade pidev sisetingimustes hoidmine keelatud.”

„Kui karjamaadel on rohtu, tuleb loomad välja lasta kohe, kui ilmastikutingimused seda lubavad.”

Põhjendus

Lüpsilehmade karjatamistingimusi käsitlevad täpsustused tugevdavad juustu seost kaitstud päritolunimetuse geograafilise piirkonnaga.

c)   Täiendsööt

„Lüpsikarjale antava täiendsööda ja söödalisandite keskmine kogus kuivainest on kuni 1 800 kg lehma kohta aastas.

Lubatud täiendsööt ja söödalisandid on järgmised:

| — | teravili ja selle kõrvalsaadused; |
| --- | --- |

—

teravili ja selle kõrvalsaadused;

| — | maisitõlvikud; |
| --- | --- |

—

maisitõlvikud;

| — | õlikoogid, kuhu ei ole lisatud uureat; |
| --- | --- |

—

õlikoogid, kuhu ei ole lisatud uureat;

| — | kuivatatud lutsern, kuivatatud suhkrupeedimass, vadak, melass, valgu- ja õlirikaste taimede seemned; |
| --- | --- |

—

kuivatatud lutsern, kuivatatud suhkrupeedimass, vadak, melass, valgu- ja õlirikaste taimede seemned;

| — | sool, mineraalained, mikroelemendid ja vitamiinid. |
| --- | --- |

—

sool, mineraalained, mikroelemendid ja vitamiinid.

Söödalisandeid, mis muudavad piima koostist, ei ole lubatud anda.”

Põhjendus

Täiendsööt (mis tahes sööt peale põhisööda: teravili, mineraalained, jne) on piimatootmises vältimatu. Neid söödaliike kasvatatakse kõnealuse päritolunimetuse geograafilises piirkonnas harva. Neid ei saa keelata, kuid tuleks koostada nimekiri lubatud ainetest, et vältida sellise täiendsööda kasutamist, millel võib olla soovimatu mõju piima kvaliteedile. Täiendsööda ja söödalisandite koguseid piiratakse ka selleks, et anda eelistus samast geograafiliset piirkonnast pärit põhisöödale.

d)   Piima hoidmine põllumajandusettevõttes

„Lüpstud piima hoitakse jahutites.”

„Piima tohib põllumajandusettevõttes hoida kuni 48 tundi pärast esimest lüpsi.”

Põhjendus

Täpsustuste eesmärk on tagada piima kvaliteet põllumajandusettevõttes ja enne selle kasutuselevõttu juustukojas.

Töödeldav piim

Töödeldav piim

„Piima töötlemist juustuks alustatakse 24 tunni jooksul pärast piima saabumist.”

„Piima kontsentreerimine vee osalise eemaldamise teel on enne kalgendamist keelatud.”

„Piima rasvasisalduse standardimine ja piima homogeenimine on lubatud, kuid valgusisalduse standardimine on keelatud.”

„Piima hapendamine ja kuumtöötlus on lubatud.”

Põhjendus

Kõik piima kasutamise tingimused on täpselt kirjeldatud selle tootmisetapi paremaks korraldamiseks.

Töötlemine

Töötlemine

„Juustu sinised hallitusjoonekesed saadakse hallitusseene Penicillium roqueforti lisamisega juustumassile.”

„Lisaks toorpiimasaadustele on ainsad piimale enne tootmist või tootmise ajal lisada lubatud koostis-, abi- või lisaained laap, kahjutud piimhappebakterid, pärm, hallitusseened, kaltsiumkloriid ja sool.”

„Kalgendamine toimub temperatuurivahemikus 30–35 °C ning üksnes laabiga.”

„Kalgendatud juustumass (kalgend) tükeldatakse, segatakse, pannakse vormi, nõrutatakse ja lõpuks soolatakse. Neid töötlemisetappe kirjeldatakse järgmistes lõikudes:

| — | kalgendatud mass (kalgend) lõigatakse umbes 1 kuni 2 cm paksusteks tükkideks, mille välimus katlas töötlemise lõpuks sarnaneb maisiterale; |
| --- | --- |

—

kalgendatud mass (kalgend) lõigatakse umbes 1 kuni 2 cm paksusteks tükkideks, mille välimus katlas töötlemise lõpuks sarnaneb maisiterale;

| — | vadaku ja kalgendi segu lastakse seista ja segatakse aeg-ajalt, kuni terad on piisavalt välja nõrgunud; |
| --- | --- |

—

vadaku ja kalgendi segu lastakse seista ja segatakse aeg-ajalt, kuni terad on piisavalt välja nõrgunud;

| — | osa vadakust võib enne vormi panemist välja pressida; |
| --- | --- |

—

osa vadakust võib enne vormi panemist välja pressida;

| — | põllumajandusettevõttes toimuva tootmise puhul pannakse mass vormi pärast selle esimest nõrutamist restil või samalaadsel vahendil; |
| --- | --- |

—

põllumajandusettevõttes toimuva tootmise puhul pannakse mass vormi pärast selle esimest nõrutamist restil või samalaadsel vahendil;

| — | massi nõrutatakse pressimata ja pidevalt ümber pöörates 24 kuni 48 tunni jooksul ruumis, mille temperatuur on vahemikus 18–25 °C; |
| --- | --- |

—

massi nõrutatakse pressimata ja pidevalt ümber pöörates 24 kuni 48 tunni jooksul ruumis, mille temperatuur on vahemikus 18–25 °C;

| — | juustud soolatakse nõrutamise lõpus pärast vormist välja võtmist soolvees ja/või kuivsoolaga.” |
| --- | --- |

—

juustud soolatakse nõrutamise lõpus pärast vormist välja võtmist soolvees ja/või kuivsoolaga.”

