# Euroopan unionin C 273/2009

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2009.273.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 273 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 52. vuosikerta13. marraskuuta 2009 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2009.273.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 273

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

52. vuosikerta13. marraskuuta 2009

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Komissio |
| 2009/C 273/01 | Euroopan yhteisöjen tilinpäätös — Varainhoitovuosi 2008 — Konsolidoitu tilinpäätös ja konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta | 1 |
| 2009/C 273/02 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle | 122 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

2009/C 273/01

Euroopan yhteisöjen tilinpäätös — Varainhoitovuosi 2008 — Konsolidoitu tilinpäätös ja konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta

1

2009/C 273/02

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle

122

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

| 13.11.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 273/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 273/1

---

EUROOPAN YHTEISÖJEN TILINPÄÄTÖS

VARAINHOITOVUOSI 2008

KONSOLIDOITU TILINPÄÄTÖS JA KONSOLIDOITU SELVITYS TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA

(2009/C 273/01)

SISÄLLYSLUETTELO

Konsolidoituun tilinpäätökseen liitetty ilmoitus

EU:n talousarvion toteuttaminen ja talousarviokirjanpito

| I OSA – | Euroopan yhteisöjen konsolidoitu tilinpäätös ja liitetiedot |
| --- | --- |

I OSA –

| A. | Tase |
| --- | --- |

A.

Tase

| B. | Tuotto- ja kululaskelma |
| --- | --- |

B.

Tuotto- ja kululaskelma

| C. | Rahavirtalaskelma |
| --- | --- |

C.

Rahavirtalaskelma

| D. | Laskelma nettovarojen muutoksista |
| --- | --- |

D.

Laskelma nettovarojen muutoksista

| E. | Tilinpäätöksen liitetiedot |
| --- | --- |

E.

Tilinpäätöksen liitetiedot

| II OSA – | Konsolidoitu selvitys Euroopan yhteisöjen talousarvion toteuttamisesta ja sen liitetiedot |
| --- | --- |

II OSA –

| A. JAKSO – | Konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta |
| --- | --- |

A. JAKSO –

Konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta

| B. JAKSO – | Talousarvion konsolidoidun toteuttamisselvityksen liitetiedot |
| --- | --- |

B. JAKSO –

Talousarvion konsolidoidun toteuttamisselvityksen liitetiedot

KONSOLIDOITUUN TILINPÄÄTÖKSEEN LIITETTY ILMOITUS

Euroopan yhteisöjen vuoden 2008 konsolidoitu tilinpäätös on laadittu käyttäen tietoja, jotka muut toimielimet ja elimet ovat toimittaneet Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 129 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Vakuutan, että tilinpäätös on laadittu kyseisen varainhoitoasetuksen VII osaston säännösten sekä tilinpäätöksen liitteessä esitettyjen tilinpäätöksen laadintaperiaatteiden, -sääntöjen ja -menetelmien mukaisesti.

Olen saanut kyseisten toimielinten ja elinten tilinpitäjiltä kaikki heidän oikeaksi vakuuttamansa tiedot, jotka tarvitaan laadittaessa tilinpäätöstä, josta käyvät ilmi Euroopan yhteisöjen varat ja velat sekä talousarvion toteuttaminen.

Edellä mainittujen tietojen perusteella ja tehtyäni tarpeellisiksi katsomani tarkistukset ennen kuin varmensin Euroopan komission tilinpäätöksen allekirjoituksellani vakuutan olevani riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan Euroopan yhteisöjen taloudellisesta asemasta.

Ph. TAVERNE

Euroopan komission tilinpitäjä

EU:N TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN JA TALOUSARVIOKIRJANPITO

1   VUOTUISEN TALOUSARVION VALMISTELU

EU:n talousarviosta myönnetään rahoitusta hyvin monenlaisille, EU:n toimintapolitiikan eri osa-alueisiin kuuluville toimille ja ohjelmille, joita toteutetaan eri puolilla EU:ta. Komissio toteuttaa jäsenvaltioiden asettamien painopisteiden mukaisesti erilaisia ohjelmia, toimia ja hankkeita. Tällaisia ovat esimerkiksi opettajien ja opiskelijoiden liikkuvuutta edistävät koulutusalan hankkeet, EU:ssa työskentelevien työympäristön parantamiseksi toteutettavat hankkeet ja ulkorajavalvonnan tehostamiseksi toteutettavat hankkeet.

Noin 94 prosenttia EU:n talousarviovaroista käytetään tällaisten, kaikkien jäsenvaltioiden hyväksymien toimien ja hankkeiden rahoittamiseen. Suora yhteys vuotuisen talousarvion ja EU:n toimintapolitiikan välillä varmistetaan käyttämällä toimintoperusteista budjetointia. Vuonna 2004 käyttöön otetun toimintoperusteisen budjettinimikkeistön avulla saadaan selkeä kuva EU:n toimintapolitiikan eri osa-alueista ja kutakin osa-aluetta varten myönnetyistä kokonaisresursseista.

Talousarvion 31 toimintalohkoa on jaettu edelleen noin 200 toimintoon, joista yli 110 sisältää toimintamäärärahojen budjettikohtia. Tällaisia budjettikohtia sisältävät toiminnot esitetään talousarviossa omina lukuinaan. Toimintalohkot sisältävät pääasiassa toimintamäärärahoja, koska niihin sisältyvien keskeisten toimintojen tarkoituksena on rahoittaa ulkopuolisten edunsaajien toimintaa kulloinkin kyseeseen tulevan toiminnon alalla. Toimintalohkoihin kuuluu myös horisontaalisia toimintalohkoja, joiden tarkoituksena on varmistaa, että komissio voi toimia moitteettomasti. Tällaisia ovat esimerkiksi toimintalohkot ”Koordinointi ja oikeudellinen tuki” ja ”Talousarvio”. Toimintoperusteinen rakenne tarjoaa yhteisen käsitekehyksen ensisijaisten tavoitteiden asettamista ja toiminnan suunnittelua, budjetointia, seurantaa ja raportointia varten, ja sen tärkeimpänä tavoitteena on tehdä varojen käytöstä entistä tehokkaampaa, taloudellisempaa ja tuloksellisempaa.

Alustavan talousarvion hyväksymisessä noudatettavan sisäisen menettelyn ensimmäisessä vaiheessa komissio valmistelee alustavan talousarvioesityksen, joka toimitetaan neuvostolle. Neuvosto voi tehdä kyseiseen esitykseen tarpeelliseksi katsomansa tarkistukset. Neuvoston tarkistukset sisältävä esitys toimitetaan tämän jälkeen Euroopan parlamentille, joka voi esittää siihen tarkistuksia tai hyväksyä tai hylätä sen. Kun kaikista tarkistuksista on sovittu (tämä saattaa edellyttää, että komissio laatii kokonaan uuden esityksen), parlamentti vahvistaa lopullisen talousarvion joulukuun puolivälissä. Talousarvion toteuttaminen voidaan aloittaa, kun Euroopan parlamentin puhemies on todennut sen vahvistetuksi.

2   MITEN TALOUSARVIO RAHOITETAAN?

EY:llä on kaksi pääasiallista rahoituslähdettä: omat varat ja sekalaiset tulot.

2.1   Omiin varoihin kuuluvat tulot ja saamiset

Omat varat ovat EU:lle ilman eri toimenpiteitä kertyviä tuloja, jotka se voi käyttää talousarvionsa rahoittamiseen ilman, että kansallisten viranomaisten tarvitsee tehdä asiasta erillistä päätöstä (vuonna 2008 näiden varojen osuus kaikista tuloista oli 92 prosenttia). Talousarvion rahoittamiseksi tarvittava omien varojen kokonaismäärä riippuu siitä, kuinka suurta osaa kokonaismenoista ei saada katettua muilla tuloilla. Omien varojen kokonaismäärä saa olla enintään 1,24 prosenttia EU:n yhteenlasketusta bruttokansantulosta (BKTL). Omat varat jaetaan seuraaviin ryhmiin:

| (1) | Perinteiset omat varat, jotka muodostuvat tullimaksuista, maatalousmaksuista ja sokerimaksuista. Jäsenvaltiot kantavat nämä varat talouden toimijoilta EU:n puolesta ja pidättävät kyseisistä varoista kantokuluina 25 prosenttia. Tullimaksut ja maatalousmaksut kannetaan EU:n ulkopuolisista maista EU:hun tuotavista tuotteista yhteisen tullitariffin mukaisesti. Sokerimaksut peritään sokerin tuottajilta sokerin vientituen rahoittamiseksi. Perinteisten omien varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä noin 15 prosenttia. |
| --- | --- |

(1)

Perinteiset omat varat, jotka muodostuvat tullimaksuista, maatalousmaksuista ja sokerimaksuista. Jäsenvaltiot kantavat nämä varat talouden toimijoilta EU:n puolesta ja pidättävät kyseisistä varoista kantokuluina 25 prosenttia. Tullimaksut ja maatalousmaksut kannetaan EU:n ulkopuolisista maista EU:hun tuotavista tuotteista yhteisen tullitariffin mukaisesti. Sokerimaksut peritään sokerin tuottajilta sokerin vientituen rahoittamiseksi. Perinteisten omien varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä noin 15 prosenttia.

| (2) | Arvonlisäveroon (alv) perustuvat omat varat kannetaan osuutena jäsenvaltioiden alv-määräytymisperusteista, jotka on yhdenmukaistettu yhteisön sääntöjä noudattaen tätä tarkoitusta varten. Kaikkien jäsenvaltioiden yhdenmukaistettuihin määräytymisperusteisiin sovelletaan samaa verokantaa. Alv-määräytymisperuste on kuitenkin jokaisella jäsenvaltiolla rajattu 50 prosenttiin sen BKTL:sta. Alv-perusteisten omien varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä noin 15 prosenttia. |
| --- | --- |

(2)

Arvonlisäveroon (alv) perustuvat omat varat kannetaan osuutena jäsenvaltioiden alv-määräytymisperusteista, jotka on yhdenmukaistettu yhteisön sääntöjä noudattaen tätä tarkoitusta varten. Kaikkien jäsenvaltioiden yhdenmukaistettuihin määräytymisperusteisiin sovelletaan samaa verokantaa. Alv-määräytymisperuste on kuitenkin jokaisella jäsenvaltiolla rajattu 50 prosenttiin sen BKTL:sta. Alv-perusteisten omien varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä noin 15 prosenttia.

| (3) | BKTL:oon perustuvilla omilla varoilla tasapainotetaan talousarvion tulot ja menot eli niillä rahoitetaan se osuus talousarvion menoista, jota ei voida kattaa muista lähteistä saatavilla tuloilla. BKTL-varat saadaan soveltamalla kunkin jäsenvaltion BKTL:oon samaa kerrointa. BKTL määritetään yhteisön sääntöjä noudattaen. BKTL-perusteisten omien varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä noin 70 prosenttia. |
| --- | --- |

(3)

BKTL:oon perustuvilla omilla varoilla tasapainotetaan talousarvion tulot ja menot eli niillä rahoitetaan se osuus talousarvion menoista, jota ei voida kattaa muista lähteistä saatavilla tuloilla. BKTL-varat saadaan soveltamalla kunkin jäsenvaltion BKTL:oon samaa kerrointa. BKTL määritetään yhteisön sääntöjä noudattaen. BKTL-perusteisten omien varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä noin 70 prosenttia.

Edellä kuvattujen varojen maksamisesta voidaan todeta, että perinteiset omat varat kirjataan erilliseen kirjanpitoon silloin, kun kyseessä ovat sellaiset varat, jotka jäsenvaltiot ovat asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 6 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti todenneet mutta joita ne eivät ole asettaneet yhteisöjen käyttöön, koska kyseisiä varoja ei ole vielä peritty, vakuutta ei ole vielä toimitettu tai määristä on syntynyt erimielisyyttä. Kaikki jäsenvaltiot toimittavat komissiolle tästä kirjanpidosta neljännesvuosikatsaukset, jotka sisältävät jokaisen varojen lajin osalta seuraavat tiedot:

| — | perittävänä oleva saldo edelliseltä vuosineljännekseltä |
| --- | --- |

—

perittävänä oleva saldo edelliseltä vuosineljännekseltä

| — | asianomaisen vuosineljänneksen aikana perityt määrät |
| --- | --- |

—

asianomaisen vuosineljänneksen aikana perityt määrät

| — | asianomaisen vuosineljänneksen aikana tehdyt laskentaperusteen korjaukset (oikaisut/peruutukset) |
| --- | --- |

—

asianomaisen vuosineljänneksen aikana tehdyt laskentaperusteen korjaukset (oikaisut/peruutukset)

| — | kirjanpidosta poistetut määrät |
| --- | --- |

—

kirjanpidosta poistetut määrät

| — | perittävänä oleva saldo kyseisen vuosineljänneksen lopussa. |
| --- | --- |

—

perittävänä oleva saldo kyseisen vuosineljänneksen lopussa.

Kun erilliseen kirjanpitoon merkityt perinteiset omat varat on peritty, ne on asetettava komission käyttöön viimeistään varojen perimiskuukautta seuraavan toisen kuukauden 19 päivää seuraavana ensimmäisenä arkipäivänä.

Erilliseen kirjanpitoon kirjatuista saamisista on tehtävä arvonalennus, joka vastaa sellaisia varoja, joita ei todennäköisesti saada perittyä. Arvonalennus perustuu jäsenvaltioiden neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 6 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisesti tekemiin arvioihin. Kyseisen alakohdan mukaan ”jäsenvaltioiden on toimitettava kutakin varainhoitovuotta koskevan viimeisen neljännesvuosikatsauksen yhteydessä arvio kaikista kyseisen vuoden 31 päivänä joulukuuta erillisellä tilillä olevista saatavista, joiden perinnästä ei ole varmuutta”.

Taseen vastaavaa-puolella oleviin saamisiin jäsenvaltioilta on tehty arvonalennus jäsenvaltioiden toimittamien arvioiden perusteella. Tämä ei kuitenkaan merkitse sitä, että komissio olisi luopunut arvonalennusta vastaavien määrien perimisestä. Vaikka perintä vaikuttaisi hyvin epätodennäköiseltä tai käytännössä lähes mahdottomalta, määrät voidaan tästä huolimatta sisällyttää yhteisön talousarvioon perinteisinä omina varoina. Perimättä olevat saamiset menetetään vain, jos jäsenvaltio on toteuttanut kaikki vaadittavat toimenpiteet taatakseen perinnän onnistumisen. Muussa tapauksessa jäsenvaltio on taloudellisessa vastuussa kyseisistä määristä ja joutuu maksamaan ne yhteisön talousarvioon asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

2.2   Sekalaiset tulot

Euroopan yhteisöjen toiminnasta kertyvien sekalaisten tulojen osuus on noin 8 prosenttia kaikista tuloista. Näihin tuloihin kuuluvat esimerkiksi kilpailun alalla määrätyt sakot sekä yhteisön hankkeiden hallinnointiin liittyvät, yksityisen ja julkisen sektorin velallisille osoitetut perintämääräykset (ks. edellä oleva esimerkki). Sekalaisiin tuloihin kuuluvat myös uhkasakot, jotka yhteisöjen tuomioistuin on määrännyt jäsenvaltioille silloin, kun nämä eivät ole noudattaneet annettua tuomiota. Komissio hallinnoi vuosittain satojatuhansia hankkeita, ja se joutuu antamaan noin 12 000 perintämääräystä vuodessa. Kaikista saamisista, joita ei ole maksettu viimeistään eräpäivänä, peritään viivästyskorkoa. Jos yhteisössä oleva kolmas osapuoli, joka ei ole jäsenvaltio, ei ole maksanut velkaansa, komission (tai neuvoston) päätös, jolla kyseiselle velalliselle määrätään maksuvelvollisuus, on suoraan täytäntöönpanokelpoinen sillä alueella voimassa olevien, lainkäyttöä riita-asioissa koskevien sääntöjen mukaisesti, jolla pakkotäytäntöönpano toteutetaan. Myös oikeudellinen yksikkö käynnistää ulkopuolisten asianajotoimistojen avustuksella perintätoimenpiteitä maksunsa laiminlyöneitä velallisia kohtaan.

3   YHTEISÖN TALOUSARVION HALLINNOINTI JA TALOUSARVIOVAROJEN KÄYTTÄMINEN

3.1   Ensisijaiset toimintamenot

Euroopan yhteisöjen toimintamenot sisältävät rahoituskehyksen eri otsakkeisiin liittyvät menot, joita hallinnoidaan eri tavoin. Hallinnointitapa määrää sen, miten maksut suoritetaan ja miten varoja hoidetaan. Varainhoitoasetuksen mukaan komissio voi käyttää seuraavassa lueteltuja menetelmiä toteuttaessaan yleistä talousarviota.

Suora keskitetty hallinnointi: komission yksiköt vastaavat suoraan talousarvion toteuttamisesta.

Suora keskitetty hallinnointi

Välillinen keskitetty hallinnointi: komissio siirtää tietyt talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät yhteisön tai kansallisen lainsäädännön mukaisille elimille, kuten yhteisön julkisoikeudellisille virastoille tai julkista tehtävää hoitaville yksiköille.

Välillinen keskitetty hallinnointi

Hajautettu hallinnointi: komissio siirtää tietyt talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät yhteisöjen ulkopuolisille maille.

Hajautettu hallinnointi

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa: talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät siirretään jäsenvaltioille. Suurinta osaa yhteisöjen menoista eli 82:ta miljardia euroa (90 miljardia euroa vuonna 2007) hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, jolloin jäsenvaltiot on valtuutettu hoitamaan esimerkiksi maatalousmenoihin ja rakennetoimiin liittyviä tehtäviä.

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa: komissio siirtää tietyt talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät kansainvälisille järjestöille.

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

3.2   Taloushallinnon toimijat

Komission kollegio kantaa poliittisen vastuun talousarviosta, mutta ei käytännössä käytä sille annettua toimivaltaa talousarvion toteuttamisessa. Se siirtää talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät joka vuosi yksittäisille, henkilöstösääntöjen ja varainhoitoasetuksen alaisille virkamiehille, jotka vastaavat toiminnastaan kollegiolle. Näitä virkamiehiä, jotka ovat yleensä pääjohtajia tai osaston johtajia, kutsutaan valtuutetuiksi tulojen ja menojen hyväksyjiksi. Kyseiset virkamiehet voivat siirtää talousarvion toteuttamiseen liittyviä tehtäviä edelleen virkamiehille, joita kutsutaan edelleenvaltuutetuiksi tulojen ja menojen hyväksyjiksi.

Komission kollegio

Tulojen ja menojen hyväksyjät ovat vastuussa hallinnointiprosessin kaikista osista. He mm. päättävät, mitä toimia toimielimen asettamien poliittisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, ja vastaavat sekä varsinaisten toimien että niihin osoitettujen määrärahojen hallinnoinnista. Heidän tehtäviinsä kuuluu näin myös oikeudellisten sitoumusten tekeminen, tulosten seuranta, maksujen suorittaminen ja tarvittaessa myös varojen takaisinperintä. Tulojen ja menojen hyväksyjien on myös huolehdittava ehdotustensa toteutettavuuden arvioinnista (ennakkoarviointi) ja arvioitava jo käynnistettyjen ohjelmien edistymistä ja kustannustehokkuutta (väli- ja loppuarvioinnit). Näiden arviointien tuloksia käytetään pyrittäessä parantamaan päätöksentekoprosessia sekä tekemään yhteisöjen toimien toteuttamisesta entistä läpinäkyvämpää, vastuullisempaa ja kustannustehokkaampaa.

Tulojen ja menojen hyväksyjät

Moitteeton varainhoito ja asianmukaiset vastuusuhteet varmistetaan jokaisessa pääosastossa erottamalla johdon harjoittama valvonta (joka on tulojen ja menojen hyväksyjien vastuulla) sisäisen tarkastuksen alaan kuuluvista ja sääntöjen noudattamista koskevista tarkastuksista, jotka perustuvat selkeisiin (COSO:n kansainvälisiin standardeihin pohjautuviin) sisäisen tarkastuksen standardeihin, ennakko- ja jälkitarkastuksista, riskinarviointiin perustuvista riippumattomista sisäisistä tarkastuksista sekä säännöllisestä raportoinnista, jonka tarkoituksena on tiedottaa yksittäisille komissaareille toiminnoista.

Tilinpitäjä toteuttaa tulojen ja menojen hyväksyjien laatimat maksu- ja perintämääräykset ja vastaa kassanhallinnasta, kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen ja -menetelmien laatimisesta, kirjanpito- ja tilinpäätösjärjestelmien hyväksymisestä, kirjanpidosta, toimielimen tilinpäätöksen laatimisesta ja kyseisen tilinpäätöksen konsolidoinnista muiden konsolidoinnin piiriin kuuluvien yhteisöjen tilinpäätösten kanssa. Lisäksi tilinpitäjä varmentaa tilinpäätöksen allekirjoituksellaan vakuuttaen, että se antaa oikean ja riittävän kuvan yhteisöjen taloudellisesta asemasta.

Tilinpitäjä

Toimielin tai elin nimittää sisäisen tarkastajan, joka ei varsinaisesti kuulu taloushallinnon toimijoihin, tarkastamaan, että talousarvion toteuttamisessa käytettävät järjestelmät ja menettelyt ovat moitteettomia. Sisäisen tarkastajan tehtävänä on myös neuvoa toimielintä riskinhallintaan liittyvissä asioissa. Sisäinen tarkastaja antaa riippumattomia lausuntoja hallinnointi- ja valvontajärjestelmien laadusta sekä laatii suosituksia siitä, miten menettelyjä voidaan parantaa ja moitteetonta varainhoitoa edistää.

sisäisen tarkastajan

3.3   Sitoutuminen EU:n talousarvion toteuttamiseen

Kun talousarvio on vahvistettu, budjettipääosasto asettaa varat komission kirjanpitojärjestelmän välityksellä komission eri yksiköiden, eri toimielinten ja eri elinten käyttöön sen mukaan, mitkä ovat niiden vastuualueet toimintoperusteiseen budjetointiin perustuvassa järjestelmässä. Komissio siirtää tässä yhteydessä esimerkiksi ympäristöön liittyvien budjettikohtien hallinnointivastuun ympäristöasioiden pääosaston pääjohtajalle (josta tulee näin kyseisistä budjettikohdista vastuussa oleva valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä).

Kolmannen kanssa voidaan tehdä oikeudellinen sitoumus (esimerkiksi hankinta- tai avustussopimus) vain silloin, kun vuotuisessa talousarviossa on kyseistä toimintoa vastaava budjettikohta, jossa on riittävästi varoja menojen kattamiseen. Jos nämä edellytykset täyttyvät, talousarviosta varataan tarvittavat määrärahat kirjanpitojärjestelmään tehtävällä talousarviositoumuksella.

Talousarviositoumuksen tekemisen käynnistää hankkeesta vastaava henkilö (joka tunnetaan sitoumuksen alkuunpanijana), minkä jälkeen sitoumus käsitellään ennalta määrättyä menettelyä noudattaen. Menettelyllä varmistetaan käsittelyketju, jossa käsittelyä voidaan seurata tositteiden ja konekielisten kirjausten avulla ja johon osallistuu vähintään kaksi henkilöä (ns. kahden käsittelijän periaate), ts. vähintään sitoumuksen alkuunpanija ja sen tarkastaja. Käytössä olevissa käsittelyketjuissa tehdään sekä rahoitusta että varsinaista toimintaa koskevia tarkastuksia ennen kuin toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä hyväksyy sitoumuksen.

Yhteisön talousarviossa olevia varoja ei voida käyttää ennen kuin komissio tai muu EY:n elin ja yhteisön varojen vastaanottajaksi tarkoitettu taho ovat tehneet kirjallisen oikeudellisen sitoumuksen. Kun kyse on suorasta keskitetystä hallinnoinnista, oikeudellinen sitoumus on joko toimeksisaajan kanssa tehtävä hankintasopimus tai avustuksen saajan kanssa tehtävä avustussopimus.

Kun talousarviositoumus on hyväksytty, se kirjataan talousarviokirjanpitoon ja määrärahoista otetaan käyttöön sitoumusta vastaava määrä. Tällä toimenpiteellä ei kuitenkaan ole vaikutusta liikekirjanpitoon (ts. pääkirjaan), koska kulua ei vielä ole syntynyt. Syynä tähän on se, että Euroopan yhteisöjen kirjanpitojärjestelmä muodostuu kahdesta erillisestä mutta toisiinsa yhteydessä olevasta järjestelmästä:

| (a) | talousarviokirjanpito, josta saadaan yksityiskohtaiset tiedot talousarvion toteuttamisesta sekä |
| --- | --- |

(a)

talousarviokirjanpito, josta saadaan yksityiskohtaiset tiedot talousarvion toteuttamisesta sekä

| (b) | liikekirjanpito, jonka perusteella laaditaan tase sekä tuotto- ja kululaskelma. |
| --- | --- |

(b)

liikekirjanpito, jonka perusteella laaditaan tase sekä tuotto- ja kululaskelma.

Talousarviokirjanpitoon kirjataan noin 1 150 budjettikohdan päivittäiset sitoumukset ja maksut. Talousarviokirjanpito pohjautuu mukautetun maksuperusteisen kirjanpidon periaatteeseen, jonka mukaan meno tai tulo kirjataan vasta kun varoista tehdään sitoumus tai kun ne maksetaan tai saadaan. Tämän tyyppistä kirjanpitoa käytetään etenkin julkisella sektorilla, jolla painopiste on perinteisesti ollut talousarviossa ja sen toteuttamisessa. Komissio julkaisee kuukausittain numerotietoja talousarvion toteuttamisen (varojen käytön) senhetkisestä tilanteesta Europa-sivustolla. Tiedot on jaoteltu rahoituskehyksen otsakkeittain ja toimintalohkoittain.

Liikekirjanpito (ts. pääkirja) perustuu kahdenkertaiseen kirjanpitoon, ja se sisältää kaikki varainhoitovuoden menot ja tulot (joten sen perusteella voidaan laatia tuotto- ja kululaskelma). Liikekirjanpito on perustana myös EY:n taseelle, joka antaa kuvan EY:n varoista ja veloista ja sen taloudellisesta asemasta 31. joulukuuta.

3.4   Maksun suorittaminen

3.4.1   Yleissäännöt

Maksua ei voida suorittaa ennen kuin toimesta vastuussa oleva tulojen ja menojen hyväksyjä on hyväksynyt vastaavan talousarviositoumuksen. Maksua suoritettaessa on noudatettava vastaavanlaista käsittelyketjua kuin talousarviositoumusta hyväksyttäessä. Maksu käsitellään kirjanpitojärjestelmässä siten, että käsittelyn eri vaiheita voidaan seurata tositteiden ja konekielisten kirjausten avulla. Myös tämän käsittelyn käynnistää maksun alkuunpanija, ja käsittelyn viimeisessä vaiheessa maksun hyväksyy edelleenvaltuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä. Kun maksu on hyväksytty, sekä talousarvio- että liikekirjanpidon tiedot päivittyvät automaattisesti.

Kun maksu on hyväksytty kirjanpitojärjestelmässä, varat maksetaan saajan tilille. Esimerkiksi komissio suorittaa lähes kaikki maksunsa tilisiirtona, ja maksut suorittaa kassanhallinnasta vastaava budjettipääosaston yksikkö. Komissiolla on pankkitilejä jäsenvaltioiden valtiokonttoreissa, keskuspankeissa ja liikepankeissa.

Komissio suorittaa yli miljoona maksua vuodessa. Komissio on SWIFTin jäsen (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication). Komissiossa tehdään päivittäin vähintään yksi maksuajo budjettipääosaston kassanhallintayksikön valvonnassa. Ajossa luodaan hyväksyttyjen maksumääräysten pohjalta maksuohjeet, jotka järjestelmä lähettää komission käyttämille pankeille, jotta nämä voivat siirtää varat maksujen saajille.

3.4.2   Ennakkomaksut

Ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota edunsaajalle käteisvaroja. Ennakkomaksu voidaan suorittaa useammassa erässä ennakkomaksusopimuksessa kulloinkin määrätyllä ajanjaksolla. Jos maksettua ennakkoa ei käytetä sopimuksessa määrätyllä ajanjaksolla siihen tarkoitukseen, johon se on myönnetty, se on maksettava takaisin. Näin ollen jos edunsaajalle ei aiheudu tukikelpoisia menoja, edunsaajan on palautettava ennakkomaksu Euroopan yhteisöille. Maksettu ennakkomaksu on näin lopullinen meno vasta kun siihen liittyvät sopimusehdot on täytetty. Ennakkomaksu kirjataan tämän vuoksi taseen vastaaviin alkuperäisen maksun suoritusajankohtana. Taseeseen kirjattuun ennakkomaksumäärään tehdään (osittainen tai koko määrän suuruinen) vähennys, kun tukikelpoiset menot hyväksytään tai ennakkomaksuna suoritetut määrät palautetaan. Kun yhteisöt hyväksyvät ennakkomaksun joko kokonaan tai osittain tutkittuaan ensin maksupyyntöön sisältyvien menojen tukikelpoisuuden (ks. jäljempänä), hyväksyttyä tukikelpoista määrää vastaava määrä poistetaan taseesta ja kirjataan kuluksi tuotto- ja kululaskelmaan. Ennakkomaksu voidaan tässä yhteydessä katsoa hyväksytyksi joko kokonaan tai osittain.

Ennakkomaksut arvostetaan arvioituun kerrytettävissä olevaan määrään. Tässä yhteydessä otetaan huomioon ennakkomaksuun liittyvät vakuudet. Ennakkomaksu, jota ei oletettavasti saada perittyä takaisin, kirjataan kuluna tuotto- ja kululaskelmaan, ja taseeseen merkittyä ennakkomaksun kirjanpitoarvoa vähennetään kulukirjausta vastaavalla määrällä. Ennakkomaksuista kertyy yleensä korkotuottoa (poikkeuksena ovat jäsenvaltioille maksetut määrät ja liittymistä valmisteleva tuki). Korkotuoton omistusoikeus määräytyy sen mukaan, onko kyse Euroopan yhteisöjen vai kolmansien suorittamista ennakkomaksuista. Nämä kaksi ennakkomaksutyyppiä eroavat toisistaan siinä, että Euroopan yhteisöjen suorittamista ennakkomaksuista kertynyt korko on yhteisöjen omaisuutta, ja se on sen vuoksi palautettava yhteisöille, kun taas kolmansien suorittamista ennakkomaksuista kertynyt korko on edunsaajien omaisuutta.

3.4.3   Maksupyynnöt ja menojen tukikelpoisuus

Jonkin ajan kuluttua ennakkomaksun vastaanottamisesta ennakkomaksun saaja toimittaa asianomaiseen EY:n elimeen maksupyynnön osoittaakseen, että ennakkomaksu on käytetty sopimuksen mukaisesti. Maksupyyntöjä saadaan edunsaajilta vuoden kuluessa sen mukaan, minkä tyyppisestä hankkeesta on kysymys ja millaisia sopimusehtoja kulloinkin sovelletaan. Kaikkia maksupyyntöjä ei välttämättä saada vuoden loppuun mennessä.

Saadut maksupyynnöt olisi kirjattava välittömästi kirjanpitojärjestelmässä lyhytaikaisiin velkoihin tilille ”Määrät, joiden tukikelpoisuus tarkistettava” merkinnällä ”ensimmäisen vaiheen lasku”. Tässä vaiheessa ei vielä tehdä kulukirjausta. Kulu kirjataan liikekirjanpitoon vasta, kun sen perustana oleva tapahtuma on toteutunut eli kun maksupyyntö on tarkastettu ja hyväksytty. Vastaanotetun laskun maksuaika alkaa kulua päivästä, jona vastaanotettu asianmukainen maksupyyntö on rekisteröity: kun maksupyyntö on katsottu perustelluksi, kirjanpitoon tehdään kirjaus, jolla tukikelpoiset määrät siirretään kuluksi tuotto- ja kululaskelmaan (toisen vaiheen lasku). Avoinna oleviin ennakkomaksu- ja velkasaldoihin tehdään sitten tarkastettua ja hyväksyttyä määrää vastaava vähennys. Näillä kirjauksilla ei ole vaikutusta talousarviokirjanpitoon, johon on jo tehty kyseistä maksua vastaavat kirjaukset.

3.4.4   Seuraavien maksuerien suorittaminen

Jos maksupyynnön mukainen, tarkistettu ja hyväksytty määrä on suurempi kuin jo suoritetun ensimmäisen maksun määrä tai jos sopimuksessa edellytetään toisen maksuerän tai lopullisen maksun suorittamista, käynnistetään uusi maksatusmenettely edellä kuvattuja sääntöjä noudattaen. Ennen maksun suorittamista tarvittavan lopullisen hyväksynnän antaa valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä. Tukikelpoisuusehdot määritetään perussäädöksessä, ehdotuspyynnössä, muussa avustusten saajille tarkoitetussa tietoaineistossa ja/tai avustussopimukseen sisältyvissä sopimusmääräyksissä. Kun avustuksen saajan ilmoittamat kustannukset on tutkittu, tukikelpoiset menot kirjataan kuluksi ja saajalle ilmoitetaan, jos kustannukset sisältävät eriä, jotka eivät ole tukikelpoisia. Erä ”Määrät, joiden tukikelpoisuus tarkistettava” sisältää siis sellaiset maksupyynnöt, joissa ilmoitettujen kustannusten tukikelpoisuutta ei vielä ole tutkittu. Menon perusteena oleva tapahtuma ei näin ole vielä kyseisten määrien osalta toteutunut.

3.4.5   Tilikauden päättäminen (siirtyvät erät)

Vuoden lopussa avoinna olevat ennakkomaksut arvostetaan alkuperäisiin maksettuihin määriin, joista on vähennetty seuraavat erät: palautetut määrät, ennakkomaksuja vastaan kuitatut tukikelpoiset menot sekä arvioidut vuoden lopussa ennakkomaksuista vielä kuittaamatta olevat tukikelpoiset menot ja arvonalennukset.

Vuoden lopussa vielä saamatta olevat maksupyynnöt otetaan huomioon siirtyvinä erinä tilikautta päätettäessä. Erityisesti on arvioitava yhteisöiltä rahoitusta saaneiden edunsaajien sellaiset tukikelpoiset menot, joita ei ole vielä ilmoitettu yhteisöille. Näistä määristä laaditaan paras mahdollinen arvio. Arvioinnissa käytettävä menetelmä valitaan sen mukaan, millaisesta toiminnasta on kyse ja mitä tietoja on käytettävissä. Kun nämä siirtyvät erät on arvioitu, arvioiden mukaiset tukikelpoiset määrät kirjataan siirtoveloiksi, ja sellaiset määrät, jotka eivät ole tukikelpoisia, jätetään avoimiksi niiden määrien tileille, joiden tukikelpoisuus on vielä tarkistettava. Nämä määrät on esitetty lyhytaikaisissa veloissa, jotta varojen ja velkojen määrää ei arvioitaisi liian suureksi.

3.5   Aiheettomien maksujen takaisinperintä

Asianomaiset EY:n yksiköt tarkastavat talousarviosta rahoitettavien menojen tukikelpoisuuden. Jos varoja hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, tarkastamisesta vastaavat jäsenvaltiot. Tarkastukset perustuvat kulloinkin sovellettaviksi tulevien sääntöjen ja avustussopimusehtojen mukaisiin asiakirjoihin. Jotta tarkastusjärjestelmistä saataisiin mahdollisimman kustannustehokkaita, lopullisten maksupyyntöjen perustana olevat asiakirjat tarkastetaan yleensä perusteellisemmin kuin välimaksupyyntöihin liitetyt asiakirjat. Lopullisten maksupyyntöjen tarkastuksissa voidaan tämän vuoksi havaita myös välimaksuihin liittyviä virheitä, jotka korjataan oikaisemalla lopullista maksua. Lisäksi EY:llä ja/tai jäsenvaltiolla on oikeus varmistaa maksupyyntöön liitettyjen asiakirjojen moitteettomuus tekemällä maksupyynnön esittäjän tiloissa tarkastuksia rahoitettavan hankkeen toteuttamisen aikana ja/tai sen päätyttyä (jälkitarkastukset). Toteutusjakson aikana todetut virheet voidaan korjata seuraavissa maksupyynnöissä. Toteutuksen päätyttyä todetut virheet korjataan perintämääräyksellä. Lisätietoja tästä aiheesta on liitetiedossa 6.

6

4   TILINPÄÄTÖSRAPORTOINTI

4.1   Tilinpäätös

Tilinpitäjä on vastuussa tilinpäätöksen laatimisesta ja sen varmistamisesta, että se antaa oikean ja riittävän kuvan EU:n taloudellisesta asemasta. Tilinpäätös sisältää taseen, tuotto- ja kululaskelman sekä talousarvion toteuttamista koskevat selvitykset. Tilinpäätöksen hyväksyy komissio, joka esittää sen tilintarkastustuomioistuimelle tarkastettavaksi ja tämän jälkeen neuvostolle ja parlamentille vastuuvapauden myöntämistä varten.

4.2   Vuotuiset toimintakertomukset

Jokaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on laadittava vuotuinen toimintakertomus vastuullaan olevista toiminnoista. Toimintakertomuksessa kuvataan toiminnan tuloksia ja arvioidaan sitä, onko olemassa riittävä varmuus siitä, että kertomuksessa kuvattujen toimintojen toteuttamiseen myönnetyt resurssit on käytetty tarkoitukseensa moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti ja että käytössä olevin valvontamenettelyin voidaan varmistaa, että kirjausten perustana olevat toimet ovat laillisia ja asianmukaisia.

5   TILINTARKASTUS JA VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMINEN

5.1   Tilintarkastus

EU:n tilinpäätöstä ja resurssienhallintaa valvoo ulkoisena tarkastajana toimiva Euroopan tilintarkastustuomioistuin, joka laatii vuosikertomuksen neuvostolle ja Euroopan parlamentille. Tilintarkastustuomioistuimen päätehtävänä on toimittaa riippumaton ulkoinen tarkastus Euroopan yhteisöjen tilinpäätöksestä. Tilintarkastustuomioistuimen tehtäviin kuuluu mm. seuraavien asiakirjojen laatiminen:

| (1) | yleisestä talousarviosta rahoitettavia toimintoja koskeva vuosikertomus, jossa esitetään yksityiskohtaisia huomautuksia tilinpäätöksestä ja sen perustana olevista toimista; |
| --- | --- |

(1)

yleisestä talousarviosta rahoitettavia toimintoja koskeva vuosikertomus, jossa esitetään yksityiskohtaisia huomautuksia tilinpäätöksestä ja sen perustana olevista toimista;

| (2) | tarkastusten perusteella laadittu lausunto, joka sisältyy vuosikertomukseen tarkastuslausuman muodossa ja joka koskee i) tilien luotettavuutta ja ii) tilien perustana olevien toimien (joihin kuuluvat sekä verovelvollisilta kerätyt tulot että lopullisille edunsaajille suoritetut maksut) laillisuutta ja asianmukaisuutta; |
| --- | --- |

(2)

tarkastusten perusteella laadittu lausunto, joka sisältyy vuosikertomukseen tarkastuslausuman muodossa ja joka koskee i) tilien luotettavuutta ja ii) tilien perustana olevien toimien (joihin kuuluvat sekä verovelvollisilta kerätyt tulot että lopullisille edunsaajille suoritetut maksut) laillisuutta ja asianmukaisuutta;

| (3) | erityiskertomukset, joissa esitetään tiettyjä hallinnoinnin osa-alueita koskevia tarkastushavaintoja. |
| --- | --- |

(3)

erityiskertomukset, joissa esitetään tiettyjä hallinnoinnin osa-alueita koskevia tarkastushavaintoja.

Tilintarkastustuomioistuimella on oikeus tutustua kaikkiin asiakirjoihin, joita se tarvitsee tarkastuksissaan. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset kattavat kaikki EU:n toiminnan osa-alueet, ja niissä voidaan tutkia myös yksittäisten toimien ja maksujen laillisuus ja asianmukaisuus. Tilintarkastustuomioistuin huolehtii myös varsinaisen tilinpäätöksen tarkastamisesta ja tarkastaa tarvittaessa myös yksittäiset tasetilit ja tuotto- ja kululaskelman tilit sekä tilinpäätöksen esittämisen kokonaisuudessaan. Tilintarkastustuomioistuin voi sen vuoksi antaa lausunnon paitsi esitetyistä numerotiedoista myös käytössä olevasta järjestelmästä ja toimitetuista tarkastuksista.

5.2   Vastuuvapauden myöntäminen

Tarkastusten viimeisenä vaiheena on talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntäminen asianomaiselta varainhoitovuodelta. EY:ssä vastuuvapauden myöntää Euroopan parlamentti. Tämä tarkoittaa, että sen jälkeen kun tilinpäätös on tarkastettu ja lopullinen tilinpäätös on vahvistettu, neuvosto antaa suosituksen, jonka perusteella parlamentti päättää, myöntääkö se komissiolle ja muille EY:n elimille vastuuvapauden yhteisöjen edellisvuoden talousarvion toteuttamisesta. Parlamentin päätös perustuu tilinpäätöksen tarkastukseen, tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen (joka sisältää virallisen tarkastuslausuman), komission antamiin vastauksiin sekä komissiolle esitettyihin lisäkysymyksiin ja lisätietopyyntöihin.

Vastuuvapauden myöntämistä voidaan pitää talousarvion toteuttamiseen kohdistuvan ulkoisen valvonnan poliittisena ulottuvuutena. Neuvoston suosituksen perusteella tekemällään päätöksellä Euroopan parlamentti vapauttaa komission tietyn vuoden talousarvion toteuttamiseen liittyvästä vastuusta toteamalla, että kyseinen talousarvio on loppuun käsitelty. Vastuuvapauden myöntämismenettely johtaa johonkin seuraavista kolmesta tuloksesta: vastuuvapaus myönnetään, vastuuvapauden myöntämistä lykätään tai vastuuvapautta ei myönnetä. Parlamentti voi vastuuvapauden myöntämisen yhteydessä tuoda esille tärkeinä pitämiään havaintoja ja suosittaa toimenpiteitä, joita komission olisi toteutettava kyseisillä osa-alueilla. Komissio esittelee toteuttamansa toimenpiteet laatimassaan seurantaraportissa ja toimintasuunnitelmassa, jotka se toimittaa sekä parlamentille että neuvostolle.