„Neljandal päeval pärast kalgendamist perforeeritakse juustud massi õhutamiseks sisetemperatuuril 6–15 °C, et soodustada Penicillium roqueforti kasvu.”

„Toorpiimasaaduste, valmistamisjärgus toodete, kalgendi ja värske juustu hoidmine miinuskraadide juures on keelatud.”

Põhjendus

Juustu valmistamistingimused on täpsemalt lahti seletatud.

Täpsustatud on nii kalgendamistemperatuuri kui ka soolamisaega ja -viisi, mis on juustu iseloomulike omaduste tagamise seisukohast oluline.

Juustule „Fourme d’Ambert” omaste hallitusjoonekeste saamisel on oluline osa perforeerimisel. Seepärast tuleb seda etappi täpselt kirjeldada.

Laagerdamine ja säilitamine

Laagerdamine ja säilitamine

„Perforeerimisele järgneb vähemalt seitsmeteistkümne päevane laagerdumine juustukojas või -keldris temperatuuril 6–12 °C ja suhtelise õhuniiskusega 90–95 %.”

„Seejärel hoitakse juustu 28 päeva pärast laabiga kalgendamist temperatuuril 0–6 °C.”

„Kaitstud päritolunimetust „Fourme d’Ambert” tohib kasutada alates 28. päevast pärast laabiga kalgendamist.”

„Vadaku või toorjuustu mis tahes viisil mujale viimine on keelatud.”

„Värske ja valmiva juustu säilitamine gaasikeskkonnas on keelatud.”

Põhjendus

Laagerdamistingimusi on täpsustatud juustu tootmise seisukohast olulise etapi selgeks määratlemiseks.

Tootmine põllumajandusettevõttes

Tootmine põllumajandusettevõttes

„Põllumajandusettevõttes tootmise puhul kasutatakse kuni kahe järjestikuse lüpsi piima, kusjuures esimese lüpsi piima säilitatakse jahutatult.”

„Juust valmistatakse pastöriseerimata täispiimast, mille valgu- ja rasvasisaldus ei ole normeeritud.”

„Kalgendamine toimub hiljemalt 16 tundi pärast esimest lüpsi.”

„Mass pannakse vormi pärast selle esimest nõrutamist restil või samalaadsel vahendil.”

Põhjendus

Põllumajandusettevõtte tootmisele omased etapid on koondatud ühte osasse.

3.6.   Seos geograafilise piirkonnaga:

Seos geograafilise piirkonnaga:

Teine, kolmas ja neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Need on graniidist aluspinnasel olevad lagedad alad, mille rohukatte ja selle niiskuse puhul ilmnevad nii kontinentaalse kui ka merelise kliima mõjud. Vaatamata rasketele looduslikele tingimustele on piirkonnas olnud olulisel kohal karjakasvatus ja juustu tootmine, mille tooraineks on väikesearvuliste lehmakarjade piim.

Kuni Teise maailmasõjani valmistati üksnes talumajapidamistes toodetavat juustu juustukodades (jasserie), mis nägid välja nagu Alpi või Auvergne'i mägionnid. Need juustukojad asusid Forezi mäemassiivi mõlemal küljel. Sel ajal toodeti vaid üht tüüpi juustu, mida nimetati vastavalt mäemassiivi kummalgi küljel paiknevale kahele peamisele turule kas „Fourme d’Ambert” või „Fourme de Montbrison”.

Kui talutootmine 20. sajandi alguses kõrgel asuvatel suvekarjamaadel hääbuma hakkas, ilmusid Forezi mäestikku ja eriti selle idaküljele piimatootjad. Paiguti väga väikesel alal ostis 1950. aastal piima kokku ligikaudu 15 tootjat.

20. sajandi alguses hakati fourme'i valmistama ka traditsioonilist piirkonnast väljaspool, kõigepealt Puy de Dôme’ist lääne pool (Laqueuille ja Rochefort-Montagne), seejärel Cantalis (Murat) ja Dore’i orus (Thiers, Puy de Dôme). 1950. aastatel algas tootmine Saint-Flouris (Cantal) ja Balbignys (Loire’i tasandik).

Seda ümbruskonda, kuhu juustu tootmine levis 20. sajandi alguses, võib oma kõrguse ja järskude nõlvade tõttu pidada mägiseks. Iseloomulikud on kristallilise või vulkaanilise aluspõhjaga platood ja nendevahelised orud, kus peamiseks majandustegevusks on karjakasvatus.

Talutootmise vähenedes ja fourme'i valmistamispiirkonna laienedes muutus ka juustu valmistamise tehnoloogia. Mõned tootjad ei seganud ega soolanud enam juustumassi, vaid lühendasid nõrutusaega ja soolasid juustu soolvees. Ühest ja samast tootest nimetuse all „Fourme d’Ambert” või „Fourme de Montbrison” kujunes montbrisoni-tüüpi juust, mida iseloomustab eelnõrutus, kalgendimassi segamine ja soolamine, ning amberti-tüüpi juust, millele on iseloomulik vähene nõrutamine ning soolamine kas soolvees või kuivalt.

Tootetutvustuse kohaselt on nimetused „Fourme d’Ambert” ja „Fourme de Montbrison” ametlikult sünonüümid, kuid päritolunimetuse kinnitamise käigus selgus, et nende kahe juustutüübi vahel on märkimisväärseid erinevusi nii juustukodade asukoha kui ka tootmistehnoloogia osas. Seega on otsustatud täpsustada nimetatud kahe juustu määratlust ja geograafilist piirkonda vastavalt nende tradistioonilistele tootmispiirkondadele.”