I OSA

EUROOPAN YHTEISÖJEN KONSOLIDOITU TILINPÄÄTÖS JA LIITETIEDOT

SISÄLLYSLUETTELO

| A. | Tase |
| --- | --- |

A.

Tase

| B. | Tuotto- ja kululaskelma |
| --- | --- |

B.

Tuotto- ja kululaskelma

| C. | Rahavirtalaskelma |
| --- | --- |

C.

Rahavirtalaskelma

| D. | Laskelma nettovarojen muutoksista |
| --- | --- |

D.

Laskelma nettovarojen muutoksista

| E. | Tilinpäätöksen liitetiedot |
| --- | --- |

E.

Tilinpäätöksen liitetiedot

| 1. | Tilinpäätöksen keskeiset laatimisperiaatteet |
| --- | --- |

1.

Tilinpäätöksen keskeiset laatimisperiaatteet

| 2. | Taseen liitetiedot |
| --- | --- |

2.

Taseen liitetiedot

| 3. | Tuotto- ja kululaskelman liitetiedot |
| --- | --- |

3.

Tuotto- ja kululaskelman liitetiedot

| 4. | Rahavirtalaskelman liitetiedot |
| --- | --- |

4.

Rahavirtalaskelman liitetiedot

| 5. | Taseen ulkopuoliset erät |
| --- | --- |

5.

Taseen ulkopuoliset erät

| 6. | Aiheettomien maksujen takaisinperintä |
| --- | --- |

6.

Aiheettomien maksujen takaisinperintä

| 7. | Rahoitusriskien hallinta |
| --- | --- |

7.

Rahoitusriskien hallinta

| 8. | Lähipiiriä koskevat tiedot |
| --- | --- |

8.

Lähipiiriä koskevat tiedot

| 9. | Tilinpäätöspäivän jälkeiset tapahtumat |
| --- | --- |

9.

Tilinpäätöspäivän jälkeiset tapahtumat

| 10. | Konsolidoidut yhteisöt |
| --- | --- |

10.

Konsolidoidut yhteisöt

| 11. | Konsolidoimattomat yhteisöt |
| --- | --- |

11.

Konsolidoimattomat yhteisöt

A.   TASE

| milj. euroa |
| --- |
| | Liite-tieto | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| PITKÄAIKAISET VARAT: |
| Aineettomat hyödykkeet | 2.1 | 56 | 44 |
| Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | 2.2 | 4 881 | 4 523 |
| Pitkäaikaiset sijoitukset | 2.3 | 2 078 | 1 973 |
| Lainat | 2.4 | 3 565 | 1 806 |
| Pitkäaikaiset ennakkomaksut | 2.5 | 29 023 | 14 015 |
| Pitkäaikaiset saamiset | 2.6 | 45 | 127 |
| | | 39 648 | 22 488 |
| LYHYTAIKAISET VARAT: |
| Vaihto-omaisuus | 2.7 | 85 | 88 |
| Lyhytaikaiset sijoitukset | 2.8 | 1 553 | 1 420 |
| Lyhytaikaiset ennakkomaksut | 2.9 | 10 262 | 20 583 |
| Lyhytaikaiset saamiset | 2.10 | 11 920 | 12 051 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat | 2.11 | 23 724 | 18 756 |
| | | 47 544 | 52 898 |
| Vastaavaa yhteensä | | 87 192 | 75 386 |
| PITKÄAIKAISET VELAT: |
| Työsuhde-etuudet | 2.12 | (37 556) | (33 480) |
| Pitkäaikaiset varaukset | 2.13 | (1 341) | (1 079) |
| Pitkäaikaiset rahoitusvelat | 2.14 | (3 349) | (1 574) |
| Muut pitkäaikaiset velat | 2.15 | (2 226) | (1 989) |
| | | (44 472) | (38 122) |
| LYHYTAIKAISET VELAT: |
| Lyhytaikaiset varaukset | 2.16 | (348) | (369) |
| Lyhytaikaiset rahoitusvelat | 2.17 | (119) | (135) |
| Muut lyhytaikaiset velat | 2.18 | (89 677) | (95 380) |
| | | (90 144) | (95 884) |
| Vastattavaa yhteensä | | (134 616) | (134 006) |
| NETTOVARAT | | (47 424) | (58 620) |
| Rahastot | 2.19 | 3 115 | 2 806 |
| Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet: | 2.20 | | |
| Työsuhde-etuudet
   (1) | | (37 556) | (33 480) |
| Muut määrät
   (2) | | (12 983) | (27 946) |
| NETTOVARAT | | (47 424) | (58 620) |

milj. euroa

Liite-tieto

31.12.2008

31.12.2007

PITKÄAIKAISET VARAT:

Aineettomat hyödykkeet

2.1

2.1

56

44

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

2.2

2.2

4 881

4 523

Pitkäaikaiset sijoitukset

2.3

2.3

2 078

1 973

Lainat

2.4

2.4

3 565

1 806

Pitkäaikaiset ennakkomaksut

2.5

2.5

29 023

14 015

Pitkäaikaiset saamiset

2.6

2.6

45

127

39 648

39 648

22 488

22 488

LYHYTAIKAISET VARAT:

Vaihto-omaisuus

2.7

2.7

85

88

Lyhytaikaiset sijoitukset

2.8

2.8

1 553

1 420

Lyhytaikaiset ennakkomaksut

2.9

2.9

10 262

20 583

Lyhytaikaiset saamiset

2.10

2.10

11 920

12 051

Käteisvarat ja muut rahavarat

2.11

2.11

23 724

18 756

47 544

47 544

52 898

52 898

Vastaavaa yhteensä

Vastaavaa yhteensä

87 192

87 192

75 386

75 386

PITKÄAIKAISET VELAT:

Työsuhde-etuudet

2.12

2.12

(37 556)

(33 480)

Pitkäaikaiset varaukset

2.13

2.13

(1 341)

(1 079)

Pitkäaikaiset rahoitusvelat

2.14

2.14

(3 349)

(1 574)

Muut pitkäaikaiset velat

2.15

2.15

(2 226)

(1 989)

(44 472)

(44 472)

(38 122)

(38 122)

LYHYTAIKAISET VELAT:

Lyhytaikaiset varaukset

2.16

2.16

(348)

(369)

Lyhytaikaiset rahoitusvelat

2.17

2.17

(119)

(135)

Muut lyhytaikaiset velat

2.18

2.18

(89 677)

(95 380)

(90 144)

(90 144)

(95 884)

(95 884)

Vastattavaa yhteensä

Vastattavaa yhteensä

(134 616)

(134 616)

(134 006)

(134 006)

NETTOVARAT

(47 424)

(47 424)

(58 620)

(58 620)

Rahastot

2.19

2.19

3 115

2 806

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet:

2.20

2.20

Työsuhde-etuudet
   (1)

Työsuhde-etuudet

1

(37 556)

(37 556)

(33 480)

(33 480)

Muut määrät
   (2)

Muut määrät

2

(12 983)

(12 983)

(27 946)

(27 946)

NETTOVARAT

(47 424)

(47 424)

(58 620)

(58 620)

B.   TUOTTO- JA KULULASKELMA

| milj. euroa |
| --- |
| | Liite-tieto | 2008 | 2007 |
| TOIMINNAN TUOTOT |
| Tuotot omista varoista ja rahoitusosuuksista | 3.1 | 112 713 | 112 084 |
| Muut toiminnan tuotot | 3.2 | 9 731 | 9 080 |
| | | 122 444 | 121 164 |
| TOIMINTAKULUT |
| Hallintokulut | 3.3 | (7 720) | (7 120) |
| Toimintakulut | 3.4 | (97 214) | (104 682) |
| | | (104 934) | (111 802) |
| TOIMINNAN YLIJÄÄMÄ | | 17 510 | 9 362 |
| Tuotot rahoitustoiminnasta | 3.5 | 698 | 674 |
| Kulut rahoitustoiminnasta | 3.6 | (467) | (354) |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvän velan muutos | 2.12 | (5 009) | (2 207) |
| Osuus osakkuusyritysten ja yhteisyritysten nettotappioista | 3.7 | (46) | (13) |
| VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS | | 12 686 | 7 462 |

milj. euroa

Liite-tieto

2008

2007

TOIMINNAN TUOTOT

Tuotot omista varoista ja rahoitusosuuksista

3.1

3.1

112 713

112 084

Muut toiminnan tuotot

3.2

3.2

9 731

9 080

122 444

122 444

121 164

121 164

TOIMINTAKULUT

Hallintokulut

3.3

3.3

(7 720)

(7 120)

Toimintakulut

3.4

3.4

(97 214)

(104 682)

(104 934)

(104 934)

(111 802)

(111 802)

TOIMINNAN YLIJÄÄMÄ

17 510

17 510

9 362

9 362

Tuotot rahoitustoiminnasta

3.5

3.5

698

674

Kulut rahoitustoiminnasta

3.6

3.6

(467)

(354)

Työsuhde-etuuksiin liittyvän velan muutos

2.12

2.12

(5 009)

(2 207)

Osuus osakkuusyritysten ja yhteisyritysten nettotappioista

3.7

3.7

(46)

(13)

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

12 686

12 686

7 462

7 462

C.   RAHAVIRTALASKELMA

| milj. euroa |
| --- |
| | Liite-tieto | 2008 | 2007 |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | | 12 686 | 7 462 |
| Toiminnan rahavirta | 4.2 | | |
| Hankintamenon jaksottaminen | | 19 | 11 |
| Poistot | | 302 | 329 |
| Sijoitusten arvonalentumistappio (arvonalentumistappion peruuttaminen) | | 3 | (3) |
| Lainojen (lisäys)/väheneminen | | (1 759) | 217 |
| Pitkäaikaisten ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen | | (15 008) | 8 410 |
| Pitkäaikaisten saamisten (lisäys)/väheneminen | | 82 | 201 |
| Vaihto-omaisuuden (lisäys)/väheneminen | | 3 | 27 |
| Lyhytaikaisten ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen | | 10 321 | (12 528) |
| Lyhytaikaisten saamisten (lisäys)/väheneminen | | 131 | (2 255) |
| Pitkäaikaisten varausten lisäys/(väheneminen) | | 262 | 90 |
| Pitkäaikaisten rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen) | | 1 775 | (288) |
| Muiden pitkäaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) | | 237 | (31) |
| Lyhytaikaisten varausten lisäys/(väheneminen) | | (21) | (10) |
| Lyhytaikaisten rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen) | | (16) | 115 |
| Muiden lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) | | (5 703) | 1 300 |
| Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä, joka kirjataan tuottona, johon ei liity maksutapahtumaa | | (1 529) | (1 848) |
| Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa | | 37 | (15) |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvän velan lisäys/(väheneminen) | | 4 076 | 1 280 |
| Investointien rahavirta | 4.3 | | |
| Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden (lisäys)/väheneminen | | (689) | (284) |
| Pitkäaikaisten sijoitusten (lisäys)/väheneminen | | (152) | (5) |
| Lyhytaikaisten sijoitusten (lisäys)/väheneminen | | (133) | 6 |
| NETTORAHAVIRTA | | 4 924 | 2 181 |
| KÄTEISVAROJEN JA MUIDEN RAHAVAROJEN NETTOMÄÄRÄINEN LISÄYS (3) | | 4 924 | 2 181 |
| KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT VARAINHOITOVUODEN ALUSSA (3) | 2.11 | 19 005 | 16 824 |
| KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT VARAINHOITOVUODEN LOPUSSA (3) | 2.11 | 23 929 | 19 005 |

milj. euroa

Liite-tieto

2008

2007

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

12 686

7 462

Toiminnan rahavirta

Toiminnan rahavirta

4.2

4.2

Hankintamenon jaksottaminen

19

11

Poistot

302

329

Sijoitusten arvonalentumistappio (arvonalentumistappion peruuttaminen)

3

(3)

Lainojen (lisäys)/väheneminen

(1 759)

217

Pitkäaikaisten ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen

(15 008)

8 410

Pitkäaikaisten saamisten (lisäys)/väheneminen

82

201

Vaihto-omaisuuden (lisäys)/väheneminen

3

27

Lyhytaikaisten ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen

10 321

(12 528)

Lyhytaikaisten saamisten (lisäys)/väheneminen

131

(2 255)

Pitkäaikaisten varausten lisäys/(väheneminen)

262

90

Pitkäaikaisten rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen)

1 775

(288)

Muiden pitkäaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen)

237

(31)

Lyhytaikaisten varausten lisäys/(väheneminen)

(21)

(10)

Lyhytaikaisten rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen)

(16)

115

Muiden lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen)

(5 703)

1 300

Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä, joka kirjataan tuottona, johon ei liity maksutapahtumaa

(1 529)

(1 848)

Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa

37

(15)

Työsuhde-etuuksiin liittyvän velan lisäys/(väheneminen)

Työsuhde-etuuksiin liittyvän velan lisäys/(väheneminen)

4 076

1 280

Investointien rahavirta

Investointien rahavirta

4.3

4.3

Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden (lisäys)/väheneminen

(689)

(284)

Pitkäaikaisten sijoitusten (lisäys)/väheneminen

(152)

(5)

Lyhytaikaisten sijoitusten (lisäys)/väheneminen

(133)

6

NETTORAHAVIRTA

NETTORAHAVIRTA

4 924

4 924

2 181

2 181

KÄTEISVAROJEN JA MUIDEN RAHAVAROJEN NETTOMÄÄRÄINEN LISÄYS (3)

3

4 924

2 181

KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT VARAINHOITOVUODEN ALUSSA (3)

3

2.11

2.11

19 005

16 824

KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT VARAINHOITOVUODEN LOPUSSA (3)

3

2.11

2.11

23 929

19 005

D.   LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

| milj. euroa |
| --- |
| | Rahastot (A) | Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet (B) | Nettovarat = (A) + (B) |
| Käyvän arvon rahasto | Muut varat | Kertynyt ylijäämä/(ali-jäämä) | Varainhoito-vuoden taloudellinen tulos |
| SALDO 31. JOULUKUUTA 2006 | 4 | 2 851 | (67 270) | 197 | (64 218) |
| Takuurahaston varojen muutos | | (135) | 135 | | 0 |
| Käypään arvoon perustuvat muutokset | 3 | | (26) | | (23) |
| Muut | | 60 | (53) | | 7 |
| Varainhoitovuoden 2006 taloudellisen tuloksen kohdentaminen | | 23 | 174 | (197) | 0 |
| Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2006 tuloksesta | | | (1 848) | | (1 848) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | | | | 7 462 | 7 462 |
| SALDO 31. JOULUKUUTA 2007 | 7 | 2 799 | (68 888) | 7 462 | (58 620) |
| Takuurahaston varojen muutos | | 158 | (158) | | 0 |
| Käypään arvoon perustuvat muutokset | 34 | | | | 34 |
| Muut | | 113 | (108) | | 5 |
| Varainhoitovuoden 2007 taloudellisen tuloksen kohdentaminen | | 4 | 7 458 | (7 462) | 0 |
| Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2007 tuloksesta | | | (1 529) | | (1 529) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | | | | 12 686 | 12 686 |
| SALDO 31. JOULUKUUTA 2008 | 41 | 3 074 | (63 225) | 12 686 | (47 424) |

milj. euroa

Rahastot (A)

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet (B)

Nettovarat = (A) + (B)

Käyvän arvon rahasto

Muut varat

Kertynyt ylijäämä/(ali-jäämä)

Varainhoito-vuoden taloudellinen tulos

SALDO 31. JOULUKUUTA 2006

SALDO 31. JOULUKUUTA 2006

4

4

2 851

2 851

(67 270)

(67 270)

197

197

(64 218)

(64 218)

Takuurahaston varojen muutos

(135)

135

0

Käypään arvoon perustuvat muutokset

3

(26)

(23)

Muut

60

(53)

7

Varainhoitovuoden 2006 taloudellisen tuloksen kohdentaminen

23

174

(197)

0

Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2006 tuloksesta

(1 848)

(1 848)

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

7 462

7 462

SALDO 31. JOULUKUUTA 2007

SALDO 31. JOULUKUUTA 2007

7

7

2 799

2 799

(68 888)

(68 888)

7 462

7 462

(58 620)

(58 620)

Takuurahaston varojen muutos

158

(158)

0

Käypään arvoon perustuvat muutokset

34

34

Muut

113

(108)

5

Varainhoitovuoden 2007 taloudellisen tuloksen kohdentaminen

4

7 458

(7 462)

0

Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2007 tuloksesta

(1 529)

(1 529)

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

12 686

12 686

SALDO 31. JOULUKUUTA 2008

SALDO 31. JOULUKUUTA 2008

41

41

3 074

3 074

(63 225)

(63 225)

12 686

12 686

(47 424)

(47 424)

E.   TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT

1.   TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET LAATIMISPERIAATTEET

1.1   LAINSÄÄDÄNTÖ JA VARAINHOITOASETUS

Kirjanpidossa ja tilinpäätöksen laadinnassa noudatetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2007 (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 17 päivänä joulukuuta 2007 annetulla neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 1525/2007; EUVL L 343, 27.12.2007) ja kyseisen asetuksen soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annettua komission asetusta (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23. huhtikuuta 2007).

Varainhoitoasetuksen 133 artiklan mukaan komission tilinpitäjä vahvistaa kirjanpitosäännöt ja -menetelmät, joita kaikkien toimielinten ja elinten on noudatettava. Nämä suoriteperusteiset säännöt perustuvat IPSASB:n (International Public Sector Accounting Standards Board) antamiin IPSAS-standardeihin (International Public Sector Standards) ja IASB:n (International Accounting Standards Board) antamiin IFRS-standardeihin (International Financial Reporting Standards). Ennen sääntöjen vahvistamista komission tilinpitäjä pyysi säännöistä asiantuntijalausunnon tilinpäätösstandardeja käsittelevältä asiantuntijaryhmältä. Kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjä tarkistetaan säännöllisesti ja päivitetään tarvittaessa.

Komission tilinpitäjän vahvistamia kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjä noudatetaan kaikissa konsolidoinnin piiriin kuuluvissa EU:n toimielimissä ja elimissä. Tavoitteena on luoda kirjanpitoa, arvostamista sekä tilinpäätöksen laadintaa ja esittämistä koskevat yhdenmukaiset säännöt, jotta voitaisiin varmistaa, että tilinpäätökset laaditaan ja konsolidointi suoritetaan yhdenmukaisella tavalla.

Komission tilinpitäjän on esitettävä alustava konsolidoitu tilinpäätös tilintarkastustuomioistuimelle ennen seuraavan varainhoitovuoden maaliskuun 31. päivää. Komissio hyväksyy viimeistään 31. heinäkuuta lopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen, joka julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä yhdessä tilintarkastustuomioistuimen antaman tarkastuslausuman kanssa viimeistään 15. marraskuuta.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

1.2   TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET

Tilinpäätöksen tarkoituksena on antaa tietoa organisaation taloudellisesta asemasta, sen toiminnan tuloksesta ja sen rahavirroista. Tavoitteena on, että näistä tiedoista on hyötyä laajalle käyttäjäkunnalle. Euroopan yhteisöjen julkisoikeudellisen luonteen vuoksi tilinpäätöksellä on lisäksi tarkoitus antaa tietoja, joista on hyötyä päätöksenteossa, ja osoittaa, että yhteisö on hoitanut sille uskottuja varoja vastuullisesti.

Jotta tilinpäätös antaisi oikean ja riittävän kuvan varainhoitovuodesta, siinä on esitettävä olennaiset tiedot toimielinten ja virastojen toiminnan luonteesta ja laajuudesta, kerrottava toiminnan rahoituksesta sekä annettava lopullista tietoa yksittäisistä toiminnoista. Näiden tietojen on oltava selkeitä ja ymmärrettäviä ja eri varainhoitovuosien tietojen keskenään vertailukelpoisia. Tämä asiakirja on laadittu näiden periaatteiden mukaisesti.

Euroopan unionin toimielinten ja virastojen kirjanpito muodostuu liikekirjanpidosta ja talousarviokirjanpidosta. Molemmat toteutetaan kalenterivuosittain euromääräisinä. Talousarviokirjanpito antaa yksityiskohtaisen kuvan talousarvion toteutuksesta. Se pohjautuu mukautetun maksuperusteisen kirjanpidon periaatteeseen. Liikekirjanpidosta käyvät ilmi suoriteperusteisina kaikki varainhoitovuoden kulut ja tuotot. Tilinpäätös laaditaan tämän vuoksi liikekirjanpidon perusteella. Liikekirjanpidosta saadaan myös tase, jossa esitetään yhteisöjen taloudellinen asema 31. joulukuuta.

Varainhoitoasetuksen 124 artiklassa säädetään tilinpäätöksen laadinnassa noudatettavista periaatteista:

| — | toiminnan jatkuvuus |
| --- | --- |

—

toiminnan jatkuvuus

| — | varovaisuus |
| --- | --- |

—

varovaisuus

| — | kirjanpitomenetelmien johdonmukaisuus |
| --- | --- |

—

kirjanpitomenetelmien johdonmukaisuus

| — | tietojen vertailtavuus |
| --- | --- |

—

tietojen vertailtavuus

| — | olennaisuus |
| --- | --- |

—

olennaisuus

| — | bruttoperiaate |
| --- | --- |

—

bruttoperiaate

| — | sisältöpainotteisuus |
| --- | --- |

—

sisältöpainotteisuus

| — | suoriteperusteinen kirjanpito. |
| --- | --- |

—

suoriteperusteinen kirjanpito.

1.3   KONSOLIDOINTI

Euroopan yhteisöjen tilinpäätökseen konsolidoidaan nykyisin 39 määräysvallassa olevaa yhteisöä, yksi osakkuusyritys ja kolme yhteisyritystä. Konsolidoitujen yhteisöjen täydellinen luettelo on liitetiedossa 10. Vuoteen 2007 verrattuna konsolidoinnin piiriin on otettu kolme uutta virastoa. Näillä lisäyksillä ei kuitenkaan ole merkittävää vaikutusta konsolidoituun tilinpäätökseen. Yksi yhteisön virasto asetettiin selvitystilaan vuoden 2008 lopussa. Kyseisen viraston toimintoja hoitaa nykyisin Euroopan komissio. Viraston tulot ja menot on sisällytetty konsolidoituun tuotto- ja kululaskelmaan.

10

Määräysvallassa olevat yhteisöt

Määräysvallassa olevat yhteisöt ovat yhteisöjä, joissa Euroopan yhteisöt voivat suoraan tai välillisesti määrätä taloudellisista ja operatiivisista toimintaperiaatteista hyötyäkseen kyseisten yhteisöjen toiminnasta. Määräysvallan on oltava käytettävissä kaiken aikaa. Määräysvallassa olevat yhteisöt konsolidoidaan kokonaisuudessaan. Konsolidointi alkaa siitä päivästä, jona määräysvalta saadaan, ja loppuu kun määräysvaltaa ei enää ole. Määräysvallan tavallisinta osoittajaa, äänioikeuksien enemmistöä, ei useimmissa tapauksissa voida soveltaa Euroopan yhteisöihin.

Konsolidoinnin piiriin kuuluvat EU:n toimielimet on perustettu kyseisten toimielinten perustamissopimuksilla. Ne muodostavat Euroopan yhteisöjen organisaatiorakenteen perustan ja edistävät kiistatta yhteisöjen tavoitteiden saavuttamista. Näiden toimielinten voidaan tämän vuoksi katsoa olevan Euroopan yhteisöjen yksinomaisessa määräysvallassa.

Myös kaikkien yhteisön johdetun oikeuden nojalla perustettujen yhteisön virastojen ja toimeenpanovirastojen katsotaan saman lähestymistavan mukaisesti olevan Euroopan yhteisöjen yksinomaisessa määräysvallassa, ja ne on tämän vuoksi otettu konsolidoinnin piiriin. Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon, että sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto (Alicante) ja yhteisön kasvilajikevirasto (Angers) eivät saa varoja yhteisöjen yleisestä talousarviosta. Konsolidoinnin piiriin on lisäksi otettu kaksi EU:n kolmanteen pilariin kuuluvaa virastoa, jotka ovat saaneet tukea Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta (ks. myös liitetieto 10). Myös selvitystilassa olevaa Euroopan hiili- ja teräsyhteisöä pidetään määräysvallassa olevana yhteisönä. Fusion for Energy -yhteisyrityksen toiminnan arvioidaan loppuvan vuonna 2041, jolloin ylijäämä tai alijäämä jaetaan tuolloisten jäsenten kesken.

10

Kaikki näiden yhteisöjen väliset transaktiot ja rahamäärät eliminoidaan. Näiden yhteisöjen välisiin transaktioihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot ovat vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei ole eliminoitu.

Osakkuusyritykset

Osakkuusyritykset ovat yhteisöjä, joissa Euroopan yhteisöillä on rahoitukseen tai toimintaan liittyvässä päätöksenteossa suoraan tai välillisesti huomattava vaikutusvalta, mutta ei määräysvaltaa. Vaikutusvalta katsotaan huomattavaksi, jos Euroopan komissiolla on suoraan tai välillisesti vähintään 20 prosenttia äänioikeuksista.

Osuuksia osakkuusyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen, ja ne kirjataan alun perin hankintamenoon. Euroopan yhteisöjen osuus osakkuuden hankinnan jälkeisistä osakkuusyritysten voitoista tai tappioista kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan, ja osuus osakkuuden hankinnan jälkeisistä rahastojen muutoksista kirjataan rahastoihin. Kumulatiiviset osakkuuden hankinnan jälkeiset muutokset oikaistaan suhteessa sijoituksen kirjanpitoarvoon. Osakkuusyrityksestä saatu voitonjako vähentää sijoituksen kirjanpitoarvoa. Euroopan yhteisöjen ja niiden osakkuusyritysten välisiin transaktioihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot ovat vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei ole eliminoitu.

Osakkuusyritysten noudattamat tilinpäätöksen laatimisperiaatteet voivat poiketa Euroopan yhteisöjen noudattamista periaatteista, vaikka kyseessä ovat samankaltaiset transaktiot ja tapahtumat samankaltaisissa olosuhteissa. Osakkuusyritysten tilinpäätöksiin ei kuitenkaan käytännön syistä ole tehty oikaisuja pääomaosuusmenetelmää sovellettaessa.

Euroopan yhteisöt eivät pyri käyttämään huomattavaa vaikutusvaltaa riskipääomarahastoissa, joissa niillä on vähintään 20 prosentin omistusosuus. Näitä rahastoja pidetään myytävissä olevina rahoitusinstrumentteina, joihin ei sovelleta pääomaosuusmenetelmää.

Yhteisyritykset

Yhteisyritys on sopimukseen perustuva järjestely, jonka mukaisesti Euroopan yhteisöt ja yksi tai useampi osapuoli harjoittavat yhteisessä määräysvallassa olevaa taloudellista toimintaa. Yhteinen määräysvalta on taloudellista toimintaa koskevan suoran tai välillisen määräysvallan pitämistä yhteisenä sopimukseen perustuen.

Osuuksia yhteisyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen, ja ne kirjataan alun perin hankintamenoon. Euroopan yhteisöjen osuus yhteisessä määräysvallassa olevien yhteisöjen voitoista tai tappioista kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan, ja osuus rahastojen muutoksista kirjataan rahastoihin. Kumulatiiviset muutokset oikaistaan suhteessa osuuden kirjanpitoarvoon.

Euroopan yhteisöjen ja yhteisessä määräysvallassa olevien yhteisöjen välisiin transaktioihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot ovat vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei ole eliminoitu.

Yhteisyritysten noudattamat tilinpäätöksen laatimisperiaatteet voivat poiketa Euroopan yhteisöjen noudattamista periaatteista, vaikka kyseessä ovat samankaltaiset transaktiot ja tapahtumat samankaltaisissa olosuhteissa.

Konsolidoimattomat yhteisöt

Euroopan yhteisöjen tilinpäätökseen ei ole konsolidoitu varoja, joita yhteisöt hallinnoivat yhteisöjen henkilöstön sairausvakuutusjärjestelmän ja Euroopan kehitysrahaston puolesta, koska kyseiset varat eivät ole yhteisöjen määräysvallassa. Sairausvakuutusjärjestelmän varat olivat 31. joulukuuta 2008 yhteensä 288 miljoonaa euroa ja kehitysrahaston varat yhteensä 1 219 miljoonaa euroa (ks. liitetieto 11).

11

1.4   LAATIMISPERUSTA

1.4.1   Valuuttojen muuntaminen euroiksi

Toimintavaluutta ja raportointivaluutta

Tilinpäätös laaditaan miljoonina euroina, koska euro on Euroopan yhteisöjen toiminta- ja raportointivaluutta.

Transaktiot ja saldot

Ulkomaan rahan määräiset transaktiot muunnetaan euroiksi transaktiopäivän valuuttakurssiin.

Tuotto- ja kululaskelmaan on kirjattu kurssivoitot ja -tappiot, jotka syntyvät ulkomaan rahan määräisten transaktioiden suorittamisesta sekä ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen muuntamisesta euromääräisiksi vuoden lopun valuuttakursseihin.

Seuraavien erien osalta on kuitenkin käytetty edellisestä poikkeavia muuntomenetelmiä:

| — | aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet ja aineettomat hyödykkeet arvostetaan euroina niiden hankintapäivänä voimassa olleiden euron kurssien mukaan, ja |
| --- | --- |

—

aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet ja aineettomat hyödykkeet arvostetaan euroina niiden hankintapäivänä voimassa olleiden euron kurssien mukaan, ja

| — | Euroopan maatalouden tukirahastosta maksetut ennakkomaksut muunnetaan käyttämällä niiden myöntämistä seuraavan kuukauden 10. päivänä voimassa ollutta kurssia. |
| --- | --- |

—

Euroopan maatalouden tukirahastosta maksetut ennakkomaksut muunnetaan käyttämällä niiden myöntämistä seuraavan kuukauden 10. päivänä voimassa ollutta kurssia.

Ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen saldot vuoden lopussa muunnetaan euroiksi käyttäen 31. joulukuuta voimassa ollutta valuuttakurssia:

Euron vaihtokurssit

| Valuutta | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 26,8750 | 26,6280 |
| DKK | 7,4506 | 7,4583 |
| EEK | 15,6466 | 15,6466 |
| GBP | 0,9525 | 0,7333 |
| HUF | 266,7000 | 253,7300 |
| LVL | 0,7083 | 0,6964 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,1535 | 3,5935 |
| RON | 4,0225 | 3,6077 |
| SKK | 30,1260 | 33,5830 |
| SEK | 10,8700 | 9,4415 |
| JPY | 126,1400 | 164,9300 |
| USD | 1,3917 | 1,4721 |

Valuutta

31.12.2008

31.12.2007

BGN

1,9558

1,9558

CZK

26,8750

26,6280

DKK

7,4506

7,4583

EEK

15,6466

15,6466

GBP

0,9525

0,7333

HUF

266,7000

253,7300

LVL

0,7083

0,6964

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,1535

3,5935

RON

4,0225

3,6077

SKK

30,1260

33,5830

SEK

10,8700

9,4415

JPY

126,1400

164,9300

USD

1,3917

1,4721

Ulkomaan rahan määräisten, myytävissä oleviksi luokiteltujen monetaaristen arvopapereiden käyvän arvon muutokset, jotka liittyvät muuntoeroihin, kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myös sellaiset muuntoerot, jotka liittyvät tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattaviin ei-monetaarisiin rahoitusvaroihin ja -velkoihin, kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myytävissä oleviin ei-monetaarisiin rahoitusvaroihin liittyvät muuntoerot kirjataan käyvän arvon rahastoon.

1.4.2   Arvioiden käyttäminen

IPSAS-standardien ja yleisesti hyväksyttyjen tilinpäätösperiaatteiden mukaisesti tilinpäätökseen sisältyy väistämättä määriä, jotka perustuvat johdon tekemiin arvioihin ja oletuksiin, jotka puolestaan perustuvat luotettavimpiin käytettävissä oleviin tietoihin. Merkittäviin arvioihin kuuluvat muun muassa työsuhde-etuuksiin liittyvät velat, varaukset, vaihto-omaisuuteen ja muihin lyhytaikaisiin saamisiin liittyvä taloudellinen riski, siirtosaamiset ja -velat, ehdolliset varat ja velat sekä aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden arvon alentuminen. Kyseisten erien todellinen arvo voi poiketa arvioista. Arvioihin tehtävät muutokset kirjataan kaudella, jonka aikana ne tulevat tietoon.

1.5   TASE

1.5.1   Aineettomat hyödykkeet

Hankitut tietokoneohjelmistojen lisenssit kirjataan hankintamenoon, josta on vähennetty kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot. Kyseisistä omaisuuseristä tehdään poistot tasapoistomenetelmällä omaisuuserien arvioituna taloudellisena vaikutusaikana (4 vuotta). Sisäisesti tuotetut aineettomat hyödykkeet kirjataan nykykäytännön mukaan tarkasteluhetkellä kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan. Tietokoneohjelmien kehittämiseen ja ylläpitoon liittyvät menot kirjataan kuluiksi, kun ne syntyvät. Näin tehdään myös tieteelliseen tutkimukseen ja kehitykseen liittyville menoille.

1.5.2   Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Kaikki aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet kirjataan alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot. Alkuperäiseen hankintamenoon sisältyvät kustannukset, jotka voidaan suoraan kohdistaa omaisuuserän hankintaan.

Myöhemmin syntyvät menot sisällytetään omaisuuserän kirjanpitoarvoon tai kirjataan erillisenä omaisuuseränä ainoastaan silloin, kun on todennäköistä, että Euroopan yhteisöt saavat omaisuuserästä tulevaisuudessa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia, ja kun omaisuuserään liittyvät menot voidaan määrittää luotettavasti. Korjaus- ja ylläpitotoimet kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan sinä varainhoitovuotena, jonka aikana ne syntyvät. Koska Euroopan yhteisöt eivät ota lainaa aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden hankkimiseksi, kyseisiin hyödykkeisiin ei liity vieraan pääoman kustannuksia.

Maa-alueista ja taideteoksista ei tehdä poistoja, koska niiden taloudellisen vaikutusajan katsotaan olevan rajoittamaton. Myöskään keskeneräisistä hankinnoista ei tehdä poistoja, koska tällaiset omaisuuserät eivät ole vielä käytettävissä. Muista omaisuuseristä tehdään tasapoistot, jotta niiden jäännösarvo voidaan vähentää arvioituna taloudellisena vaikutusaikana seuraavasti:

Poistoprosentit

| Omaisuuserän laji | Tasapoisto prosentteina |
| --- | --- |
| Rakennukset | 4 % |
| Laitteistot, koneet ja kalusto | 10–25 % |
| Kalusteet | 10–25 % |
| Kiinteät kalusteet | 10–33 % |
| Ajoneuvot | 25 % |
| Tietokonelaitteet | 25 % |
| Muut aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | 10-33 % |

Omaisuuserän laji

Tasapoisto prosentteina

Rakennukset

4 %

Laitteistot, koneet ja kalusto

10–25 %

Kalusteet

10–25 %

Kiinteät kalusteet

10–33 %

Ajoneuvot

25 %

Tietokonelaitteet

25 %

Muut aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

10-33 %

Omaisuuserien luovutuksesta saatavat voitot ja tappiot määritetään vertaamalla luovutustuloa, josta on vähennetty myyntikustannukset, luovutetun omaisuuserän kirjanpitoarvoon. Voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

Vuokraus

Aineellisten hyödykkeiden vuokraus luokitellaan rahoitusleasingtoiminnaksi silloin, kun omistamiseen liittyvät riskit ja edut kuuluvat olennaisilta osin Euroopan yhteisöille. Rahoitusleasingilla hankitut omaisuuserät aktivoidaan leasingsopimuksen syntymisajankohtana joko omaisuuserän käypään arvoon tai leasingmaksujen vähimmäismäärän nykyarvoon sen mukaan, kumpi näistä on pienempi. Kukin leasingmaksu jaetaan velan lyhennykseen ja rahoitusmenoihin, jotta jäljellä olevalle velalle tulee kullakin kaudella samansuuruinen korkoprosentti. Vuokravelvoitteet, joista on vähennetty rahoitusmenot, sisällytetään muihin (lyhyt- ja pitkäaikaisiin) velkoihin. Koron osuus rahoituskustannuksista kirjataan kuluksi tuotto- ja kululaskelmaan vuokra-aikana, jotta jäljellä olevalle velalle tulee kullakin kaudella samansuuruinen korkoprosentti. Rahoitusleasingilla hankituista omaisuuseristä tehdään poistot joko omaisuuserien taloudellisena vaikutusaikana tai leasingsopimuksen voimassaoloaikana sen mukaan kumpi näistä on lyhyempi.

Leasingsopimukset, joissa omistajuuteen liittyvät riskit ja edut säilyvät olennaisilta osin vuokralleantajalla, luokitellaan muiksi leasingsopimuksiksi. Muihin leasingsopimuksiin liittyvät maksut kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan tasaerinä leasingsopimuksen voimassaoloaikana.

1.5.3   Muiden kuin rahoitusvarojen arvon alentuminen

Omaisuuseristä, joiden taloudellista vaikutusaikaa ei ole rajoitettu, ei tehdä poistoja vaan niiden arvon alentumista testataan vuosittain. Poistojen kohteena olevien omaisuuserien arvon mahdollinen alentuminen selvitetään aina, kun on viitteitä siitä, että kirjanpitoarvoa vastaava rahamäärä ei ole enää kerrytettävissä tapahtumien tai olosuhteiden muuttumisen vuoksi. Arvonalentumistappioksi kirjataan määrä, jolla omaisuuserän kirjanpitoarvo ylittää siitä kerrytettävissä olevan rahamäärän. Kerrytettävissä oleva rahamäärä on omaisuuserän käypä arvo, josta on vähennetty luovutuksesta aiheutuvat menot, tai omaisuuserän käyttöarvo, sen mukaan kumpi näistä on suurempi.

Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden jäännösarvoa ja taloudellista vaikutusaikaa tarkistetaan ja tarvittaessa muutetaan kunakin tilinpäätöspäivänä. Omaisuuserän kirjanpitoarvoa alennetaan välittömästi vastaamaan siihen liittyvää kerrytettävissä olevaa rahamäärää, jos kirjanpitoarvon havaitaan olevan kerrytettävissä olevaa rahamäärää suurempi.

1.5.4   Sijoitukset

Sijoitukset osakkuusyrityksissä ja osuudet yhteisyrityksissä

Sijoitukset osakkuusyrityksissä ja osuudet yhteisyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmän mukaisesti. Sijoituksille tehdään arvonalentumistesti, jos arvon alentumisesta on viitteitä, ja ne kirjataan tarvittaessa alempaan kerrytettävissä olevaan rahamäärään. Kerrytettävissä oleva rahamäärä määritetään edellä 1.5.3 kohdassa määritetyllä tavalla.

1.5.3

Sijoitukset riskipääomarahastoissa

Luokittelu ja arvon määrittäminen

Riskipääomarahastoissa olevat sijoitukset luokitellaan myytävissä oleviksi omaisuuseriksi. Tämän vuoksi ne arvostetaan käypään arvoon, ja käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot, muuntoerot mukaan luettuina, kirjataan käyvän arvon rahastoon.

Käypään arvoon liittyvät näkökohdat

Koska riskipääomarahastoihin tehdyillä sijoituksilla ei ole noteerattua markkinahintaa toimivilla markkinoilla eikä niihin voida soveltaa muuta luotettavaa arvostusmenetelmää, ne arvostetaan omaisuuserittäin joko hankintamenoon tai rahastonhoitajan ilmoittamaan, osuudenomistajille kuuluvien varojen tilinpäätöspäivän nettoarvoon (Net Asset Value, NAV) sen mukaan, kumpi näistä arvoista on pienempi. Näin arvoon ei sisälly kohteena olevaan sijoitussalkkuun mahdollisesti sisältyviä realisoitumattomia voittoja. Riskipääomarahastoissa olevat sijoitukset, jotka on tilinpäätöspäivänä omistettu alle kaksi vuotta, arvostetaan saman periaatteen mukaisesti, lukuun ottamatta ainoastaan hallintokuluista johtuvia realisoitumattomia tappioita, joita ei oteta huomioon kohteena olevan sijoitussalkun lyhyen omistusajan vuoksi.

Riskipääomarahastoihin tehtyjen sijoitusten käypä arvo määritetään tässä menetelmässä soveltamalla kokonaisnettoarvon käsitettä, jolloin oletuksena on, että kaikkien rahastojen kokonaisnettoarvo on IAS 39:n mukaisesti laskettu, jos yksittäisten rahastojen nettoarvot on laskettu IAS 39:n mukaisesti.

Tämän menetelmän mukaisesti rahastot jaetaan kolmeen luokkaan:

| — | Luokka I – rahastot, jotka soveltavat IAS 39:n mukaisia käyvän arvon vaatimuksia. |
| --- | --- |

—

Luokka I – rahastot, jotka soveltavat IAS 39:n mukaisia käyvän arvon vaatimuksia.

| — | Luokka II – rahastot, jotka soveltavat muita arvostusnormeja (esim. AFIC, BVCA tai EVCA) tai standardeja, joiden voidaan katsoa vastaavan standardia IAS 39. |
| --- | --- |

—

Luokka II – rahastot, jotka soveltavat muita arvostusnormeja (esim. AFIC, BVCA tai EVCA) tai standardeja, joiden voidaan katsoa vastaavan standardia IAS 39.

| — | Luokka III – rahastot, jotka eivät sovella IAS 39:n mukaisia käyvän arvon vaatimuksia eivätkä muita IAS 39:n mukaisia arvostusnormeja. |
| --- | --- |

—

Luokka III – rahastot, jotka eivät sovella IAS 39:n mukaisia käyvän arvon vaatimuksia eivätkä muita IAS 39:n mukaisia arvostusnormeja.

Luokkien I ja II osalta käyvän arvon määrittämisestä seurauksena olevat realisoitumattomat voitot kirjataan rahastoihin. Realisoitumattomien tappioiden osalta on selvitettävä mahdollinen arvon alentuminen, jotta voidaan määrittää, kirjataanko ne arvonalentumistappioina tuotto- ja kululaskelmaan vai käyvän arvon rahaston muutoksina taseeseen. Osuudenomistajille kuuluvien varojen käyvän arvon mukainen nettoarvo määritetään joko soveltamalla prosenttiosuutta, joka vastaa Euroopan yhteisöjen omistusosuutta rahastosta, uusimman raportin mukaiseen nettoarvoon tai (mahdollisuuksien mukaan) rahastonhoitajan ilmoittamana yksittäisen osuuden tarkkana arvona samana ajankohtana.

Luokkaan III kuuluvat sijoitukset arvostetaan hankintamenoon, josta on vähennetty arvonalentumistappiot (tällä hetkellä Euroopan yhteisöillä ei ole hallussaan tällaisia sijoituksia).

Rahoitusinstrumentit

Rahoitusinstrumentit ovat sopimuksia, jotka synnyttävät yhdelle yhteisölle rahoitusvaroihin kuuluvan erän ja samalla toiselle yhteisölle rahoitusvelan tai oman pääoman ehtoisen instrumentin.

Luokittelu

Euroopan yhteisöt luokittelevat rahoitusvaransa seuraavasti: käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat; lainat ja muut saamiset; eräpäivään asti pidettävät sijoitukset; ja myytävissä olevat rahoitusvarat. Rahoitusinstrumenttien luokka määritellään alkuperäisen kirjaamisen ajankohtana, ja sitä tarkastellaan vuosittain tilinpäätöspäivänä.

i)   Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Rahoitusinstrumentti sijoitetaan tähän luokkaan, jos se on ensisijaisesti hankittu myytäväksi lyhyellä aikavälillä tai jos Euroopan yhteisöt ovat nimenneet sen myytäväksi lyhyellä aikavälillä. Myös johdannaiset sijoitetaan tähän luokkaan. Tähän luokkaan kuuluvat omaisuuserät sisällytetään lyhytaikaisiin varoihin, jos ne todennäköisesti realisoidaan kahdentoista kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä.

ii)   Lainat ja muut saamiset

Lainat ja muut saamiset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä ja joita ei noteerata toimivilla markkinoilla. Nämä saamiset syntyvät silloin, kun EY antaa velalliselle suoraan rahaa, tavaroita tai palveluita ilman aikomusta käydä saamisella kauppaa. Ne luokitellaan pitkäaikaisiin varoihin lukuun ottamatta niitä omaisuuseriä, joiden eräpäivä on 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä.

iii)   Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset

Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä, jotka erääntyvät tiettyyn aikaan ja jotka Euroopan yhteisöt aikovat pitää ja pystyvät pitämään eräpäivään asti. Euroopan yhteisöillä ei ollut tähän luokkaan kuuluvia sijoituksia varainhoitovuonna 2008.

iv)   Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat ovat muita kuin johdannaisia, ja ne on joko nimetty tähän luokkaan kuuluviksi tai niitä ei ole sijoitettu mihinkään muuhun luokkaan. Ne luokitellaan joko lyhyt- tai pitkäaikaisiin varoihin sen mukaan, koska yhteisöt aikovat luovuttaa ne. Sijoitukset konsolidoinnin ulkopuolisiin yhteisöihin ja muut oman pääoman ehtoiset sijoitukset, joita ei arvosteta pääomaosuusmenetelmällä, luokitellaan myös myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi.

Alkuperäinen kirjaaminen ja arvostaminen

Sellaiset rahoitusvarat, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, pidetään eräpäivään saakka tai jotka ovat myytävissä, kirjataan kaupankäyntipäivänä eli päivänä, jona Euroopan yhteisöt sitoutuvat ostamaan tai myymään omaisuuserän. Lainat kirjataan silloin, kun rahavarat siirretään lainanottajille. Rahoitusinstrumentit kirjataan alun perin käypään arvoon, johon lisätään transaktiomenot niille rahoitusvaroille, joita ei kirjata tulosvaikutteisesti käypään arvoon. Rahoitusvarat, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, kirjataan alun perin käypään arvoon, ja transaktiomenot kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan.

Rahoitusvaroihin kuuluvan erän käypä arvo on alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä yleensä kauppahinta, eli saadun vastikkeen käypä arvo. Kun myönnetään pitkäaikainen laina, josta ei peritä korkoa tai perittävä korko on markkinakorkoa alhaisempi, lainan käypänä arvona voidaan pitää kaikkien vastaisten rahavirtojen nykyarvoa, joka saadaan diskonttaamalla tulevat rahavirrat vastaavaan luottoluokkaan kuuluvan vastaavan instrumentin vallitsevalla markkinakorolla.

Rahoitusinstrumentit poistetaan taseesta, kun Euroopan yhteisöillä ei enää ole oikeutta saada rahavirtaa sijoituksista tai kun kyseinen oikeus on siirretty ja Euroopan yhteisöt ovat luopuneet kaikista olennaisista omistajuuteen liittyvistä riskeistä ja eduista.

Myöhempi arvostaminen

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Luokkaan ”tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusinstrumentit” kuuluvien erien käyvän arvon muutoksista aiheutuvat voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan kaudella, jolla ne syntyvät.

Lainat ja muut saamiset sekä eräpäivään saakka pidettävät sijoitukset kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa efektiivisen koron menetelmää ei tarvitse soveltaa erikseen otto- ja antolainaukseen. Tämä johtuu siitä, että kyseiset lainat ovat luonteeltaan ns. back-to-back -operaatioita, eivätkä otto- ja antolainauksen ehdot ja määrät eroa merkittävästi toisistaan. Tämän vuoksi saatavilla ovat kaikki tiedot, jotka tarvitaan perustana olevien transaktioiden ymmärtämiseen. Yhteisöille koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

Myytävissä olevat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Myytävissä olevien omaisuuserien käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan käyvän arvon rahastoon. Kun myytävissä oleviksi luokitellut omaisuuserät myydään tai niiden arvo alenee, käyvän arvon rahastoon aiemmin merkityt kumulatiiviset käyvän arvon oikaisut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Efektiivisen koron menetelmällä laskettu myytävissä olevien rahoitusvarojen tuottama korko kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myytävissä olevista oman pääoman ehtoisista instrumenteista saatavat osingot kirjataan silloin, kun yhteisöjen oikeus saada maksuja syntyy.

Toimivilla markkinoilla noteerattavien sijoitusten käyvät arvot perustuvat voimassa oleviin ostokursseihin. Jos rahoitusvaroihin kuuluvalla erällä ei ole toimivia markkinoita tai arvopaperi on noteeraamaton, Euroopan yhteisöt määrittävät käyvän arvon arvostusmenetelmien avulla. Näihin menetelmiin kuuluvat muun muassa vertailu toisistaan riippumattomien osapuolten välisiin viimeaikaisiin liiketoimiin ja muihin keskeisiltä osiltaan vastaaviin instrumentteihin, diskontattujen rahavirtojen analysointi, optionhinnoittelumallit sekä muut markkinatoimijoiden yleisesti käyttämät arvostusmenetelmät.

Jos sellaisiin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin, joita ei noteerata toimivilla markkinoilla, tehtyjen sijoitusten käypää arvoa ei voida luotettavasti määrittää, nämä sijoitukset arvostetaan hankintamenoon, josta on vähennetty arvonalentumistappiot.

Rahoitusvarojen arvon alentuminen

Euroopan yhteisöt arvioivat jokaisena tilinpäätöspäivänä, onko objektiivista näyttöä siitä, että rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvo on alentunut. Rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvo on alentunut ja arvonalentumistappiota on syntynyt ainoastaan siinä tapauksessa, että arvonalentumisesta on objektiivista näyttöä yhden tai useamman, omaisuuserän alkuperäisen kirjaamisen jälkeen toteutuneen tapahtuman seurauksena ja että tappion synnyttävällä tapahtumalla (tai tapahtumilla) on luotettavasti arvioitavissa oleva vaikutus rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvioituihin vastaisiin rahavirtoihin.

i)   Jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Jos on objektiivista näyttöä siitä, että jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkityistä lainoista ja muista saamisista tai eräpäivään asti pidettävistä sijoituksista on syntynyt arvonalentumistappiota, tappion suuruus määritetään kyseisen rahoitusvaroihin kuuluvan erän kirjanpitoarvon ja sen alkuperäisellä efektiivisellä korolla diskontattujen arvioitujen vastaisten rahavirtojen nykyarvon erotuksena (ottamatta huomioon vastaisia, vielä toteutumattomia luottotappioita). Omaisuuserän kirjanpitoarvoa alennetaan ja tappion määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Jos lainan tai eräpäivään asti pidettävän sijoituksen korko on vaihtuva, arvonalentumistappiota määritettäessä diskonttauskorkona käytetään sopimuksen perusteella määräytyvää tarkasteluhetken efektiivistä korkoa. Rahoitusvaroihin kuuluvan vakuudellisen erän arvioitujen vastaisten rahavirtojen nykyarvon laskennassa otetaan huomioon rahavirrat, jotka mahdollisesti saadaan vakuuden realisoinnin seurauksena, vähennettyinä vakuuden haltuunotosta ja myynnistä aiheutuvilla menoilla riippumatta siitä, onko vakuuden realisointi todennäköistä vai ei. Jos arvonalentumistappion määrä pienenee jollakin myöhemmällä kaudella ja vähennyksen voidaan objektiivisesti katsoa liittyvän arvonalentumisen kirjaamisen jälkeiseen tapahtumaan, aikaisemmin kirjattu arvonalentumistappio peruutetaan tulosvaikutteisesti.

ii)   Käypään arvoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Kun on kyse myytävissä oleviksi luokitelluista oman pääoman ehtoisista sijoituksista, arvopaperin käyvän arvon huomattava tai pysyvä (pitkittynyt) alentuminen alle hankintamenon otetaan huomioon määritettäessä sitä, onko arvopaperien arvo alentunut. Jos tällaista näyttöä on myytävissä olevien rahoitusvarojen osalta, kumulatiivinen tappio poistetaan rahastoista ja kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Kumulatiivinen tappio lasketaan seuraavien erien erotuksena: hankintameno ja tarkasteluhetken käypä arvo, vähennettynä kyseisestä rahoitusvaroihin kuuluvasta erästä aikaisemmin tuotto- ja kululaskelmaan kirjatuilla arvonalentumistappioilla. Oman pääoman ehtoisten instrumenttien tulosvaikutteisesti kirjattuja arvonalentumistappioita ei peruuteta tulosvaikutteisesti. Jos myytävissä olevaksi luokitellun vieraan pääoman ehtoisen instrumentin käypä arvo nousee myöhemmällä kaudella ja jos nousun voidaan objektiivisesti katsoa liittyvän arvonalentumistappion kirjaamisen jälkeiseen tapahtumaan, arvonalentumistappio peruutetaan tulosvaikutteisesti.

1.5.5   Vaihto-omaisuus

Vaihto-omaisuus arvostetaan hankintamenoon tai nettorealisointiarvoon sen mukaan, kumpi näistä arvioista on pienempi. Hankintamenoa määritettäessä käytetään FIFO-menetelmää. Valmiiden tuotteiden ja keskeneräisen tuotannon hankintameno muodostuu raaka-aineista, välittömistä työsuorituksista johtuvista menoista, muista välittömistä menoista sekä valmistuksen yleismenoista, jotka perustuvat normaaliin toiminta-asteeseen. Nettorealisointiarvo on tavanomaisessa liiketoiminnassa saatava arvioitu myyntihinta, josta on vähennetty valmiiksi saattamisesta ja myynnistä johtuvat menot.

Jos vaihto-omaisuutta säilytetään luovutettavaksi veloituksetta tai nimellistä veloitusta vastaan, se arvostetaan hankintamenoon tai jälleenhankintahintaan, sen mukaan kumpi näistä arvoista on pienempi. Jälleenhankintahinta on hinta, jonka Euroopan yhteisöt maksaisivat hankkiessaan omaisuuserän tilinpäätöspäivänä.

1.5.6   Ennakkomaksut

Ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota edunsaajalle käteisvaroja. Ennakkomaksu voidaan suorittaa useammassa erässä ennakkomaksusopimuksessa kulloinkin määrätyllä ajanjaksolla. Ennakkomaksu joko maksetaan takaisin tai käytetään tiettyyn tarkoitukseen sopimuksessa määrättynä ajanjaksona. Jos edunsaajalle ei aiheudu tukikelpoisia menoja, ennakkomaksu on palautettava Euroopan yhteisöille. Tukikelpoisten kustannusten hyväksyminen ja rahamäärien palauttaminen johtavat avoinna olevan ennakkomaksun määrän vähentämiseen tai poistamiseen kokonaan.

Vuoden lopussa avoinna olevat ennakkomaksut arvostetaan alkuperäisiin maksettuihin määriin, joista on vähennetty seuraavat erät: palautetut määrät, ennakkomaksuja vastaan kuitatut tukikelpoiset menot sekä arvioidut vuoden lopussa ennakkomaksuista vielä kuittaamatta olevat tukikelpoiset menot ja arvonalennukset.

Ennakkomaksujen tuottamat korot kirjataan sitä mukaa kuin ne kertyvät ja asianomaisen sopimuksen määräysten mukaisesti. Kertynyt korkotuotto arvioidaan mahdollisimman luotettavien tietojen perusteella vuoden lopussa ja merkitään taseeseen.

1.5.7   Saamiset

Saamiset kirjataan alkuperäiseen määräänsä, josta on vähennetty mahdollinen arvon alentuminen. Saamisten arvon alentuminen todetaan silloin, kun on objektiivista näyttöä siitä, etteivät Euroopan yhteisöt pysty perimään kaikkia määriä saamisten alkuperäisten ehtojen mukaisesti. Arvon alentumisena kirjattava määrä on omaisuuserän kirjanpitoarvon ja kerrytettävissä olevan rahamäärän (joka on odotettavissa olevien vastaisten rahavirtojen nykyarvo, joka lasketaan diskonttaamalla kyseiset rahavirrat vastaavilta lainanottajilta perittävällä markkinakorolla) erotus. Arvon alentumista vastaava määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Lisäksi vuosittain kirjataan yleinen 20 prosentin arvonalentuminen voimassa olevista perintämääräyksistä, joista ei ole siihen mennessä tehty erillistä arvonalentumiskirjausta. Ks. myös jäljempänä liitetieto 1.5.13, joka koskee vuoden lopussa kirjattavien siirtosaamisten käsittelyä.

1.5.13

1.5.8   Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat ovat rahoitusinstrumentteja ja niitä pidetään lyhytaikaisina varoina. Niihin kuuluvat muun muassa käteinen raha, pankeissa olevat vaadittaessa maksettavat talletukset, muut lyhytaikaiset erittäin likvidit sijoitukset, jotka erääntyvät enintään kolmen kuukauden kuluessa, ja luotolliset pankkitilit. Luotolliset pankkitilit merkitään taseessa rahoitusvelkoina kohtaan ”lyhytaikaiset velat”.

1.5.9   Työsuhde-etuudet

Eläkevastuut

Euroopan yhteisöillä on etuuspohjaisia eläkejärjestelyjä. Etuuspohjainen järjestely on eläkejärjestelmä, jossa yleensä määritellään eläke-etuuden määrä, jonka työntekijä saa eläkkeellä ollessaan. Etuuden määrä riippuu tavallisesti yhdestä tai useammasta tekijästä, kuten iästä, palvelusvuosien määrästä ja palkan suuruudesta. Henkilöstö maksaa palkoistaan kolmasosan etuuksien aiheuttamista arvioiduista kustannuksista, mutta eläkevelkaa vastaavaa määrää ei rahastoida.

Etuuspohjaisiin eläkejärjestelyihin liittyvä taseeseen merkittävä velka on etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen nykyarvo tilinpäätöspäivänä. Etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen arvon laskevat vakuutusmatemaatikot soveltamalla ennakoituun etuusoikeusyksikköön perustuvaa menetelmää. Velvoitteen nykyarvo määritetään diskonttaamalla järjestelystä maksettavat arvioidut tulevat rahavirrat käyttämällä maksettavien etuuksien kanssa saman valuutan määräisten valtion joukkovelkakirjalainojen korkoja, joiden erääntymisaika vastaa suunnilleen eläkevastuun erääntymisaikaa.

Kokemukseen perustuvista oikaisuista ja vakuutusmatemaattisten oletusten muutoksista johtuvat vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot kirjataan välittömästi tuotto- ja kululaskelmaan. Takautuvaan työsuoritukseen perustuvat menot kirjataan välittömästi tuotto- ja kululaskelmaan, paitsi jos eläkejärjestelyyn tehtävien muutosten edellytyksenä on, että työntekijät pysyvät palveluksessa määrätyn ajan (oikeuden syntymisajanjakso). Tässä tapauksessa takautuvaan työsuoritukseen perustuvat menot jaksotetaan tasapoistomenetelmällä oikeuden syntymisajanjakson aikana.

Työsuhteen päättymisen jälkeiset sairausetuudet

Euroopan yhteisöt tarjoavat työntekijöilleen terveydenhoitoetuuksia korvaamalla sairauskuluja. Juoksevaa hallintoa varten on perustettu erillinen rahasto (yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä (RCAM)). Järjestelmästä hyötyvät nykyiset työntekijät, eläkeläiset, lesket ja heidän edunsaajansa.

Muille edunsaajille kuin nykyisille työntekijöille (eläkeläiset, orvot jne.) myönnetyt etuudet luokitellaan ”työsuhteen päättymisen jälkeisiksi etuuksiksi”. Näiden etuuksien luonteen vuoksi tarvitaan vakuutusmatemaattisia laskelmia. Taseeseen merkittävä velka määritetään vastaavin perustein kuin eläkevelvoitteita vastaava velka (ks. edellä).

1.5.10   Varaukset

Varaus kirjataan silloin, kun Euroopan yhteisöillä on aikaisempien tapahtumien seurauksena olemassa oleva oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite kolmansia kohtaan, kun on todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää resurssien siirtymistä pois yhteisöistä ja kun velvoitteen määrä on arvioitavissa luotettavasti. Vastaisia toiminnan tappioita varten ei tehdä varauksia. Kirjattava varaus on paras arvio olemassa olevan velvoitteen täyttämisen edellyttämistä menoista tilinpäätöspäivänä. Jos varaukseen liittyy suuri määrä eriä, velvoite arvioidaan painottamalla mahdolliset tulemat niihin liittyvillä todennäköisyyksillä (ns. odotusarvomenetelmä).

Jos rahan aika-arvon vaikutus on olennainen, varauksen määrän tulee olla niiden menojen nykyarvo, joita velvoitteen täyttämisen odotetaan edellyttävän. Diskonttauskorkona käytetään korkoa, joka vastaa rahan aika-arvosta markkinoilla tehtyjä viimeaikaisia arvioita ja velalle ominaisia riskejä. Huomioon ei oteta niitä riskejä, joiden osalta arvioita vastaisista rahavirroista on oikaistu.

1.5.11   Rahoitusvelat

Rahoitusvelat luokitellaan tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattaviksi rahoitusveloiksi tai jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittäviksi rahoitusveloiksi (lainat). Lainoja ovat lainat luottolaitoksilta ja velkakirjalainat. Lainat kirjataan alun perin käypään arvoon, joka on saatu rahamäärä (saadun vastikkeen käypä arvo), josta on vähennetty transaktiomenot. Myöhemmässä vaiheessa ne kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Saadun rahamäärän, josta on vähennetty transaktiomenot, ja lunastusarvon välinen mahdollinen erotus kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan laina-aikana efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Lainat luokitellaan pitkäaikaisiksi veloiksi lukuun ottamatta niitä omaisuuseriä, joiden eräpäivä on alle 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä. Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa efektiivisen koron menetelmää ei olennaisuusseikkojen vuoksi saa soveltaa erikseen otto- ja antolainaukseen. Euroopan yhteisöille koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattaviin rahoitusvelkoihin sisältyvät johdannaiset, joiden käypä arvo on negatiivinen. Niitä käsitellään kirjanpidossa kuten tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavia rahoitusvaroja (ks. liitetieto 1.5.4).

1.5.4

1.5.12   Velat

Huomattava osa yhteisöjen veloista ei liity tavaroiden tai palvelujen ostamiseen vaan ne ovat maksamattomia maksupyyntöjä edunsaajilta, joille on myönnetty avustuksia tai muuta yhteisöjen rahoitusta. Ne kirjataan maksupyynnössä esitetyn määrän suuruisiksi veloiksi, kun maksupyyntö vastaanotetaan. Rahoituksen hallinnoinnista vastaavat virkamiehet hyväksyvät tarkastuksen jälkeen kyseisten menojen tukikelpoisuuden. Tässä vaiheessa maksupyynnöt arvostetaan hyväksyttyyn tukikelpoiseen määrään.

Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta johtuvat velat kirjataan alkuperäiseen määrään laskun saapuessa, ja vastaavat menot kirjataan, kun Euroopan yhteisöt ovat vastaanottaneet ja hyväksyneet tavara- tai palvelutoimituksen.

1.5.13   Siirtovelat ja -saamiset sekä tulo- ja menoennakot

Suoriteperusteisessa kirjanpidossa on varmistettava, että liiketoimet kirjataan sille varainhoitovuodelle, jolle ne kuuluvat. Tämä tarkoittaa sitä, että eri tilikaudet on tilikautta päätettäessä erotettava toisistaan. Erityisesti on arvioitava sellaiset yhteisön rahoitusta saaneiden edunsaajien tukikelpoiset menot, joita ei ole vielä ilmoitettu yhteisöille (siirtovelat). Näistä määristä laaditaan paras mahdollinen arvio. Arvioinnissa käytettävä menetelmä valitaan sen mukaan, millaisesta toiminnasta on kyse ja mitä tietoja on käytettävissä. Vastaavasti jotkin tiettynä varainhoitovuonna suoritetut maksut liittyvät tuleviin kausiin (menoennakot). Tällaiset maksut on tunnistettava ja kirjattava sille varainhoitovuodelle, jolle ne kuuluvat.

Euroopan yhteisöjen kirjanpitosääntöjen mukaan liiketoimet ja muut tapahtumat kirjataan tilinpäätöstä laadittaessa sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Tilikauden päättyessä siirtovelat kirjataan sen määrän mukaisesti, jonka arvioidaan vastaavan siirtovelvoitetta kyseisellä kaudella. Siirtovelkojen määrä lasketaan komission antamien yksityiskohtaisten käytännön toimintaohjeiden mukaisesti. Kyseisillä ohjeilla pyritään varmistamaan, että tilinpäätös antaa tilanteesta oikean ja riittävän kuvan.

Myös tulot kirjataan sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Jos yhteisöjen toimittamia tavaroita tai palveluita ei vuoden lopussa ole vielä laskutettu tai jos sopimusvelvoite on olemassa (esim. perustamissopimuksen perusteella) vaikka laskua ei vielä ole tehty, tilinpäätöksen merkitään vastaava siirtosaaminen.

Vastaavasti jos vielä toimittamatta olevat tavarat tai palvelut on vuoden loppuun mennessä jo laskutettu, vastaavat tulot merkitään tilinpäätökseen siirtovelaksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella.

1.6   TUOTTO- JA KULULASKELMA

1.6.1   Tuotot

Muut kuin vaihtoon perustuvat tuotot

Tähän luokkaan kuuluu selvästi suurin osa yhteisöjen tuloista. Luokkaan kuuluvat tulot ovat pääasiassa välittömiä ja välillisiä veroja sekä omiin varoihin kuuluvia määriä. Verojen lisäksi Euroopan yhteisöt voivat saada tuloja myös muilta osapuolilta (esim. tullimaksut, sakot ja lahjoitukset).

Alv- ja BKTL-varat

Saamiset ja niihin liittyvät tulot kirjataan sillä kaudella, jolla Euroopan yhteisöt lähettävät jäsenvaltioille pyynnön maksaa niiden rahoitusosuudet. Nämä summat arvostetaan ”pyydettyyn määrään”. Koska alv- ja BKTL-varat perustuvat asianomaista varainhoitovuotta koskeviin arvioihin, niiden määriä voidaan tarkistaa muutosten perusteella siihen saakka, kunnes jäsenvaltiot ilmoittavat lopulliset tiedot. Arvioon tehdyn muutoksen vaikutukset otetaan huomioon määritettäessä sen kauden nettoylijäämää tai -alijäämää, jolla muutos tapahtui.

Perinteiset omat varat

Saamiset ja niihin liittyvät tuotot kirjataan, kun vastaavat A-kirjanpitoon liittyvät kuukausikatsaukset saadaan jäsenvaltioilta (ml. kannetut tullimaksut ja sellaiset erääntyneet määrät, joille on vakuus ja joita ei ole kiistetty). Jäsenvaltioiden keräämät varainhoitovuotta koskevat tulot, joita ei ole vielä maksettu Euroopan yhteisöille, arvioidaan tilinpäätöspäivänä ja merkitään taseeseen siirtosaamiseksi. B-kirjanpitoon liittyvät jäsenvaltioiden toimittamat neljännesvuosikatsaukset (ml. tullimaksut, joita ei ole kannettu ja joilla ei ole vakuutta, sekä vakuudelliset määrät, jotka velallinen on kiistänyt) kirjataan tuotoiksi, joista on vähennetty 25 prosenttia jäsenvaltioiden pidättäminä kantokuluina. Lisäksi tuotto- ja kululaskelmaan kirjataan arvonalennus, joka vastaa perimättä jäävien saamisten määrästä tehtyä arviota.

Sakot

Saamiset ja niihin liittyvät tuotot kirjataan silloin, kun yhteisöt ovat tehneet päätöksen sakon määräämisestä ja päätös on annettu virallisesti tiedoksi vastapuolelle. Jos yrityksen maksukykyä pidetään epävarmana, saamisen arvoa alennetaan kirjanpidossa. Sakkopäätöksen tekemisen jälkeen velallisen on kahden kuukauden kuluessa päätöksen tiedoksiantamisesta:

| — | joko hyväksyttävä päätös ja maksettava sakko määräajassa, jolloin yhteisöt kirjaavat saamisen lopullisesti perityksi |
| --- | --- |

—

joko hyväksyttävä päätös ja maksettava sakko määräajassa, jolloin yhteisöt kirjaavat saamisen lopullisesti perityksi

| — | tai oltava hyväksymättä päätöstä ja nostettava kanne yhteisöjen lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

—

tai oltava hyväksymättä päätöstä ja nostettava kanne yhteisöjen lainsäädännön mukaisesti.

Sakko on kuitenkin aina maksettava kolmen kuukauden määräajassa, koska kanteella ei ole lykkäävää vaikutusta (EY:n perustamissopimuksen 242 artikla). Velallisen on maksettava sakko alustavasti, joskin sakkoa vastaavalle määrälle voidaan tietyissä olosuhteissa komission tilinpitäjän suostumuksella antaa vaihtoehtoisesti pankkitakaus.

Jos velallinen, joka on jo maksanut sakon alustavasti, nostaa kanteen päätöksestä, sakkoa vastaava määrä esitetään ehdollisissa veloissa. Koska velallisen nostamalla kanteella ei kuitenkaan ole lykkäävää vaikutusta yhteisöjen tekemään päätökseen, saatu rahamäärä käytetään saamisen kuittaamiseen. Jos maksun sijaan saadaan vakuus, sakko kirjataan saamiseksi.

Jos pidetään mahdollisena, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin antaa yhteisöjen vastaisen tuomion, kirjataan varaus, joka kattaa kyseisen riskin. Jos alustavan maksun sijaan on saatu vakuus, saamisen määrää pienennetään kirjanpidossa vastaavasti. Euroopan yhteisöjen saamat korot, jotka kertyvät pankkitileiltä, joille saadut maksut talletetaan, kirjataan tuotoiksi, ja ehdollisten velkojen määrää korotetaan vastaavasti.

Varojen takaisinperintä

Sellaisista EU:n talousarviosta maksetuista määristä, jotka lopullisen tuensaajan, EU:n ulkopuolisen maan tai jäsenvaltion on maksettava takaisin komissiolle, annetaan perintämääräykset ja myöhemmistä maksuista tehdään vähennykset ja kyseiset määrät merkitään kirjanpitoon seuraavassa kuvatulla tavalla.

| — | Varojen takaisinperintä: kirjanpitosääntöjen mukaan kun kyse on tämänkaltaisista takaisinperittävistä määristä ja kun perintämääräys annetaan alkuperäisen maksun suorittamisvuonna, takaisinperittävä summa kirjataan saajalta olevaksi saamiseksi ja kyseisen vuoden kuluihin tehdään saamista vastaava vähennys. Jos perintämääräys annetaan jonakin muuna vuonna, takaisinperittävä summa kirjataan saajalta olevaksi saamiseksi ja tuotoksi kyseisen vuoden tuotto- ja kululaskelman kohtaan ”Varojen takaisinperintä”. |
| --- | --- |

—

Varojen takaisinperintä: kirjanpitosääntöjen mukaan kun kyse on tämänkaltaisista takaisinperittävistä määristä ja kun perintämääräys annetaan alkuperäisen maksun suorittamisvuonna, takaisinperittävä summa kirjataan saajalta olevaksi saamiseksi ja kyseisen vuoden kuluihin tehdään saamista vastaava vähennys. Jos perintämääräys annetaan jonakin muuna vuonna, takaisinperittävä summa kirjataan saajalta olevaksi saamiseksi ja tuotoksi kyseisen vuoden tuotto- ja kululaskelman kohtaan ”Varojen takaisinperintä”.

| — | Ennakkomaksujen takaisinperintä: takaisinperittävä määrä sisällytetään ennakkomaksuihin. |
| --- | --- |

—

Ennakkomaksujen takaisinperintä: takaisinperittävä määrä sisällytetään ennakkomaksuihin.

Tavaroiden ja palvelujen vaihdosta saatavat tuotot

Tavaroiden myynnistä saatavat tuotot kirjataan silloin, kun tavaroiden omistajuuteen liittyvät riskit ja edut siirtyvät olennaisilta osin ostajalle. Palvelujen tarjoamista koskevaan liiketoimeen liittyviä tuottoja kirjattaessa otetaan huomioon se, missä vaiheessa liiketoimi on tilinpäätöspäivänä.

Korkotuotot ja -kulut

Korkotuotot ja -kulut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Tällä menetelmällä lasketaan rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän jaksotettu hankintameno ja kohdistetaan korkotuotot ja -kulut asianomaiselle kaudelle. Efektiivinen korko on se korkokanta, jota käyttäen rahoitusvälineen odotettavissa olevana juoksuaikana (tai lyhyemmän ajanjakson kuluessa, mikäli tämä on tarkoituksenmukaista) saatavaksi tai suoritettavaksi arvioidut vastaiset maksut tulevat diskontatuiksi täsmälleen kyseisen rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän nettokirjanpitoarvon suuruisiksi. Efektiivistä korkokantaa laskiessaan Euroopan yhteisöt arvioivat rahavirrat ottamalla huomioon rahoitusinstrumentin kaikki sopimusehdot (kuten mahdollisuuden suorittaa maksu ennen eräpäivää), mutta huomioon ei oteta vastaisia luottotappioita. Laskelmaan sisällytetään kaikki sellaiset sopimuspuolten välillä suoritettavat tai saatavat palkkiot ja korkopisteet, jotka ovat kiinteä osa efektiivistä korkoa, transaktiomenot sekä kaikki muut yli- tai alikurssit.

Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa efektiivisen koron menetelmää ei olennaisuusseikkojen vuoksi saa soveltaa erikseen otto- ja antolainaukseen. Euroopan yhteisöille koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

Siitä alkaen, kun rahoitusvaroihin kuuluvan erän tai samankaltaisten rahoitusvarojen muodostaman ryhmän kirjanpitoarvoa on alennettu arvonalentumistappion johdosta, korkotuotto kirjataan käyttämällä sitä korkokantaa, jota on käytetty vastaisten rahavirtojen diskonttaamiseen arvonalentumistappiota määritettäessä.

Osinkotuotot

Osinkotuotot kirjataan silloin, kun oikeus maksun saamiseen on syntynyt.

1.6.2   Menot

Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta aiheutuvat kulut kirjataan silloin, kun Euroopan yhteisöt vastaanottavat ja hyväksyvät kyseiset tavarat ja palvelut. Ne arvostetaan laskun osoittamaan alkuperäiseen hankintamenoon.

Muut kuin vaihtoon perustuvat menot ovat tyypillisiä Euroopan yhteisöille, ja ne muodostavat valtaosan yhteisöjen menoista. Ne liittyvät varojen siirtoon edunsaajille, ja ne voidaan jakaa kolmeen ryhmään: saamiset; sopimuksen mukaiset siirrot sekä harkinnanvaraiset avustukset; rahoitusosuudet ja lahjoitukset.

Siirrot kirjataan kuluiksi sille jaksolle, jonka aikana siirron perustana oleva tapahtuma toteutuu, edellyttäen, että siirto tapahtuu säännösten (varainhoitoasetus, henkilöstösäännöt tai muu lainsäädäntö) mukaisesti tai että siirron valtuuttava sopimus on allekirjoitettu. Lisäksi edunsaajan on täytettävä kaikki tukikelpoisuuskriteerit ja velvoitteen määrä on voitava arvioida riittävän luotettavasti.

Kun kirjausperusteet täyttävä maksupyyntö vastaanotetaan, tukikelpoinen määrä kirjataan kuluksi. Sellaiset vuoden loppuun mennessä kertyneet tukikelpoiset menot, jotka yhteisöt ovat velkaa edunsaajille mutta joita ei vielä ole kirjattu, arvioidaan ja merkitään taseeseen siirtoveloiksi.

1.7   EHDOLLISET VARAT JA VELAT

Ehdolliset varat

Ehdollinen omaisuuserä on mahdollinen omaisuuserä, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta, kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan Euroopan yhteisöjen määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Ehdollinen omaisuuserä ilmoitetaan tilinpäätöksessä silloin kun se todennäköisesti tuottaa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia.

Ehdolliset varat arvioidaan aina tilinpäätöspäivänä sen varmistamiseksi, että niiden muutokset otetaan asiamukaisesti huomioon tilinpäätöksessä. Jos on käytännössä varmaa, että omaisuuserästä saadaan taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ja jos omaisuuserän arvo voidaan määrittää luotettavasti, omaisuuserä ja siihen liittyvät tuotot merkitään tilinpäätökseen kaudella, jonka aikana muutos tapahtuu.

Ehdolliset velat

Ehdollinen velka on mahdollinen velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan Euroopan yhteisöjen määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Se voi olla myös olemassa oleva velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena mutta jota ei merkitä taseeseen, koska ei ole todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtymistä pois yhteisöistä tai (poikkeuksellisissa tapauksissa) velvoitteen suuruus ei ole määritettävissä riittävän luotettavasti.

Ehdolliset velat ilmoitetaan tilinpäätöksessä, paitsi jos on hyvin epätodennäköistä, että taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentäviä resursseja siirtyy pois yhteisöistä. EY:hyn kohdistuu eräitä riskejä sen päivittäisen toiminnan (mm. EU:n lainsäädännön ja normien täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan) luonteen vuoksi. EY on kuitenkin monien muiden julkisten yhteisöjen tapaan vakuuttanut osan näistä riskeistä itse. Ehdollista velkaa ei tämän vuoksi esitetä ennen kuin tietty tapahtuma on toteutunut, koska ennen tätä ajankohtaa on epätodennäköistä, että resursseja siirtyy pois yhteisöistä.

Ehdollisia velkoja arvioidaan aina tilinpäätöspäivänä sen toteamiseksi, onko taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtyminen pois yhteisöistä tullut todennäköiseksi. Jos käy todennäköiseksi, että taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtymistä pois yhteisöistä vaaditaan sellaisen velvoitteen täyttämiseksi, jota on käsitelty kirjanpidossa ehdollisena velkana, tilinpäätökseen tehdään varaus kaudella, jonka aikana todennäköisyys muuttuu.

Tulevaan rahoitukseen liittyvät sitoumukset

Tulevaa rahoitusta koskeva sitoumus on oikeudellinen tai tosiasiallinen sitoumus, yleensä sopimus, jonka yhteisöt ovat tehneet, ja joka saattaa edellyttää resurssien siirtymistä pois yhteisöistä tulevaisuudessa.

Vakuudet

Vakuudet ovat mahdollisia omaisuuseriä tai velvoitteita, jotka ovat syntyneet aikaisempien tapahtumien seurauksena ja joiden olemassaolo riippuu vakuuden kohteena olevan tapahtuman toteutumisesta. Vakuudet voivat siten olla ehdollisia varoja tai velkoja. Vakuuden voimassaolo lakkaa, kun sen kohdetta ei enää ole. Vakuus realisoituu, kun sen ehtojen mukaan voidaan vaatia maksua vakuuden antajalta.

2.   TASEEN LIITETIEDOT

PITKÄAIKAISET VARAT

2.1   AINEETTOMAT HYÖDYKKEET

| milj. euroa |
| --- |
| | Määrä |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2007, brutto | 105 |
| Lisäykset | 30 |
| Luovutukset | (3) |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | 0 |
| Muut muutokset | 2 |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2008, brutto | 134 |
| Kertyneet poistot 31.12.2007 | 61 |
| Poistot varainhoitovuoden aikana | 19 |
| Luovutukset | (2) |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | 0 |
| Muut muutokset | 0 |
| Kertyneet poistot 31.12.2008 | 78 |
| KIRJANPITOARVO 31.12.2008, NETTO | 56 |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2007, netto | 44 |

milj. euroa

Määrä

Kirjanpitoarvo 31.12.2007, brutto

105

Lisäykset

30

Luovutukset

(3)

Omaisuusluokkien väliset siirrot

0

Muut muutokset

2

Kirjanpitoarvo 31.12.2008, brutto

Kirjanpitoarvo 31.12.2008, brutto

134

134

Kertyneet poistot 31.12.2007

61

Poistot varainhoitovuoden aikana

19

Luovutukset

(2)

Omaisuusluokkien väliset siirrot

0

Muut muutokset

0

Kertyneet poistot 31.12.2008

Kertyneet poistot 31.12.2008

78

78

KIRJANPITOARVO 31.12.2008, NETTO

KIRJANPITOARVO 31.12.2008, NETTO

56

56

Kirjanpitoarvo 31.12.2007, netto

Kirjanpitoarvo 31.12.2007, netto

44

44

Suurin osa näistä määristä liittyy tietokoneohjelmistoihin.

2.2   AINEELLISET KÄYTTÖOMAISUUSHYÖDYKKEET

Maa-alueiden ja niillä sijaitsevien rakennusten arvoa ei eräissä maissa voida erottaa toisistaan, koska maa ja rakennukset on hankittu yhtenä kokonaisuutena. Sellaisten maa-alueiden arvoa, josta ei tehdä poistoja, ei arvioida erikseen, ellei tämä osoittaudu tarpeelliseksi esimerkiksi uuden rakennuksen rakentamisesta aiheutuvien myöhemmin toteutuvien menojen tai osittaisen myynnin vuoksi.