Põhjendus

Punkt „Seos geograafilise piirkonnaga” on muudetud vastavalt punktides „Nimetus”, „Geograafiline piirkond”, „Toote kirjeldus” ja „Tootmismeetod” tehtud muudatustele.

3.7.   Märgistus:

Märgistus:

Seoses muudatustega riiklikes õigusaktides nähakse ette uued ajakohastavad sätted. INAO logo kasutamise kohustus kaob.

3.8.   Riiklikud nõuded:

Riiklikud nõuded:

Lisatud on:

„Dekreet kaitstud päritolunimetuse „Fourme d’Ambert” ja selle tehniliste rakenduseeskirjade kohta.”

Põhjendus

Kaitstud päritolunimetuse spetsifikaati lisatakse tehniliste rakenduseeskirjade sätted, mis on vastu võetud 29. aprilli 2002. aasta otsusega kaitstud päritolunimetuste kohta.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„FOURME D’AMBERT”

„FOURME D’AMBERT”

EÜ nr: FR-PDO-0117-0119-30.03.2006

EÜ nr: FR-PDO-0117-0119-30.03.2006

KPN ( X ) KGT ( )

KPN ( X ) KGT ( )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teabe andmise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Institut National de l’Origine et de la Qualité |
| --- | --- |
| Aadress: | 51 rue d’Anjou |
| 75008 Paris |
| FRANCE |

Nimi:

Institut National de l’Origine et de la Qualité

Aadress:

51 rue d’Anjou

75008 Paris

FRANCE

Tel

+33 153898000

Faks

+33 153898060

E-post:

info@inao.gouv.fr

2.   Taotlejate rühm:

Taotlejate rühm:

| Nimi: | Syndicat Interprofessionnel de la Fourme d’Ambert |
| --- | --- |
| Aadress: | 4 place de l'Hôtel de Ville |
| 63600 Ambert |
| FRANCE |

Nimi:

Syndicat Interprofessionnel de la Fourme d’Ambert

Aadress:

4 place de l'Hôtel de Ville

63600 Ambert

FRANCE

Tel

+33 473820155

Faks

+33 473824400

E-post:

contact@fourme-ambert.com

Koosseis:

tootjad/töötlejad ( ) teised ( )

3.   Toote liik:

Toote liik:

| Klass 1.3. | Juust |
| --- | --- |

Klass 1.3.

Juust

4.   Spetsifikaat:

Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte):

4.1.   Nimetus:

Nimetus:

„Fourme d’Ambert”

4.2.   Kirjeldus:

Kirjeldus:

Lehmapiimast valmistatud pressimata ja kuumtöötlemata laagerdatud ja soolatud sinihallitusjuust, mis on silindrikujuline, 17–21 cm kõrge, läbimõõduga 12,5–14 cm ja kaalub 1,9–2,5 kg, ning mille rasvasisaldus kuivaines on 50 % ja kuivainesisaldus vähemalt 50 %.

Koorik on kuiv, selle värvus võib olla helehallist tumehallini ning sellel võib esineda valget, kollast või punast hallitust ja sinakashallikat varjundit. Juustumassi värvus on valgest kreemikani, selles on avasid ja korrapäraseid rohekas-siniseid hallitusjoonekesi.

4.3.   Geograafiline piirkond:

Geograafiline piirkond:

Juustu „Fourme d’Ambert” geograafiline piirkond:

| — | toote ajalooline päritolupiirkond, mis asub Loire’i ja Puy de Dôme’i departemangu piiril asuva Forezi mägiala (Hautes Chaumes de Forez) ülemistel nõlvadel. Nii geomorfoloogiliselt kui ka botaaniliselt moodustab kõrgustik selgelt eristuva looduskeskkonna. Need on graniidist aluspinnasel olevad lagedad alad, mille rohukatte ja selle niiskuse puhul ilmnevad nii kontinentaalse kui ka merelise kliima mõjud. Taimekoosluste kujunemist on mõjutanud nii kliimaolud kui ka praegune ja varasem karjakasvatus: siin on rohumaid ja niitusid, kasvab mustikas, kanarbik ja leetpõõsas, või osaliselt kalju-kortsleht ja sinikas, esineb soo- ja rabamaad. Kõrgustikel leidub ka püsiasustusest kõrgemale ehitatud mägionne (jasseries), mis annab tunnistust traditsioonilise juustu (fourme) tootmisega seotud karjakasvatusest; |
| --- | --- |

—

toote ajalooline päritolupiirkond, mis asub Loire’i ja Puy de Dôme’i departemangu piiril asuva Forezi mägiala (Hautes Chaumes de Forez) ülemistel nõlvadel. Nii geomorfoloogiliselt kui ka botaaniliselt moodustab kõrgustik selgelt eristuva looduskeskkonna. Need on graniidist aluspinnasel olevad lagedad alad, mille rohukatte ja selle niiskuse puhul ilmnevad nii kontinentaalse kui ka merelise kliima mõjud. Taimekoosluste kujunemist on mõjutanud nii kliimaolud kui ka praegune ja varasem karjakasvatus: siin on rohumaid ja niitusid, kasvab mustikas, kanarbik ja leetpõõsas, või osaliselt kalju-kortsleht ja sinikas, esineb soo- ja rabamaad. Kõrgustikel leidub ka püsiasustusest kõrgemale ehitatud mägionne (jasseries), mis annab tunnistust traditsioonilise juustu (fourme) tootmisega seotud karjakasvatusest;

| — | ajaloolist piirkonda ümbritsevad alad, kuhu kõnealuse juustu tootmise levis 20. sajandi alguses. Ka seda keskkonda võib oma kõrguse ja järskude nõlvade tõttu pidada mägiseks. Iseloomulikud on kristalliliste või vulkaaniliste kivimite põhjalised platood ja nendevahelised orud, kus peamiseks majandustegevuseks on karjakasvatus. |
| --- | --- |

—

ajaloolist piirkonda ümbritsevad alad, kuhu kõnealuse juustu tootmise levis 20. sajandi alguses. Ka seda keskkonda võib oma kõrguse ja järskude nõlvade tõttu pidada mägiseks. Iseloomulikud on kristalliliste või vulkaaniliste kivimite põhjalised platood ja nendevahelised orud, kus peamiseks majandustegevuseks on karjakasvatus.