AINEELLISET KÄYTTÖOMAISUUSHYÖDYKKEET

| milj. euroa |
| --- |
| | Maa-alueet ja rakennukset | Koneet ja laitteet | Irtaimisto ja ajoneuvot | Tietokonelaitteet | Muut aineelliset hyödykkeet | Rahoitusleasingsopimukset | Keskeneräiset hankinnat | Yhteensä |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2007, brutto | 3 860 | 350 | 194 | 446 | 115 | 1 943 | 332 | 7 240 |
| Lisäykset | 38 | 24 | 16 | 59 | 23 | 368 | 115 | 643 |
| Luovutukset | (16) | (30) | (14) | (54) | (9) | 0 | 0 | (123) |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | 3 | 3 | 1 | 0 | 13 | 310 | (330) | 0 |
| Muut muutokset | 17 | 21 | 8 | 15 | 9 | 0 | 5 | 75 |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2008, brutto | 3 902 | 368 | 205 | 466 | 151 | 2 621 | 122 | 7 835 |
| Kertyneet poistot 31.12.2007 | 1 506 | 281 | 142 | 333 | 81 | 374 | | 2 717 |
| Poistot varainhoitovuoden aikana | 122 | 29 | 16 | 62 | 13 | 77 | | 319 |
| Palautetut poistot | (15) | 0 | (1) | (1) | 0 | 0 | | (17) |
| Luovutukset | (5) | (30) | (10) | (50) | (9) | 0 | | (104) |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | 89 | (1) | 0 | 0 | 0 | (88) | | 0 |
| Muut muutokset | (81) | 21 | 2 | 5 | 7 | 85 | | 39 |
| Kertyneet poistot 31.12.2008 | 1 616 | 300 | 149 | 349 | 92 | 448 | | 2 954 |
| KIRJANPITOARVO 31.12.2008, NETTO | 2 286 | 68 | 56 | 117 | 59 | 2 173 | 122 | 4 881 |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2007, netto | 2 354 | 69 | 52 | 113 | 34 | 1 569 | 332 | 4 523 |

milj. euroa

Maa-alueet ja rakennukset

Koneet ja laitteet

Irtaimisto ja ajoneuvot

Tietokonelaitteet

Muut aineelliset hyödykkeet

Rahoitusleasingsopimukset

Keskeneräiset hankinnat

Yhteensä

Kirjanpitoarvo 31.12.2007, brutto

3 860

350

194

446

115

1 943

332

7 240

Lisäykset

38

24

16

59

23

368

115

643

Luovutukset

(16)

(30)

(14)

(54)

(9)

0

0

(123)

Omaisuusluokkien väliset siirrot

3

3

1

0

13

310

(330)

0

Muut muutokset

17

21

8

15

9

0

5

75

Kirjanpitoarvo 31.12.2008, brutto

Kirjanpitoarvo 31.12.2008, brutto

3 902

3 902

368

368

205

205

466

466

151

151

2 621

2 621

122

122

7 835

7 835

Kertyneet poistot 31.12.2007

1 506

281

142

333

81

374

2 717

Poistot varainhoitovuoden aikana

122

29

16

62

13

77

319

Palautetut poistot

(15)

0

(1)

(1)

0

0

(17)

Luovutukset

(5)

(30)

(10)

(50)

(9)

0

(104)

Omaisuusluokkien väliset siirrot

89

(1)

0

0

0

(88)

0

Muut muutokset

(81)

21

2

5

7

85

39

Kertyneet poistot 31.12.2008

Kertyneet poistot 31.12.2008

1 616

1 616

300

300

149

149

349

349

92

92

448

448

2 954

2 954

KIRJANPITOARVO 31.12.2008, NETTO

KIRJANPITOARVO 31.12.2008, NETTO

2 286

2 286

68

68

56

56

117

117

59

59

2 173

2 173

122

122

4 881

4 881

Kirjanpitoarvo 31.12.2007, netto

Kirjanpitoarvo 31.12.2007, netto

2 354

2 354

69

69

52

52

113

113

34

34

1 569

1 569

332

332

4 523

4 523

Rahoitusleasingsopimuksia ja niitä vastaavia sopimuksia koskevat maksamattomat menot esitetään taseessa pitkä- ja lyhytaikaisissa veloissa (ks. myös liitetiedot 2.15 ja 2.18.1). Ne jakautuvat seuraavasti:

2.15

2.18.1

RAHOITUSLEASINGSOPIMUKSET

| milj. euroa |
| --- |
| Erän kuvaus | Kumulatii-viset menot (A) | Vastaisuudessa maksettavat määrät | Arvo yhteen-sä | Omaisuus-eriin liit-tyvät myö-hemmin toteutuvat menot | Omai-suus-erän arvo | Poistot | Kirjan-pitoarvo, netto |
| Eräänty-miseen < 1 vuosi | Eräänty-miseen > 1 vuosi | Eräänty-miseen > 5 vuotta | Velka yhteensä (B) | A + B | (C) | A + B + C | (E) | A + B + C + E |
| Maa-alueet ja rakennukset | 732 | 47 | 239 | 1 520 | 1 806 | 2 538 | 61 | 2 599 | (442) | 2 157 |
| Muut aineelliset hyödykkeet | 6 | 5 | 11 | 0 | 16 | 22 | 0 | 22 | (6) | 16 |
| Yhteensä 31.12.2008 | 738 | 52 | 250 | 1 520 | 1 822 | 2 560 | 61 | 2 621 | (448) | 2 173 |
| Yhteensä 31.12.2007 | 331 | 32 | 170 | 1 349 | 1 551 | 1 882 | 61 | 1 943 | (374) | 1 569 |

milj. euroa

Erän kuvaus

Kumulatii-viset menot (A)

Vastaisuudessa maksettavat määrät

Arvo yhteen-sä

Omaisuus-eriin liit-tyvät myö-hemmin toteutuvat menot

Omai-suus-erän arvo

Poistot

Kirjan-pitoarvo, netto

Eräänty-miseen < 1 vuosi

Eräänty-miseen > 1 vuosi

Eräänty-miseen > 5 vuotta

Velka yhteensä (B)

A + B

(C)

A + B + C

(E)

A + B + C + E

Maa-alueet ja rakennukset

732

47

239

1 520

1 806

2 538

61

2 599

(442)

2 157

2 157

Muut aineelliset hyödykkeet

6

5

11

0

16

22

0

22

(6)

16

16

Yhteensä 31.12.2008

Yhteensä 31.12.2008

738

738

52

52

250

250

1 520

1 520

1 822

1 822

2 560

2 560

61

61

2 621

2 621

(448)

(448)

2 173

2 173

Yhteensä 31.12.2007

Yhteensä 31.12.2007

331

331

32

32

170

170

1 349

1 349

1 551

1 551

1 882

1 882

61

61

1 943

1 943

(374)

(374)

1 569

1 569

2.3   PITKÄAIKAISET SIJOITUKSET

| milj. euroa |
| --- |
| | Liite-tieto | Saldo 31.12.2008 | Saldo 31.12.2007 |
| Sijoitukset osakkuusyhteisöihin | 2.3.1 | 278 | 246 |
| Osuudet yhteisyrityksissä | 2.3.2 | 145 | 32 |
| Takuurahasto | 2.3.3 | 1 091 | 1 149 |
| Myytävissä olevat varat | 2.3.4 | 564 | 533 |
| Kaupankäyntitarkoituksessa pidettävät varat | 2.3.4 | 0 | 13 |
| Sijoitukset yhteensä | | 2 078 | 1 973 |

milj. euroa

Liite-tieto

Saldo 31.12.2008

Saldo 31.12.2007

Sijoitukset osakkuusyhteisöihin

2.3.1

2.3.1

278

246

Osuudet yhteisyrityksissä

2.3.2

2.3.2

145

32

Takuurahasto

2.3.3

2.3.3

1 091

1 149

Myytävissä olevat varat

2.3.4

2.3.4

564

533

Kaupankäyntitarkoituksessa pidettävät varat

2.3.4

2.3.4

0

13

Sijoitukset yhteensä

Sijoitukset yhteensä

2 078

2 078

1 973

1 973

Tässä kohdassa on esitetty sijoitukset, joiden tarkoituksena on pysyvien sidosten luominen ja Euroopan yhteisöjen toimintojen pysyvä tukeminen. Kohta sisältää myös takuurahaston nettovarat.

2.3.1   Sijoitukset osakkuusyhteisöihin: Euroopan investointirahasto (EIR)

| milj. euroa |
| --- |
| | Määrä |
| Määrä 31.12.2007 | 246 |
| Hankinnat | 33 |
| Osuus nettovoitoista/(nettotappioista) | 10 |
| Muut oman pääoman muutokset (osingot) | (11) |
| Määrä 31.12.2008 | 278 |

milj. euroa

Määrä

Määrä 31.12.2007

Määrä 31.12.2007

246

246

Hankinnat

33

Osuus nettovoitoista/(nettotappioista)

10

Muut oman pääoman muutokset (osingot)

(11)

Määrä 31.12.2008

Määrä 31.12.2008

278

278

Euroopan investointirahasto (EIR) toimii Euroopan unionin rahoituslaitoksena. Se on erikoistunut tarjoamaan riskipääomaa ja takauksia pk-yrityksille. Kesäkuun 6. päivänä 1994 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti Euroopan yhteisöt, joita edustaa komissio, merkitsivät alun perin yhteensä 600 miljoonan euron eli 30 prosentin (600 osakkeen) osuuden EIR:n pääomasta. Varainhoitovuoden 2007 aikana tapahtuneen pääomankorotuksen myötä komissio merkitsi lisää osakkeita, ja 31.12.2008 mennessä se oli merkinnyt EIR:n osakepääomasta yhteensä 786 miljoonaa euroa (2 865 miljoonan euron kokonaissummasta). Merkitty summa on 27,43 prosenttia EIR koko osakepääomasta. Komissio on maksanut merkitsemästään osuudesta 20 prosenttia. Jäljelle jäävää osuutta, joka on 629 miljoonaa euroa, ei vielä ole vaadittu maksettavaksi – ks. myös liitetieto 5.13.2.

5.13.2

Komission ja Euroopan investointipankin (EIP) välisen vuonna 2005 allekirjoitetun sopimuksen mukaan komissio voi milloin tahansa myydä osakkeensa EIP:lle hintaan, joka vastaa EIR:n arvoa jaettuna liikkeeseen laskettujen osakkeiden kokonaismäärällä. Myyntioption arvo on lähellä nollaa, koska osakkeiden myyntihinnan määrittämisessä käytettävä kaava vastaa EIR:n oman pääoman nettomäärän määrittämisessä käytettävää kaavaa.

Euroopan yhteisöjen sijoitus Euroopan investointirahastoon arvostetaan pääomaosuusmenetelmällä EY:n tilinpäätös- ja kirjanpitosääntöjen mukaisesti. Yhteisöjen osakkuus on näin 27,43 prosenttia EIR:n nettovarallisuudesta, ja omistusosuuden arvo 31.12.2008 oli 278 miljoonaa euroa (2007: 246 miljoonaa euroa). Tästä summasta 10 miljoonaa euroa on varainhoitovuoden 2008 tulosta. Varainhoitovuodelta 2007 saatiin vuonna 2008 osinkoa yhteensä 6 miljoonaa euroa.

2.3.2   Osuudet yhteisyrityksissä

| milj. euroa |
| --- |
| | Galileo | SESAR | ITER Int | Yhteensä |
| Määrä 31.12.2007 | 0 | 10 | 22 | 32 |
| Hankinnat | 0 | 100 | 69 | 169 |
| Osuus nettovoitoista/(nettotappioista) | 0 | (7) | (49) | (56) |
| Määrä 31.12.2008 | 0 | 103 | 42 | 145 |

milj. euroa

Galileo

SESAR

ITER Int

Yhteensä

Määrä 31.12.2007

Määrä 31.12.2007

0

0

10

10

22

22

32

32

Hankinnat

0

100

69

169

Osuus nettovoitoista/(nettotappioista)

0

(7)

(49)

(56)

Määrä 31.12.2008

Määrä 31.12.2008

0

0

103

103

42

42

145

145

Galileo-ohjelma

Neuvoston asetuksella (EY) N:o 876/2002 perustettiin Galileo-ohjelmaan kuuluvan, kiertoradalla tapahtuvan validoinnin (in orbit validation) kehitysvaiheen toteutusta varten EY:n perustamissopimuksen 171 artiklassa tarkoitettu yhteisyritys, jonka oli tarkoitus toimia neljän vuoden ajan (2002–2006.) Yrityksen tehtävänä oli varmistaa, että Galileo-ohjelmaa hallinnoidaan ja että sen varainhoidon valvonta järjestetään ohjelman kehitysvaiheessa yhdenmukaisella tavalla. Yrityksen tehtävänä on lisäksi käyttää ohjelmaa varten osoitettuja varoja. Yhteisyrityksen perustajaosakkaat olivat Euroopan yhteisöt, joita edustaa komissio, ja Euroopan avaruusjärjestö (ESA). Komissio myönsi Galileo-yhteisyritykselle yhteisrahoitusta kiertoradalla tapahtuvaa validointia varten osoittamalla yhteisyritykselle avustuksia Euroopan laajuisten verkkojen (TEN) määrärahoista.

Galileo-yhteisyritys asetettiin selvitystilaan vuoden 2006 lopussa, ja kyseinen menettely on yhä käynnissä. Selvitystilassa olevan yhteisyrityksen nettovarallisuus oli vuoden lopussa 0 euroa. Galileo-yhteisyrityksen konsolidoinnissa sovelletaan pääomaosuusmenetelmää. Tuloja tai menoja ei ollut, koska yhteisyrityksellä ei ollut toimintaa ja se oli edelleen selvitystilamenettelyssä vuonna 2008. Investoinnin arvo 31.12.2008 oli näin 0 euroa. Arvo on laskettu vähentämällä 585 miljoonan euron investoinnista kyseiseen ajankohtaan mennessä kertyneistä tappioista yhteisöille kuuluva 585 miljoonan euron osuus.

Vuonna 2004 perustettu eurooppalaisen GNSS-järjestelmän valvontaviranomainen, joka konsolidoidaan yhteisöjen tilinpäätökseen, otti 1. tammikuuta 2007 virallisesti hoitaakseen Galileo-yhteisyrityksen tehtävät, kun yhteisyritys asetettiin selvitystilaan. Tämän uuden yhteisön viraston tehtävänä oli alun perin vastata julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeen toteuttamisesta. Neuvosto teki kuitenkin marraskuussa 2007 päätöksen, jonka mukaan Galileo-ohjelmaa rahoitetaan kokonaisuudessaan EU:n talousarviosta. Heinäkuun 25. päivänä 2008 annetun asetuksen 683/2008 mukaisesti komissio hallinnoi ohjelmaa EY:n puolesta. Komissio ja ESA aikovat allekirjoittaa vuonna 2009 sopimuksen, jolla selvennetään joitakin käytännön kysymyksiä, kuten muodostettujen omaisuuserien siirtoa komissiolle kiertoradalla tapahtuvan validoinnin jälkeen (suunnitelman mukaan vuoden 2010 lopussa).

On huomattava, että komissio on vuoden 2008 loppuun mennessä osoittanut (mukaan lukien edellä mainittu investointi Galileo-yhteisyritykseen) 795 miljoonaa euroa Galileo-ohjelmaan kuuluvaa kiertoradalla tapahtuvaa validointia varten. Koska tämä ohjelma on vielä tutkimusvaiheessa, käytetty rahamäärä on EY:n kirjanpitosääntöjen mukaisesti kirjattu kuluksi eikä aineettomia omaisuuseriä ole merkitty taseeseen. Näiden menojen aktivointi on mahdollista vasta, kun hankkeessa siirrytään kehitysvaiheeseen. Galileo-ohjelman seuraavassa vaiheessa (2008–2013) komission (suuntaa antavan) rahoitusosuuden arvioidaan olevan yhteensä 2 645 miljoonaa euroa.

Sesar

Sesar-yhteisyrityksen tarkoituksena on varmistaa Euroopan ilmaliikenteen hallintajärjestelmän uudenaikaistaminen ja eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman nopea täytäntöönpano koordinoimalla ja keskittämällä alan tutkimus- ja kehitystoimintaa yhteisössä. Sesar-yhteisyritys aloitti toimintansa vuoden 2007 puolivälissä, ja toiminta päättyy kahdeksan vuoden kuluttua siitä, kun neuvosto on hyväksynyt Euroopan lentoliikenteen yleissuunnitelman. Euroopan yhteisöt, joita edustaa komissio, ja Euroopan lennonvarmistusjärjestö (Eurocontrol), jota edustaa järjestön virasto, ovat Sesar-yhteisyrityksen perustajajäsenet. Perustajaosakkaiden äänioikeudet määräytyvät suhteessa niiden rahoitusosuuksiin, mutta molemmilla on vähintään 25 prosentin ääniosuus. Joulukuun 31. päivään 2008 mennessä komissio oli tehnyt 91,73 prosenttia kaikista Sesar-yhteisyritykseen tehdyistä sijoituksista. Komission (suuntaa antava) rahoitusosuus Sesar-ohjelmassa on 700 miljoonaa euroa vuosina 2007–2016. Euroopan yhteisöjen pääomasijoitukset yhteisyritykseen perustuvat Sesarin varainhoitoasetuksen 5 artiklan mukaisesti Sesarin tilinpäätökseen kaudelta 10. elokuuta 2007 (toiminnan aloitus) – 31. joulukuuta 2008.

Fuusioenergia-alan kansainvälinen ITER-organisaatio (ITER)

Fuusioenergia-alan kansainvälisen ITER-organisaation toiminnassa ovat mukana Euroopan yhteisöt sekä kuusi muuta pääomasijoittajaa Kiinasta, Intiasta, Venäjältä, Koreasta, Japanista ja Yhdysvalloista. ITER perustettiin hallinnoimaan ITER-laitteistoa, kannustamaan fuusioenergian tutkimuksessa ja jäsenten kehitysohjelmissa työskenteleviä laboratorioita, laitoksia ja henkilöstöä hyödyntämään ITER-laitteistoa, edistämään yleistä tietämystä fuusioenergiasta ja lisäämään sen hyväksyntää sekä hoitamaan muita tehtäviä, jotka ovat tarpeen tavoitteiden saavuttamiseksi. Jäsenten ääniosuudet ovat suhteessa rahoitusosuuksiin, mutta yleensä kaikki päätökset on tehtävä yksimielisesti. Joulukuun 31. päivään 2008 mennessä komissio oli tehnyt 48,46 prosenttia kaikista ITER-organisaatioon tehdyistä sijoituksista. Komission (suuntaa antava) rahoitusosuus ITER-organisaatiossa on yhteensä 7 649 miljoonaa euroa vuosina 2007–2041.

2.3.3   Takuurahasto

TAKUURAHASTON NETTOVARAT (4)

4

| milj. euroa |
| --- |
| | Saldo 31.12.2008 | Saldo 31.12.2007 |
| Myytävissä olevat varat | 887 | 901 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat | 205 | 249 |
| Varat yhteensä | 1 092 | 1 150 |
| Velat yhteensä | (1) | (1) |
| Nettovarat | 1 091 | 1 149 |

milj. euroa

Saldo 31.12.2008

Saldo 31.12.2007

Myytävissä olevat varat

887

901

Käteisvarat ja muut rahavarat

205

249

Varat yhteensä

Varat yhteensä

1 092

1 092

1 150

1 150

Velat yhteensä

Velat yhteensä

(1)

(1)

(1)

(1)

Nettovarat

Nettovarat

1 091

1 091

1 149

1 149

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta katetaan lainat, joille yhteisöt ovat myöntäneet takauksen neuvoston päätöksellä. Tällaisiin kuuluvat etenkin Euroopan unionin ulkopuolelle myönnetyt Euroopan investointipankin (EIP) lainat, makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnetyt lainat ja unionin ulkopuolisille maille myönnetyt Euratom-lainat. Takuurahasto on pitkäaikainen väline, jolla katetaan yhteisön takaamiin lainoihin liittyvät maksujen laiminlyönnit, minkä takia sitä voidaan pitää pitkäaikaisena sijoituksena. Tästä on osoituksena se, että lähes 88 prosentilla myytävissä olevista omaisuuseristä maturiteetti on 1–10 vuotta (ks. myös liitetieto 7.9). Takuurahastoa rahoitetaan yhteisöjen yleisestä talousarviosta maksettavilla varoilla, joiden määrä on 9 prosenttia toimenpiteiden pääoma-arvosta, rahaston sijoitusten korkotuotoilla ja maksuvelvoitteensa laiminlyöneiltä velallisilta perityillä varoilla, jos rahastosta on suoritettu maksuja takauksen perusteella. Kaikki vuotuiset ylijäämät palautetaan Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion tulotaulukossa olevaan tätä tarkoitusta varten varattuun budjettikohtaan.

7.9

Euroopan yhteisöjen on tehtävä takuuvaraus yhteisön ulkopuolisille maille myönnettyjä lainoja varten. Varauksen tarkoituksena on kattaa takuurahaston rahoitustarpeet ja tarvittaessa sellaiset takauksiin perustuvat vaatimukset, joiden määrä ylittää rahastossa käytettävissä olevat varat. Käytännössä varauksella varmistetaan, että nämä määrät voidaan kattaa talousarviosta. Tämä yhteensä 1 276 miljoonan euron varaus vastaa takuurahaston tavoitemäärää, joka on 9 prosenttia laina- ja takauskannasta 31.12.2008. Takuurahaston nettovarat olivat 1 091 miljoonaa euroa 31.12.2008. Nettovarallisuuden ja varauksen määrän välinen erotus vastaa EU:n talousarviosta rahastoon maksettavaa 185 miljoonan euron määrää. Myytävissä olevien vieraan pääoman ehtoisten arvopaperien salkusta kirjattiin 15 miljoonan euron arvoiset käyvän arvon muutokset omaan pääomaan vuonna 2008 (19 miljoonaa euroa vuonna 2007).

Takuurahaston rahoitusriskien hallintapolitiikkaa kuvataan liitetiedossa.7.

2.3.4   Muut sijoitukset

2.3.4.1   Myytävissä olevat varat

Tähän kohtaan sisältyvät hankitut sijoitukset ja osuudet, joiden tavoitteena on auttaa tuensaajia kehittämään liiketoimintaansa.

PITKÄAIKAISET MYYTÄVISSÄ OLEVAT VARAT

| milj. euroa |
| --- |
| | EBRD | Riskipää-omatoimet | ETF-käynnistys-järjestelmä | Euroopan Kaakkois-Eurooppa-rahasto (EFSE) | Muut | Yhteensä |
| Määrä 31.12.2007 | 157 | 218 | 98 | 55 | 5 | 533 |
| Hankinnat | 0 | 17 | 51 | 7 | 1 | 76 |
| Luovutukset ja luopumiset | 0 | (27) | (4) | 0 | (2) | (33) |
| Uudelleenarvostuksesta johtuva lisäys/(vähennys); siirto omaan pääomaan | 0 | 1 | (6) | 5 | (1) | (1) |
| Arvonalentumistappio | 0 | (5) | (6) | 0 | 0 | (11) |
| Määrä 31.12.2008 | 157 | 204 | 133 | 67 | 3 | 564 |

milj. euroa

EBRD

Riskipää-omatoimet

ETF-käynnistys-järjestelmä

Euroopan Kaakkois-Eurooppa-rahasto (EFSE)

Muut

Yhteensä

Määrä 31.12.2007

157

218

98

55

5

533

Hankinnat

0

17

51

7

1

76

Luovutukset ja luopumiset

0

(27)

(4)

0

(2)

(33)

Uudelleenarvostuksesta johtuva lisäys/(vähennys); siirto omaan pääomaan

0

1

(6)

5

(1)

(1)

Arvonalentumistappio

0

(5)

(6)

0

0

(11)

Määrä 31.12.2008

Määrä 31.12.2008

157

157

204

204

133

133

67

67

3

3

564

564

Sijoitukset Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankkiin (EBRD)

Komissio on merkinnyt EBRD:n 20 miljardin euron kokonaispääomasta 3 prosenttia. Merkitystä pääomasta maksettavaksi vaadittu osuus oli tilinpäätöspäivänä 157 miljoonaa euroa, josta 156 miljoonaa euroa on maksettu. Maksettavaksi vaaditusta osuudesta vielä maksamatta oleva osa (1 miljoonaa euroa) on esitetty taseessa lyhytaikaisissa veloissa jaksotettuun hankintamenoon arvostettuna. Vielä suorittamatta olevat maksut, jotka liittyvät merkityn pääoman siihen osuuteen, jota ei vielä ole vaadittu maksettavaksi, ovat yhteensä 443 miljoonaa euroa. Nämä maksut on merkitty taseen ulkopuolisiin ehdollisiin velkoihin. EBRD:n osakkeita ei noteerata pörssissä. Lisäksi EBRD:n perussääntöön sisältyy sopimusperusteisia rajoituksia, jotka koskevat mm. omistusosuuksien myyntiä ja joiden mukaan omistusosuus voidaan myydä enintään hankintahintaan ja vain nykyisille osakkeenomistajille. Komission omistusosuus EBRD:ssä arvostetaan tämän vuoksi hankintahintaan, josta on vähennetty mahdolliset arvonalentumiset.

Riskipääomatoimet

Riskipääomatoimilla myönnetään rahoituksenvälittäjille varoja oman pääoman ehtoisten sijoitusten rahoittamiseksi. Koska valtaosa näistä rahoitussopimuksista on sellaisia, että niiltä puuttuvat lainoille tyypilliset perusominaisuudet ja ominaispiirteet (niihin ei mm. liity kiinteää takaisinmaksuaikataulua eikä pääomalle ole sovittu korkoa), kaikkia tämäntyyppisiä sopimuksia käsitellään epäsuorina oman pääoman ehtoisina sijoituksina, vaikka joillakin kyseisistä sopimuksista saattaa olla myös lainoille tyypillisiä ominaispiirteitä. Kyseiset sopimukset arvostetaan alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty mahdolliset arvonalentumiset, koska sopimuksille ei ole saatavilla toimivien markkinoiden muodostamia markkinahintoja eikä niiden käypää arvoa voida näin luotettavasti määrittää.

Muut sijoitukset

Suurimmat tähän kohtaan kuuluvista määristä liittyvät kasvu- ja työllisyysohjelmaan sekä EIR:n hallinnoimiin MAP- ja CIP-ohjelmiin, joilla tuetaan pk-yritysten perustamista ja käynnistysvaiheessa olevien pk-yritysten rahoittamista investoimalla sopiviin erikoistuneisiin pääomasijoitusrahastoihin (133 miljoonaa euroa). Kohta sisältää myös 67 miljoonan euron sijoitukset vaihtuvapääomaisena sijoitusyhtiönä (SICAV) toimivaan Euroopan Kaakkois-Euroopparahastoon (EFSE). EFSE:n päätavoitteena on edistää Kaakkois-Euroopan talouskehitystä ja vaurastumista tarjoamalla kestävää ja täydentävää kehitysrahoitusta paikallisten rahoituksenvälittäjien kautta. Yhteisöillä on rahaston äänioikeuksista tällä hetkellä 14,7 prosenttia.

2.3.4.2   Kaupankäyntitarkoituksessa pidettävät varat

Ks. liitetieto 2.8.2, nämä määrät liittyvät nykyään lyhytaikaisiin eriin.

2.8.2

2.4   LAINAT

Tässä kohdassa esitetään yhteisöjen myöntämät lainat, joiden erääntymiseen on yli vuosi.

| milj. euroa |
| --- |
| | Saldo 31.12.2008 | Saldo 31.12.2007 |
| Euroopan yhteisöjen talousarviosta myönnetyt ja selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät lainat | 179 | 189 |
| Lainavaroista myönnetyt luotot | 3 386 | 1 617 |
| Nettovarat | 3 565 | 1 806 |

milj. euroa

Saldo 31.12.2008

Saldo 31.12.2007

Euroopan yhteisöjen talousarviosta myönnetyt ja selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät lainat

179

189

Lainavaroista myönnetyt luotot

3 386

1 617

Nettovarat

Nettovarat

3 565

3 565

1 806

1 806

2.4.1   Euroopan yhteisöjen talousarviosta myönnetyt ja selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät lainat

| milj. euroa |
| --- |
| | Erityisehdoin myönnetyt lainat | Selvitystilassa oleva EHTY | Yhteensä |
| Yhteensä 31.12.2007 | 155 | 34 | 189 |
| Takaisinmaksut | (17) | (8) | (25) |
| Kirjanpitoarvon muutos | 12 | 3 | 15 |
| Yhteensä 31.12.2008 | 150 | 29 | 179 |

milj. euroa

Erityisehdoin myönnetyt lainat

Selvitystilassa oleva EHTY

Yhteensä

Yhteensä 31.12.2007

155

34

189

Takaisinmaksut

(17)

(8)

(25)

Kirjanpitoarvon muutos

12

3

15

Yhteensä 31.12.2008

Yhteensä 31.12.2008

150

150

29

29

179

179

Erityisehdoin myönnetyt lainat

Tähän kohtaan kuuluvat erityisehdoin myönnetyt lainat ovat halpakorkoisia lainoja, joita myönnetään osana EU:n ulkopuolisten maiden kanssa tehtävää yhteistyötä. Kaikki lainat erääntyvät yli 12 kuukautta vuoden lopun jälkeen. Lainojen efektiivinen korko on 7,39–12,36 prosenttia.

Selvitystilassa olevan EHTY:n lainat asunto-olojen parantamiseksi

Asunto-olojen parantamiseksi myönnetyt lainat ovat EHTY:n omista varoista EHTY:n perustamissopimuksen 54 artiklan ja kyseisen artiklan 2 kohdan mukaisesti myönnettyjä lainoja. Lainoista maksetaan kiinteä 1 prosentin korko, joten lainat ovat halpakorkoisia lainoja. Näiden lainojen efektiivinen korko on 2,806–22,643 prosenttia. Näiden lainojen osalta käypänä arvona käytetään transaktion hintaa sen toteutumishetkellä eikä mahdollisia edullisia korkoja oteta huomioon. Näin toimitaan käytännön syistä ja olennaisuusseikkojen vuoksi.

2.4.2   Lainavaroista myönnetyt luotot

| milj. euroa |
| --- |
| | Makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät lainat | Euratom-lainat | Maksutaselainat | Selvitystilassa oleva EHTY | Yhteensä |
| Yhteensä 31.12.2007 | 795 | 482 | 0 | 478 | 1 755 |
| Uudet lainat | 0 | 15 | 2 000 | 0 | 2 015 |
| Takaisinmaksut | (132) | (5) | 0 | (67) | (204) |
| Valuuttakurssi-erot | 0 | 1 | 0 | (61) | (60) |
| Kirjanpitoarvon muutos | 0 | 1 | 4 | (12) | (7) |
| Yhteensä 31.12.2008 | 663 | 494 | 2 004 | 338 | 3 499 |
| Määrä, jonka erä-päivään < 1 vuosi | 25 | 0 | 0 | 88 | 113 |
| Määrä, jonka erä-päivään > 1 vuosi | 638 | 494 | 2 004 | 250 | 3 386 |

milj. euroa

Makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät lainat

Euratom-lainat

Maksutaselainat

Selvitystilassa oleva EHTY

Yhteensä

Yhteensä 31.12.2007

795

482

0

478

1 755

Uudet lainat

0

15

2 000

0

2 015

Takaisinmaksut

(132)

(5)

0

(67)

(204)

Valuuttakurssi-erot

0

1

0

(61)

(60)

Kirjanpitoarvon muutos

0

1

4

(12)

(7)

Yhteensä 31.12.2008

663

494

2 004

338

3 499

Määrä, jonka erä-päivään < 1 vuosi

Määrä, jonka erä-päivään < 1 vuosi

25

25

0

0

0

0

88

88

113

113

Määrä, jonka erä-päivään > 1 vuosi

Määrä, jonka erä-päivään > 1 vuosi

638

638

494

494

2 004

2 004

250

250

3 386

3 386

Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat

Makrotaloudellinen rahoitusapu on politiikkalähtöinen rahoitusväline, josta myönnetään sitomatonta ja kohdentamatonta maksutasetukea ja/tai talousarviotukea EU:n aluetta maantieteellisesti lähellä oleville kumppanimaille. Makrotaloudellinen rahoitusapu muodostuu keskipitkän ja/tai pitkän aikavälin lainoista tai avustuksista tai tällaisten lainojen ja avustusten tarkoituksenmukaisesta yhdistelmästä. Yleensä sillä täydennetään Kansainvälisen valuuttarahaston tukemille rakennemuutos- ja uudistusohjelmille myönnettyä rahoitusta.

Komissio ei ole saanut ulkopuolisilta takauksia näille lainoille, mutta takuurahasto on taannut ne (ks. liitetieto 2.3.3).

2.3.3

Euratom-lainat

Euratom on yksi Euroopan yhteisöjen oikeushenkilöistä, jota edustaa Euroopan komissio. Euratom myöntää lainoja jäsenvaltioille ja kolmansille maille seuraavassa luetelluin edellytyksin:

| — | Jäsenvaltioille myönnettävillä Euratom-lainoilla rahoitetaan jäsenvaltioissa toteutettavia investointihankkeita, jotka liittyvät ydinsähkön teolliseen tuotantoon ja polttoainekiertoon tarkoitettuihin teollisiin laitoksiin. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltioille myönnettävillä Euratom-lainoilla rahoitetaan jäsenvaltioissa toteutettavia investointihankkeita, jotka liittyvät ydinsähkön teolliseen tuotantoon ja polttoainekiertoon tarkoitettuihin teollisiin laitoksiin.

| — | Kolmansille maille myönnettävät Euratom-lainat on tarkoitettu toimivien tai rakenteilla olevien ydinvoimalaitosten ja ydinpolttoainekiertoon liittyvien laitosten turvallisuuden ja tehokkuuden parantamiseen. |
| --- | --- |

—

Kolmansille maille myönnettävät Euratom-lainat on tarkoitettu toimivien tai rakenteilla olevien ydinvoimalaitosten ja ydinpolttoainekiertoon liittyvien laitosten turvallisuuden ja tehokkuuden parantamiseen.

Komissio on saanut näille lainoille ulkopuolisilta takauksia yhteensä 486 miljoonaa euroa (474 miljoonaa euroa vuonna 2007).

Maksutaselainat

Maksutaselaina on politiikkalähtöinen rahoitusväline, joka on otettu uudelleen käyttöön, jotta EU:n jäsenvaltioille voidaan tarjota rahoitustukea tämänhetkisessä talouskriisissä. Välineestä myönnetään keskipitkän ajan rahoitustukea mahdollistamalla lainojen myöntäminen yhdelle tai useammalle jäsenvaltiolle, jolla on maksutasetta tai pääomatasetta koskevia vaikeuksia tai jota tällaiset vaikeudet vakavasti uhkaavat. Tästä yhteisön järjestelystä voivat saada tukea vain ne jäsenvaltiot, jotka eivät ole ottaneet euroa käyttöön. Nämä lainat taataan EU:n yleisestä talousarviosta.

Unkarille on myönnetty 6,5 miljardia euroa, josta 2 miljardia euroa maksettiin vuonna 2008. Laina erääntyy joulukuussa 2011. Vuoden 2009 ensimmäisten seitsemän kuukauden aikana maksettiin seuraavat 3,5 miljardia euroa (erääntymisajat ovat marraskuussa 2014 ja huhtikuussa 2016). Latvialle on myönnetty 3,1 miljardia euroa, josta miljardi euroa maksettiin vuoden 2009 ensimmäisellä neljänneksellä. Laina erääntyy huhtikuussa 2014. Romanialle myönnettiin 5 miljardia euroa vuoden 2009 toisella neljänneksellä.

Edellä mainituissa lainoissa (makrotaloudellinen rahoitusapu, Euratom- ja maksutaselainat) efektiivisen koron menetelmää ei sovelleta erikseen otto- ja antolainaukseen, koska ne ovat luonteeltaan back-to-back -operaatioita. Otto- ja antolainauksen ehdot ja määrät eivät eroa merkittävästi toisistaan. Tämän vuoksi saatavilla ovat kaikki tiedot, jotka tarvitaan perustana olevien transaktioiden ymmärtämiseen. Transaktiokulut kirjataan suoraan kuluina tuotto- ja kululaskelmaan.

Selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät lainat

Erä sisältää lähinnä selvitystilassa olevan EHTY:n perustamissopimuksensa 54 ja 56 artiklan mukaisesti lainavaroista myöntämät luotot sekä kolme noteeraamatonta vieraan pääoman ehtoista arvopaperia, jotka EIP on laskenut liikkeeseen maksukyvyttömän velallisen sijaan tulleena velallisena. EHTY pitää kyseiset arvopaperit hallussaan niiden erääntymiseen (vuonna 2017 ja vuonna 2019) saakka kattaakseen vastaavien ottamiensa lainojen takaisinmaksun. Kirjanpitoarvon muutos vastaa kertyneen koron muutosta lisättynä kyseiselle vuodelle jaksotetulla, oikeuksien syntymisajankohtana maksettujen palkkioiden ja kyseisenä ajankohtana aiheutuneiden transaktiokustannusten osuudella. Laskennassa on käytetty efektiivisen koron menetelmää.

Seuraavasta taulukosta käy ilmi efektiivinen korko (joka ilmoitetaan korkojen vaihteluvälinä).

| Lainat | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- |
| Makrotaloudellinen rahoitusapu | 3,022 % — 5,29 % | 3,82 % — 4,822 % |
| Euratom | 3,428 % — 5,76 % | 4,446 % — 5,76 % |
| Maksutaselainat | 3,25 % | — |
| Selvitystilassa oleva EHTY | 3,072 % — 5,8103 % (5) | 4,375 % — 12,077 % (5) |

Lainat

31.12.2008

31.12.2007

Makrotaloudellinen rahoitusapu

3,022 % — 5,29 %

3,82 % — 4,822 %

Euratom

3,428 % — 5,76 %

4,446 % — 5,76 %

Maksutaselainat

3,25 %

—

Selvitystilassa oleva EHTY

3,072 % — 5,8103 % (5)

5

4,375 % — 12,077 % (5)

5

2.5   PITKÄAIKAISET ENNAKKOMAKSUT

| milj. euroa |
| --- |
| Hallinnointitapa | Saldo 31.12.2008 | Saldo 31.12.2007 |
| Suora keskitetty hallinnointi | 1 351 | 434 |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | 275 | 318 |
| Hajautettu hallinnointi | 90 | 64 |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | 26 764 | 12 875 |
| Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa | 543 | 324 |
| Pitkäaikaiset ennakkomaksut yhteensä | 29 023 | 14 015 |

milj. euroa

Hallinnointitapa

Saldo 31.12.2008

Saldo 31.12.2007

Suora keskitetty hallinnointi

1 351

434

Välillinen keskitetty hallinnointi

275

318

Hajautettu hallinnointi

90

64

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

26 764

12 875

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

543

324

Pitkäaikaiset ennakkomaksut yhteensä

Pitkäaikaiset ennakkomaksut yhteensä

29 023

29 023

14 015

14 015

Merkittävimmät pitkäaikaiset ennakkomaksut liittyvät rakennetoimiin, joita rahoitetaan aluekehitysrahastosta, sosiaalirahastosta, maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta, koheesiorahastosta ja kalatalousrahastosta. Koska monet näistä hankkeista ovat luonteeltaan pitkäaikaisia, niihin liittyvien ennakkomaksujen olisi oltava käytettävissä yli vuoden ajan. Tällaiset ennakkomaksut esitetään sen vuoksi pitkäaikaisissa varoissa. Pitkäaikaisia ennakkomaksuja, joista Euroopan yhteisöt ovat oikeutettuja saamaan korkoja tuensaajilta, on yhteensä 1 587 miljoonaa euroa.

Ennakkomaksujen määrän lisäys vuonna 2008 johtuu pääasiassa siitä, että jäsenvaltioille maksettiin toinen ennakkomaksu (13 888 miljoonaa euroa) rahoittamaan kyseisiin rahastoihin kuuluvia vuosien 2007–2013 ohjelmia. Seitsemännen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelman (FP7) mukaisesti maksettiin noin 780 miljoonaa euroa osana komission suoraan hallinnoimia ennakkomaksuja, joiden lisäys oli kaiken kaikkiaan 917 miljoonaa euroa.

Tietyt seitsemännen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelman mukaisesti suoritetut ennakkomaksut kuuluvat käytännössä osallistujien takuurahastoon. Se on monenkeskinen väline, jolla pyritään kattamaan yhteisöjen ja osallistujien taloudelliset riskit FP7:n epäsuorien toimien toteuttamisen aikana. Takuurahaston pääoma ja korot muodostavat suoritustakuun. Kaikki avustuksina toteutettaviin epäsuoriin toimiin, jotka ovat komission kirjanpidossa ennakkorahoitusta, osallistuvat tahot maksavat 5 prosentin osuuden saamastaan ennakkorahoituksesta takuurahaston pääomaan toimen voimassaoloaikana. Näin ollen osallistujat omistavat takuurahaston, ja komissio yhteisöjen edustajana on toimeenpaneva elin. Epäsuoran toimen päätyttyä osallistujille palautetaan niiden takuurahastoon maksama pääomaosuus kokonaisuudessaan, paitsi jos velvoitteensa laiminlyöneet edunsaajat ovat aiheuttaneet takuurahastolle tappioita. Tällöin edunsaajille palautetaan vähintään 80 prosenttia maksetusta rahoitusosuudesta. Osallistujien takuurahasto turvaa näin sekä yhteisöjen että toimiin osallistuvien taloudelliset edut. Osallistujat olivat maksaneet osallistujien takuurahastoon yhteensä 283 miljoonaa euroa 31.12.2008 mennessä (38 miljoonaa euroa vuonna 2007).

2.6   PITKÄAIKAISET SAAMISET

| milj. euroa |
| --- |
| | Saldo 31.12.2008 | Saldo 31.12.2007 |
| Saamiset jäsenvaltioilta | 24 | 93 |
| EHTY:n henkilöstölainat | 13 | 15 |
| Muut | 2 | 13 |
| Vakuudet ja talletukset | 6 | 6 |
| Yhteensä | 45 | 127 |

milj. euroa

Saldo 31.12.2008

Saldo 31.12.2007

Saamiset jäsenvaltioilta

24

93

EHTY:n henkilöstölainat

13

15

Muut

2

13

Vakuudet ja talletukset

6

6

Yhteensä

Yhteensä

45

45

127

127

Saamiset jäsenvaltioilta ovat selvitystilassa olevan EHTY:n saamisia entisiltä jäsenyyteen valmistautuvilta mailta.

LYHYTAIKAISET VARAT

2.7   VAIHTO-OMAISUUS

| milj. euroa |
| --- |
| | Saldo 31.12.2008 | Saldo 31.12.2007 |
| Tutkimusvälineet: |
| Tutkimusaineet | 8 | 9 |
| Halkeamiskelpoiset aineet ja raskasvesi | 20 | 19 |
| Jälleenmyyntiin tarkoitetut tutkimusaineet | 45 | 45 |
| Rokotteet | 6 | 8 |
| Tuotantoaineet | 1 | 7 |
| Jälleenmyyntiin tarkoitetut julkaisut ja tavarat | 5 | 0 |
| Yhteensä | 85 | 88 |

milj. euroa

Saldo 31.12.2008

Saldo 31.12.2007

Tutkimusvälineet:

Tutkimusaineet

8

9

Halkeamiskelpoiset aineet ja raskasvesi

20

19

Jälleenmyyntiin tarkoitetut tutkimusaineet

45

45

Rokotteet

6

8

Tuotantoaineet

1

7

Jälleenmyyntiin tarkoitetut julkaisut ja tavarat

5

0

Yhteensä

Yhteensä

85

85

88

88

Yhteinen tutkimuskeskus hallinnoi ja pitää hallussaan tutkimusvälineitä. Suurin osa vaihto-omaisuudesta on Geeliin sijoitettuja vertailumateriaaleja (ydin- ja muita aineita). Näillä varastoilla on strategista merkitystä, ja niillä varaudutaan ennakoimattomiin pyyntöihin tulevissa kriisitilanteissa. Varastot on arvostettu vuoden lopun nettorealisointiarvoon tekemällä myyntihintaan arvonalennus. Yhteensä 43 miljoonan euron arvonalennusta tehtäessä on otettu huomioon varastointikustannukset ja muut myyntiin liittyvät kustannukset (jakelu- ja sertifiointikustannukset jne.). Varastoihin ei enää sisällytetä yhteisen tutkimuskeskuksen kulutustavaroita, joiden yhteisarvo oli 7 miljoonaa euroa 31.12.2007. Ne on kirjattu ”valmistusmateriaaleiksi”.

Julkaisutoimiston hallussa ja/tai hallinnassa olevista julkaisuista muodostuva vaihto-omaisuus arvostetaan joko hankintamenoon tai nettorealisointiarvoon (joka on lähellä nollaa) sen mukaan, kumpi näistä arvoista on pienempi. Lisäksi ilmaisjakelussa olevien julkaisujen arvo on poistettu kokonaan, koska niiden nettorealisointiarvo on nolla. Nämä arvonalennukset ovat yhteensä 16 miljoonaa euroa, ja ne johtavat edellä mainittuun julkaisujen kirjanpitoarvoon.

2.8   LYHYTAIKAISET SIJOITUKSET

Lyhytaikaiset sijoitukset muodostuvat myytävissä olevista rahoitusvaroista, jotka on hankittu tuoton saamiseksi tai joita pidetään hallussa tietyn varojen rakenteen saavuttamiseksi tai toissijaisen likviditeettilähteen muodostamiseksi ja jotka voidaan näin myydä likviditeettitarpeiden tai koronmuutosten mukaan.