Piima tootmine, juustu töötlemine, valmistamine ja säilitamine kuni 28 päeva pärast laabi lisamist toimub geograafilises piirkonnas, kuhu kuuluvad kommuunid on loetletud kokkuvõttes.

Puy-de-Dôme’i departemang

Puy-de-Dôme’i departemang

| | Kantonite d'Ambert, Ardes, Arlanc, Besse-et-Saint-Anastaise, Bourg-Lastic, Courpière, Cunlhat, Herment, Manzat, Montaigut, Olliergues, Pionsat, Pontaumur, Pontgibaud, Rochefort-Montagne, Saint-Amant-Roche-Savine, Saint-Anthème, Saint-Dier-d'Auvergne, Saint-Germain-l'Herm, Saint-Gervais-d'Auvergne, Saint-Rémy-sur-Durolle, Tauves, Thiers, La Tour-d'Auvergne ja Viverols kõik kommuunid. |
| --- | --- |

Kantonite d'Ambert, Ardes, Arlanc, Besse-et-Saint-Anastaise, Bourg-Lastic, Courpière, Cunlhat, Herment, Manzat, Montaigut, Olliergues, Pionsat, Pontaumur, Pontgibaud, Rochefort-Montagne, Saint-Amant-Roche-Savine, Saint-Anthème, Saint-Dier-d'Auvergne, Saint-Germain-l'Herm, Saint-Gervais-d'Auvergne, Saint-Rémy-sur-Durolle, Tauves, Thiers, La Tour-d'Auvergne ja Viverols kõik kommuunid.

| | Aubière’i kantoni Romagnat’ kommuun. |
| --- | --- |

Aubière’i kantoni Romagnat’ kommuun.

| | Beaumonti kantoni Saint-Genès-Champanelle’i kommuun. |
| --- | --- |

Beaumonti kantoni Saint-Genès-Champanelle’i kommuun.

| | Billomi kantoni järgmised kommuunid: Bongheat, Mauzun, Montmorin. |
| --- | --- |

Billomi kantoni järgmised kommuunid: Bongheat, Mauzun, Montmorin.

| | Champeixi kantoni järgmised kommuunid: Clémensat, Courgoul, Creste, Grandeyrolles, Ludesse, Montaigut-le-Blanc, Saint-Floret, Saint-Nectaire, Saint-Vincent, Saurier, Tourzel-Ronzières, Verrières. |
| --- | --- |

Champeixi kantoni järgmised kommuunid: Clémensat, Courgoul, Creste, Grandeyrolles, Ludesse, Montaigut-le-Blanc, Saint-Floret, Saint-Nectaire, Saint-Vincent, Saurier, Tourzel-Ronzières, Verrières.

| | Châteldoni kantoni järgmised kommuunid: Châteldon, Lachaux, Paslières, Puy-Guillaume, Ris. |
| --- | --- |

Châteldoni kantoni järgmised kommuunid: Châteldon, Lachaux, Paslières, Puy-Guillaume, Ris.

| | Combronde’i kantoni Combronde’i kommuun. |
| --- | --- |

Combronde’i kantoni Combronde’i kommuun.

| | Gerzat’ kantoni Sayat’ kommuun. |
| --- | --- |

Gerzat’ kantoni Sayat’ kommuun.

| | Issoire’i kantoni Vodable’i kommuun. |
| --- | --- |

Issoire’i kantoni Vodable’i kommuun.

| | Jumeaux' kantoni järgmised kommuunid: Champagnat-le-Jeune, La Chapelle-sur-Usson, Esteil, Peslières, Saint-Jean-Saint-Gervais, Saint-Martin-d'Ollières ja Valz-sous-Châteauneuf. |
| --- | --- |

Jumeaux' kantoni järgmised kommuunid: Champagnat-le-Jeune, La Chapelle-sur-Usson, Esteil, Peslières, Saint-Jean-Saint-Gervais, Saint-Martin-d'Ollières ja Valz-sous-Châteauneuf.

| | Lezoux’ kantoni järgmised kommuunid: Néronde-sur-Dore, Orléat, Peschadoires. |
| --- | --- |

Lezoux’ kantoni järgmised kommuunid: Néronde-sur-Dore, Orléat, Peschadoires.

| | Menat’ kantoni järgmised kommuunid: Blot-l'Eglise, Lisseuil, Menat, Neuf-Eglise, Pouzol, Saint-Gal-sur-Sioule, Saint-Pardoux, Saint-Rémy-de-Blot, Servant, Teilhet. |
| --- | --- |

Menat’ kantoni järgmised kommuunid: Blot-l'Eglise, Lisseuil, Menat, Neuf-Eglise, Pouzol, Saint-Gal-sur-Sioule, Saint-Pardoux, Saint-Rémy-de-Blot, Servant, Teilhet.

| | Riom-Esti kantoni Châtelguyoni kommuun. |
| --- | --- |

Riom-Esti kantoni Châtelguyoni kommuun.

| | Riom-Ouesti kantoni järgmised kommuunid: Enval, Volvic. |
| --- | --- |

Riom-Ouesti kantoni järgmised kommuunid: Enval, Volvic.

| | Royat’ kantoni järgmised kommuunid: Chanat-la-Mouteyre, Durtol, Orcines. |
| --- | --- |