2.8.1   Lyhytaikaiset myytävissä olevat varat

| milj. euroa |
| --- |
| | Selvitystilassa oleva EHTY | Muut | Yhteensä |
| Määrä 31.12.2007 | 1 417 | 3 | 1 420 |
| Hankinnat | 304 | 79 | 383 |
| Luovutukset ja luopumiset | (275) | — | (275) |
| Jaksotettuun hankintamenoon tehdyt oikaisut | 2 | — | 2 |
| Kirjanpitoarvon muutos | (8) | — | (8) |
| Uudelleenarvostuksesta johtuva lisäys/(vähennys); siirto omaan pääomaan | 24 | — | 24 |
| Määrä 31.12.2008 | 1 464 | 82 | 1 546 |

milj. euroa

Selvitystilassa oleva EHTY

Muut

Yhteensä

Määrä 31.12.2007

1 417

3

1 420

Hankinnat

304

79

383

Luovutukset ja luopumiset

(275)

—

(275)

Jaksotettuun hankintamenoon tehdyt oikaisut

2

—

2

Kirjanpitoarvon muutos

(8)

—

(8)

Uudelleenarvostuksesta johtuva lisäys/(vähennys); siirto omaan pääomaan

24

—

24

Määrä 31.12.2008

Määrä 31.12.2008

1 464

1 464

82

82

1 546

1 546

Kaikki selvitystilassa olevan EHTY:n sijoitukset ovat toimivilla markkinoilla noteerattavia euromääräisiä vieraan pääoman ehtoisia arvopapereita. Liikkeeseenlaskijan ja luottoluokituksen mukaan jaotellut yksityiskohtaiset tiedot sijoituksista on esitetty liitetiedossa 7. Vuonna 2009 erääntyvien vieraan pääoman ehtoisten arvopaperien (käypä) arvo 31.12.2008 oli 126 miljoonaa euroa (146 miljoonaa euroa vuonna 2007).

7

2.8.2   Kaupankäyntitarkoituksessa pidettävät lyhytaikaiset varat

Selvitystilassa oleva EHTY on tehnyt koronvaihtosopimuksen sekä koronvaihtosopimuksesta ja valuutan- ja koronvaihtosopimuksesta muodostuvan yhdistelmäsopimuksen. Näiden koronvaihtosopimusten käypä arvo on laskettu diskonttaamalla kiinteät nettorahavirrat tilinpäätöspäivän swap-käyrän nollakuponkikorolla. Näille swap-sopimuksille, joiden lopullinen erääntymisajankohta on alle kolmen kuukauden kuluttua tilinpäätöspäivästä, edellä kuvatulla tavalla laskettu käypä arvo (kertyneet korot mukaan luettuina) on 7 miljoonaa euroa (13 miljoonaa euroa vuonna 2007).

2.9   LYHYTAIKAISET ENNAKKOMAKSUT

Ennakkomaksun takaisinperittävyyden tai käytön ajoitus ratkaisee sen, kirjataanko se lyhyt- vai pitkäaikaiseksi ennakkomaksuksi. Ennakkomaksun käyttö määritellään hankkeesta tehdyssä sopimuksessa. Jos ennakkomaksun palauttamis- tai käyttöajankohta on alle 12 kuukauden kuluessa raportointipäivästä, maksu kirjataan lyhytaikaiseksi ennakkomaksuksi, ja se kuuluu lyhytaikaisiin varoihin. Pitkäaikaisista ennakkomaksuista on lisätietoa myös liitetiedossa 2.5.

2.5

Siirtovelat vastaavat arviota avoinna olevien ennakkomaksujen saajille vuoden loppuun mennessä aiheutuneiden mutta yhteisöille vielä ilmoittamatta olevien tukikelpoisten kustannusten määrästä. Myös nämä määrät kirjataan kuluksi raportointikauden tuotto- ja kululaskelmaan.

Lyhytaikaisten ennakkomaksujen huomattava vähentyminen johtuu siitä, että osa yhteisesti hallinnoitaviin rakennetoimiin kuuluvista rahoitettavista hankkeista on päätösvaiheessa (kauteen 2000–2006 kuuluvat ohjelmat), kun taas uusille hankkeille (kauteen 2007–2013 kuuluvat ohjelmat) suoritettiin ennakkomaksuja vuonna 2008, mutta ne kirjattiin pitkäaikaisiin varoihin, kuten liitetiedossa 2.5 selitetään. Lyhytaikaisia ennakkomaksuja, joista Euroopan yhteisöt ovat oikeutettuja saamaan korkoja tuensaajilta, on yhteensä 3 798 miljoonaa euroa, kun otetaan huomioon arvio käytetyistä varoista, joita ei ole vielä ilmoitettu komissiolle.

2.5

On myös huomattava, että tässä esitetyt hallinnointitavan mukaan jaotellut avoimet ennakkomaksut koskevat vuodesta 2005 alkaen suoritettuja ennakkomaksuja. Kohdentamattomat ennakkomaksumäärät sisältävät ennakkomaksut, jotka merkittiin ensimmäistä kertaa vuoden 2005 avaavaan taseeseen, ja ne on esitetty omalla rivillään vuoden 2007 vertailutiedoissa, koska hallinnointitavan mukaan jaoteltuja tietoja ei ollut tuolloin saatavilla. Vuoden 2007 kohdentamaton määrä liittyy pääasiassa yhteistyössä hallinnoitaviin varoihin. Jäljellä olevat kohdentamattomat määrät analysoitiin vuonna 2008 ensimmäisen kerran ja luokiteltiin uudelleen hallinnointitavan mukaan 31.12.2008.

LYHYTAIKAISET ENNAKKOMAKSUT

| milj. euroa |
| --- |
| Hallinnointitapa | Saldo 31.12.2008 | Saldo 31.12.2007 |
| Suora keskitetty hallinnointi | | 13 554 | 11 567 |
| | Hankeavustukset | 11 439 | 9 715 |
| | Toiminta-avustukset | 129 | 142 |
| | Hankinnat (operatiiviset) | 713 | 638 |
| | Toiminta | 933 | 457 |
| | Hallintomäärärahat | 340 | 615 |
| joista vähennetään | Siirtovelat | (10 499) | |
| | Suora keskitetty hallinnointi (netto) | 3 055 | |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | | 4 563 | 2 265 |
| | Kansalliset virastot | 2 880 | 1 736 |
| | Hankeavustukset | 1 608 | 485 |
| | Hankinnat (operatiiviset) ja muut | 49 | 29 |
| | Muut | 26 | 15 |
| joista vähennetään | Siirtovelat | (3 633) | |
| | Välillinen keskitetty hallinnointi (netto) | 930 | |
| Hajautettu hallinnointi | Bruttomäärä | 1 565 | 1 280 |
| josta vähennetään | Siirtovelat | (1 239) | |
| | Hajautettu hallinnointi (netto) | 326 | |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | Bruttomäärä | 22 979 | 3 229 |
| josta vähennetään | Siirtovelat | (17 675) | |
| | Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa (netto) | 5 304 | |
| Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa | Bruttomäärä | 2 005 | 1 135 |
| josta vähennetään | Siirtovelat | (1 397) | |
| | Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (netto) | 608 | |
| Toimielinten ja virastojen toteuttama | Bruttomäärä | 65 | 204 |
| | Siirtovelat | (26) | |
| | Toimielimet ja virastot (netto) | 39 | |
| Kohdentamattomat ennakkomaksusaldot | | 21 404 |
| Ennakkomaksut yhteensä (brutto) | | 41 084 |
| josta vähennetään | Siirtovelat | | (20 501) |
| Lyhytaikaiset ennakkomaksut yhteensä | 10 262 | 20 583 |

milj. euroa

Hallinnointitapa

Saldo 31.12.2008

Saldo 31.12.2007

Suora keskitetty hallinnointi

13 554

11 567

Hankeavustukset

Hankeavustukset

11 439

11 439

9 715

9 715

Toiminta-avustukset

Toiminta-avustukset

129

129

142

142

Hankinnat (operatiiviset)

Hankinnat (operatiiviset)

713

713

638

638

Toiminta

Toiminta

933

933

457

457

Hallintomäärärahat

Hallintomäärärahat

340

340

615

615

joista vähennetään

Siirtovelat

Siirtovelat

(10 499)

Suora keskitetty hallinnointi (netto)

Suora keskitetty hallinnointi (netto)

3 055

3 055

Välillinen keskitetty hallinnointi

4 563

2 265

Kansalliset virastot

Kansalliset virastot

2 880

2 880

1 736

1 736

Hankeavustukset

Hankeavustukset

1 608

1 608

485

485

Hankinnat (operatiiviset) ja muut

Hankinnat (operatiiviset) ja muut

49

49

29

29

Muut

Muut

26

26

15

15

joista vähennetään

Siirtovelat

Siirtovelat

(3 633)

Välillinen keskitetty hallinnointi (netto)

Välillinen keskitetty hallinnointi (netto)

930

930

Hajautettu hallinnointi

Bruttomäärä

Bruttomäärä

1 565

1 280

josta vähennetään

Siirtovelat

Siirtovelat

(1 239)

Hajautettu hallinnointi (netto)

Hajautettu hallinnointi (netto)

326

326

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

Bruttomäärä

Bruttomäärä

22 979

3 229

josta vähennetään

Siirtovelat

Siirtovelat

(17 675)

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa (netto)

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa (netto)

5 304

5 304

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

Bruttomäärä

Bruttomäärä

2 005

1 135

josta vähennetään

Siirtovelat

Siirtovelat

(1 397)

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (netto)

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (netto)

608

608

Toimielinten ja virastojen toteuttama

Bruttomäärä

Bruttomäärä

65

204

Siirtovelat

Siirtovelat

(26)

Toimielimet ja virastot (netto)

Toimielimet ja virastot (netto)

39

39

Kohdentamattomat ennakkomaksusaldot

21 404

Ennakkomaksut yhteensä (brutto)

Ennakkomaksut yhteensä (brutto)

41 084

41 084

josta vähennetään

Siirtovelat

Siirtovelat

(20 501)

Lyhytaikaiset ennakkomaksut yhteensä

Lyhytaikaiset ennakkomaksut yhteensä

10 262

10 262

20 583

20 583

Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet

Tämä erä sisältää vakuudet, joita Euroopan yhteisöt edellyttävät joissakin tapauksissa edunsaajilta maksaessaan näille ennakkomaksuja. Tällaisista vakuuksista ilmoitetaan kaksi arvoa, jotka ovat nimellisarvo ja käypä arvo. Kun kyse on nimellisarvosta, kirjauksen synnyttävä tapahtuma liittyy vakuuden olemassaoloon. Kun kyse on käyvästä arvosta, kirjauksen synnyttävä tapahtuma on ennakkomaksun suorittaminen ja/tai kuittaukset, jotka tämän jälkeen tehdään ennakkomaksua vastaan.

Komissiolle ennakkomaksujen kattamiseksi annettujen vakuuksien nimellisarvo 31. joulukuuta 2008 oli 968 miljoonaa euroa. Vakuuksien käypä arvo oli 769 miljoonaa euroa. Joulukuun 31. päivänä 2007 vakuuksien nimellisarvo oli 1 007 miljoonaa euroa ja käypä arvo 772 miljoonaa euroa. Erotuksella käytännössä katetaan ennakkomaksuja, jotka on hyväksytty ja kirjattu kuluiksi, mutta jotka saatetaan joutua perimään takaisin tulevaisuudessa.

2.10   LYHYTAIKAISET SAAMISET

| milj. euroa |
| --- |
| | Saldo 31.12.2008 | Saldo 31.12.2007 |
| Alle vuoden kuluessa erääntyvät pitkäaikaiset saamiset | 114 | 160 |
| Lyhytaikaiset saamiset | 6 128 | 5 441 |
| Sekalaiset saamiset | 23 | 27 |
| Siirtosaamiset ja menoennakot | 5 655 | 6 423 |
| Yhteensä | 11 920 | 12 051 |

milj. euroa

Saldo 31.12.2008

Saldo 31.12.2007

Alle vuoden kuluessa erääntyvät pitkäaikaiset saamiset

114

160

Lyhytaikaiset saamiset

6 128

5 441

Sekalaiset saamiset

23

27

Siirtosaamiset ja menoennakot

5 655

6 423

Yhteensä

Yhteensä

11 920

11 920

12 051

12 051

2.10.1   Alle vuoden kuluessa erääntyvät pitkäaikaiset saamiset

Nämä määrät muodostuvat pääasiassa sellaisista lainoista, jotka erääntyvät alle 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä (113 miljoonaa euroa, tarkemmat tiedot esitetty edellä liitetiedossa 2.4).

2.4

2.10.2   Lyhytaikaiset saamiset

| milj. euroa |
| --- |
| Tiliryhmä | Saldo 31.12.2008 | Saldo 31.12.2007 |
| Bruttomäärä | Arvon-alennus | Nettoarvo | Bruttomäärä | Arvon-alennus | Nettoarvo |
| Asiakkaat | 4 833 | (175) | 4 658 | 3 897 | (171) | 3 726 |
| Jäsenvaltiot | 2 576 | (1 204) | 1 372 | 2 873 | (1 256) | 1 617 |
| Muut | 111 | (13) | 98 | 111 | (13) | 98 |
| Yhteensä | 7 520 | (1 392) | 6 128 | 6 881 | (1 440) | 5 441 |

milj. euroa

Tiliryhmä

Saldo 31.12.2008

Saldo 31.12.2007

Bruttomäärä

Arvon-alennus

Nettoarvo

Bruttomäärä

Arvon-alennus

Nettoarvo

Asiakkaat

4 833

(175)

4 658

3 897

(171)

3 726

Jäsenvaltiot

2 576

(1 204)

1 372

2 873

(1 256)

1 617

Muut

111

(13)

98

111

(13)

98

Yhteensä

Yhteensä

7 520

7 520

(1 392)

(1 392)

6 128

6 128

6 881

6 881

(1 440)

(1 440)

5 441

5 441

2.10.2.1   Asiakkaat

Nämä ovat perintämääräyksiä, jotka on viety kirjanpitoon 31. joulukuuta 2008 vahvistettuina, perimättä olevina saamisina ja joita ei vielä ole otettu mihinkään muuhun kohtaan taseen vastaavaa-puolella. Suurin osa kyseisestä määrästä liittyy komission määräämiin sakkoihin, joiden bruttomäärä oli 4 590 miljoonaa euroa. Joulukuun 31. päivään 2008 mennessä näihin saamisiin liittyen oli saatu yhteensä 2 403 miljoonan euron vakuudet (2 563 miljoonaa euroa vuonna 2007), mikä osoittaa sakon maksajan aikovan hakea asiaan muutosta. Vuoden lopun jälkeen näihin saamisiin liittyviä maksuja on saatu 1 304 miljoonaa euroa, ja lisävakuuksia on saatu 744 miljoonan euron arvosta.

2.10.2.2   Saamiset jäsenvaltioilta

| milj. euroa |
| --- |
| | Saldo 31.12.2008 | Saldo 31.12.2007 |
| Euroopan maatalouden tukirahaston saamiset |
| Euroopan maatalouden tukirahaston saamiset | 684 | 902 |
| Arvonalennus | (392) | (483) |
| Yhteensä | 292 | 419 |
| Maksettu, jäsenvaltioilta perittävä alv | 36 | 24 |
| Omat varat |
| A-kirjanpitoon kirjatut perintää odottavat määrät | 97 | 75 |
| Erilliseen kirjanpitoon kirjatut perintää odottavat määrät | 1 260 | 1 333 |
| Arvonalennus | (812) | (773) |
| Muut | 16 | 38 |
| Yhteensä | 561 | 673 |
| Muut saamiset jäsenvaltioilta | 483 | 501 |
| Yhteensä | 1 372 | 1 617 |

milj. euroa

Saldo 31.12.2008

Saldo 31.12.2007

Euroopan maatalouden tukirahaston saamiset

Euroopan maatalouden tukirahaston saamiset

Euroopan maatalouden tukirahaston saamiset

684

902

Arvonalennus

(392)

(483)

Yhteensä

Yhteensä

292

292

419

419

Maksettu, jäsenvaltioilta perittävä alv

Maksettu, jäsenvaltioilta perittävä alv

36

36

24

24

Omat varat

Omat varat

A-kirjanpitoon kirjatut perintää odottavat määrät

97

75

Erilliseen kirjanpitoon kirjatut perintää odottavat määrät

1 260

1 333

Arvonalennus

(812)

(773)

Muut

16

38

Yhteensä

Yhteensä

561

561

673

673

Muut saamiset jäsenvaltioilta

Muut saamiset jäsenvaltioilta

483

483

501

501

Yhteensä

Yhteensä

1 372

1 372

1 617

1 617

Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahasto) saamiset

Kohtaan on kirjattu jäsenvaltioiden ilmoittamat ja vahvistamat saamiset (tilanne 15.10.2008) maataloustukirahaston tuensaajilta 31.12.2008. Summasta on vähennetty 20 prosentin osuus, jonka jäsenvaltiot pidättävät hallintokustannusten kattamista varten. Lisäksi on arvioitu saamisten määrä jaksolta, joka ulottuu edellä mainitun ilmoituksen jättämisestä vuoden 2008 joulukuun 31. päivään. Komissio tekee lisäksi arvion arvonalennuksesta, joka vastaa sitä osaa edunsaajien velasta, jota ei todennäköisesti saada perittyä takaisin. Arvonalennuksen kirjaaminen ei kuitenkaan merkitse sitä, että komissio luopuisi kyseisten määrien perimisestä.

Omat varat

Tätä kohtaa tarkasteltaessa olisi otettava huomioon, että jäsenvaltioilla on oikeus pidättää kantamistaan perinteisistä omista varoista kantokuluina 25 prosenttia. Edellä esitetyt luvut ovat tämän vuoksi nettomääriä, joista on vähennetty kyseinen osuus. Jäsenvaltioilta oleviin saamisiin on jäsenvaltioiden toimittamien arvioiden perusteella tehty 812 miljoonan euron arvonalennus. Tämä ei kuitenkaan merkitse sitä, että komissio olisi luopunut arvonalennusta vastaavien määrien perimisestä.

Muut saamiset jäsenvaltioilta

Muut saamiset jäsenvaltioilta sisältävät 120 miljoonaa euroa takaisinperittäviä varoja ja 244 miljoonaa euroa maataloustukirahaston ennakkomaksuja.

2.10.3   Siirtosaamiset ja menoennakot

| milj. euroa |
| --- |
| | Saldo 31.12.2008 | Saldo 31.12.2007 |
| Siirtosaamiset | 5 402 | 6 129 |
| Menoennakot | 223 | 243 |
| Muut | 30 | 51 |
| Yhteensä | 5 655 | 6 423 |

milj. euroa

Saldo 31.12.2008

Saldo 31.12.2007

Siirtosaamiset

5 402

6 129

Menoennakot

223

243

Muut

30

51

Yhteensä

Yhteensä

5 655

5 655

6 423

6 423

Tämä kohta sisältää useita eriä, joista suurin on 5 402 miljoonan euron siirtosaaminen.

| milj. euroa |
| --- |
| Siirtosaamiset | Saldo 31.12.2008 | Saldo 31.12.2007 |
| Omat varat | 2 576 | 2 730 |
| Käyttötarkoitukseensa sidotut maataloustulot, marras- ja joulukuu | 1 261 | 1 310 |
| Sokerialan rakenneuudistus | 911 | 1 516 |
| Maataloustukirahasto: täytäntöönpanematta olevat rahoitusoikaisupäätökset | 368 | 350 |
| Koheesio- ja aluekehitysrahastot: rahoitusoikaisut | 146 | — |
| Euroopan kalatalousrahasto | 32 | 82 |
| Muut siirtosaamiset | 108 | 141 |
| Muut siirtosaamiset yhteensä | 5 402 | 6 129 |

milj. euroa

Siirtosaamiset

Saldo 31.12.2008

Saldo 31.12.2007

Omat varat

2 576

2 730

Käyttötarkoitukseensa sidotut maataloustulot, marras- ja joulukuu

1 261

1 310

Sokerialan rakenneuudistus

911

1 516

Maataloustukirahasto: täytäntöönpanematta olevat rahoitusoikaisupäätökset

368

350

Koheesio- ja aluekehitysrahastot: rahoitusoikaisut

146

—

Euroopan kalatalousrahasto

32

82

Muut siirtosaamiset

108

141

Muut siirtosaamiset yhteensä

Muut siirtosaamiset yhteensä

5 402

5 402

6 129

6 129

Kohtaan on kirjattu myös yhteensä 223 miljoonan euron menoennakot, joiden sisältämistä eristä merkittävimmät ovat ennakkoon maksetut 34 miljoonan euron toimistovuokrat, 25 miljoonan euron menot toimistotiloihin tehtävistä muutoksista, 16 miljoonan korkomaksut vuokratuista käyttöomaisuushyödykkeistä, Eurooppa-kouluihin liittyvät 37 miljoonan euron maksut sekä kolmansien maiden kanssa tehtyihin kahdenvälisiin kalastussopimuksiin liittyvät 59 miljoonan euron maksut.

Muita siirtosaamisiin kuuluvia eriä ovat pääasiassa viivästyskorot, kertyneet pankkikorot sekä ennakkomaksuista kertyneet korot.

2.11   KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT

| milj. euroa |
| --- |
| | Saldo 31.12.2008 | Saldo 31.12.2007 |
| Käteisvarat, joihin ei kohdistu rajoituksia |
| Tilit valtiokonttoreissa ja keskuspankeissa | 15 039 | 11 313 |
| Käyttötilit | 1 415 | 956 |
| Ennakkomaksutilit | 35 | 81 |
| Siirrot (siirrettävinä olevat käteisvarat) | 26 | 2 |
| Lyhytaikaiset talletukset ja muut rahavarat | 1 456 | 1 367 |
| Yhteensä | 17 971 | 13 719 |
| Käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia | 5 753 | 5 037 |
| Yhteensä | 23 724 | 18 756 |

milj. euroa

Saldo 31.12.2008

Saldo 31.12.2007

Käteisvarat, joihin ei kohdistu rajoituksia

Käteisvarat, joihin ei kohdistu rajoituksia

Tilit valtiokonttoreissa ja keskuspankeissa

15 039

11 313

Käyttötilit

1 415

956

Ennakkomaksutilit

35

81

Siirrot (siirrettävinä olevat käteisvarat)

26

2

Lyhytaikaiset talletukset ja muut rahavarat

1 456

1 367

Yhteensä

Yhteensä

17 971

17 971

13 719

13 719

Käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia

Käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia

5 753

5 753

5 037

5 037

Yhteensä

Yhteensä

23 724

23 724

18 756

18 756

Käteisvarat ja muut rahavarat sisältävät seuraavat rahavirtalaskelman erät:

| milj. euroa |
| --- |
| | Saldo 31.12.2008 | Saldo 31.12.2007 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat | 23 724 | 18 756 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat – takuurahasto (ks. liitetieto 2.3.3) | 205 | 249 |
| Yhteensä | 23 929 | 19 005 |

milj. euroa

Saldo 31.12.2008

Saldo 31.12.2007

Käteisvarat ja muut rahavarat

23 724

18 756

Käteisvarat ja muut rahavarat – takuurahasto (ks. liitetieto 2.3.3)

2.3.3

205

249

Yhteensä

Yhteensä

23 929

23 929

19 005

19 005

2.11.1   Käteisvarat, joihin ei kohdistu rajoituksia

Käteisvarat, joihin ei kohdistu rajoituksia, kattavat kaikki komission rahavarat, joita säilytetään jäsenvaltioissa ja Efta-maissa olevilla yhteisöjen tileillä (valtiokonttori tai keskuspankki) tai käyttötileillä, ennakkomaksutileillä, lyhytaikaisina talletuksina talletustileillä tai käteiskassoissa.

Valtiokonttoreissa ja keskuspankeissa olevien varojen suuri määrä johtui siitä, että jäsenvaltioille palautettiin vuoden 2009 alussa edellisvuoden lopussa tehdyn lisätalousarvion mukaisesti yhteensä 6 627 miljoonaa euroa. Kyseinen vastuu esitetään lyhytaikaisissa veloissa – ks. myös jäljempänä liitetieto 2.18.2). Käteisvarojen määrään vuoden lopussa vaikutti myös toistaiseksi käyttämättömistä käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista saadut käteisvarat (5,2 miljardia euroa), joita ei voida palauttaa jäsenvaltioille, ja 2,1 miljardin euron erä, joka varattiin kattamaan vuodelle 2009 siirrettyjä maksumäärärahoja. Talousarvion toteutuma (1,8 miljardia euroa) on myös palautettava jäsenvaltioille pienentämällä niiden vuonna 2009 maksamia määriä.

2.18.2

2.11.2   Käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia

Käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia, sisältävät määrät, jotka komissio on saanut määräämiensä sakkojen perusteella sellaisissa tapauksissa, joissa asian käsittely on vielä kesken. Näitä varoja säilytetään erityisillä talletustileillä, joita ei käytetä muihin tarkoituksiin.

PITKÄAIKAISET VELAT

2.12   TYÖSUHDE-ETUUDET

| milj. euroa |
| --- |
| | Saldo 31.12.2008 | Saldo 31.12.2007 |
| Eläkkeet – henkilöstö | 32 867 | 30 212 |
| Eläkkeet – muut | 696 | 481 |
| Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä | 3 993 | 2 787 |
| Yhteensä | 37 556 | 33 480 |

milj. euroa

Saldo 31.12.2008

Saldo 31.12.2007

Eläkkeet – henkilöstö

32 867

30 212

Eläkkeet – muut

696

481

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

3 993

2 787

Yhteensä

Yhteensä

37 556

37 556

33 480

33 480

2.12.1   Eläkkeet – henkilöstö

Euroopan yhteisöjen virkamiesten eläkejärjestelmään sovellettavat säännöt vahvistetaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavissa (1. toukokuuta 2004 voimaan tulleissa) uusimmissa henkilöstösäännöissä. Kyseisiä sääntöjä sovellettiin tilinpäätöspäivänä 31. joulukuuta 2008. Henkilöstön eläkejärjestelmää koskevia sääntöjä sovelletaan sellaisinaan kaikissa jäsenvaltioissa. Järjestelmään kuuluu erityyppisiä eläkkeitä ja etuuksia (mm. vanhuus-, työkyvyttömyys- ja leskeneläkkeet). Henkilöstösääntöjen 83 artiklan mukaan eläkejärjestelmän mukaiset etuudet maksetaan yhteisöjen talousarviosta. Näitä eläkevastuita ei rahastoida, mutta jäsenvaltiot ovat sitoutuneet yhdessä rahoittamaan kyseiset etuudet eläkemenojen rahoittamista varten vahvistetun jakoperusteen mukaisesti. Virkamiehet rahoittavat lisäksi suorittamillaan pakollisilla eläkemaksuilla kolmanneksen eläkejärjestelmän menoista pitkällä aikavälillä. Virkamiesten maksuosuutta (tällä hetkellä 10,9 prosenttia peruspalkasta) tarkistetaan vuosittain, ja sitä muutetaan tarvittaessa sen takaamiseksi, että eläkemaksuilla kyetään joka vuosi rahoittamaan kolmannes vuoden aikana hankituista eläkeoikeuksista.

Eläkejärjestelmän vastuita arvioitiin 31.12.2008 henkilöstön ja eläkkeellä olevan henkilöstön määrän sekä kyseisenä päivänä voimassa olleiden henkilöstösääntöjen perusteella. Arviointi kattoi vanhuus-, työkyvyttömyys- ja leskeneläkkeisiin liittyvät etuudet sekä työkyvyttömyysavustuksen. Arviointi tehtiin kansainvälisen tilinpäätösstandardin IPSAS 25 mukaisesti. Standardin mukaan työnantaja määrittää eläkevastuun määrän vakuutusmatemaattisin perustein ja ottaa huomioon työssäoloaikana kertyvät etuudet sekä arviot palkankorotuksista.

Eläkevastuut arvioidaan niin sanotulla ennakoituun etuusoikeusyksikköön perustuvalla vakuutusmatemaattisella menetelmällä (projected unit credit method). Seuraavassa on lueteltu tärkeimmät arviointipäivänä tiedossa olleet vakuutusmatemaattiset oletukset, joita on käytetty arvioinnissa:

| (1) | Nimellinen diskonttokorko perustui juoksuajaltaan järjestelmän kestoa vastaavien (19 vuotta) euroalueella liikkeeseen laskettujen valtion joukkolainojen joulukuun 2008 tuottoon. Tuotto arvioitiin juoksuajaltaan vastaavien euromääräisten nollakuponkilainojen joulukuun 2008 tuottokäyrän perusteella 3,9 prosentiksi. IPSAS 25:n mukaan inflaatiovauhti on ennustettu inflaatiovauhti järjestelmän voimassaoloaikana: se on määritettävä tulevaisuutta varten käyttäen perustana eurooppalaisten rahoitusmarkkinoiden indeksisidonnaisiin joukkovelkakirjalainoihin pohjautuvia arvioita. Ennustettu pitkän aikavälin inflaatio oli 1,8 prosenttia, joten reaalinen diskonttokorko oli 2,1 prosenttia. |
| --- | --- |

(1)

Nimellinen diskonttokorko perustui juoksuajaltaan järjestelmän kestoa vastaavien (19 vuotta) euroalueella liikkeeseen laskettujen valtion joukkolainojen joulukuun 2008 tuottoon. Tuotto arvioitiin juoksuajaltaan vastaavien euromääräisten nollakuponkilainojen joulukuun 2008 tuottokäyrän perusteella 3,9 prosentiksi. IPSAS 25:n mukaan inflaatiovauhti on ennustettu inflaatiovauhti järjestelmän voimassaoloaikana: se on määritettävä tulevaisuutta varten käyttäen perustana eurooppalaisten rahoitusmarkkinoiden indeksisidonnaisiin joukkovelkakirjalainoihin pohjautuvia arvioita. Ennustettu pitkän aikavälin inflaatio oli 1,8 prosenttia, joten reaalinen diskonttokorko oli 2,1 prosenttia.

| (2) | Laskelmissa käytettiin vuoden 2008 kansainvälistä virkamiesten elinaikataulukkoa. Uusi elinaikataulukko laadittiin vuonna 2008 yhteistyössä JPAS:n (Joint Pensions Administrative Section) kanssa ja taulukkoa käytettiin ensimmäisen kerran laskettaessa 1.7.2008 voimaan tulleita eläkemaksuosuuksia. Uusi elinaikataulukko korvasi aiemmissa eläkevastuulaskelmissa käytetyn EU-2004 -elinaikataulukon). |
| --- | --- |

(2)

Laskelmissa käytettiin vuoden 2008 kansainvälistä virkamiesten elinaikataulukkoa. Uusi elinaikataulukko laadittiin vuonna 2008 yhteistyössä JPAS:n (Joint Pensions Administrative Section) kanssa ja taulukkoa käytettiin ensimmäisen kerran laskettaessa 1.7.2008 voimaan tulleita eläkemaksuosuuksia. Uusi elinaikataulukko korvasi aiemmissa eläkevastuulaskelmissa käytetyn EU-2004 -elinaikataulukon).

| (3) | Yleinen palkkatason nousu, joka vastaa eläkkeiden yleistä uudelleenarvostusta, perustui vuosilta 1997–2008 laadittujen, palkkoja ja eläkkeitä koskevien uudelleenarvostustilastojen liukuvaan 12 vuoden keskiarvoon. Nousu oli 0,3 prosenttia. Palkkatason yleisen nousun ylittävää yksilöllistä palkkakehitystä tarkistettiin vuonna 2008 toteutuneiden ylennysten huomioon ottamiseksi. Taulukossa arvioidaan yksilöllinen palkkakehitys palkkaluokan ja palkkatason mukaan sekä ennustettu eläkeikä vuosina 2009–2053. |
| --- | --- |

(3)

Yleinen palkkatason nousu, joka vastaa eläkkeiden yleistä uudelleenarvostusta, perustui vuosilta 1997–2008 laadittujen, palkkoja ja eläkkeitä koskevien uudelleenarvostustilastojen liukuvaan 12 vuoden keskiarvoon. Nousu oli 0,3 prosenttia. Palkkatason yleisen nousun ylittävää yksilöllistä palkkakehitystä tarkistettiin vuonna 2008 toteutuneiden ylennysten huomioon ottamiseksi. Taulukossa arvioidaan yksilöllinen palkkakehitys palkkaluokan ja palkkatason mukaan sekä ennustettu eläkeikä vuosina 2009–2053.

| (4) | Työtehtävissä toimivien virkamiesten eläkkeellelähtöhetken avioliittokertoimet perustuvat virkamieskuntaa koskeviin tilastotietoihin. Kerroin on miehillä 84 prosenttia ja naisilla 38 prosenttia. Huomioon otettiin myös entisten virkamiesten (eläkkeellä ja työkyvyttömyyseläkkeellä olevat virkamiehet) siviilisääty. |
| --- | --- |

(4)

Työtehtävissä toimivien virkamiesten eläkkeellelähtöhetken avioliittokertoimet perustuvat virkamieskuntaa koskeviin tilastotietoihin. Kerroin on miehillä 84 prosenttia ja naisilla 38 prosenttia. Huomioon otettiin myös entisten virkamiesten (eläkkeellä ja työkyvyttömyyseläkkeellä olevat virkamiehet) siviilisääty.

| (5) | Virkamiehen oletettiin lähtevän eläkkeelle täydet eläkeoikeudet saavutettuaan. Tässä yhteydessä otettiin huomioon varhaiseläkkeeseen liittyvät vähennykset sekä Barcelonassa asetettu tavoite, jonka mukaan eläkkeellelähtöä olisi pyrittävä myöhentämään enintään 65-vuotiaaksi. |
| --- | --- |

(5)

Virkamiehen oletettiin lähtevän eläkkeelle täydet eläkeoikeudet saavutettuaan. Tässä yhteydessä otettiin huomioon varhaiseläkkeeseen liittyvät vähennykset sekä Barcelonassa asetettu tavoite, jonka mukaan eläkkeellelähtöä olisi pyrittävä myöhentämään enintään 65-vuotiaaksi.

| (6) | Bruttoeläkkeiden ja perhe-etuuksien laskenta perustuu henkilöstösääntöihin. |
| --- | --- |

(6)

Bruttoeläkkeiden ja perhe-etuuksien laskenta perustuu henkilöstösääntöihin.

Eläkevastuut koskevat näin seuraavien henkilöryhmien aiemmin määriteltyjä oikeuksia:

| (1) | Kaikkien Euroopan yhteisöjen eläkejärjestelmään kuuluvien toimielinten ja virastojen palveluksessa oleva henkilöstö 31. joulukuuta 2008. |
| --- | --- |

(1)

Kaikkien Euroopan yhteisöjen eläkejärjestelmään kuuluvien toimielinten ja virastojen palveluksessa oleva henkilöstö 31. joulukuuta 2008.

| (2) | Toimielinten palveluksesta lopullisesti tai väliaikaisesti lähtenyt henkilöstö, jolla on eläkeoikeuksia Euroopan yhteisöjen virkamiesten eläkejärjestelmässä (edellyttäen, että kyseiset virkamiehet ovat olleet yhteisöjen palveluksessa vähintään 10 vuotta). |
| --- | --- |

(2)

Toimielinten palveluksesta lopullisesti tai väliaikaisesti lähtenyt henkilöstö, jolla on eläkeoikeuksia Euroopan yhteisöjen virkamiesten eläkejärjestelmässä (edellyttäen, että kyseiset virkamiehet ovat olleet yhteisöjen palveluksessa vähintään 10 vuotta).

| (3) | Vanhuuseläkettä saavat entiset virkamiehet ja toimihenkilöt. |
| --- | --- |

(3)

Vanhuuseläkettä saavat entiset virkamiehet ja toimihenkilöt.

| (4) | Työkyvyttömyyseläkettä saavat entiset virkamiehet ja toimihenkilöt. |
| --- | --- |

(4)

Työkyvyttömyyseläkettä saavat entiset virkamiehet ja toimihenkilöt.

| (5) | Työkyvyttömyysavustusta saavat entiset virkamiehet ja toimihenkilöt. |
| --- | --- |

(5)

Työkyvyttömyysavustusta saavat entiset virkamiehet ja toimihenkilöt.

| (6) | Perhe-eläkkeen saajat (lesket, lapset, huollettavat). |
| --- | --- |

(6)

Perhe-eläkkeen saajat (lesket, lapset, huollettavat).

Edellä kuvatulla arvostusmenetelmällä saatuja tuloksia verrattiin edelliseen vakuutusmatemaattiseen arviointiin (31. joulukuuta 2007) perustuviin arvoihin.

| milj. euroa |
| --- |
| Henkilöstön eläkevastuun muutos | Määrä |
| Eläkevastuu 31.12.2007 (brutto) | 33 222 |
| Työsuoritukseen perustuvat menot | 1 161 |
| Korkomenot | 1 593 |
| Maksetut etuudet | (978) |
| Vakuutusmatemaattiset tappiot | 1 237 |
| Uudesta henkilöstöstä johtuva muutos | 260 |
| Eläkevastuu 31.12.2008 (brutto) | 36 495 |

milj. euroa

Henkilöstön eläkevastuun muutos

Määrä

Eläkevastuu 31.12.2007 (brutto)

33 222

Työsuoritukseen perustuvat menot

1 161

Korkomenot

1 593

Maksetut etuudet

(978)

Vakuutusmatemaattiset tappiot

1 237

Uudesta henkilöstöstä johtuva muutos

260

Eläkevastuu 31.12.2008 (brutto)

Eläkevastuu 31.12.2008 (brutto)

36 495

36 495

Eläkevastuista voidaan todeta seuraavaa:

| — | Vastuiden vakuutusmatemaattinen bruttoarvo 31.12.2008 oli 36 495 miljoonaa euroa (33 222 miljoonaa euroa vuonna 2007). Tähän on lisätty korjauskertoimen vaikutus 1 277 miljoonaa euroa (1 345 miljoonaa euroa vuonna 2007). Edunsaajien maksamat verot vähennetään bruttovastuun kokonaismäärästä. Näin saadaan nettovastuu, joka kirjataan taseeseen (maksetuista eläkkeistä vähennetään vero, joka on yhteisöjen tuloa eläkkeiden maksuvuonna). Nettovastuu eli veroilla vähennetty bruttovastuu oli 31.12.2008 arviolta 32 867 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

—

Vastuiden vakuutusmatemaattinen bruttoarvo 31.12.2008 oli 36 495 miljoonaa euroa (33 222 miljoonaa euroa vuonna 2007). Tähän on lisätty korjauskertoimen vaikutus 1 277 miljoonaa euroa (1 345 miljoonaa euroa vuonna 2007). Edunsaajien maksamat verot vähennetään bruttovastuun kokonaismäärästä. Näin saadaan nettovastuu, joka kirjataan taseeseen (maksetuista eläkkeistä vähennetään vero, joka on yhteisöjen tuloa eläkkeiden maksuvuonna). Nettovastuu eli veroilla vähennetty bruttovastuu oli 31.12.2008 arviolta 32 867 miljoonaa euroa.

| — | Reaalinen diskonttokorko laski 2,4 prosentista (2007) 2,1 prosenttiin vuonna 2008. Kun otetaan huomioon palkkatason yleisen nousun vaikutus (0,4 prosenttia vuonna 2007 ja 0,3 prosenttia vuonna 2008) nettodiskonttokorko laski 2,0 prosentista (2007) 1,8 prosenttiin (2008). Tämä on yksi keskeisistä, kokonaisvastuiden määrän kasvuun vaikuttaneista syistä. |
| --- | --- |

—

Reaalinen diskonttokorko laski 2,4 prosentista (2007) 2,1 prosenttiin vuonna 2008. Kun otetaan huomioon palkkatason yleisen nousun vaikutus (0,4 prosenttia vuonna 2007 ja 0,3 prosenttia vuonna 2008) nettodiskonttokorko laski 2,0 prosentista (2007) 1,8 prosenttiin (2008). Tämä on yksi keskeisistä, kokonaisvastuiden määrän kasvuun vaikuttaneista syistä.

| — | Pääosa vakuutusmatemaattisesta tappiosta johtuu diskonttokoron laskusta (1 867 miljoonaa euroa), jota osittain kompensoivat muista vakuutusmatemaattisista oletuksista saatavat tuotot (410 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

—

Pääosa vakuutusmatemaattisesta tappiosta johtuu diskonttokoron laskusta (1 867 miljoonaa euroa), jota osittain kompensoivat muista vakuutusmatemaattisista oletuksista saatavat tuotot (410 miljoonaa euroa).

| — | Eläkejärjestelmän jäsenmäärä kasvoi 2 919 henkilöllä. |
| --- | --- |

—

Eläkejärjestelmän jäsenmäärä kasvoi 2 919 henkilöllä.

| — | Eläkevastuun muutos kirjataan kokonaisuudessaan tuotto- ja kululaskelmaan. |
| --- | --- |

—

Eläkevastuun muutos kirjataan kokonaisuudessaan tuotto- ja kululaskelmaan.

2.12.2   Eläkkeet – muut

Tämä kohta sisältää komission, yhteisöjen tuomioistuimen (ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen) ja tilintarkastustuomioistuimen nykyisten ja entisten jäsenten sekä neuvoston pääsihteerien, Euroopan oikeusasiamiesten, Euroopan tietosuojavaltuutettujen ja Euroopan unionin virkamiestuomioistuimen jäsenten eläkevastuut. Kohtaan on sisällytetty myös eräiden parlamentin jäsenten eläkevastuut.