Royat’ kantoni järgmised kommuunid: Chanat-la-Mouteyre, Durtol, Orcines.

| | Saint-Amant-Tallende’i kantoni järgmised kommuunid: Chanonat, Cournols, Olloix, Saint-Sandoux, Saint-Saturnin, Saulzet-le-Froid ja Le Vernet-Sainte-Marguerite. |
| --- | --- |

Saint-Amant-Tallende’i kantoni järgmised kommuunid: Chanonat, Cournols, Olloix, Saint-Sandoux, Saint-Saturnin, Saulzet-le-Froid ja Le Vernet-Sainte-Marguerite.

| | Saint-Germain-Lembroni kantoni Saint-Gervazy kommuun. |
| --- | --- |

Saint-Germain-Lembroni kantoni Saint-Gervazy kommuun.

| | Sauxillangesi kantoni järgmised kommuunid: Bansat, Chaméane, Egliseneuve-des-Liards, Saint-Etienne-sur-Usson, Saint-Genès-la-Tourette, Saint-Jean-en-Val, Saint-Quentin-sur-Sauxillanges, Sauxillanges, Sugères ja Vernet-la-Varenne. |
| --- | --- |

Sauxillangesi kantoni järgmised kommuunid: Bansat, Chaméane, Egliseneuve-des-Liards, Saint-Etienne-sur-Usson, Saint-Genès-la-Tourette, Saint-Jean-en-Val, Saint-Quentin-sur-Sauxillanges, Sauxillanges, Sugères ja Vernet-la-Varenne.

| | Vic-le-Comte’i kantoni järgmised kommuunid: Isserteaux, Manglieu, Pignols ja Sallèdes. |
| --- | --- |

Vic-le-Comte’i kantoni järgmised kommuunid: Isserteaux, Manglieu, Pignols ja Sallèdes.

Cantali departemang

Cantali departemang

Kantonite Allanche, Condat, Murat, Saint-Flour – Nord, Saint-Flour – Sud kõik kommuunid.

Loire’i departemeng

Loire’i departemeng

| | Montbrisoni kantoni järgmised kommuunid: Lérigneux, Roche. |
| --- | --- |

Montbrisoni kantoni järgmised kommuunid: Lérigneux, Roche.

| | Noirétable’i kantoni järgmised kommuunid: La Chamba, La Chambonie. |
| --- | --- |

Noirétable’i kantoni järgmised kommuunid: La Chamba, La Chambonie.

| | Saint-Georges-en-Couzani kantoni järgmised kommuunid: Chalmazel, Jeansagnière, Saint-Bonnet-le-Courreau ja Sauvain. |
| --- | --- |

Saint-Georges-en-Couzani kantoni järgmised kommuunid: Chalmazel, Jeansagnière, Saint-Bonnet-le-Courreau ja Sauvain.

4.4.   Päritolutõend:

Päritolutõend:

„Kõik ettevõtjad, kes soovivad osaleda juustu „Fourme d’Ambert” valmistamiseks vajaliku piima tootmise, kogumise, juustu töötlemise või valmistamise protsessis või selle mõnes etapis, esitavad identifitseerimisdeklaratsiooni, mille registreerib taotlejate rühm.

Iga ettevõtjal on pädevatele asutustele esitamiseks registrid ning muud piima ja juustu päritolu, kvaliteedi ning tootmistingimuste kontrolliks vajalikud dokumendid, eelkõige päevane arvestus piima sissetuleku ja juustu väljamineku kohta, või muud vastavad arvepidamisdokumendid.

Juustukoja pidajatel peavad sissetulekute ja väljaminekute kohta olema eriregistrid või vastavad arvepidamisdokumendid, milles on eelkõige järgmised andmed: perforeerimise kuupäev, juustude arv ja partiide tähistus, kuupäev, millal juust pärast laagerdumisperioodi juustukojast või -keldrist välja viiakse.

Toote päritolunimetuse omaduste kontrollimisel teostatav analüütiline ja organoleptiline uuring peavad tagama toodete vastavuse päritolunimetuse kvaliteedile ja tunnustele.”

4.5.   Tootmismeetod:

Tootmismeetod:

Kogu aasta vältel antakse piimalehmadele üksnes kaitstud nimetuse geograafilisest piirkonnast saadavat sööta. Sellest reeglist võib erandi teha põuaperioodide, ilmastiku või muude erakorraliste asjaolude tõttu.

Sööt peab põhiliselt koosnema karjamaalt saadavast rohust, heinast, koresöödast või silost. Kui karjamaadel on rohtu, tuleb loomad välja lasta kohe, kui ilmastikutingimused seda lubavad. Karjatamisperioodil on loomade pidev sisetingimustes hoidmine keelatud. Lüpsikarjale antava täiendsööda ja söödalisandite keskmine kogus kuivaines on kuni 1 800 kg lehma kohta aastas.

Piima tohib põllumajandusettevõttes hoida kuni 48 tundi pärast esimest lüpsi.

Põllumajandusettevõttes tootmise korral valmistatakse juustu toorest täispiimast, mille valgu- ja rasvasisaldus ei ole normeeritud.

Kalgendamine toimub temperatuurivahemikus 30–35 °C ning üksnes laabiga.

Kalgendatud juustumass (kalgend) lõigatakse umbes 1 kuni 2 cm paksusteks tükkideks, mille välimus katlas töötlemise lõpuks sarnaneb maisiterale, seejärel segatakse, pannakse vormi, nõrutatakse ja lõpuks soolatakse soolvees ja/või kuivsoolaga.

Alates neljandal päevast pärast kalgendamist võin juustu perforeerida sisetemperatuuril 6–15 °C.

Perforeerimisele järgneb vähemalt seitsmeteistkümne päevane laagerdumine juustukojas või -keldris temperatuuril 6–12 °C ja suhtelise õhuniiskusega 90–95 %.

Seejärel hoitakse juustu 28 päeva pärast laabiga kalgendamist temperatuuril 0–6 °C.

Kaitstud päritolunimetust „Fourme d’Ambert” tohib kasutada alates 28. päevast pärast laabiga kalgendamist.

4.6.   Seos piirkonnaga:

Seos piirkonnaga:

Haut-Forezi piirkonnas on kõnealust juustu (fourme) toodetud alates keskajast ning vastav põllumajandus- ja karjakasvatussüsteem oli seal kasutusel kuni Teise maailmasõjani.

fourme

Legendide kohaselt tundsid seda juustu Gallia druiidid, kes Forezi mäestikus oma usutalitusi läbi viisid. Endine Pasteuri Instituudi direktor hr Maze arvab, et Arvernes’i ümbruses valmistati amberti või montbrisoni tüüpi fourme'i juba enne Caesari vallutusi.

amberti

montbrisoni

fourme'i

Esimesed vaieldamatud tõendid juustu amberti või montbrisoni tüüpi fourme'i olemasolu kohta pärinevad 8. ja 9. sajandist – selle väga iseloomulik kuju on ühel seitsmest kivist, mis ehivad Chaulmesis asuva vana kabeli sissepääsu ülaosa Forezi mäestikus Saint-Antheme’s.

amberti

montbrisoni

fourme'i

Nimetuse osa „fourme” tuleneb sõnast forme, mis tähistas juustumassile vormi andvat anumat, ning see on jäänud Kesk-Prantsusmaa mäestikulistelt aladelt pärinevate juustude üldnimetuseks.

forme

Tootmine on keskendunud Forezi mäestikku, mille tipp on 1 640 meetri kõrgusel asuv Pierre-Sur-Haute. Need on graniidist aluspinnasel olevad lagedad alad, mille rohukatte ja selle niiskuse puhul ilmnevad nii kontinentaalse kui ka merelise kliima mõjud. Vaatamata rasketele looduslikele tingimustele on piirkonnas olnud olulisel kohal karjakasvatus ja juustu tootmine, mille tooraineks on väikesearvuliste lehmakarjade piim.

Kuni Teise maailmasõjani valmistati üksnes talumajapidamistes toodetavat juustu juustukodades (jasserie), mis nägid välja nagu Alpi või Auvergne'i mägionnid. Kõnealused juustukojad asusid Forezi mäemassiivi mõlemal küljel. Sel ajal toodeti vaid üht tüüpi juustu, mida nimetati vastavalt mäemassiivi kummalgi küljel paiknevale kahele peamisele turule kas „Fourme d’Ambert” või „Fourme de Montbrison”.

jasserie

Kui talutootmine 20. sajandi alguses kõrgel asuvatel suvekarjamaadel hääbuma hakkas, ilmusid Forezi mäestikku ja eriti selle idaküljele piimatootjad. Paiguti väga väikesel alal ostis 1950. aastal piima kokku ligikaudu 15 tootjat.

Samal ajal 20. sajandi alguses hakati fourme'i valmistama ka traditsioonilist piirkonnast väljaspool, kõigepealt Puy de Dôme’ist lääne pool (Laqueuille ja Rochefort-Montagne), seejärel Cantalis (Murat) ja Dore’i orus (Thiers, Puy de Dôme). 1950. aastatel algas tootmine Saint-Flouris (Cantal) ja Balbignys (Loire’i tasandik).

fourme'i

Seda ümbruskonda, kuhu juustu tootmine levis 20. sajandi alguses, võib oma kõrguse ja järskude nõlvade tõttu pidada mägiseks. Iseloomulikud on kristallilise või vulkaanilise aluspõhjaga platood ja nendevahelised orud, kus peamiseks majandustegevuseks on karjakasvatus.

Talutootmise vähenedes ja fourme'i valmistamispiirkonna laienedes muutus ka juustu valmistamise tehnoloogia. Mõned tootjad ei seganud ega soolanud enam juustumassi, vaid lühendasid nõrutusaega ja soolasid juustu soolvees. Ühest ja samast tootest nimetuse all „Fourme d’Ambert” või „Fourme de Montbrison” kujunes montbrisoni-tüüpi juust, mida iseloomustab eelnõrutus, kalgendimassi segamine ja soolamine, ning amberti-tüüpi juust, millele on iseloomulik vähene nõrutamine ning soolamine kas soolvees või kuivalt.

fourme'i

montbrisoni

amberti

Kuigi nimetused „Fourme d’Ambert” ja „Fourme de Montbrison” on ametlikult sünonüümid, selgus päritolunimetuse kinnitamise käigus, et nende kahe juustuliigi vahel on märkimisväärseid erinevusi nii juustukodade asukoha kui ka tootmistehnoloogia osas. Seega on otsustatud täpsustada nimetatud kahe juustu määratlust ja geograafilist piirkonda vastavalt tradistioonilisele tootmisaladele.

4.7.   Kontrolliasutus:

Kontrolliasutus:

| Nimi: | I.N.A.O. |
| --- | --- |
| Aadress: | 51 rue d’Anjou |
| 75008 Paris |
| FRANCE |

Nimi:

I.N.A.O.

Aadress:

51 rue d’Anjou

75008 Paris

FRANCE

Tel

+33 153898000

Faks

+33 142255797

E-post:

info@inao.gouv.fr

| Nimi: | D.G.C.C.R.F. |
| --- | --- |
| Aadress: | 59 Bd V. Auriol |
| 75703 Paris Cedex 13 |
| FRANCE |

Nimi:

D.G.C.C.R.F.