2.12.3   Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

Tilinpäätöstä varten määritetään myös sellaisen yhteiseen sairausvakuutusjärjestelmään liittyvän vastuun arvioitu arvo, joka yhteisöillä on eläkkeellä olevan henkilöstönsä osalta. Tämän vastuun arvioidaan olevan 4 248 miljoonaa euroa. Bruttovastuusta vähennetään järjestelmän varat, joiden arvo on 255 miljoonaa euroa (260 miljoonaa euroa vuonna 2007). Laskelmiin on sisällytetty EU:n toimielinten ja virastojen työtehtävissä toimivat virkamiehet ja eläkeläiset ja heidän perheensä sekä komission, yhteisöjen tuomioistuimen, tilintarkastustuomioistuimen ja neuvoston nykyiset ja entiset jäsenet sekä Euroopan oikeusasiamiehet ja Euroopan tietosuojavaltuutetut. Laskelmissa on sovellettu samaa diskonttokorkoa ja palkkatason yleistä nousua kuin henkilöstön eläkkeitä arvostettaessa (ks. edellä). Vastuun huomattava kasvu johtuu pääasiassa vakuutusmatemaattisten oletusten muutosten aiheuttamista tappioista (esimerkiksi diskonttokorko) ja keskimääräisten terveydenhoitokustannusten kasvusta.

| milj. euroa |
| --- |
| Muutos yhteisen sairausvakuutusjärjestelmän vastuissa | Määrä |
| Vastuu 31.12.2007 (brutto) | 3 047 |
| Tavanomaiset menot | 133 |
| Korkomenot | 146 |
| Maksetut etuudet | (92) |
| Vakuutusmatemaattiset tappiot | 1 014 |
| Vastuu 31.12.2008 (brutto) | 4 248 |
| josta vähennetään järjestelmän varat | (255) |
| Vastuu 31.12.2008 (netto) | 3 993 |

milj. euroa

Muutos yhteisen sairausvakuutusjärjestelmän vastuissa

Määrä

Vastuu 31.12.2007 (brutto)

3 047

Tavanomaiset menot

133

Korkomenot

146

Maksetut etuudet

(92)

Vakuutusmatemaattiset tappiot

1 014

Vastuu 31.12.2008 (brutto)

4 248

josta vähennetään järjestelmän varat

(255)

Vastuu 31.12.2008 (netto)

Vastuu 31.12.2008 (netto)

3 993

3 993

2.13   PITKÄAIKAISET VARAUKSET

| milj. euroa |
| --- |
| | Määrä 31.12.2007 | Lisävaraukset | Käyttämättä olevat peruutetut määrät | Käytetyt määrät | Siirretty lyhytaikaiseen | Diskontattu nykyarvo | Määrä 31.12.2008 |
| Oikeus-tapaukset | 297 | 169 | (39) | (6) | 0 | 0 | 421 |
| Ydinlaitosten purkaminen | 744 | 0 | 0 | 0 | (34) | 109 | 819 |
| Rahoitus-varaukset | 14 | 8 | 0 | 0 | (11) | 1 | 12 |
| Muut | 24 | 86 | (16) | (2) | (3) | 0 | 89 |
| Yhteensä | 1 079 | 263 | (55) | (8) | (48) | 110 | 1 341 |

milj. euroa

Määrä 31.12.2007

Lisävaraukset

Käyttämättä olevat peruutetut määrät

Käytetyt määrät

Siirretty lyhytaikaiseen

Diskontattu nykyarvo

Määrä 31.12.2008

Oikeus-tapaukset

297

169

(39)

(6)

0

0

421

Ydinlaitosten purkaminen

744

0

0

0

(34)

109

819

Rahoitus-varaukset

14

8

0

0

(11)

1

12

Muut

24

86

(16)

(2)

(3)

0

89

Yhteensä

Yhteensä

1 079

1 079

263

263

(55)

(55)

(8)

(8)

(48)

(48)

110

110

1 341

1 341

Oikeustapaukset

Tässä kohdassa esitetään arvio käsiteltävinä oleviin oikeustapauksiin liittyvistä määristä, jotka todennäköisesti tulevat maksettaviksi vuoden 2009 jälkeen. Suurin tällainen summa (403 miljoonaa euroa) liittyy 31.12.2008 vielä käsiteltävinä olleisiin oikeustapauksiin, jotka koskevat maataloustukirahaston menoihin liittyviä rahoitusoikaisuja ja maatalousmenoja.

Ydinlaitosten purkaminen

Riippumaton asiantuntijaryhmä laati vuonna 2002 selvityksen Yhteisen tutkimuskeskuksen ydinlaitosten purkamiseen ja jätehuolto-ohjelmaan liittyvistä kustannuksista. Tilinpäätökseen otettu varaus perustuu asiantuntijaryhmän arvioon, joka oli 1 145 miljoonaa euroa (määrä sisältää rakennusten täydellisen hävittämisen eli nk. greenfield-vaihtoehdon kustannukset, jotka on arvioitu 76 miljoonaksi euroksi). Varaukseen tehtiin yhteisöjen tilinpäätössääntöjen mukaisesti inflaatiokorjaus (2,5 prosenttia), minkä jälkeen se diskontattiin nettomääräiseen nykyarvoonsa (käyttämällä euromääräistä swap-käyrän nollakuponkikorkoa). Varauksen arvoksi 31.12.2008 saatiin näin yhteensä 1 072 miljoonaa euroa, josta vähennetään tähän mennessä aiheutuneet 164 miljoonan euron kustannukset. Tuloksena oleva 908 miljoonan euron summa jaetaan osuuteen, joka todennäköisesti maksetaan vuonna 2009 (89 miljoonaa euroa), ja osuuteen, joka maksetaan myöhemmin (819 miljoonaa euroa).

Koska ohjelman kestoksi on arvioitu noin 30 vuotta, edellä esitetty arvio on jossain määrin epävarma ja lopulliset kustannukset voivat poiketa esitetyistä arvioista.

Rahoitusvaraukset

Euroopan investointirahasto (EIR) voi vuosina 1998 ja 2001 käynnistetyissä pk-yritysten takausjärjestelmissä ja kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan kuuluvassa vuonna 2007 käynnistetyssä pk-yritysten takausjärjestelmässä myöntää komission puolesta omissa nimissään takauksia, joihin liittyvät riskit kantaa komissio. Nostettuihin ja nostamattomiin luottoihin liittyviin takauksiin sovelletaan kuitenkin enimmäismäärää. Rahoitusvaraukset vastaavat tilinpäätöspäivänä näissä järjestelmissä summaa, joka saadaan vähentämällä rahoituksen välittäjille olevasta maksuvelvoitteesta kyseiseen päivään mennessä tehdyt maksuvaatimukset (netto). Pitkän aikavälin rahoitusvaraukset on diskontattu niiden nettomääräiseen nykyarvoon (käyttämällä euromääräistä swap-käyrän nollakuponkikorkoa).

Muut varaukset

Pääosa varauksesta liittyy maksuihin, joita yhteisöt arvioivat joutuvansa suorittamaan eläintautien hätärahastosta eräille jäsenvaltioille tiettyjen eläintautiepidemioiden torjumiseksi. Nämä maksut ovat arvion mukaan 101 miljoonaa euroa (42 miljoonaa euroa vuonna 2007), ja ne jaetaan maksuihin, jotka todennäköisesti suoritetaan vuonna 2009 (14 miljoonaa euroa), ja maksuihin, jotka todennäköisesti suoritetaan myöhemmin (87 miljoonaa euroa).

2.14   PITKÄAIKAISET RAHOITUSVELAT

2.14.1   Lainanotto

| milj. euroa |
| --- |
| Laina | Saldo 31.12.2007 | Uudet lainat | Takaisinmaksut | Valuuttakurssierot | Kirjanpitoarvon muutos | Saldo 31.12.2008 |
| Makrotaloudel-linen rahoitusapu | 792 | 0 | (129) | 0 | 0 | 663 |
| Maksutaselainat | 0 | 2 000 | 0 | 0 | 4 | 2 004 |
| Euratom | 482 | 15 | (5) | 1 | 1 | 494 |
| Selvitystilassa oleva EHTY | 424 | 0 | (66) | (73) | (3) | 282 |
| Yhteensä | 1 698 | 2 015 | (200) | (72) | 2 | 3 443 |

milj. euroa

Laina

Saldo 31.12.2007

Uudet lainat

Takaisinmaksut

Valuuttakurssierot

Kirjanpitoarvon muutos

Saldo 31.12.2008

Makrotaloudel-linen rahoitusapu

792

0

(129)

0

0

663

Maksutaselainat

0

2 000

0

0

4

2 004

Euratom

482

15

(5)

1

1

494

Selvitystilassa oleva EHTY

424

0

(66)

(73)

(3)

282

Yhteensä

Yhteensä

1 698

1 698

2 015

2 015

(200)

(200)

(72)

(72)

2

2

3 443

3 443

Pitkä- ja lyhytaikainen lainanotto

| milj. euroa |
| --- |
| Lainanotto | Erääntymiseen < 1 vuosi | Erääntymiseen > 1 vuosi | Yhteensä 31.12.2008 |
| Makrotaloudellinen rahoitusapu | 25 | 638 | 663 |
| Maksutaselainat | 0 | 2 004 | 2 004 |
| Euratom | 0 | 494 | 494 |
| Selvitystilassa oleva EHTY | 69 | 213 | 282 |
| Yhteensä | 94 | 3 349 | 3 443 |

milj. euroa

Lainanotto

Erääntymiseen < 1 vuosi

Erääntymiseen > 1 vuosi

Yhteensä 31.12.2008

Makrotaloudellinen rahoitusapu

25

638

663

Maksutaselainat

0

2 004

2 004

Euratom

0

494

494

Selvitystilassa oleva EHTY

69

213

282

Yhteensä

Yhteensä

94

94

3 349

3 349

3 443

3 443

Kohdassa ilmoitetaan Euroopan yhteisöjen ottamat lainat, joiden erääntymiseen on yli vuosi (edellisen vuoden luvut eivät makrotaloudellisen rahoitusavun osalta sisällä takuurahastossa olevia määriä). Lainanotto sisältää velkakirjalainat, joiden määrä on 3 131 miljoonaa euroa (1 344 miljoonaa euroa vuonna 2007). Kirjanpitoarvon muutos vastaa kertyneen koron muutosta, johon on selvitystilassa olevan EHTY:n lainanoton osalta lisätty kyseiselle vuodelle jaksotettu osuus oikeuksien syntymisajankohtana aiheutuneista olennaisista transaktiokustannuksista. Laskennassa on käytetty efektiivisen koron menetelmää. Seuraavasta taulukosta käy ilmi efektiivinen korko (joka ilmoitetaan korkojen vaihteluvälinä).

| Lainanotto | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- |
| Makrotaloudellinen rahoitusapu | 3,022 % — 5,29 % | 3,816 % — 4,822 % |
| Euratom | 3,348 % — 5,6775 % | 4,366 % — 5,6775 % |
| Maksutaselainat | 3,25 % | — |
| Selvitystilassa oleva EHTY | 4,939 % — 11,875 % (6) | 4,375 % — 11,875 % (6) |

Lainanotto

31.12.2008

31.12.2007

Makrotaloudellinen rahoitusapu

3,022 % — 5,29 %

3,816 % — 4,822 %

Euratom

3,348 % — 5,6775 %

4,366 % — 5,6775 %

Maksutaselainat

3,25 %

—

Selvitystilassa oleva EHTY

4,939 % — 11,875 % (6)

6

4,375 % — 11,875 % (6)

6

2.14.2   Kaupankäyntitarkoituksessa pidettävät velkainstrumentit

| milj. euroa |
| --- |
| Selvitystilassa olevan EHTY:n swap-sopimukset | Saldo 31.12.2008 | Saldo 31.12.2007 |
| Pitkäaikaiset | 0 | 7 |
| Lyhytaikaiset | 25 | 4 |
| Yhteensä | 25 | 11 |

milj. euroa

Selvitystilassa olevan EHTY:n swap-sopimukset

Saldo 31.12.2008

Saldo 31.12.2007

Pitkäaikaiset

0

7

Lyhytaikaiset

25

4

Yhteensä

Yhteensä

25

25

11

11

Kaupankäyntitarkoituksessa pidettäviä varoja käsitellään tarkemmin edellä liitetiedoissa 2.3.4.2 ja 2.8.2.

2.3.4.2

2.8.2

2.15   MUUT PITKÄAIKAISET VELAT

| milj. euroa |
| --- |
| | Saldo 31.12.2008 | Saldo 31.12.2007 |
| Rahoitusleasingvelat | 1 770 | 1 519 |
| Erissä maksettavat rakennukset | 403 | 427 |
| Muut | 53 | 43 |
| Yhteensä | 2 226 | 1 989 |

milj. euroa

Saldo 31.12.2008

Saldo 31.12.2007

Rahoitusleasingvelat

1 770

1 519

Erissä maksettavat rakennukset

403

427

Muut

53

43

Yhteensä

Yhteensä

2 226

2 226

1 989

1 989

Tämä kohta sisältää pääasiassa sellaiset rahoitusleasingvelat, joiden erääntymiseen on yli vuosi (ks. edellä liitetieto 2.2). Tähän kohtaan sisältyvät myös eräisiin sellaisiin komission ostamiin rakennuksiin liittyvät määrät, joiden ostohinta maksetaan erissä. Kyse ei ole leasingsopimuksista, koska rakennusten omistusoikeus siirtyi komissiolle heti hankintahetkellä.

2.2

LYHYTAIKAISET VELAT

2.16   LYHYTAIKAISET VARAUKSET

| milj. euroa |
| --- |
| | Määrä 31.12.2007 | Lisävaraukset | Käyttämättä olevat peruutetut määrät | Käytetyt määrät | Siirrot mui-hin otsakkei-siin/muista otsakkeista | Diskontattu nykyarvo | Määrä 31.12.2008 |
| Oikeustapaukset | 28 | 7 | (3) | (16) | 0 | 0 | 16 |
| Ydinlaitosten purkaminen | 78 | 0 | 0 | (25) | 34 | 2 | 89 |
| Rahoitus-varaukset | 233 | 1 | 0 | (44) | 11 | 1 | 202 |
| Muut | 30 | 28 | (10) | (10) | 3 | 0 | 41 |
| Yhteensä | 369 | 36 | (13) | (95) | 48 | 3 | 348 |

milj. euroa

Määrä 31.12.2007

Lisävaraukset

Käyttämättä olevat peruutetut määrät

Käytetyt määrät

Siirrot mui-hin otsakkei-siin/muista otsakkeista

Diskontattu nykyarvo

Määrä 31.12.2008

Oikeustapaukset

28

7

(3)

(16)

0

0

16

Ydinlaitosten purkaminen

78

0

0

(25)

34

2

89

Rahoitus-varaukset

233

1

0

(44)

11

1

202

Muut

30

28

(10)

(10)

3

0

41

Yhteensä

Yhteensä

369

369

36

36

(13)

(13)

(95)

(95)

48

48

3

3

348

348

Tämä kohta sisältää alle vuoden kuluessa erääntyviin velkoihin liittyvät varaukset.

2.17   LYHYTAIKAISET RAHOITUSVELAT

Tämä erä sisältää 94 miljoonaa euroa sellaisia lainoja, jotka erääntyvät 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä (liitetieto 2.14.1), ja 25 miljoonan euron määrän, joka liittyy kaupankäyntitarkoituksessa pidettäviin velkainstrumentteihin (liitetieto 2.14.2).

2.14.1

2.14.2

2.18   MUUT LYHYTAIKAISET VELAT

| milj. euroa |
| --- |
| | Saldo 31.12.2008 | Saldo 31.12.2007 |
| Alle vuoden kuluessa erääntyvät pitkäaikaiset velat | 64 | 65 |
| Lyhytaikaiset velat | 12 026 | 13 939 |
| Sekalaiset velat | 115 | 189 |
| Siirtovelat ja tuloennakot | 77 472 | 81 187 |
| Yhteensä | 89 677 | 95 380 |

milj. euroa

Saldo 31.12.2008

Saldo 31.12.2007

Alle vuoden kuluessa erääntyvät pitkäaikaiset velat

64

65

Lyhytaikaiset velat

12 026

13 939

Sekalaiset velat

115

189

Siirtovelat ja tuloennakot

77 472

81 187

Yhteensä

Yhteensä

89 677

89 677

95 380

95 380

2.18.1   Alle vuoden kuluessa erääntyvät pitkäaikaiset velat

| milj. euroa |
| --- |
| | Saldo 31.12.2008 | Saldo 31.12.2007 |
| Rahoitusleasingvelat | 52 | 32 |
| Muut | 12 | 33 |
| Yhteensä | 64 | 65 |

milj. euroa

Saldo 31.12.2008

Saldo 31.12.2007

Rahoitusleasingvelat

52

32

Muut

12

33

Yhteensä

Yhteensä

64

64

65

65

2.18.2   Lyhytaikaiset velat

| milj. euroa |
| --- |
| Velkalaji | Saldo 31.12.2008 | Saldo 31.12.2007 |
| Jäsenvaltiot | 11 386 | 12 328 |
| Toimittajat ja muut vastaavat | 1 175 | 2 244 |
| Määrät, joiden tukikelpoisuus tarkistettava | (535) | (633) |
| Yhteensä | 12 026 | 13 939 |

milj. euroa

Velkalaji

Saldo 31.12.2008

Saldo 31.12.2007

Jäsenvaltiot

11 386

12 328

Toimittajat ja muut vastaavat

1 175

2 244

Määrät, joiden tukikelpoisuus tarkistettava

(535)

(633)

Yhteensä

Yhteensä

12 026

12 026

13 939

13 939

Lyhytaikaisiin velkoihin sisältyy yhteisöjen saamia, avustusten yhteydessä toimitettuja maksupyyntöjä. Maksupyynnössä ilmoitettu määrä kirjataan velkoihin, kun maksupyyntö on vastaanotettu. Jos vastapuolena on jäsenvaltio, ne luokitellaan vastaavasti. Hankintoihin liittyvät veloitus- ja hyvityslaskut käsitellään samaa menettelyä noudattaen. Tällaiset maksupyynnöt on otettu huomioon tilikautta päätettäessä (ks. jäljempänä liitetieto 2.18.3). Tällaiset seuraavalla tilikaudella suoritettaviksi tulevat tukikelpoiset määrät on tilikautta päätettäessä arvioitu ja kirjattu siirtoveloiksi, ja määrät, joiden tukikelpoisuutta ei vielä ole tutkittu, on jätetty avoimiksi niiden määrien tileille, joiden tukikelpoisuus on vielä tarkistettava. Jotta varojen ja velkojen määrää ei arvioitaisi liian suureksi, lyhytaikaisiin velkoihin on kirjattu maksettava nettomäärä.

2.18.3

Jäsenvaltiot

Merkittävimmät tähän kohtaan kirjatut määrät ovat rakennerahastotoimiin liittyvät, maksamatta olevat 4 660 miljoonan euron maksupyynnöt (6 287 miljoonaa euroa vuonna 2007). Tähän kohtaan sisältyy myös 6 627 miljoonan euron määrä, joka palautetaan jäsenvaltioille vuoden 2008 lopulla vahvistetun lisätalousarvion mukaisesti (5 889 miljoonaa euroa vuonna 2007). Kyseinen määrä maksettiin jäsenvaltioille helmikuussa 2009.

Toimittajat ja muut vastaavat

Tähän kohtaan sisältyvät avustusten ja hankesopimusten perusteella maksettavien määrien lisäksi julkisille organisaatioille ja konsolidoimattomille yhteisöille (esimerkiksi EKR) maksettavat määrät.

Määrät, joiden tukikelpoisuus tarkistettava

| milj. euroa |
| --- |
| Velkalaji | Saldo 31.12.2008 | Saldo 31.12.2007 |
| Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosasto (EMPL) | 249 | 194 |
| Aluepolitiikan pääosasto (REGIO) | 161 | 229 |
| Meri- ja kalastusasioiden pääosasto (MARE) | 36 | 21 |
| Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto (AGRI) | 7 | 109 |
| Ympäristöasioiden pää-osasto (ENV) | 7 | 20 |
| Muut | 75 | 60 |
| Yhteensä | 535 | 633 |

milj. euroa

Velkalaji

Saldo 31.12.2008

Saldo 31.12.2007

Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosasto (EMPL)

249

194

Aluepolitiikan pääosasto (REGIO)

161

229

Meri- ja kalastusasioiden pääosasto (MARE)

36

21

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto (AGRI)

7

109

Ympäristöasioiden pää-osasto (ENV)

7

20

Muut

75

60

Yhteensä

Yhteensä

535

535

633

633

2.18.3   Siirtovelat ja tuloennakot

| milj. euroa |
| --- |
| | Saldo 31.12.2008 | Saldo 31.12.2007 |
| Siirtovelat | 77 260 | 80 937 |
| Tuloennakot | 50 | 47 |
| Muut | 162 | 203 |
| Yhteensä | 77 472 | 81 187 |

milj. euroa

Saldo 31.12.2008

Saldo 31.12.2007

Siirtovelat

77 260

80 937

Tuloennakot

50

47

Muut

162

203

Yhteensä

Yhteensä

77 472

77 472

81 187

81 187

Siirtovelat on jaoteltu seuraavasti:

SIIRTOVELAT

| milj. euroa |
| --- |
| | Saldo 31.12.2008 | Saldo 31.12.2007 |
| Maataloustukirahaston siirtovelat: |
| Menot 16.10.2008–31.12.2008 | 30 415 | 28 642 |
| Suora tuki | 12 682 | 13 786 |
| Sokerialan rakenneuudistus | 3 787 | 3 108 |
| Muut | (13) | (101) |
| Maataloustukirahasto yhteensä: | 46 871 | 45 435 |
| Rakennetoimien siirtovelat: |
| Maaseuturahasto | 7 004 | 6 723 |
| Euroopan aluekehitysrahasto ja innovatiiviset toimenpiteet | 10 687 | 15 244 |
| Koheesiorahasto | 2 810 | 1 593 |
| Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) | 4 | 0 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 4 596 | 7 744 |
| Rakennerahastot yhteensä: | 25 101 | 31 304 |
| Muut siirtovelat: |
| T&K | 1 978 | 1 315 |
| Muut | 3 310 | 2 883 |
| Muut yhteensä: | 5 288 | 4 198 |
| Siirtovelat yhteensä | 77 260 | 80 937 |

milj. euroa

Saldo 31.12.2008

Saldo 31.12.2007

Maataloustukirahaston siirtovelat:

Maataloustukirahaston siirtovelat:

Menot 16.10.2008–31.12.2008

30 415

28 642

Suora tuki

12 682

13 786

Sokerialan rakenneuudistus

3 787

3 108

Muut

(13)

(101)

Maataloustukirahasto yhteensä:

Maataloustukirahasto yhteensä:

46 871

46 871

45 435

45 435

Rakennetoimien siirtovelat:

Rakennetoimien siirtovelat:

Maaseuturahasto

7 004

6 723

Euroopan aluekehitysrahasto ja innovatiiviset toimenpiteet

10 687

15 244

Koheesiorahasto

2 810

1 593

Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA)

4

0

Euroopan sosiaalirahasto

4 596

7 744

Rakennerahastot yhteensä:

Rakennerahastot yhteensä:

25 101

25 101

31 304

31 304

Muut siirtovelat:

Muut siirtovelat:

T&K

1 978

1 315

Muut

3 310

2 883

Muut yhteensä:

Muut yhteensä:

5 288

5 288

4 198

4 198

Siirtovelat yhteensä

Siirtovelat yhteensä

77 260

77 260

80 937

80 937

NETTOVARAT

2.19   RAHASTOT

| milj. euroa |
| --- |
| | Saldo 31.12.2008 | Saldo 31.12.2007 |
| Käyvän arvon rahasto | 41 | 7 |
| Muut rahastot: |
| Takuurahasto | 1 276 | 1 118 |
| Uudelleenarvostusrahasto | 57 | 57 |
| Lainanotto- ja lainanantotoiminta | 1 528 | 1 525 |
| Muut | 213 | 99 |
| Yhteensä | 3 074 | 2 799 |
| Yhteensä | 3 115 | 2 806 |

milj. euroa

Saldo 31.12.2008

Saldo 31.12.2007

Käyvän arvon rahasto

41

41

7

7

Muut rahastot:

Takuurahasto

1 276

1 118

Uudelleenarvostusrahasto

57

57

Lainanotto- ja lainanantotoiminta

1 528

1 525

Muut

213

99

Yhteensä

Yhteensä

3 074

3 074

2 799

2 799

Yhteensä

Yhteensä

3 115

3 115

2 806

2 806

2.19.1   Käyvän arvon rahasto

Myytävissä olevien varojen käyvän arvon muutokset merkitään tilinpäätössääntöjen mukaisesti käyvän arvon rahastoon.

2.19.2   Muut rahastot

Takuurahasto

Takuurahaston toimintaa käsitellään myös liitetiedossa 2.3.3. Tähän erään on kirjattu takuurahaston tavoitesumma, joka on 9 prosenttia rahaston takaamista vastuista. Tavoitesumma on samalla rahaston varojen vähimmäismäärä.

2.3.3

Uudelleenarvostusrahasto

Uudelleenarvostusrahasto sisältää aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden uudelleenarvostuksen. Rahastossa vuoden lopussa oleva summa oli 57 miljoonaa euroa. Määrä liittyy komission maa-alueiden ja rakennusten uudelleenarvostukseen, joka tehtiin ennen uusien kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen käyttöönottoa.

Lainanotto- ja lainanantotoiminta

Tämän rahaston varat liittyvät yhteisöjen harjoittamaan lainanotto- ja lainanantotoimintaan. Suurin osa varoista on selvitystilassa olevan EHTY:n varoja, joista suurimman erän muodostavat teräs- ja hiiliyhteisön tutkimusrahaston varat. Tämä rahasto perustettiin EHTY:n toiminnan lopettamisen yhteydessä, ja sen arvo 31.12.2008 oli 1 526 miljoonaa euroa.

2.20   JÄSENVALTIOIDEN RAHOITUSOSUUDET

| milj. euroa |
| --- |
| | Määrä |
| Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet 31.12.2007 | 61 426 |
| Varainhoitovuoden 2007 ylijäämän palautus jäsenvaltioille | 1 529 |
| Takuurahaston varojen muutos | 158 |
| Muiden varojen muutokset | 108 |
| Selvitystilassa oleva EHTY: varainhoitovuoden 2007 tuloksen kohdentaminen | 4 |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (ylijäämä) | (12 686) |
| Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet yhteensä 31.12.2008 | 50 539 |
| Jaottelu: |
| Työsuhde-etuudet | 37 556 |
| Muut määrät | 12 983 |

milj. euroa

Määrä

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet 31.12.2007

61 426

61 426

Varainhoitovuoden 2007 ylijäämän palautus jäsenvaltioille

1 529

Takuurahaston varojen muutos

158

Muiden varojen muutokset

108

Selvitystilassa oleva EHTY: varainhoitovuoden 2007 tuloksen kohdentaminen

4

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (ylijäämä)

(12 686)

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet yhteensä 31.12.2008

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet yhteensä 31.12.2008

50 539

50 539

Jaottelu:

Jaottelu:

Työsuhde-etuudet

37 556

Muut määrät

12 983

Tämä kohta vastaa sellaisia yhteisöille vuoden 2008 joulukuun 31. päivään mennessä aiheutuneita menoja, jotka on katettava tulevista talousarvioista. Monet menot kirjataan suoriteperusteen mukaisesti vuonna n, vaikka niitä vastaavat maksut suoritetaan vasta vuonna n+1 vuoden n+1 talousarviosta. Koska tällaiset velat kirjataan tilinpäätökseen ja koska niitä vastaavat maksut rahoitetaan vasta tulevista talousarvioista, velat ovat vuoden lopussa huomattavasti varoja suuremmat. Tärkeimpiin tällaisiin eriin kuuluvat maataloustukirahaston toimintaan liittyvät erät. Jäsenvaltioille suoritettavat maksut olivat jaksolta 16. lokakuuta – 31. joulukuuta 2008 yhteensä 30,4 miljardia euroa. Jäsenvaltiot itse asiassa maksavat suurimman osan maksettaviksi vaadittavista määristä alle 12 kuukauden kuluessa asianomaisen varainhoitovuoden päättymisestä osana seuraavan vuoden talousarviota.

Muut jäsenvaltioilta vaaditut määrät (13 miljardia euroa) vähenivät selvästi vuoteen 2007 verrattuna, jolloin niitä oli yhteensä 27,9 miljardia euroa. Tämä johtui pääasiassa seuraavista eristä: muut lyhytaikaiset velat vähenivät 5,7 miljardia euroa (ks. edellä liitetieto 2.18), ennakkomaksut kasvoivat 4,7 miljardia euroa (liitetiedot 2.5 ja 2.9) ja käteisvarat kasvoivat 5 miljardia euroa (liitetieto 2.11).

2.18

2.5

2.9

2.11

Vain maksut, jotka liittyvät yhteisöjen henkilöstölleen myöntämiin työsuhde-etuuksiin, suoritetaan pidemmällä aikavälillä. Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon, että jäsenvaltiot ovat taanneet eläkevastuiden rahoittamisen vuotuisista talousarvioista. Seuraavassa on esitetty ohjeellinen arvio työsuhde-etuuksiin liittyvien tulevien maksujen jakautumisesta:

| milj. euroa |
| --- |
| | Määrä |
| Lyhytaikaiset: vuonna 2009 maksettavat määrät | 1 160 |
| Pitkäaikaiset: vuoden 2009 jälkeen maksettavat määrät | 36 396 |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvä kokonaisvelka 31.12.2008 | 37 556 |

milj. euroa

Määrä

Lyhytaikaiset: vuonna 2009 maksettavat määrät

1 160

Pitkäaikaiset: vuoden 2009 jälkeen maksettavat määrät

36 396

Työsuhde-etuuksiin liittyvä kokonaisvelka 31.12.2008

Työsuhde-etuuksiin liittyvä kokonaisvelka 31.12.2008

37 556

37 556

On huomattava, että edellä esitetyllä jakaumalla ei ole vaikutusta talousarvion toteutumaan. Talousarvioon otetut tulot vastaavat aina talousarvioon otettuja menoja, koska kaikki ylimääräiset tulot palautetaan jäsenvaltioille.

3.   TUOTTO- JA KULULASKELMAN LIITETIEDOT

3.1   TUOTOT OMISTA VAROISTA JA RAHOITUSOSUUKSISTA

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 2008 | 2007 |
| Tuotot omista varoista: | 3.1.1 | | |
| BKTL-varat | | 74 479 | 73 922 |
| Alv-varat | | 19 008 | 19 442 |
| Perinteiset omat varat: |
| Maatalousmaksut | | 1 184 | 1 429 |
| Tullimaksut | | 15 196 | 15 288 |
| Sokerimaksut | | 702 | (36) |
| Perinteiset omat varat yhteensä | | 17 082 | 16 681 |
| Budjettioikaisut | 3.1.2 | 1 930 | 1 892 |
| Kolmansien maiden maksuosuudet (ml. EFTA-valtiot) | | 214 | 147 |
| Yhteensä | | 112 713 | 112 084 |

milj. euroa

Liitetieto

2008

2007

Tuotot omista varoista:

3.1.1

3.1.1

BKTL-varat

74 479

73 922

Alv-varat

19 008

19 442

Perinteiset omat varat:

Maatalousmaksut

1 184

1 184

1 429

1 429

Tullimaksut

15 196

15 196

15 288

15 288

Sokerimaksut

702

702

(36)

(36)

Perinteiset omat varat yhteensä

Perinteiset omat varat yhteensä

17 082

17 082

16 681

16 681

Budjettioikaisut

3.1.2

3.1.2

1 930

1 892

Kolmansien maiden maksuosuudet (ml. EFTA-valtiot)

214

147

Yhteensä

Yhteensä

112 713

112 713

112 084

112 084

Omista varoista saatavat tuotot ovat Euroopan yhteisöjen tärkeimpiä toiminnan tuottoja. Suurin osa menoista rahoitetaan omista varoista. Muiden tuottojen osuus kokonaisrahoituksesta on huomattavasti pienempi.

3.1.1   Tuotot omista varoista

Omat varat jakautuvat kolmeen ryhmään: perinteisiin omiin varoihin, alv-perusteisiin varoihin ja BKTL-perusteisiin varoihin. Perinteisiin omiin varoihin taas kuuluvat maatalousmaksut, sokerimaksut ja tullimaksut. Omien varojen järjestelmään kuuluu lisäksi EU-budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestely (ns. UK-korjaus). Jäsenvaltiot pidättävät itselleen kantokuluina 25 prosenttia perinteisistä omista varoista. Edellä esitetyt luvut ovat nettomääriä, joista on vähennetty kyseiset kantokulut.

Arvonlisäveroon perustuvat omat varat saadaan soveltamalla kaikkien jäsenvaltioiden osalta samaa verokantaa yhdenmukaiseen alv:n määräytymisperusteeseen. Tämä määräytymisperuste on kaikilla jäsenvaltioilla rajattu 50 prosenttiin bruttokansantulosta. BKTL-varoilla, joiden määrä vaihtelee vuosittain, katetaan kunakin vuonna ne menot, jotka ylittävät perinteisistä omista varoista, alv-varoista ja sekalaisista eristä saatavat tulot. BKTL-varoihin perustuvat tulot saadaan soveltamalla kaikkien jäsenvaltioiden yhteenlaskettuun BKTL:oon yhdenmukaista kerrointa.

Omat varat olivat vuosina 2007 ja 2008 suunnilleen yhtä suuret. Omien varojen 524 miljoonan euron kasvu perustuu suurelta osin sokerimaksujen kasvuun, joka puolestaan johtuu alan yhteiseen markkinajärjestelyyn liittyvän lainsäädännön muutoksesta.

3.1.2   Budjettioikaisut

Budjettioikaisut sisältävät vuoden 2007 talousarvion ylijäämän (1 529 miljoonaa euroa), joka palautetaan jäsenvaltioille vähentämällä se niistä omista varoista, jotka jäsenvaltioiden on tuloutettava yhteisölle seuraavana vuonna. Ylijäämä kirjataan näin vuoden 2008 tuottoihin. Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä tehdyssä neuvoston päätöksessä 2000/597/EY, Euratom säädetään Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävästä budjettiaseman epätasapainon korjauksesta. Korjauksen rahoittavat muut jäsenvaltiot, joten sillä ei periaatteessa ole vaikutusta talousarvion toteutumaan eikä taloudelliseen tulokseen. Kohtaan on kuitenkin kirjattu 400 miljoonan euron summa, joka on seurausta siitä, että talousarviota laadittaessa käytetyt euron kurssit (ks. asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 10 artiklan 3 kohta) poikkeavat kursseista, jotka olivat voimassa silloin kun rahaliittoon kuulumattomat jäsenvaltiot tosiasiassa suorittivat maksut.

3.2   MUUT TOIMINNAN TUOTOT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 2008 | 2007 |
| Sakot | 3.2.1 | 3 171 | 3 339 |
| Maatalousmaksut | 3.2.2 | 2 299 | 2 634 |
| Varojen takaisinperintä: | 3.2.3 | | |
| Suora keskitetty hallinnointi | | 61 | 93 |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | | 4 | 10 |
| Hajautettu hallinnointi | | 90 | 133 |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | | 1 349 | 577 |
| Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa | | 0 | 1 |
| Yhteensä | | 1 504 | 814 |
| Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot: | 3.2.4 | | |
| Henkilöstö | | 974 | 908 |
| Tuotot aineellisista käyttöomaisuushyödykkeistä | | 25 | 26 |
| Muut hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot | | 149 | 181 |
| Yhteensä | | 1 148 | 1 115 |
| Toiminnan satunnaiset tuotot: | 3.2.5 | | |
| Oikaisut/varaukset | | 71 | 23 |
| Kurssivoitot | | 269 | 276 |
| Muut | | 1 269 | 879 |
| Yhteensä | | 1 609 | 1 178 |
| Yhteensä | | 9 731 | 9 080 |

milj. euroa

Liitetieto

2008

2007

Sakot

3.2.1

3.2.1

3 171

3 339

Maatalousmaksut

3.2.2

3.2.2

2 299

2 634

Varojen takaisinperintä:

3.2.3

3.2.3

Suora keskitetty hallinnointi

61

93

Välillinen keskitetty hallinnointi

4

10

Hajautettu hallinnointi

90

133

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

1 349

577

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

0

1

Yhteensä

Yhteensä

1 504

1 504

814

814

Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot:

3.2.4

3.2.4

Henkilöstö

974

908

Tuotot aineellisista käyttöomaisuushyödykkeistä

25

26

Muut hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot

149

181

Yhteensä

Yhteensä

1 148

1 148

1 115

1 115

Toiminnan satunnaiset tuotot:

3.2.5

3.2.5

Oikaisut/varaukset

71

23

Kurssivoitot

269

276

Muut

1 269

879

Yhteensä

Yhteensä

1 609

1 609

1 178

1 178

Yhteensä

Yhteensä

9 731

9 731

9 080

9 080

3.2.1   Sakot

Nämä tuotot liittyvät sakkoihin, jotka komissio on määrännyt kilpailusääntöjen rikkomisesta. Saamiset ja niihin liittyvät tuotot kirjataan silloin kun komissio on tehnyt päätöksen sakon määräämisestä ja asiasta on virallisesti ilmoitettu vastapuolelle. Edellä olevaan kokonaismäärään eivät sisälly sakot, jotka Euroopan komissio määräsi kilpailua rajoittavasta toiminnasta tietokonealan siruvalmistajalle toukokuussa 2009 (1,06 miljardia euroa) ja kahdelle energiantuottajalle heinäkuussa 2009 (yhteensä 1,106 miljardia euroa).

3.2.2   Maatalousmaksut

Tässä kohdassa on ilmoitettu maidon lisämaksut, jotka ovat 338 miljoonaa euroa (232 miljoonaa euroa vuonna 2007), ja 1 961 miljoonan euron sokerimaksut (2 402 miljoonaa euroa vuonna 2007). Maidon lisämaksut ovat markkinoiden hallintavälineitä, joilla pyritään rankaisemaan maidontuottajia, jotka ylittävät viitemääränsä. Koska maidon lisämaksut eivät ole yhteydessä komission aiempiin maksuihin, niitä pidetään käytännössä käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina. Sokerimaksut liittyvät sokerialan rakenneuudistusrahastoon, jonka avulla sokerialalla on alennettu sokerin sisäistä hintaa tavoitteena kaventaa EU:n ja kansainvälisten markkinoiden välistä hintaeroa. Omarahoitteinen rakenneuudistusrahasto perustettiin, jotta vähemmän kilpailukykyiset sokerintuottajat poistuisivat markkinoilta. Rahasto saa varoja sokerintuottajilta perittävästä tilapäisestä verosta, jota pidetään käyttötarkoitukseensa sidottuna tulona. Järjestelmän voimassaoloksi on suunniteltu neljä vuotta.

3.2.3   Varojen takaisinperintä

Tässä kohdassa esitetään komission antamat perintämääräykset ja komission kirjanpitojärjestelmään kirjatut tulevista maksuista tehtävät vähennykset, jotka koskevat yleisestä talousarviosta maksettuja määriä ja jotka perustuvat tehtyihin tarkastuksiin tai päätökseen saatuihin tilintarkastuksiin taikka tukikelpoisuustarkastuksiin. Kohdassa esitetään myös perintämääräykset, jotka jäsenvaltiot ovat antaneet Euroopan maatalouden tukirahastosta (jäljempänä ”maataloustukirahasto”) myönnetyn tuen takaisin perimiseksi. Tähän kohtaan sisältyvät myös siirtosaamisia koskevien arvioiden muutokset edellisen vuoden lopusta nykyhetkeen. Kohta ei kuitenkaan sisällä kaikkia komission takaisin perimiä määriä. Se ei etenkään sisällä määriä, jotka on peritty takaisin rakennetoimien alalla, jolla rahoitusta myönnetään merkittäviä määriä. Tällä alalla on käytössä omat järjestelmät, joilla varmistetaan, että aiheettomasti maksetut määrät palautetaan. Palauttamiseen ei kuitenkaan useimmissa tapauksissa liity perintämääräyksen antamista. Takaisinperittäviä ennakkomaksuja ei EY:n tilinpäätössääntöjen mukaan myöskään merkitä varainhoitovuoden tuotoiksi. Lisätietoja aiheettomien maksujen takaisinperinnästä on liitetiedossa 6.

6

Varojen takaisinperintä: hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

Tähän kohtaan kirjatusta 1 349 miljoonan euron kokonaismäärästä 1 000 miljoonaa euroa liittyy maataloustukirahastoon ja 349 miljoonaa euroa rakennetoimiin.

(a)   Maatalous (maataloustukirahasto)

Maatalouden alalla tähän kohtaan sisältyvät varainhoitovuoden tuotot ovat 1 000 miljoonaa euroa, ja ne jakautuvat seuraavasti:

| — | vuoden aikana päätetyt sääntöjenmukaisuusoikaisut (859 miljoonaa euroa); |
| --- | --- |

—

vuoden aikana päätetyt sääntöjenmukaisuusoikaisut (859 miljoonaa euroa);

| — | petokset ja sääntöjenvastaisuudet (141 miljoonaa euroa): jäsenvaltioiden ilmoittamat vuoden aikana takaisin perityt määrät (360 miljoonaa euroa), joista on vähennetty 219 miljoonaa euroa, joka vastaa petosten ja sääntöjenvastaisuuksien vuoksi vuoden lopussa takaisinperittävinä oleviin määriin tehtyä vähennystä (kokonaismäärä oli 684 miljoonaa euroa vuoden 2008 lopussa ja 902 miljoonaa euroa vuoden 2007 lopussa) – ks. myös liitetieto 2.10.2.2. |
| --- | --- |

—

petokset ja sääntöjenvastaisuudet (141 miljoonaa euroa): jäsenvaltioiden ilmoittamat vuoden aikana takaisin perityt määrät (360 miljoonaa euroa), joista on vähennetty 219 miljoonaa euroa, joka vastaa petosten ja sääntöjenvastaisuuksien vuoksi vuoden lopussa takaisinperittävinä oleviin määriin tehtyä vähennystä (kokonaismäärä oli 684 miljoonaa euroa vuoden 2008 lopussa ja 902 miljoonaa euroa vuoden 2007 lopussa) – ks. myös liitetieto 2.10.2.2.

2.10.2.2

Sellaiset maataloustukirahaston menot, joita koskevat tarkastukset olivat tilinpäätöspäivänä vielä kesken ja joihin voidaan näin vielä tehdä oikaisuja, olivat 31.12.2008 yhteensä 1,7 miljardia euroa. Tämä summa esitetään taseen ulkopuolisissa tiedoissa ehdollisina varoina (ks. liitetieto 5.3).

5.3

(b)   Rakennetoimet

Tähän kohtaan sisältyvät rakennetoimiin liittyvät takaisinperittävät menot olivat 349 miljoonaa euroa. Kyseinen erä oli 77 miljoonaa euroa vuonna 2007.