Aadress:

59 Bd V. Auriol

75703 Paris Cedex 13

FRANCE

Tel

+33 144871717

Faks

+33 144973037

4.8.   Märgistus:

Märgistus:

Märgisel on kohustuslik esitada viide „Appellation d'origine contrôlée” (kaitstud päritolunimetus) tähtedega, mille suurus moodustab märgistusel olevate suurimate tähemärkide suurusest vähemalt kaks kolmandikku.

Kaitstud päritolunimetusega otseselt seotud mis tahes muu omaduse osutamine on keelatud, välja arvatud eratootja või eraettevõtja tunnus.

---

| 3.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/19 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/19

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2010/C 27/08

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„FOURME DE MONTBRISON”

EÜ nr: FR-PDO-0005-0542-30.03.2006

KPN ( X ) KGT ( )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teabe andmise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Institut National de l’Origine et de la Qualité |
| --- | --- |
| Aadress: | 51 rue d’Anjou |
| 75008 Paris |
| FRANCE |

Nimi:

Institut National de l’Origine et de la Qualité

Aadress:

51 rue d’Anjou

75008 Paris

FRANCE

Tel

+33 153898000

Faks

+33 153898060

E-post:

info@inao.gouv.fr

2.   Taotlejate rühm:

| Nimi: | Syndicat de la Fourme de Montbrison AOC |
| --- | --- |
| Aadress: | 11 boulevard de la Préfecture |
| 42600 Montbrison |
| FRANCE |

Nimi:

Syndicat de la Fourme de Montbrison AOC

Aadress:

11 boulevard de la Préfecture

42600 Montbrison

FRANCE

Tel

+33 477589130

Faks

+33 477589130

E-post:

fourme-montbrison@wanadoo.fr

Koosseis:

tootjad/töötlejad ( X ) muud ( X ) piimakogujad

3.   Toote liik:

| Klass 1.3. | Juust |
| --- | --- |

Klass 1.3.

Juust

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte):

4.1.   Nimetus:

„Fourme de Montbrison”

4.2.   Kirjeldus:

„Fourme de Montbrison” on kalgendatud lehmapiimast valmistatud juust, millel on 17–21 cm kõrguse ja 11,5–14,5 cm läbimõõduga silindri kuju ja mis kaalub 2,1–2,7 kg; tegemist on pressimata ja kuumtöötlemata laagerdunud sinihallitusjuustuga, mille kalgendile on vormi panemisel lisatud sool.

Juust on oranžika värvusega kuiva bakterhallituskoorikuga, millel võib esineda valget, kollast või punast hallitust. Juustu sisu on kreemika värvusega, selles on kergelt helesiniseid marmorja mustriga hallitusjoonekesi. Hajusalt esinevad hallitusvaokesed ja vähemärgatav sinakus annavad juustule teatava maheduse.

Pärast täielikku kuivatamist on juustu rasvasisaldus vähemalt 52 g rasvainet 100 g juustu kohta, lõpptoote kuivainesisaldus ei tohi olla alla 52 g 100 g kohta.

4.3.   Geograafiline piirkond:

Geograafiline piirkond asub Forezi mägedes, mida piiravad idas ja läänes kaks järsakut, moodustades Forezi tasandiku ja Amberti lõhe. Piirkond hõlmab Loire'i ja Puy de Dôme'i departemangus 33 kommuuni.

Loire'i departemangu kommuunid on: Bard, Cervières, Chalmazel, La Chamba, La Chambonie, Champoly, Châtelneuf, La Côte-en-Couzan, Ecotay-l'Olme, Essertines-en-Châtelneuf, Jeansagnière, Lérigneux, Noirétable, Palogneux, Roche, Saint-Bonnet-le-Courreau, Saint-Didier-sur-Rochefort, Saint-Georges-en-Couzan, Saint-Jean-la-Vêtre, Saint-Julien-la-Vêtre, Saint-Just-en-Bas, Saint-Laurent-de-Rochefort, Saint-Priest-la-Vêtre, Saint-Romain-d'Urfé, Les Salles, Sauvain, La Valla ja Verrières-en-Forez.

Puy-de-Dôme’i departemangu kommuunid on: Brugeron, Job, Saint-Anthème, Saint-Pierre-la-Bourlhonne ja Valcivières.

Piima tootmine, juustu töötlemine, valmistamine ja säilitamine kestab kuni 32 päeva arvestatuna laabi lisamise kuupäevast ja toimub geograafilises piirkonnas.

4.4.   Päritolutõend:

Iga ettevõtja, kes soovib osaleda juustu „Fourme de Montbrison” valmistamiseks vajaliku piima tootmise, kogumise, juustu töötlemise või valmistamise protsessis või selle mõnes etapis, esitab taotlejate rühmale identifitseerimisdeklaratsiooni.

Iga ettevõtjal on pädevatele asutustele esitamiseks registrid ning muud piima ja juustu päritolu, kvaliteedi ning tootmistingimuste kontrolliks vajalikud dokumendid, eelkõige päevane arvestus piima sissetuleku ja juustu väljamineku kohta, või muud vastavad arvepidamisdokumendid.

Juustukoja pidajatel peavad sissetulekute ja väljaminekute kohta olema eriregistrid või vastavad arvepidamisdokumendid, milles on eelkõige järgmised andmed: perforeerimise kuupäev, juustude arv ja partiide tähistus, kuupäev, millal juust pärast laagerdumisperioodi juustukojast või -keldrist välja viiakse.

Toote päritolunimetuse omaduste kontrollimisel teostatav analüütiline ja organoleptiline uuring peavad tagama toodete vastavuse päritolunimetuse kvaliteedile ja tunnustele.

4.5.   Tootmismeetod:

Piima tootmine, juustu töötlemine, valmistamine ja säilitamine kuni 32 päeva pärast laabi lisamist toimub geograafilises piirkonnas.

Kogu aasta vältel on piimalehmade toiduratsioon tagatud kaitstud nimetuse geograafilisest piirkonnast saadava söödaga. Sööt peab peamiselt koosnema karjamaalt saadavast rohust, heinast, koresöödast või silost. Kui karjamaal rohi kasvab, tuleb niipea kui kliimatingimused seda võimaldavad pidada loomi karjamaal.

Pärast laabi lisamist lõigatakse kalgendunud piim tükkideks, mille külje pikkus on ligikaudu 0,5–1 cm. Kalgendi seerum segatakse mitu korda läbi ning lastakse seista.

Seejärel toimub kalgendi esialgne nõrutamine, jättes kalgendi kerge pressi all seisma, mille järel kalgend tükeldatakse, lisatakse sool ja pannakse vormidesse.

Pärast nõrgumist ja vormist välja võtmist kaetakse juustu välispind kerge soolakihiga ja asetatakse vähemalt kuueks päevaks okaspuust rennidesse. Ruumi temperatuur jääb vahemikku 18–22 °C.

Alates kümnendast päevast pärast laabiga kalgendamist võib hakata juustu perforeerima, sellele järgneb laagerdumine juustukojas või -keldris temperatuuril 6–12 °C vähemalt viieteistkümne päeva jooksul. Seejärel hoitakse juustu 2–6 °C temperatuuriga ruumis, säilitamine kestab 32 päeva arvestatuna laabiga kalgendamise päevast.

Põllumajandusettevõttes tootmise korral valmistatakse juustu toorest täispiimast, mille valgu- ja rasvasisaldus ei ole normeeritud.

4.6.   Seos piirkonnaga:

Haut-Forezi piirkonnas on kõnealust juustu (fourme) toodetud alates keskajast ning vastav põllumajandus- ja karjakasvatussüsteem oli seal kasutusel kuni II maailmasõjani; sellel ajal valmistati üksnes talumajapidamistes toodetavat juustu juustukodades (jasserie), mis nägid välja nagu Alpi või Auvergne'i mägionnid. Kõnealused juustukojad asusid Forezi mäemassiivi mõlemal küljel. Toote nimetus tuleneb massiivi ühel mäeküljel peetud suure turu nimest Montbrison dans la Loire (teisel mäeküljel asunud turg kandis nime d’Ambert dans le Puy de Dôme, mis andis omakorda nime juustule „Fourme d’Ambert”).

Kaitstud nimetuse geograafiline piirkond langeb kokku Forezi mägede tipus oleva piirkonnaga, samuti mõnede kommuunidega Forezi mägede idaküljel, kus vanad tavad on pikka aega säilinud. Piirkond asub graniidist koosneval aluspinnal, mida ei mõjutanud kuigivõrd jääajal toimunud liikumised, mis jätsid jälgi pigem orgudesse ja mägede vahel olevatele aladele. Sademete näitaja on võrdlemisi suur (keskmiselt üle 1 000 mm aastas).

Kliima on ookeanilise ja kontinentaalse mõjuga. Aasta keskmine temperatuur on seega pigem madal, alla 10 °C ja sageli isegi alla 5 °C.

Erinevad taimekooslused sõltuvad ühest küljest kliimaoludest ja teisest küljest nii tänapäevasest kui ka minevikus toimunud karjakasvatusest.

Juustu „Fourme de Montbrison” tootmise tingimused, eelkõige loomade kohustuslik karjatamine karjamaal ajal, mil see on võimalik, ning söödaratsioon, mis põhineb rohul ja vaid piiratud hulgal maisisilo andmisel, on Forezi mägede taimestiku väärtust rõhutavad asjaolud.

Juustu „Fourme de Montbrison” iseloomustab esialgne nõrutamine, kalgendimassi segamine ja soolamine, millele järgneb juustusilindrite asetamine rennidesse.

Kalgenditerade suuruse määramine, kalgendimassi soolamine ja nõrutamine puust rennidel on esivanematelt päritud oskused, mille abil saab toode oma eripärased omadused: õrna sinaka varjundiga vaokesed, kooriku oranžika värvuse ja maheda maitse.

4.7.   Kontrolliasutus:

| Nimi: | I.N.A.O. |
| --- | --- |
| Aadress: | 51 rue d’Anjou |
| 75008 Paris |
| FRANCE |

Nimi:

I.N.A.O.

Aadress:

51 rue d’Anjou

75008 Paris

FRANCE

Tel

+33 153898000

Faks

+33 142255797

E-post:

info@inao.gouv.fr

| Nimi: | D.G.C.C.R.F. |
| --- | --- |
| Aadress: | 59 Bd V. Auriol |
| 75703 Paris Cedex 13 |
| FRANCE |

Nimi:

D.G.C.C.R.F.

Aadress:

59 Bd V. Auriol

75703 Paris Cedex 13

FRANCE

Tel

+33 144871717

Faks

+33 144973037

4.8.   Märgistus:

Kõigi juustude puhul kohaldatavate eeskirjade kohastest tähistustest olenemata peab kaitstud päritolunimetusega „Fourme de Montbrison” juustu märgistusel olema kaitstud päritolunimetus esitatud tähtedega, mille suurus moodustab märgistusel olevate suurimate tähemärkide suurusest vähemalt kaks kolmandikku.

Kaitstud päritolunimetusega juustude märgisel on kohustuslik esitada märge „Appellation d'origine contrôlée” (kaitstud päritolunimetus).

Kaitstud päritolunimetusega otseselt seotud mis tahes muu omaduse osutamine on keelatud, välja arvatud eratootja või eraettevõtja tunnus.

---