Tähän kohtaan sisältyy komission antamia perintämääräyksiä, joilla peritään takaisin edellisten vuosien aiheettomia maksuja (267 miljoonaa euroa) ja siirtosaamisten muutos (lisäys) vuoden lopussa (82 miljoonaa euroa). Perintämääräyksiä annetaan ainoastaan seuraavissa tapauksissa:

| — | jäsenvaltion ilmoittamissa määrissä on havaittu sääntöjenvastainen meno, josta komissio on tehnyt muodollisen rahoitusoikaisupäätöksen; |
| --- | --- |

—

jäsenvaltion ilmoittamissa määrissä on havaittu sääntöjenvastainen meno, josta komissio on tehnyt muodollisen rahoitusoikaisupäätöksen;

| — | suoritettujen ennakko- ja välimaksujen yhteismäärä on suurempi kuin jäsenvaltion ilmoittamien tukikelpoisten menojen perusteella maksettavaksi tuleva määrä, jolloin EU:n rahoitusosuutta vähennetään ohjelman päättyessä; jos jäsenvaltio hyväksyy tällaisen toimenpiteen, se voidaan toteuttaa ilman komission muodollista päätöstä; |
| --- | --- |

—

suoritettujen ennakko- ja välimaksujen yhteismäärä on suurempi kuin jäsenvaltion ilmoittamien tukikelpoisten menojen perusteella maksettavaksi tuleva määrä, jolloin EU:n rahoitusosuutta vähennetään ohjelman päättyessä; jos jäsenvaltio hyväksyy tällaisen toimenpiteen, se voidaan toteuttaa ilman komission muodollista päätöstä;

| — | määrä maksetaan takaisin sen jälkeen, kun hankkeen päättymisajankohtana käynnissä ollut oikeudenkäyntimenettely on saatu päätökseen. |
| --- | --- |

—

määrä maksetaan takaisin sen jälkeen, kun hankkeen päättymisajankohtana käynnissä ollut oikeudenkäyntimenettely on saatu päätökseen.

Varojen takaisinperimiseksi annettujen perintämääräysten yhteismäärä vuonna 2008 (267 miljoonaa euroa) jakautuu seuraavasti: vuonna 2008 päätetyt rahoitusoikaisut 200 miljoonaa euroa, ennen vuotta 2008 päätetyt rahoitusoikaisut 34 miljoonaa euroa, virheen tai sääntöjenvastaisuuden vuoksi aiheettomasti maksettujen varojen takaisinperintä 31 miljoonaa euroa ja muut perintämääräykset 2 miljoonaa euroa. Muut rakennetoimiin liittyvät perintämääräykset koskevat ennakkomaksujen takaisinperintää. Näitä määriä ei ole kirjattu varainhoitovuoden tuotoiksi vaan niillä on hyvitetty ennakkomaksuja taseessa.

Ehdollisiksi varoiksi on kirjattu 2,6 miljardin euron erä, joka liittyy vielä käsiteltävinä oleviin mahdollisiin rahoitusoikaisuihin (ks. liitetieto 5.3).

5.3

Varojen takaisinperintä: muut hallinnointitavat

Tähän kohtaan (yhteensä 155 miljoonaa euroa) sisältyy komission antamia perintämääräyksiä, joilla peritään takaisin edellisten vuosien aiheettomia maksuja (48 miljoonaa euroa), muita perintämääräyksiä (135 miljoonaa euroa), ja siirtosaamisten muutos vuoden lopussa (–22 miljoonaa euroa) ja yhtiöiden välisiä eliminointeja (–6 miljoonaa euroa). Muihin hallinnointitapoihin liittyvät muut takaisin perittävät määrät koskevat ennakkomaksuja (24 miljoonaa euroa). Näitä määriä ei ole kirjattu varainhoitovuoden tuotoiksi vaan niillä on hyvitetty ennakkomaksuja taseessa.

3.2.4   Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot

Hallinnollisen toiminnan tuotot saadaan pääasiassa henkilöstön palkoista tehdyistä vähennyksistä, ja ne voidaan jakaa kahteen pääryhmään: eläkemaksuihin ja tuloveroihin.

3.2.5   Toiminnan satunnaiset tuotot

Nämä 321 miljoonan euron tuotot (296 miljoonaa euroa vuonna 2007) on saatu liittymisneuvotteluja käyviltä mailta. Toiminnan satunnaiset tuotot ovat lisääntyneet edellisvuodesta etenkin sen vuoksi, että vuonna 2008 niihin sisältyi 109 miljoonan euron erä, joka liittyy maataloustukirahaston saamisista tehdyn arvonalennuksen vähennykseen (11 miljoonaa euroa vuonna 2007). Vuonna 2008 tähän erään sisältyy myös 241 miljoonan euron määrä (33 miljoonaa euroa vuonna 2007), joka liittyy taseeseen ensimmäistä kertaa kirjattuihin ennakkomaksuihin, joiden vastaerä on kirjattu tähän kohtaan. Suurin osa tästä summasta, 231 miljoonaa euroa, on peräisin Schengen-järjestelyyn liittyvistä ennakkomaksuista.

Kohta sisältää myös kurssivoitot lukuun ottamatta jäljempänä liitetiedossa 3.5 käsitellyistä rahoitustoiminnoista kertyviä kurssivoittoja. Kurssivoittoja syntyy yhteisöjen jokapäiväisen toiminnan ja siihen liittyvien muiden kuin euromääräisten transaktioiden yhteydessä sekä tilinpäätöksen laadintaa varten tehtävässä vuoden lopun uudelleenarvostuksessa. Kurssivoitot voivat olla joko toteutuneita tai toteutumattomia.

3.5

3.3   HALLINTOKULUT

| milj. euroa |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| Henkilöstökulut | 4 563 | 4 289 |
| Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut | 330 | 343 |
| Muut hallintokulut | 2 827 | 2 488 |
| Yhteensä | 7 720 | 7 120 |

milj. euroa

2008

2007

Henkilöstökulut

4 563

4 289

Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut

330

343

Muut hallintokulut

2 827

2 488

Yhteensä

Yhteensä

7 720

7 720

7 120

7 120

Hallintokulut ovat yhteisöjen toimintaan liittyviä kuluja, jotka sisältävät myös henkilöstökulut ja aineettomista hyödykkeistä ja aineellisista käyttöomaisuushyödykkeistä aiheutuneet kulut (kuten poistot ja huoltokustannukset).

3.4   TOIMINTAKULUT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 2008 | 2007 |
| Varsinaisen toiminnan kulut: | 3.4.1 | | |
| Suora keskitetty hallinnointi | | 7 998 | 9 504 |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | | 3 077 | 1 185 |
| Hajautettu hallinnointi | | 1 278 | 1 978 |
| hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | | 81 839 | 89 778 |
| Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa | | 1 188 | 949 |
| Yhteensä | | 95 380 | 103 394 |
| Muut toimintakulut: | 3.4.2 | | |
| Oikaisut/varaukset | | 278 | 260 |
| Kurssitappiot | | 773 | 399 |
| Muut | | 783 | 629 |
| Yhteensä | | 1 834 | 1 288 |
| Yhteensä | | 97 214 | 104 682 |

milj. euroa

Liitetieto

2008

2007

Varsinaisen toiminnan kulut:

Varsinaisen toiminnan kulut:

3.4.1

3.4.1

Suora keskitetty hallinnointi

7 998

9 504

Välillinen keskitetty hallinnointi

3 077

1 185

Hajautettu hallinnointi

1 278

1 978

hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

81 839

89 778

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

1 188

949

Yhteensä

Yhteensä

95 380

95 380

103 394

103 394

Muut toimintakulut:

Muut toimintakulut:

3.4.2

3.4.2

Oikaisut/varaukset

278

260

Kurssitappiot

773

399

Muut

783

629

Yhteensä

Yhteensä

1 834

1 834

1 288

1 288

Yhteensä

Yhteensä

97 214

97 214

104 682

104 682

3.4.1   Varsinaisen toiminnan kulut

Euroopan yhteisöjen toimintamenot sisältävät rahoituskehyksen eri otsakkeisiin liittyvät menot, joita hallinnoidaan eri tavoin. Hallinnointitapa määrää sen, miten maksut suoritetaan ja miten varoja hoidetaan. Pääosaa (86 prosenttia) menoista hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, jolloin jäsenvaltiot on valtuutettu hoitamaan esimerkiksi maataloustukirahaston menoihin ja rakennetoimiin liittyviä tehtäviä (aluekehitysrahasto, sosiaalirahasto, maaseudun kehittämisen maatalousrahasto, koheesiorahasto ja kalatalousrahasto).

Suuri osa toimintakulujen vähenemisestä vuonna 2008 liittyy toimiin, jotka rahoitetaan jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitavista rakennetoimista. Kyseiset toimet toteutetaan ohjelmasuunnittelun mukaisesti viidessä tai kuudessa vuodessa. Joulukuun 31. päivänä 2008 oli voimassa kaksi ohjelmakautta (2000–2006 ja 2007–2013), joihin kuuluvia toimia toteutetaan rinnakkain. Rakennetoimiin liittyvien menojen vähentyminen 7,9 miljardilla eurolla johtuu siitä, että vuodesta 2006 osa rahoitettavista hankkeista on tullut päätösvaiheeseen (kauden 2000–2006 ohjelmat), ja osa kauteen 2007–2013 liittyvistä ohjelmista on edistynyt hitaammin kuin vuonna 2007 ennakoitiin. Uusille hankkeille maksettiin toinen ennakkomaksuerä vuonna 2008, kuten liitetiedossa 2.5 todetaan, mutta ohjelmien toteuttaminen on viivästynyt. Tämä johtuu osittain siitä, että sääntöjen mukaan komission on hyväksyttävä jäsenvaltioiden hallinnointi- ja valvontajärjestelmät.

2.5

Välillisen keskitetyn hallinnoinnin piirissä olevat menot kasvoivat 1,9 miljardia euroa. Sen vastapainoksi suoran keskitetyn hallinnoinnin piirissä olevat menot vähenivät 1,3 miljardia euroa. Vuonna 2008 hankkeita, joita toteutetaan pääasiassa toimeenpanovirastoissa, on luokiteltu uudelleen suorasta välilliseen keskitettyyn hallinnointiin.

3.4.2   Muut toimintakulut

Kurssitappioita (jäljempänä liitetiedossa 3.6 käsiteltyihin rahoitustoimintoihin liittyviä kurssitappioita lukuun ottamatta) syntyy yhteisöjen tavanomaisen toiminnan ja siihen liittyvien muiden kuin euromääräisten transaktioiden yhteydessä sekä tilinpäätöksen laadintaa varten tehtävässä vuoden lopun uudelleenarvostuksessa. Kurssitappiot voivat olla joko toteutuneita tai toteutumattomia.

3.6

Nettopositio osoittaa, että vuoden aikana syntyi huomattava nettomääräinen kurssitappio. Suurimmat vaikutukset johtuvat komissiosta. Vuoden 2008 nettomääräinen realisoitumaton kurssitappio johtuu vuoden lopussa tehdystä ulkomaanvaluutan määräisten saldojen uudelleenarvostuksesta. Suurin osa tappiosta liittyy Englannin puntaan (242 miljoonaa euroa) ja Ruotsin kruunuun (305 miljoonaa euroa). Kyseisten valuuttojen arvo suhteessa euroon laski yli 20 prosenttia vuoden 2008 viimeisten neljän kuukauden aikana. Komissiolla on vuoden lopussa huomattava määrä varoja Englannin puntina ja Ruotsin kruunuina sekä muina valuuttoina omien varojen pankkitileillä, koska niillä katetaan talousarvion toteuttamisesta johtuvat komission käteisvaratarpeet.

Komissiolle myös realisoitui huomattavat nettomääräiset kurssitappiot (192 miljoonaa euroa), joista noin 150 miljoonaa euroa johtui omiin varoihin liittyvistä kirjanpitotapahtumista, joihin liittyvät määrät euroalueen ulkopuoliset jäsenvaltiot maksoivat kansallisissa valuutoissaan. Tappiot johtuvat komission varoja saadessaan kirjanpidossa käyttämästä valuuttakurssista, joka poikkeaa markkinaperusteisesta valuuttakurssista, jota käytetään muunnettaessa varoja euromääräisiksi ennen kuin niitä käytetään komission maksujen suorittamiseen. Kuten edellä todetaan, useiden eurooppalaisten valuuttojen (erityisesti Englannin punnan, Puolan zlotyn ja Ruotsin kruunun) kurssi laski ajan mittaan tasaisesti ja huomattavasti suhteessa euroon. Tämän vuoksi komission omia varoja jouduttiin säännönmukaisesti muuntamaan muiksi valuutoiksi markkinakurssiin, joka oli huonompi kuin alun perin kirjanpidossa käytetty kurssi. Loppuosa erotuksesta liittyy muihin kirjanpitotapahtumiin, kuten komission muissa valuutoissa suorittamiin maksuihin.

Kohta ”muut” sisältää pääasiassa ennakkomaksuihin tehtyjä oikaisuja ja komission velallisilta oleviin saamisiin tehdyt arvonalennukset. Kohtaan on kirjattu myös 144 miljoonaa euroa, jotka ovat Cards-ohjelman toteuttamiseen Kosovossa, Serbiassa ja Montenegrossa liittyviä kuluja ja 143 miljoonaa euroa erään konsolidoidun viraston hallinnoimiin kahteen muuhun ohjelmaan liittyviä kuluja.

3.5   RAHOITUSTUOTOT

| milj. euroa |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| Osinkotuotot (riskipääomarahastoista) | 22 | 6 |
| Korkotuotot: |
| Ennakkomaksuista | 50 | 33 |
| Viivästyneistä suorituksista | 26 | 81 |
| Swap-sopimuksista | 13 | 19 |
| Myytävissä olevista varoista | 102 | 97 |
| Lainoista | 105 | 106 |
| Käteisvaroista ja muista rahavaroista | 349 | 263 |
| Muut | 3 | 12 |
| Yhteensä | 648 | 611 |
| Muut tuotot rahoitustoiminnasta: |
| Rahoitusvarojen realisoituneet myyntivoitot | 4 | 6 |
| Rahoitusvarojen arvonalentumistappion peruuttaminen | 0 | 1 |
| Muut | 11 | 23 |
| Yhteensä | 15 | 30 |
| Nykyarvon oikaisut | 3 | 24 |
| Kurssivoitot | 10 | 3 |
| Yhteensä | 698 | 674 |

milj. euroa

2008

2007

Osinkotuotot (riskipääomarahastoista)

Osinkotuotot

22

22

6

6

Korkotuotot:

Korkotuotot:

Ennakkomaksuista

50

33

Viivästyneistä suorituksista

26

81

Swap-sopimuksista

13

19

Myytävissä olevista varoista

102

97

Lainoista

105

106

Käteisvaroista ja muista rahavaroista

349

263

Muut

3

12

Yhteensä

648

648

611

611

Muut tuotot rahoitustoiminnasta:

Muut tuotot rahoitustoiminnasta:

Rahoitusvarojen realisoituneet myyntivoitot

4

6

Rahoitusvarojen arvonalentumistappion peruuttaminen

0

1

Muut

11

23

Yhteensä

15

15

30

30

Nykyarvon oikaisut

Nykyarvon oikaisut

3

3

24

24

Kurssivoitot

Kurssivoitot

10

10

3

3

Yhteensä

Yhteensä

698

698

674

674

3.6   RAHOITUSKULUT

| milj. euroa |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| Korkokulut: |
| Leasingsopimuksista | 91 | 101 |
| Swap-sopimuksista | 10 | 17 |
| Lainanotosta | 90 | 91 |
| Muut | 9 | 5 |
| Yhteensä | 200 | 214 |
| Muut kulut rahoitustoiminnasta: |
| Rahoitusvarausten muutokset | 12 | 11 |
| Rahoituskulut talousarvioon sisältyvistä rahoitusvälineistä | 50 | 57 |
| Rahoitusvarojen toteutuneet myyntitappiot | 8 | 9 |
| Rahoitusvarojen arvonalentumistappiot | 11 | 15 |
| Muut | 56 | 35 |
| Yhteensä | 137 | 127 |
| Nykyarvon oikaisut | 118 | 7 |
| Kurssitappiot | 12 | 6 |
| Yhteensä | 467 | 354 |

milj. euroa

2008

2007

Korkokulut:

Korkokulut:

Leasingsopimuksista

91

101

Swap-sopimuksista

10

17

Lainanotosta

90

91

Muut

9

5

Yhteensä

200

200

214

214

Muut kulut rahoitustoiminnasta:

Muut kulut rahoitustoiminnasta:

Rahoitusvarausten muutokset

12

11

Rahoituskulut talousarvioon sisältyvistä rahoitusvälineistä

50

57

Rahoitusvarojen toteutuneet myyntitappiot

8

9

Rahoitusvarojen arvonalentumistappiot

11

15

Muut

56

35

Yhteensä

137

137

127

127

Nykyarvon oikaisut

Nykyarvon oikaisut

118

118

7

7

Kurssitappiot

Kurssitappiot

12

12

6

6

Yhteensä

Yhteensä

467

467

354

354

Rahoitustoiminnan muut kulut sisältävät rahoitusvarojen myyntitappiot ja arvonalennukset, rahoitusvarausten oikaisut sekä omaisuudenhoitopalkkiot.

3.7   OSUUS OSAKKUUSYRITYSTEN JA YHTEISYRITYSTEN NETTOVOITOISTA/(-TAPPIOISTA)

Yhteisöt kirjaavat pääomaosuusmenetelmän mukaisesti tuotto- ja kululaskelmaansa osuuden osakkuusyrityksensä EIR:n ja yhteisyritysten nettovoitoista (ks. myös liitetiedot 2.3.1 ja 2.3.2).

2.3.1

2.3.2

3.8   SEGMENTTIRAPORTOINTI

Segmenttiraportissa jaotellaan toiminnan tuotot ja kulut komissiossa toimintalohkoittain toimintoperusteisen budjettirakenteen mukaisesti. Toimintalohkot ryhmitellään tilinpäätöstä esitettäessä kolmeen isompaan otsakkeeseen: toiminta Euroopan unionissa, toiminta Euroopan unionin ulkopuolella sekä palvelut ja muut.

”Toiminta Euroopan unionissa” on otsakkeista suurin, koska siihen kuuluu hyvin monta toimintalohkoa. ”Toiminta Euroopan unionin ulkopuolella” liittyy kaupan ja kehitysavun kaltaiseen unionin ulkopuoliseen toimintaan. ”Palvelut ja muut” ovat sisäisiä ja horisontaalisia toimintoja, joita tarvitaan yhteisöjen toimielinten ja muiden elinten toiminnan ylläpitämiseen.

Konsolidoidut virastot on yhdistetty eri toimintalohkoihin. Komissiota lukuun ottamatta muut toimielimet on sijoitettu erilliseen toimintalohkoon. Toimintalohkoista esitettävät luvut ovat bruttomääräisiä ennen konsolidoinnista johtuvia eliminointeja, jotka esitetään yhdessä erillisessä sarakkeessa.

On huomattava, että omia varoja ja rahoitusosuuksia ei ole jaettu toimintokohtaisesti, koska ne lasketaan ja kannetaan ja niitä hallinnoidaan komission keskusyksiköissä. Kyseiset luvut esitetään tässä sen vuoksi, että nettotulosta voitaisiin verrata tuotto- ja kululaskelman tulokseen.

SEGMENTTIRAPORTOINTI — TIIVISTELMÄ

| milj. euroa |
| --- |
| | Toiminta Euroopan unionissa | Toiminta Euroopan unionin ulkopuolella | Palvelut ja muut | Selvitystilassa oleva EHTY | Muut toimielimet | Konsolidoinnista johtuvat eliminoinnit | Yhteensä |
| Toiminnan tuotot: |
| Sakot | 3 171 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 171 |
| Maatalousmaksut | 2 299 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 299 |
| Varojen takaisinperintä | 1 384 | 120 | 6 | 0 | 0 | (6) | 1 504 |
| Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot | 69 | 35 | 832 | 0 | 352 | (140) | 1 148 |
| Muut toiminnan tuotot | 1 756 | 266 | 586 | 2 | 2 | (1 003) | 1 609 |
| TOIMINNAN TUOTOT YHTEENSÄ | 8 679 | 421 | 1 424 | 2 | 354 | (1 149) | 9 731 |
| Hallintokulut: |
| Henkilöstökulut | (1 610) | (714) | (1 018) | 0 | (1 229) | 8 | (4 563) |
| Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut | (58) | (18) | (115) | 0 | (139) | 0 | (330) |
| Muut hallintokulut | (645) | (279) | (848) | 0 | (1 239) | 184 | (2 827) |
| | (2 313) | (1 011) | (1 981) | 0 | (2 607) | 192 | (7 720) |
| Toimintakulut: |
| Suora keskitetty hallinnointi | (4 807) | (3 604) | (226) | 0 | 0 | 639 | (7 998) |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | (3 094) | (195) | (3) | 0 | 0 | 215 | (3 077) |
| Hajautettu hallinnointi | (21) | (1 257) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 278) |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | (81 748) | (17) | (74) | 0 | 0 | 0 | (81 839) |
| Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa | (115) | (1 074) | 0 | 0 | 0 | 1 | (1 188) |
| Muut toimintakulut | (879) | (182) | (820) | (54) | (1) | 102 | (1 834) |
| | (90 664) | (6 329) | (1 123) | (54) | (1) | 957 | (97 214) |
| TOIMINTAKULUT YHTEENSÄ | (92 977) | (7 340) | (3 104) | (54) | (2 608) | 1 149 | (104 934) |
| TOIMINNAN NETTOKULUT | (84 298) | (6 919) | (1 680) | (52) | (2 254) | 0 | (95 203) |
| Tuotot omista varoista ja rahoitusosuuksista | 112 713 |
| Toiminnan ylijäämä | 17 510 |
| Nettorahoitustuotot | 231 |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvän velan muutos | (5 009) |
| Osuus osakkuusyritysten ja yhteisyritysten toiminnan tuloksesta | (46) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | 12 686 |

milj. euroa

Toiminta Euroopan unionissa

Toiminta Euroopan unionin ulkopuolella

Palvelut ja muut

Selvitystilassa oleva EHTY

Muut toimielimet

Konsolidoinnista johtuvat eliminoinnit

Yhteensä

Toiminnan tuotot:

Sakot

3 171

0

0

0

0

0

3 171

Maatalousmaksut

2 299

0

0

0

0

0

2 299

Varojen takaisinperintä

1 384

120

6

0

0

(6)

1 504

Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot

69

35

832

0

352

(140)

1 148

Muut toiminnan tuotot

1 756

266

586

2

2

(1 003)

1 609

TOIMINNAN TUOTOT YHTEENSÄ

8 679

8 679

421

421

1 424

1 424

2

2

354

354

(1 149)

(1 149)

9 731

9 731

Hallintokulut:

Henkilöstökulut

(1 610)

(714)

(1 018)

0

(1 229)

8

(4 563)

Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut

(58)

(18)

(115)

0

(139)

0

(330)

Muut hallintokulut

(645)

(279)

(848)

0

(1 239)

184

(2 827)

(2 313)

(2 313)

(1 011)

(1 011)

(1 981)

(1 981)

0

0

(2 607)

(2 607)

192

192

(7 720)

(7 720)

Toimintakulut:

Suora keskitetty hallinnointi

(4 807)

(3 604)

(226)

0

0

639

(7 998)

Välillinen keskitetty hallinnointi

(3 094)

(195)

(3)

0

0

215

(3 077)

Hajautettu hallinnointi

(21)

(1 257)

0

0

0

0

(1 278)

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

(81 748)

(17)

(74)

0

0

0

(81 839)

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

(115)

(1 074)

0

0

0

1

(1 188)

Muut toimintakulut

(879)

(182)

(820)

(54)

(1)

102

(1 834)

(90 664)

(90 664)

(6 329)

(6 329)

(1 123)

(1 123)

(54)

(54)

(1)

(1)

957

957

(97 214)

(97 214)

TOIMINTAKULUT YHTEENSÄ

(92 977)

(92 977)

(7 340)

(7 340)

(3 104)

(3 104)

(54)

(54)

(2 608)

(2 608)

1 149

1 149

(104 934)

(104 934)

TOIMINNAN NETTOKULUT

TOIMINNAN NETTOKULUT

(84 298)

(84 298)

(6 919)

(6 919)

(1 680)

(1 680)

(52)

(52)

(2 254)

(2 254)

0

0

(95 203)

(95 203)

Tuotot omista varoista ja rahoitusosuuksista

112 713

112 713

Toiminnan ylijäämä

Toiminnan ylijäämä

17 510

17 510

Nettorahoitustuotot

231

Työsuhde-etuuksiin liittyvän velan muutos

(5 009)

Osuus osakkuusyritysten ja yhteisyritysten toiminnan tuloksesta

(46)

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

12 686

12 686

SEGMENTTIRAPORTOINTI — TOIMINTA EUROOPAN UNIONISSA

| milj. euroa |
| --- |
| | Talous ja rahoitus | Yritys- ja teollisuustoiminta | Kilpailu | Työllisyys | Maatalous | Energia ja liikenne | Ympäristöasiat | Tutkimus | Tietoyhteiskunta |
| Toiminnan tuotot: |
| Sakot | 0 | 0 | 3 168 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Maatalousmaksut | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 299 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Varojen takaisinperintä | 1 | 1 | 0 | 58 | 1 005 | 7 | 1 | 3 | 10 |
| Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot | 0 | 11 | 0 | 0 | 0 | 12 | 0 | 1 | 7 |
| Muut toiminnan tuotot | 0 | 218 | 3 | 32 | 145 | 297 | 39 | 370 | 6 |
| TOIMINNAN TUOTOT YHTEENSÄ | 1 | 230 | 3 171 | 90 | 3 449 | 316 | 40 | 374 | 23 |
| Hallintokulut: | (51) | (225) | (68) | (99) | (108) | (218) | (93) | (265) | (131) |
| Henkilöstökulut | (45) | (149) | (62) | (74) | (89) | (161) | (70) | (151) | (94) |
| Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut | 0 | (11) | 0 | (1) | 0 | (4) | (1) | 0 | 0 |
| Muut hallintokulut | (6) | (65) | (6) | (24) | (19) | (53) | (22) | (114) | (37) |
| Toimintakulut: | (52) | (336) | (54) | (8 175) | (54 290) | (1 326) | (186) | (2 672) | (1 377) |
| Suora keskitetty hallinnointi | (52) | (250) | 0 | (186) | (46) | 819 | (162) | (2 630) | (1 266) |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 818) | (8) | 0 | (92) |
| Hajautettu hallinnointi | 0 | 0 | 0 | 0 | (3) | (11) | 0 | 0 | 0 |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | 0 | 0 | 0 | (7 976) | (54 049) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (100) | 0 | 0 | 0 |
| Muut toimintakulut | 0 | (86) | (54) | (13) | (192) | (216) | (16) | (42) | (19) |
| TOIMINTAKULUT YHTEENSÄ | (103) | (561) | (122) | (8 274) | (54 398) | (1 544) | (279) | (2 937) | (1 508) |
| TOIMINNAN NETTOKULUT | (102) | (331) | 3 049 | (8 184) | (50 949) | (1 228) | (239) | (2 563) | (1 485) |

milj. euroa

Talous ja rahoitus

Yritys- ja teollisuustoiminta

Kilpailu

Työllisyys

Maatalous

Energia ja liikenne

Ympäristöasiat

Tutkimus

Tietoyhteiskunta

Toiminnan tuotot:

Toiminnan tuotot:

Sakot

0

0

3 168

0

0

0

0

0

0

Maatalousmaksut

0

0

0

0

2 299

0

0

0

0

Varojen takaisinperintä

1

1

0

58

1 005

7

1

3

10

Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot

0

11

0

0

0

12

0

1

7

Muut toiminnan tuotot

0

218

3

32

145

297

39

370

6

TOIMINNAN TUOTOT YHTEENSÄ

1

1

230

230

3 171

3 171

90

90

3 449

3 449

316

316

40

40

374

374

23

23

Hallintokulut:

Hallintokulut:

(51)

(51)

(225)

(225)

(68)

(68)

(99)

(99)

(108)

(108)

(218)

(218)

(93)

(93)

(265)

(265)

(131)

(131)

Henkilöstökulut

(45)

(149)

(62)

(74)

(89)

(161)

(70)

(151)

(94)

Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut

0

(11)

0

(1)

0

(4)

(1)

0

0

Muut hallintokulut

(6)

(65)

(6)

(24)

(19)

(53)

(22)

(114)

(37)

Toimintakulut:

Toimintakulut:

(52)

(52)

(336)

(336)

(54)

(54)

(8 175)

(8 175)

(54 290)

(54 290)

(1 326)

(1 326)

(186)

(186)

(2 672)

(2 672)

(1 377)

(1 377)

Suora keskitetty hallinnointi

(52)

(250)

0

(186)

(46)

819

(162)

(2 630)

(1 266)

Välillinen keskitetty hallinnointi

0

0

0

0

0

(1 818)

(8)

0

(92)

Hajautettu hallinnointi

0

0

0

0

(3)

(11)

0

0

0

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

0

0

0

(7 976)

(54 049)

0

0

0

0

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

0

0

0

0

0

(100)

0

0

0

Muut toimintakulut

0

(86)

(54)

(13)

(192)

(216)

(16)

(42)

(19)

TOIMINTAKULUT YHTEENSÄ

(103)

(103)

(561)

(561)

(122)

(122)

(8 274)

(8 274)

(54 398)

(54 398)

(1 544)

(1 544)

(279)

(279)

(2 937)

(2 937)

(1 508)

(1 508)

TOIMINNAN NETTOKULUT

TOIMINNAN NETTOKULUT

(102)

(102)

(331)

(331)

3 049

3 049

(8 184)

(8 184)

(50 949)

(50 949)

(1 228)

(1 228)

(239)

(239)

(2 563)

(2 563)

(1 485)

(1 485)

| milj. euroa |
| --- |
| | Yhteinen tutkimuskeskus | Kalastus | Sisämarkkinat | Aluepolitiikka | Verotus ja tulliliitto | Koulutus ja kulttuuri | Terveys- ja kuluttaja-asiat | Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasiat | Toiminta Euroopan unionissa yhteensä |
| Toiminnan tuotot: |
| Sakot | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 171 |
| Maatalousmaksut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 299 |
| Varojen takaisinperintä | 0 | (41) | 0 | 329 | 0 | 4 | 5 | 1 | 1 384 |
| Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot | 38 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 69 |
| Muut toiminnan tuotot | 52 | 8 | 198 | (1) | 1 | 151 | 135 | 102 | 1 756 |
| TOIMINNAN TUOTOT YHTEENSÄ | 90 | (33) | 201 | 328 | 1 | 155 | 140 | 103 | 8 679 |
| Hallintokulut: | (334) | (39) | (146) | (66) | (46) | (160) | (165) | (99) | (2 313) |
| Henkilöstökulut | (222) | (32) | (100) | (55) | (38) | (85) | (110) | (73) | (1 610) |
| Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut | (29) | 0 | (4) | 0 | (1) | (1) | (4) | (2) | (58) |
| Muut hallintokulut | (83) | (7) | (42) | (11) | (7) | (74) | (51) | (24) | (645) |
| Toimintakulut: | (84) | (883) | (41) | (19 058) | (56) | (1 284) | (509) | (281) | (90 664) |
| Suora keskitetty hallinnointi | (81) | (235) | (5) | (29) | (56) | (142) | (358) | (128) | (4 807) |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | 0 | 0 | 0 | (21) | 0 | (1 126) | (30) | 1 | (3 094) |
| Hajautettu hallinnointi | 0 | 0 | 0 | (7) | 0 | 0 | 0 | 0 | (21) |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | 0 | (644) | 0 | (18 986) | 0 | 0 | 0 | (93) | (81 748) |
| Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa | 0 | 0 | 0 | (15) | 0 | 0 | 0 | 0 | (115) |
| Muut toimintakulut | (3) | (4) | (36) | 0 | 0 | (16) | (121) | (61) | (879) |
| TOIMINTAKULUT YHTEENSÄ | (418) | (922) | (187) | (19 124) | (102) | (1 444) | (674) | (380) | (92 977) |
| TOIMINNAN NETTOKULUT | (328) | (955) | 14 | (18 796) | (101) | (1 289) | (534) | (277) | (84 298) |

milj. euroa

Yhteinen tutkimuskeskus

Kalastus

Sisämarkkinat

Aluepolitiikka

Verotus ja tulliliitto

Koulutus ja kulttuuri

Terveys- ja kuluttaja-asiat

Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasiat

Toiminta Euroopan unionissa yhteensä

Toiminnan tuotot:

Toiminnan tuotot:

Sakot

0

0

3

0

0

0

0

0

3 171

Maatalousmaksut

0

0

0

0

0

0

0

0

2 299

Varojen takaisinperintä

0

(41)

0

329

0

4

5

1

1 384

Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot

38

0

0

0

0

0

0

0

69

Muut toiminnan tuotot

52

8

198

(1)

1

151

135

102

1 756

TOIMINNAN TUOTOT YHTEENSÄ

90

90

(33)

(33)

201

201

328

328

1

1

155

155

140

140

103

103

8 679

8 679

Hallintokulut:

Hallintokulut:

(334)

(334)

(39)

(39)

(146)

(146)

(66)

(66)

(46)

(46)

(160)

(160)

(165)

(165)

(99)

(99)

(2 313)

(2 313)

Henkilöstökulut

(222)

(32)

(100)

(55)

(38)

(85)

(110)

(73)

(1 610)

Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut

(29)

0

(4)

0

(1)

(1)

(4)

(2)

(58)

Muut hallintokulut

(83)

(7)

(42)

(11)

(7)

(74)

(51)

(24)

(645)

Toimintakulut:

Toimintakulut:

(84)

(84)

(883)

(883)

(41)

(41)

(19 058)

(19 058)

(56)

(56)

(1 284)

(1 284)

(509)

(509)

(281)

(281)

(90 664)

(90 664)

Suora keskitetty hallinnointi

(81)

(235)

(5)

(29)

(56)

(142)

(358)

(128)

(4 807)

Välillinen keskitetty hallinnointi

0

0

0

(21)

0

(1 126)

(30)

1

(3 094)

Hajautettu hallinnointi

0

0

0

(7)

0

0

0

0

(21)

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

0

(644)

0

(18 986)

0

0

0

(93)

(81 748)

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

0

0

0

(15)

0

0

0

0

(115)

Muut toimintakulut

(3)

(4)

(36)

0

0

(16)

(121)

(61)

(879)

TOIMINTAKULUT YHTEENSÄ

(418)

(418)

(922)

(922)

(187)

(187)

(19 124)

(19 124)

(102)

(102)

(1 444)

(1 444)

(674)

(674)

(380)

(380)

(92 977)

(92 977)

TOIMINNAN NETTOKULUT

TOIMINNAN NETTOKULUT

(328)

(328)

(955)

(955)

14

14

(18 796)

(18 796)

(101)

(101)

(1 289)

(1 289)

(534)

(534)

(277)

(277)

(84 298)

(84 298)

SEGMENTTIRAPORTOINTI — TOIMINTA EUROOPAN UNIONIN ULKOPUOLELLA

| milj. euroa |
| --- |
| | Ulkosuhteet | Kauppapolitiikka | Kehitysyhteistyö | Laajentumisasiat | Humanitaarinen apu | Toiminta Euroopan unionin ulkopuolella yhteensä |
| Toiminnan tuotot: |
| Varojen takaisinperintä | 19 | 0 | 4 | 92 | 5 | 120 |
| Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot | 35 | 0 | 0 | 0 | 0 | 35 |
| Muut toiminnan tuotot | 67 | 0 | (1) | 199 | 1 | 266 |
| TOIMINNAN TUOTOT YHTEENSÄ | 121 | 0 | 3 | 291 | 6 | 421 |
| Hallintokulut: | (740) | (51) | (135) | (62) | (23) | (1 011) |
| Henkilöstökulut | (477) | (45) | (127) | (50) | (15) | (714) |
| Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut | (17) | 0 | 0 | (1) | 0 | (18) |
| Muut hallintokulut | (246) | (6) | (8) | (11) | (8) | (279) |
| Toimintakulut: | (2 988) | (10) | (876) | (1 586) | (869) | (6 329) |
| Suora keskitetty hallinnointi | (2 163) | (7) | (530) | (503) | (401) | (3 604) |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | (42) | 0 | 3 | (156) | 0 | (195) |
| Hajautettu hallinnointi | (352) | 0 | (154) | (751) | 0 | (1 257) |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | 0 | 0 | (17) | 0 | 0 | (17) |
| Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa | (413) | (3) | (170) | (21) | (467) | (1 074) |
| Muut toimintakulut | (18) | 0 | (8) | (155) | (1) | (182) |
| TOIMINTAKULUT YHTEENSÄ | (3 728) | (61) | (1 011) | (1 648) | (892) | (7 340) |
| TOIMINNAN NETTOKULUT | (3 607) | (61) | (1 008) | (1 357) | (886) | (6 919) |

milj. euroa

Ulkosuhteet

Kauppapolitiikka

Kehitysyhteistyö

Laajentumisasiat

Humanitaarinen apu

Toiminta Euroopan unionin ulkopuolella yhteensä

Toiminnan tuotot:

Toiminnan tuotot:

Varojen takaisinperintä

19

0

4

92

5

120

Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot

35

0

0

0

0

35

Muut toiminnan tuotot

67

0

(1)

199

1

266

TOIMINNAN TUOTOT YHTEENSÄ

121

121

0

0

3

3

291

291

6

6

421

421

Hallintokulut:

Hallintokulut:

(740)

(740)

(51)

(51)

(135)

(135)

(62)

(62)

(23)

(23)

(1 011)

(1 011)

Henkilöstökulut

(477)

(45)

(127)

(50)

(15)

(714)

Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut

(17)

0

0

(1)

0

(18)

Muut hallintokulut

(246)

(6)

(8)

(11)

(8)

(279)

Toimintakulut:

Toimintakulut:

(2 988)

(2 988)

(10)

(10)

(876)

(876)

(1 586)

(1 586)

(869)

(869)

(6 329)

(6 329)

Suora keskitetty hallinnointi

(2 163)

(7)

(530)

(503)

(401)

(3 604)

Välillinen keskitetty hallinnointi

(42)

0

3

(156)

0

(195)

Hajautettu hallinnointi

(352)

0

(154)

(751)

0

(1 257)

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

0

0

(17)

0

0

(17)

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

(413)

(3)

(170)

(21)

(467)

(1 074)

Muut toimintakulut

(18)

0

(8)

(155)

(1)

(182)

TOIMINTAKULUT YHTEENSÄ

(3 728)

(3 728)

(61)

(61)

(1 011)

(1 011)

(1 648)

(1 648)

(892)

(892)

(7 340)

(7 340)

TOIMINNAN NETTOKULUT

TOIMINNAN NETTOKULUT

(3 607)

(3 607)

(61)

(61)

(1 008)

(1 008)

(1 357)

(1 357)

(886)

(886)

(6 919)

(6 919)

SEGMENTTIRAPORTOINTI — PALVELUT JA MUUT

| milj. euroa |
| --- |
| | Viestintä | Petostentorjuntavirasto | Koordinointi | Henkilöstö ja hallinto | Eurostat | Budjettipääosasto | Sisäinen tarkastus | Kielet | Muut | Palvelut ja muut yhteensä |
| Toiminnan tuotot: |
| Varojen takaisinperintä | 0 | 0 | 0 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6 |
| Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot | 1 | 5 | 0 | 682 | 0 | 46 | 0 | 98 | 0 | 832 |
| Muut toiminnan tuotot | (2) | (1) | 8 | 38 | 0 | 235 | 0 | 42 | 266 | 586 |
| TOIMINNAN TUOTOT YHTEENSÄ | (1) | 4 | 8 | 723 | 3 | 281 | 0 | 140 | 266 | 1 424 |
| Hallintokulut: | (94) | (49) | (151) | (1 200) | (66) | (50) | (9) | (390) | 28 | (1 981) |
| Henkilöstökulut | (59) | (34) | (127) | (436) | (60) | (38) | (8) | (284) | 28 | (1 018) |
| Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut | (2) | 0 | 0 | (113) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (115) |
| Muut hallintokulut | (33) | (15) | (24) | (651) | (6) | (12) | (1) | (106) | 0 | (848) |
| Toimintakulut: | (80) | (15) | (8) | (45) | (22) | (217) | 0 | (1) | (735) | (1 123) |
| Suora keskitetty hallinnointi | (77) | (15) | (1) | (29) | (21) | (104) | 0 | (1) | 22 | (226) |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | (3) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (3) |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (74) | 0 | 0 | 0 | (74) |
| Muut toimintakulut | 0 | 0 | (7) | (16) | (1) | (39) | 0 | 0 | (757) | (820) |
| TOIMINTAKULUT YHTEENSÄ | (174) | (64) | (159) | (1 245) | (88) | (267) | (9) | (391) | (707) | (3 104) |
| TOIMINNAN NETTOKULUT | (175) | (60) | (151) | (522) | (85) | 14 | (9) | (251) | (441) | (1 680) |

milj. euroa

Viestintä

Petostentorjuntavirasto

Koordinointi

Henkilöstö ja hallinto

Eurostat

Budjettipääosasto

Sisäinen tarkastus

Kielet

Muut

Palvelut ja muut yhteensä

Toiminnan tuotot:

Toiminnan tuotot:

Varojen takaisinperintä

0

0

0

3

3

0

0

0

0

6

Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot

1

5

0

682

0

46

0

98

0

832

Muut toiminnan tuotot

(2)

(1)

8

38

0

235

0

42

266

586

TOIMINNAN TUOTOT YHTEENSÄ

(1)

(1)

4

4

8

8

723

723

3

3

281

281

0

0

140

140

266

266

1 424

1 424

Hallintokulut:

Hallintokulut:

(94)

(94)

(49)

(49)

(151)

(151)

(1 200)

(1 200)

(66)

(66)

(50)

(50)

(9)

(9)

(390)

(390)

28

28

(1 981)

(1 981)

Henkilöstökulut

(59)

(34)

(127)

(436)

(60)

(38)

(8)

(284)

28

(1 018)

Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut

(2)

0

0

(113)

0

0

0

0

0

(115)

Muut hallintokulut

(33)

(15)

(24)

(651)

(6)

(12)

(1)

(106)

0

(848)

Toimintakulut:

Toimintakulut:

(80)

(80)

(15)

(15)

(8)

(8)

(45)

(45)

(22)

(22)

(217)

(217)

0

0

(1)

(1)

(735)

(735)

(1 123)

(1 123)

Suora keskitetty hallinnointi

(77)

(15)

(1)

(29)

(21)

(104)

0

(1)

22

(226)

Välillinen keskitetty hallinnointi

(3)

0

0

0

0

0

0

0

0

(3)

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

0

0

0

0

0

(74)

0

0

0

(74)

Muut toimintakulut

0

0

(7)

(16)

(1)

(39)

0

0

(757)

(820)

TOIMINTAKULUT YHTEENSÄ

(174)

(174)

(64)

(64)

(159)

(159)

(1 245)

(1 245)

(88)

(88)

(267)

(267)

(9)

(9)

(391)

(391)

(707)

(707)

(3 104)

(3 104)

TOIMINNAN NETTOKULUT

TOIMINNAN NETTOKULUT

(175)

(175)

(60)

(60)

(151)

(151)

(522)

(522)

(85)

(85)

14

14

(9)

(9)

(251)

(251)

(441)

(441)

(1 680)

(1 680)

4.   RAHAVIRTALASKELMAN LIITETIEDOT

4.1   RAHAVIRTALASKELMAN TARKOITUS JA LAATIMISPERIAATTEET

Rahavirtalaskelman sisältämien tietojen perusteella arvioidaan, miten hyvin yhteisöt kykenevät kerryttämään käteisvaroja ja muita rahavaroja ja millainen näiden varojen tarve on.

Rahavirtalaskelman laadinta perustuu epäsuoraan esittämistapaan. Tämä tarkoittaa sitä, että tilikauden yli- tai alijäämää oikaistaan sellaisten toimien vaikutuksella, joihin ei liity maksutapahtumaa, aikaisempien tai tulevien tilikausien toimintaan kuuluvien maksujen jaksotuksilla sekä investointien rahavirtoihin kuuluvilla tuotto- ja kuluerillä.

Ulkomaanvaluutan määräisten toimien rahavirrat kirjataan Euroopan yhteisöjen tilinpäätösvaluuttana (euroina). Muuntokurssina käytetään rahavirtalaskelman laatimispäivän euron kurssia.

Edellä olevassa rahavirtalaskelmassa esitetään tilikauden rahavirrat jaoteltuina toiminnan ja investointien rahavirtoihin (yhteisöillä ei ole rahoitustoimiin liittyviä rahavirtoja).

4.2   TOIMINTA

Toiminnan rahavirrat sisältävät muusta yhteisöjen toiminnasta kuin investoinneista kertyvät rahavirrat. Rahavirroista suurin osa kuuluu näihin rahavirtoihin. Tuensaajille myönnettyjä lainoja (ja mahdollisesti niiden rahoittamiseksi otettuja lainoja) ei katsota investoinneiksi (eikä rahoitustoiminnaksi), koska ne kuuluvat yhteisöjen yleisiin tavoitteisiin ja ovat näin osa yhteisöjen päivittäistä toimintaa. Toiminnan rahavirtoihin kuuluvat myös investoinnit, jotka liittyvät EIR:oon, EBRD:hen ja pääomasijoitustoimintaan, koska niiden tavoitteena on tukea yhteisön toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamista.

4.3   INVESTOINNIT

Investointien rahavirrat sisältävät aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden hankinnat ja luovutukset sekä sellaiset muihin investointeihin liittyvät hankinnat ja luovutukset, joita ei sisällytetä muihin rahavaroihin. Investointien rahavirrat eivät sisällä tuensaajille myönnettyjä lainoja. Tarkoituksena on esittää vain yhteisöjen varsinaiset investoinnit.

Käteisvarat ja muut rahavarat sisältävät yhteisöjen hallussa olevan 5 753 miljoonan euron määrän, joka ei kuitenkaan ole yhteisöjen käytettävissä. Tämä summa koskee tapauksia, joissa yhteisöjen määräämiin sakkoihin liittyviä maksuja on suoritettu mutta sakon määräämistä koskevaan päätökseen on haettu muutosta. Nämä summat on esitetty edellä erikseen liitetiedossa 2.11 (Käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia).

2.11

5.   TASEEN ULKOPUOLISET ERÄT

EHDOLLISET VARAT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Saadut vakuudet | 5.1 | 260 | 237 |
| Petoksiin ja sääntöjenvastaisuuksiin liittyvät ehdolliset varat | 5.2 | 2 010 | 1 701 |
| Tekeillä olevat rahoitusoikaisut | 5.3 | 4 390 | 4 436 |
| Muut ehdolliset varat | 5.4 | 43 | 19 |
| Ehdolliset varat yhteensä | | 6 703 | 6 393 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2008

31.12.2007

Saadut vakuudet

5.1

5.1

260

237

Petoksiin ja sääntöjenvastaisuuksiin liittyvät ehdolliset varat

5.2

5.2

2 010

1 701

Tekeillä olevat rahoitusoikaisut

5.3

5.3

4 390

4 436

Muut ehdolliset varat

5.4

5.4

43

19

Ehdolliset varat yhteensä

Ehdolliset varat yhteensä

6 703

6 703

6 393

6 393

EHDOLLISET VELAT JA TULEVAAN RAHOITUKSEEN LIITTYVÄT SITOUMUKSET

Kaikki ehdolliset velat ja sitoumukset rahoitetaan niiden toteutuessa yhteisöjen tulevista talousarvioista. Yhteisöjen talousarvion rahoittavat jäsenvaltiot.

| milj. euroa |
| --- |
| Ehdolliset velat | Liitetieto | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Annetut vakuudet | 5.5 | 17 510 | 15 863 |
| Sakot – muutoksenhaku yhteisöjen tuomioistuimessa | 5.6 | 10 198 | 8 682 |
| Maataloustukirahasto – tuomiota ei vielä annettu | 5.7 | 1 609 | 1 095 |
| Oikeustapauksiin ja muihin riita-asioihin liittyvät määrät | 5.8 | 281 | 2 043 |
| Muut ehdolliset velat | 5.9 | 18 | 19 |
| Ehdolliset velat yhteensä | | 29 616 | 27 702 |

milj. euroa

Ehdolliset velat

Liitetieto

31.12.2008

31.12.2007

Annetut vakuudet

5.5

5.5

17 510

15 863

Sakot – muutoksenhaku yhteisöjen tuomioistuimessa

5.6

5.6

10 198

8 682

Maataloustukirahasto – tuomiota ei vielä annettu

5.7

5.7

1 609

1 095

Oikeustapauksiin ja muihin riita-asioihin liittyvät määrät

5.8

5.8

281

2 043

Muut ehdolliset velat

5.9

5.9

18

19

Ehdolliset velat yhteensä

Ehdolliset velat yhteensä

29 616

29 616

27 702

27 702

| Tulevaan rahoitukseen liittyvät sitoumukset | Liitetieto | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Nostamattomiin lainoihin liittyvät sitoumukset | 5.10 | 4 885 | 239 |
| Käyttämättömistä määrärahoista katettavat sitoumukset | 5.11 | 120 023 | 95 992 |
| Monivuotisia toimia koskevat oikeudelliset sitoumukset | 5.12 | 333 659 | 386 209 |
| Osakkuudet yhteisön toimintaan liittyvissä organisaatioissa | 5.13 | 1 072 | 996 |
| Muut leasingsopimukset | 5.14 | 2 349 | 2 003 |
| Sopimusvelvoitteet | 5.15 | 983 | 806 |
| Tulevaan rahoitukseen liittyvät sitoumukset yhteensä | | 462 971 | 486 245 |

Tulevaan rahoitukseen liittyvät sitoumukset

Liitetieto

31.12.2008

31.12.2007

Nostamattomiin lainoihin liittyvät sitoumukset

5.10

5.10

4 885

239

Käyttämättömistä määrärahoista katettavat sitoumukset

5.11

5.11

120 023

95 992

Monivuotisia toimia koskevat oikeudelliset sitoumukset

5.12

5.12

333 659

386 209

Osakkuudet yhteisön toimintaan liittyvissä organisaatioissa

5.13

5.13

1 072

996

Muut leasingsopimukset

5.14

5.14

2 349

2 003

Sopimusvelvoitteet

5.15

5.15

983

806

Tulevaan rahoitukseen liittyvät sitoumukset yhteensä

Tulevaan rahoitukseen liittyvät sitoumukset yhteensä

462 971

462 971

486 245

486 245

EHDOLLISET VARAT

5.1   SAADUT VAKUUDET

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Suoritustakuut | 239 | 217 |
| Muut | 21 | 20 |
| Yhteensä | 260 | 237 |

milj. euroa

31.12.2008

31.12.2007

Suoritustakuut

239

217

Muut

21

20

Yhteensä

Yhteensä

260

260

237

237

Tuensaajilta vaaditaan toisinaan suoritustakuu, jolla varmistetaan, että yhteisöjen rahoitusta saavat tuensaajat noudattavat yhteisöjen kanssa tekemäänsä sopimukseen sisältyviä ehtoja.

Komissio on myös saanut takuita kolmansilta osapuolilta. Tällaiset takuut liittyvät myönnettyihin lainoihin (486 miljoonaa euroa, ks. liitetieto 2.4.2), suoritettuihin ennakkomaksuihin (968 miljoonaa euroa, ks. liitetieto 2.9) ja määrättyihin sakkoihin (2 403 miljoonaa euroa, ks. liitetieto 2.10.2.1). Nämä kolmansilta saadut takuut poikkeavat kuitenkin edellä olevassa taulukossa ilmoitetuista vakuuksista, koska ne liittyvät varoihin, jotka on jo kirjattu taseeseen.

2.4.2

2.9

2.10.2.1

5.2   PETOKSET JA SÄÄNTÖJENVASTAISUUDET

Seuraavassa taulukossa esitetään määrät, jotka jäsenvaltiot voivat potentiaalisesti periä rakennerahastoihin liittyvissä menoilmoituksissa havaitsemiensa sääntöjenvastaisuuksien perusteella. Taulukko perustuu komission asetuksen (EY) N:o 1681/94 mukaisiin jäsenvaltioiden virallisiin ilmoituksiin, ja määrät on taulukossa ilmoitettu jäsenvaltioittain.

Ehdolliset varat: petokset ja sääntöjenvastaisuudet

| milj. euroa |
| --- |
| Jäsenvaltio | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Itävalta | 13 | 15 |
| Belgia | 16 | 16 |
| Tšekki | 13 | 1 |
| Tanska | 10 | 10 |
| Viro | 2 | 1 |
| Suomi | 3 | 3 |
| Ranska | 12 | 12 |
| Saksa | 581 | 592 |
| Kreikka | 62 | 69 |
| Unkari | 5 | 1 |
| Irlanti | 1 | 1 |
| Italia | 441 | 434 |
| Latvia | 4 | 1 |
| Liettua | 2 | 0 |
| Malta | 1 | 0 |
| Alankomaat | 14 | 12 |
| Puola | 13 | 11 |
| Portugali | 114 | 83 |
| Slovakia | 9 | 1 |
| Slovenia | 1 | 0 |
| Espanja | 279 | 249 |
| Ruotsi | 2 | 2 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 257 | 178 |
| Yhteensä | 1 855 | 1 692 |

milj. euroa

Jäsenvaltio

31.12.2008

31.12.2007

Itävalta

13

15

Belgia

16

16

Tšekki

13

1

Tanska

10

10

Viro

2

1

Suomi

3

3

Ranska

12

12

Saksa

581

592

Kreikka

62

69

Unkari

5

1

Irlanti

1

1

Italia

441

434

Latvia

4

1

Liettua

2

0

Malta

1

0

Alankomaat

14

12

Puola

13

11

Portugali

114

83

Slovakia

9

1

Slovenia

1

0

Espanja

279

249

Ruotsi

2

2

Yhdistynyt kuningaskunta

257

178

Yhteensä

Yhteensä

1 855

1 855

1 692

1 692

Taulukossa esitetyt luvut ovat pikemminkin teoreettisia enimmäismääriä kuin määriä, jotka todellisuudessa saadaan yhteisöjen talousarvion käyttöön. Tämä johtuu seuraavista syistä:

| — | Jäsenvaltiot eivät aina toimita tietoja perintätoimiensa tuloksista. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot eivät aina toimita tietoja perintätoimiensa tuloksista.

| — | Vaikka jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle, miten todennäköistä takaisinperinnän onnistuminen on, on mahdotonta määrittää tarkkaan sitä, miten suuri osuus takaisinperittävistä varoista todellisuudessa saadaan takaisin. Joidenkin jäsenvaltioiden kansallisessa lainsäädännössä säädetään 30 vuoden vanhentumisajasta. Kansalliset viranomaiset eivät tällöin useinkaan halua virallisesti poistaa saamista kirjanpidosta, vaikka perinnän onnistumiseen olisi vain teoreettiset mahdollisuudet. Jäsenvaltioiden on nykyisin toimitettava komissiolle vuosittain selvitys rakennetoimiin liittyvistä takaisinperittävistä määristä (asetuksen (EY) N:o 438/2001 8 artikla), joten todellisesta tilanteesta saadaan aiempaa parempi kuva. |
| --- | --- |

—

Vaikka jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle, miten todennäköistä takaisinperinnän onnistuminen on, on mahdotonta määrittää tarkkaan sitä, miten suuri osuus takaisinperittävistä varoista todellisuudessa saadaan takaisin. Joidenkin jäsenvaltioiden kansallisessa lainsäädännössä säädetään 30 vuoden vanhentumisajasta. Kansalliset viranomaiset eivät tällöin useinkaan halua virallisesti poistaa saamista kirjanpidosta, vaikka perinnän onnistumiseen olisi vain teoreettiset mahdollisuudet. Jäsenvaltioiden on nykyisin toimitettava komissiolle vuosittain selvitys rakennetoimiin liittyvistä takaisinperittävistä määristä (asetuksen (EY) N:o 438/2001 8 artikla), joten todellisesta tilanteesta saadaan aiempaa parempi kuva.

| — | Vaikka asianomainen jäsenvaltio olisi aloittanut varojen takaisinperinnän määräaikojen mukaisesti, ei ole varmaa, että perintä onnistuu. Tämä koskee etenkin perintämääräyksiä, joista on nostettu kanne tuomioistuimessa. |
| --- | --- |

—

Vaikka asianomainen jäsenvaltio olisi aloittanut varojen takaisinperinnän määräaikojen mukaisesti, ei ole varmaa, että perintä onnistuu. Tämä koskee etenkin perintämääräyksiä, joista on nostettu kanne tuomioistuimessa.

| — | Yksittäisiä hankkeita rahoitetaan usein monivuotisten ohjelmien varoista. Takaisinperittäviä määriä ei tällöin voida tarkkaan määrittää ennen kuin monivuotinen ohjelma on saatu päätökseen, koska sääntöjenvastaisiin menoihin liittyvät varat voidaan tietyin edellytyksin osoittaa muihin sääntöjenmukaisiin hankkeisiin ja koska maksujen suorittaminen erissä (etenkin loppumaksu) tarjoaa joissakin tapauksissa mahdollisuuden aikaisempien sääntöjenvastaisten menojen oikaisuun. Taulukoissa esitetyt luvut ovat alustavia ja perustuvat vuoden 2008 helmikuun loppuun mennessä saatuihin ja käsiteltyihin tietoihin. Lukuja saatetaan vielä muuttaa helmikuun jälkeen saapuneiden tietojen perusteella. |
| --- | --- |

—

Yksittäisiä hankkeita rahoitetaan usein monivuotisten ohjelmien varoista. Takaisinperittäviä määriä ei tällöin voida tarkkaan määrittää ennen kuin monivuotinen ohjelma on saatu päätökseen, koska sääntöjenvastaisiin menoihin liittyvät varat voidaan tietyin edellytyksin osoittaa muihin sääntöjenmukaisiin hankkeisiin ja koska maksujen suorittaminen erissä (etenkin loppumaksu) tarjoaa joissakin tapauksissa mahdollisuuden aikaisempien sääntöjenvastaisten menojen oikaisuun. Taulukoissa esitetyt luvut ovat alustavia ja perustuvat vuoden 2008 helmikuun loppuun mennessä saatuihin ja käsiteltyihin tietoihin. Lukuja saatetaan vielä muuttaa helmikuun jälkeen saapuneiden tietojen perusteella.

Jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella ei voida riittävän tarkkaan arvioida, onnistuuko perintä yksittäistapauksissa.

Näissä määrissä vuodesta 2007 tapahtuneet suurimmat muutokset liittyvät seuraavia rahastoja koskevien määrien kasvuun: Euroopan sosiaalirahasto (Yhdistynyt kuningaskunta 18 miljoonaa euroa ja Portugali 4 miljoonaa euroa), Euroopan aluekehitysrahasto (Yhdistynyt kuningaskunta 58 miljoonaa euroa, Tšekki 12 miljoonaa euroa, Espanja 20 miljoonaa euroa ja Portugali 6 miljoonaa euroa), Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto EMOTR (Portugali 21 miljoonaa euroa) ja koheesiorahasto (Espanja 8 miljoonaa euroa).

Petokset ja sääntöjenvastaisuudet sisältävät lisäksi maataloustukirahastoon liittyvän 153 miljoonan euron määrän. Jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet komissiolle määrät, jotka ne ovat kirjanneet velallisluetteloihinsa, sekä määrät, joiden tarkistaminen oli vasta aloitettu. Tässä kohdassa on ilmoitettu nämä alustavat määrät. Jäsenvaltioita ei ole aiemmin pyydetty toimittamaan näitä tietoja.

5.3   TEKEILLÄ OLEVAT RAHOITUSOIKAISUT

Jäsenvaltioiden ilmoittamat maatalouteen ja maaseudun kehittämiseen liittyvät menot ovat alustavia siihen asti, kunnes maksajavirastojen vuoden n tilinpäätökset on tarkastettu ja hyväksytty. Yleensä tämä tehdään vuoden n+1 huhtikuun 30. päivään mennessä. Tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä päättää komissio todentamisviranomaisten tekemän todentamistyön ja oman tarkastustyönsä perusteella. Kun komissio on hyväksynyt hyväksyttyjen maksajavirastojen tilinpäätökset, vastaavista menoista tulee lopullisia. Komissio voi myös tehdä rahoitusoikaisuja ns. ”sääntöjenmukaisuuspäätösten” nojalla. Tällaiset päätökset koskevat kuitenkin vain sellaisia menoja, jotka ovat syntyneet komission jäsenvaltiolle tarkastushavainnoistaan tekemän kirjallisen ilmoituksen toimittamisajankohtaa edeltävällä 24 kuukauden jaksolla. Tähän kohtaan sisältyy näin myös ehdollisiksi varoiksi kirjattu 1,7 miljardin euron määrä, joka arvioidaan saatavan tiettyjen, vuosina 2001–2008 ilmoitettujen menojen sääntöjenmukaisuustarkastusten yhteydessä tehtävien päätösten seurauksena (ks. liitetieto 6.4.1.1). Määrä ei kuitenkaan vielä ole lopullinen, joten sitä ei esitetä taseessa.

6.4.1.1

Tähän kohtaan sisältyy myös koheesiopolitiikkaan liittyvä ehdollisiksi varoiksi kirjattu 2,6 miljardin euron summa, joka mahdollisesti saadaan vielä käsiteltävinä olevien rahoitusoikaisujen tuloksena (ks. liitetieto 6.4.1.2). Määrä perustuu komission ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten aikana tehtyihin havaintoihin ja kyseisiä havaintoja koskevaan, asianomaisten komission pääosastojen toteuttamaan seurantaan. Se vastaa parasta arviota, jossa on otettu huomioon tarkastushavaintojen seurannan tilanne sekä toimitetut lopulliset selonteot (ja muut vastaavat selvitykset) 31. joulukuuta 2008. Määrä voi vielä muuttua suspensio- ja rahoitusoikaisumenettelyissä, joissa jäsenvaltiot voivat esittää kuulemisen aikana lisätietoja maksupyyntöjensä tueksi.

6.4.1.2

Tarkempia tietoja varojen takaisinperinnästä on liitetiedossa 6.

6

5.4   MUUT EHDOLLISET VARAT

Tämä kohta sisältää sellaiset vähäisemmät ehdollisten varojen määrät, joita ei voida luokitella muihin edellä esitettyihin kohtiin.

EHDOLLISET VELAT

5.5   ANNETUT VAKUUDET

5.5.1   Takaukset lainoille, jotka Euroopan investointipankki (EIP) on myöntänyt omista varoistaan

| milj. euroa |
| --- |
| | Riskinjako 31.12.2008 | Ei riskinjakoa 31.12.2008 | Takauskanta 31.12.2008 Yhteensä | Takauskanta 31.12.2007 |
| Viranomainen | Yksityinen yritys |
| Takaus 65 % | 2 333 | 8 642 | 1 454 | 12 429 | 10 138 |
| Takaus 70 % | 145 | 2 604 | 159 | 2 908 | 3 225 |
| Takaus 75 % | | 941 | 108 | 1 049 | 1 245 |
| Takaus 100 % | | 770 | 238 | 1 008 | 1 179 |
| Yhteensä Yhteensä | 2 478 | 12 957 | 1 959 | 17 394 | 15 787 |

milj. euroa

Riskinjako 31.12.2008

Ei riskinjakoa 31.12.2008

Takauskanta 31.12.2008 Yhteensä

Takauskanta 31.12.2007

Viranomainen

Yksityinen yritys

Takaus 65 %

2 333

8 642

1 454

12 429

12 429

10 138

Takaus 70 %

145

2 604

159

2 908

2 908

3 225

Takaus 75 %

941

108

1 049

1 049

1 245

Takaus 100 %

770

238

1 008

1 008

1 179

Yhteensä Yhteensä

Yhteensä Yhteensä

2 478

2 478

12 957

12 957

1 959

1 959

17 394

17 394

15 787

15 787

Yhteisöjen talousarviosta on myönnetty takaus EIP:n omista varoistaan kolmansille maille 31. joulukuuta 2008 mennessä myöntämille lainoille (myös jäsenvaltioille ennen liittymistä myönnetyt lainat). Yhteisöjen takaus on kuitenkin rajoitettu tiettyyn prosenttiosuuteen hyväksyttyjen lainajärjestelyjen enimmäismäärästä. Tämä prosenttiosuus voi olla 65, 70, 75 tai 100 prosenttia. Jos enimmäismäärää ei saavuteta, yhteisöjen takaus kattaa koko määrän. Takauskanta oli 31. joulukuuta 2008 yhteensä 17 394 miljoonaa euroa. Summa vastaa yhteisöillä olevaa enimmäisriskiä.

EIP hankkii yhteisöjen talousarviosta takauksen saaneille lainoille takauksia myös ulkopuolisilta tahoilta (valtioilta ja julkisilta tai yksityisiltä rahoituslaitoksilta). Tällöin komissio on toissijaisena takaajana. Sarakkeessa ”Riskinjako” esitettyjen takausten tapauksessa yhteisöjen talousarviosta myönnetty takaus kattaa vain poliittisen riskin. Muut riskit ovat toteutuessaan EIP:n vastuulla, jos ensisijainen takaaja ei noudata sitoumuksiaan. Sarakkeessa ”Ei riskinjakoa” esitettyjen takausten kaikki riskit katetaan yhteisöjen talousarviosta, jos ensisijainen takaaja ei noudata sitoumuksiaan. Jos ensisijainen takaaja on viranomainen, katettavaksi tulee yleensä vain poliittinen riski. Jos ensisijainen takaaja sen sijaan on laitos tai yksityinen yritys, yhteisöjen talousarviosta voidaan joutua kattamaan myös kaupallinen riski.

5.5.2   Muut annetut vakuudet

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Riskinjakorahoitusväline | 48 | 34 |
| MEDA: Marokkoon liittyvät vakuudet | 66 | 41 |
| TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä | 1 | 0 |
| Muut | 1 | 1 |
| Yhteensä | 116 | 76 |

milj. euroa

31.12.2008

31.12.2007

Riskinjakorahoitusväline

48

34

MEDA: Marokkoon liittyvät vakuudet

66

41

TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä

1

0

Muut

1

1

Yhteensä

Yhteensä

116

116

76

76

Riskinjakorahoitusvälineessä (Risk Sharing Finance Facility, RSFF) komission rahoitusosuudella katetaan taloudellista riskiä, joka liittyy tukikelpoisille tutkimushankkeille myönnettyihin EIP:n lainoihin ja takauksiin. Komissio on budjetoinut varoja kaudeksi 2007–2013 yhteensä enintään miljardi euroa. Tästä summasta enintään 800 miljoonaa katetaan ”Yhteistyö”-erityisohjelmasta ja enintään 200 miljoonaa euroa ”Valmiudet”-erityisohjelmasta. EIP on sitoutunut tarjoamaan yhtä paljon varoja. Komissio on varannut 48 miljoonan euron erän ”kohdennetuiksi varoiksi”. Tällä kohdennetulla pääomalla katetaan odottamattomat tappiot lainoista ja takauksista, jotka EIP on myöntänyt riskinjakovälineen puitteissa. Kyseinen määrä on suurin mahdollinen tappio, joka komissiolle voi aiheutua myönnettyihin lainoihin ja takauksiin liittyvistä laiminlyönneistä. Se on riskinjakorahoitusvälineen puitteissa myönnettyjen komission takausten enimmäismäärä, ja se katsotaan Euroopan yhteisöjen ehdolliseksi velaksi.

Komissio on perustanut osana MEDA-ohjelmaa erityisrahastoon perustuvan takausjärjestelmän, jolla tuetaan kahta marokkolaista järjestöä (Caisse Centrale de Garantie ja Fonds Dar Ad-Damane). Luottojärjestelyjen yhteismäärä 31. joulukuuta 2008 oli 1 659 miljoonaa Marokon dirhamia. Tästä summasta 743 miljoonaa dirhamia (66 miljoonaa euroa) on katettu komission takauksilla.

TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmästä (2007–2013) tarjotaan takauksia, joilla pyritään vähentämään tulojen määrään liittyvää riskiä TEN-T-hankkeiden alkuvuosina. Takauksilla on tarkoitus kattaa kokonaan valmiusluotot, joita voidaan käyttää vain silloin, kun hankkeen kassavirta ei riitä etuoikeutettujen lainojen takaisinmaksuun. Väline on komission ja EIP:n yhteinen rahoitusjärjestely, jota varten EU:n talousarviosta varataan 500 miljoonaa euroa. EIP:n rahoitusosuus välineestä on niin ikään 500 miljoonaa euroa, joten käytettävissä oleva kokonaismäärä on miljardi euroa. Kohtaan otettu 1 miljoonan euron määrä vastaa TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmään liittyvien odottamattomien tappioiden kattamista varten varattua rahoitusosuutta.

5.6   SAKOT

Nämä määrät koskevat sakkoja, jotka komissio on määrännyt kilpailusääntöjen rikkomisesta ja jotka on alustavasti maksettu. Lisäksi sakon määräämistä koskevaan komission päätökseen on tähän kohtaan kuuluvissa tapauksissa joko jo haettu muutosta tai ei tiedetä, haetaanko päätökseen muutosta. Ehdollinen velka säilytetään siihen saakka kunnes yhteisöjen tuomioistuin on tehnyt asiassa lainvoimaisen päätöksen. Alustaville maksuille kertynyt korko (434 miljoonaa euroa) sisältyy varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen, ja se esitetään niin ikään ehdollisena velkana sen osoittamiseksi, että komission omistusoikeus määriin on epävarma.

5.7   MAATALOUSTUKIRAHASTO – TUOMIOTA EI VIELÄ ANNETTU

Tämä kohta sisältää sellaiset ehdolliset velat jäsenvaltioille, jotka liittyvät maataloustukirahaston menojen sääntöjenmukaisuustarkastusten seurauksena tehtyihin päätöksiin ja joista yhteisöjen tuomioistuin ei ole vielä antanut tuomiota. Menettelyn kesto yhteisöjen tuomioistuimessa määrää sen, milloin velan lopullinen määrä vahvistetaan ja minkä vuoden talousarviosta velallisen hyväksi ratkaistun muutoksenhaun vaikutus katetaan. Arvio mahdollisesti maksettavaksi tulevista määristä (364 miljoonaa euroa) on kirjattu taseeseen pitkäaikaisiin varauksiin (ks. liitetieto 2.13).

2.13

5.8   OIKEUSTAPAUKSIIN JA MUIHIN RIITA-ASIOIHIN LIITTYVÄT MÄÄRÄT

Tämä kohta liittyy yhteisöjä vastaan nostettuihin käsiteltävinä oleviin vahingonkorvauskanteisiin ja muihin oikeusriitoihin sekä näihin liittyviin arvioituihin kustannuksiin.

Summa on huomattavasti pienempi kuin vuonna 2007. Tämä johtuu siitä, että 31. joulukuuta 2007 laadittu tase sisälsi kahteen komissiota vastaan nostettuun merkittävään vahingonkorvauskanteeseen liittyvät ehdolliset velat, joiden yhteismäärä oli 2 014 miljoonaa euroa. Ensimmäinen kanne hylättiin syyskuussa 2008, joten kanteeseen liittyvää 350 miljoonan euron ehdollista velkaa ei enää esitetä taseessa. Toisessa kanteessa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin antoi tuomion heinäkuussa 2007. Tuomiossa komissio määrättiin maksamaan vahingonkorvauksia. Komissio valitti kuitenkin tuomiosta yhteisöjen tuomioistuimeen, ja heinäkuussa 2009 tuomioistuin ratkaisi asian komission hyväksi lähes kaikkien kohtien osalta. Komission on vielä maksettava korvauksia tiettyjen vastapuolen kustannusten kattamiseksi, mutta näiden korvausten määrää ei ole vielä lopullisesti päätetty. Lisäksi näiden korvausten määrä on lähes merkityksetön suhteessa alkuperäiseen 1 664 miljoonan euron korvausvaatimukseen ja tilinpäätökseen yleensä, joten vastaavaa ehdollista velkaa ei enää esitetä taseessa.

Muut määrät liittyvät tavaran- ja palveluntoimittajiin, alihankkijoihin ja entiseen henkilöstöön. On huomattava, että perustamissopimuksen 288 artiklan nojalla nostetuissa vahingonkorvauskanteissa kantajan on näytettävä toteen, että toimielin on vakavasti rikkonut oikeussääntöä, jonka tarkoituksena on antaa yksityisille oikeuksia, että kantaja on kärsinyt todellista vahinkoa ja että lainvastaisen teon ja vahingon välillä on suora syy-yhteys.

5.9   MUUT EHDOLLISET VELAT

Pääasiallinen tähän kohtaan sisältyvä erä on 11 miljoonaksi euroksi arvioitu ehdollinen velka, joka liittyy yhteisöjen talousarviosta mahdollisesti katettaviksi tuleviin, eräiden sairauksien hävittämiseen liittyviin kustannuksiin.

TULEVAA RAHOITUSTA KOSKEVAT SITOUMUKSET

5.10   NOSTAMATTOMIIN LAINOIHIN LIITTYVÄT SITOUMUKSET

Tämä kohta sisältää komission tekemät lainananto- ja pääomasijoitussopimukset (jotka eivät sisälly maksattamatta oleviin määriin), joissa lainaa ei ollut nostettu eikä pääomasijoitusta tehty vuoden loppuun mennessä. Vuodesta 2007 tapahtunut huomattava lisäys johtuu Unkarin kanssa joulukuussa 2008 allekirjoitetusta maksutaselainasopimuksesta (4,5 miljardia euroa), johon liittyviä määriä ei kuitenkaan maksettu ennen vuoden loppua.

5.11   KÄYTTÄMÄTTÖMISTÄ MÄÄRÄRAHOISTA KATETTAVAT SITOUMUKSET

Talousarviosta maksattamatta olevat sitoumukset ovat avoimia sitoumuksia, joita vastaavia maksuja ei vielä ole suoritettu ja/tai joita ei vielä ole purettu. Maksattamatta olevia määriä syntyy aina monivuotisten ohjelmien yhteydessä. Maksattamatta olevat sitoumukset olivat 31. joulukuuta 2008 yhteensä 155 034 miljoonaa euroa. Tulevaisuudessa katettava määrä saadaan vähentämällä näiden sitoumusten määrästä niihin liittyvät, vuoden 2008 tuotto- ja kululaskelmaan kuluiksi kirjatut määrät, jolloin tulokseksi saadaan 120 023 miljoonaa euroa.

5.12   MONIVUOTISIA TOIMIA KOSKEVAT OIKEUDELLISET SITOUMUKSET

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Rakennetoimet | 332 995 | 385 722 |
| Välimeren alueen maiden kanssa tehdyt pöytäkirjat | 263 | 262 |
| Kalastussopimukset | 401 | 225 |
| Yhteensä | 333 659 | 386 209 |

milj. euroa

31.12.2008

31.12.2007

Rakennetoimet

332 995

385 722

Välimeren alueen maiden kanssa tehdyt pöytäkirjat

263

262

Kalastussopimukset

401

225

Yhteensä

Yhteensä

333 659

333 659

386 209

386 209

Nämä sitoumukset johtuvat sellaisista komission tekemistä pitkäaikaisista oikeudellisista sitoumuksista, joita ei ole katettu talousarvioon otetuilla maksusitoumusmäärärahoilla. Kaikkiin monivuotisiin ohjelmiin ei sisälly tähän kohtaan merkittäviä sitoumuksia, koska tulevien varainhoitovuosien menot vahvistetaan vuosittain budjettivallan käyttäjän päätöksellä tai asianomaisiin sääntöihin tehtävillä muutoksilla.

5.12.1   Rakennetoimet

Seuraavassa taulukossa vertaillaan oikeudellisia sitoumuksia, joista ei ole vielä tehty talousarviositoumuksia, ja vuosien 2007–2013 rahoituskehyksen perusteella laskettua sitoumusten enimmäismäärää.

| milj. euroa |
| --- |
| | Rahoituskehykseen sisältyvät määrät 2007–2013
  (A) | Tehdyt oikeudelliset sitoumukset
  (B) | Talousarviositoumukset vuosina 2007 ja 2008
  (C) | Oikeudelliset sitoumukset, joista vähennetty talousarviositoumukset
  (= B – C) | Sitoumusten enimmäismäärä
  (= A – C) |
| Koheesiopolitiikka | 346 543 | 346 087 | 92 012 | 254 075 | 254 531 |
| Luonnonvarat | 95 288 | 95 288 | 25 184 | 70 104 | 70 104 |
| Liittymistä valmisteleva tukiväline | 11 088 | 4 055 | 2 728 | 1 327 | 8 360 |
| Yhteensä | 452 919 | 445 430 | 119 924 | 325 506 | 332 995 |

milj. euroa

Rahoituskehykseen sisältyvät määrät 2007–2013

(A)

Tehdyt oikeudelliset sitoumukset

(B)

Talousarviositoumukset vuosina 2007 ja 2008

(C)

Oikeudelliset sitoumukset, joista vähennetty talousarviositoumukset

(= B – C)

Sitoumusten enimmäismäärä

(= A – C)

Koheesiopolitiikka

346 543

346 087

92 012

254 075

254 531

Luonnonvarat

95 288

95 288

25 184

70 104

70 104

Liittymistä valmisteleva tukiväline

11 088

4 055

2 728

1 327

8 360

Yhteensä

Yhteensä

452 919

445 430

119 924

325 506

332 995

332 995

Kohta ”Rakennetoimet” sisältää vuosiksi 2007–2013 suunnitellun tuen. Uusi rahoituskehys tuli voimaan vuonna 2007. Se poikkeaa muodoltaan ja tavoitteiltaan aiemmista rahoituskehyksistä.

5.12.2   Välimeren alueen maiden kanssa tehdyt pöytäkirjat

Yhteisön ulkopuolisten Välimeren alueen maiden kanssa tehtyihin rahoituspöytäkirjoihin liittyvät sitoumukset ovat yhteensä 263 miljoonaa euroa. Tässä kohdassa ilmoitettu määrä on allekirjoitettujen pöytäkirjojen mukaisen kokonaismäärän ja kirjanpitoon merkittyjen talousarviositoumusten erotus. Kyseiset pöytäkirjat ovat kansainvälisiä sopimuksia, joita ei voida purkaa ilman molempien sopimuspuolten suostumusta. Purkamismenettely on kuitenkin käynnissä.

5.12.3   Kalastussopimukset

Kalastussopimukset kattavat yhteensä 401 miljoonan euron sitoumukset, jotka on tehty kolmansien maiden kanssa kansainvälisten kalastussopimusten mukaisten toimien toteuttamiseksi.

5.13   OSAKKUUDET YHTEISÖN TOIMINTAAN LIITTYVISSÄ ORGANISAATIOISSA

Tässä kohdassa esitetään komission merkitsemistä pääomaosuuksista määrät, joita ei ole vielä vaadittu maksettaviksi.

5.13.1   Osakepääoma, jota ei ole vaadittu maksettavaksi: EBRD

| milj. euroa |
| --- |
| EBRD | EBRD:n koko pääoma | Komission osuus |
| Pääoma | 19 794 | 600 |
| Maksettu osuus | (5 198) | (157) |
| Maksua ei vielä vaadittu | 14 596 | 443 |

milj. euroa

EBRD

EBRD:n koko pääoma

Komission osuus

Pääoma

19 794

600

Maksettu osuus

(5 198)

(157)

Maksua ei vielä vaadittu

14 596

443

443

5.13.2   Osakepääoma, jota ei ole vaadittu maksettavaksi: EIR

| milj. euroa |
| --- |
| EIR | EIR:n koko pääoma | Komission osuus |
| Pääoma | 2 865 | 786 |
| Maksettu osuus | (573) | (157) |
| Maksua ei vielä vaadittu | 2 292 | 629 |

milj. euroa

EIR

EIR:n koko pääoma

Komission osuus

Pääoma

2 865

786

Maksettu osuus

(573)

(157)

Maksua ei vielä vaadittu

2 292

629

629

EIR:n 7. toukokuuta 2007 pidetyssä yhtiökokouksessa päätettiin laskea liikkeeseen 1 000 uutta osaketta, jotka ovat samanlaisia kuin jo liikkeeseen lasketut 2 000 osaketta (nimellisarvo miljoona euroa, maksettu osuus 20 prosenttia). Rahaston jäsenillä on optio merkitä uusia osakkeita suhteellisen omistusosuutensa mukaisesti neljän vuoden aikana (2007–2010). EIP merkitsee 30. kesäkuuta 2010 mennessä kaikki ne osakkeet, joita muut jäsenet eivät ole merkinneet.

Yhteisöt merkitsivät vuoden 2008 aikana yhteensä 95 osaketta, joista kunkin nimellisarvo on miljoona euroa. Osakkeista maksettiin 20 prosenttia niiden nimellisarvosta ja preemio vuonna 2008. Yhteisöjen omistusosuus on rajoitettu 900 osakkeeseen (900 miljoonaa euroa). Ks. myös liitetieto 2.3.1.

2.3.1

5.14   MUUT LEASINGSOPIMUKSET

| milj. euroa |
| --- |
| Kuvaus | Vastaisuudessa maksettavat määrät |
| Erääntymiseen < 1 vuosi | Erääntymiseen 1–5 vuotta | Erääntymiseen > 5 vuotta | Yhteensä |
| Rakennukset | 290 | 1 114 | 918 | 2 322 |
| Atk-laitteet ja muut laitteet | 7 | 12 | 8 | 27 |
| Yhteensä | 297 | 1 126 | 926 | 2 349 |

milj. euroa

Kuvaus

Vastaisuudessa maksettavat määrät

Erääntymiseen < 1 vuosi

Erääntymiseen 1–5 vuotta

Erääntymiseen > 5 vuotta

Yhteensä

Rakennukset

290

1 114

918

2 322

Atk-laitteet ja muut laitteet

7

12

8

27

Yhteensä

Yhteensä

297

297

1 126

1 126

926

926

2 349

2 349

Erä sisältää sellaisilla muilla leasingsopimuksilla vuokratut rakennukset ja laitteet, jotka eivät täytä taseen vastaaviin kirjaamisen edellytyksiä. Taulukossa on ilmoitettu sitoumukset, joita vastaavat maksut on vielä suoritettava sopimusten voimassaoloaikana.

Muita leasingsopimuksia koskevista menoista kirjattiin vuonna 2008 kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan 284 miljoonaa euroa.

5.15   SOPIMUSVELVOITTEET

Tähän kohtaan sisältyvät määrät, jotka Euroopan yhteisöt ovat sitoutuneet maksamaan tulevaisuudessa tilinpäätöspäivänä voimassa olevien sopimusten nojalla. Kyseiset määrät liittyvät pääasiassa monivuotisiin sopimuksiin, joita on tehty muun muassa turvallisuus- ja siivouspalveluista, mutta ne sisältävät myös rakennusurakoiden kaltaisia erityishankkeita koskeviin sopimusvelvoitteisiin liittyviä määriä. Ilmoitetut määrät vastaavat maksuja, jotka on vielä suoritettava sopimusten voimassaoloaikana.

Tähän kohtaan sisältyy suorittamatta oleva 243 miljoonan euron sopimusvelvoite, joka liittyy neuvoston rakennusurakkasopimuksiin, sekä 445 miljoonan euron summa, joka liittyy parlamentin rakennusurakkasopimuksiin. Kohta sisältää myös 28 miljoonan euron summan, joka liittyy Luxemburgissa sijaitsevan yhteisöjen tuomioistuimen rakennuksen laajennustöihin. Vuonna 2008 kohta sisältää lisäksi 155 miljoonan euron summan, joka liittyy Fusion for Energy -yhteisyrityksen (eurooppalainen yhteisyritys kansainvälistä fuusiokoereaktoria ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten) ja ITERin välisiin hankintamenettelyihin.

6.   AIHEETTOMIEN MAKSUJEN TAKAISINPERINTÄ

6.1   JOHDANTO

Aiheettomien maksujen takaisinperintä on viimeinen vaihe valvontajärjestelmien toiminnassa. Perintätoimien arvioiminen on ratkaisevan tärkeää pyrittäessä osoittamaan, että varoja on hoidettu moitteettomasti. Perittävät määrät liittyvät yleensä aiempina vuosina kirjanpitoon merkittyihin menoihin, koska maksupäivästä jälkikäteistarkastukseen voi kulua paljon aikaa. Myös muutoksenhakutoimet ja perittävän määrän lopullinen selvittäminen vievät oman aikansa. Maatalousasioissa käsittely pitkittyy entisestään, jos asianomainen jäsenvaltio pyytää sovittelumenettelyä.

EU:n varoilla rahoitettua hanketta tutkiessaan tilintarkastajat pyrkivät todentamaan, että rahoitus- ja sopimussääntöjä, jotka ovat joskus monimutkaisia, on sovellettu oikein. Virheitä, sääntöjenvastaisuuksia ja petoksia voi esiintyä EU-hankkeen tai -sopimuksen kaikissa vaiheissa, mutta todennäköisimmin ne havaitaan vasta hankkeen päätösvaiheessa, kun tuensaaja lähettää lopullisen maksupyyntönsä.

Tässä luvussa pyritään antamaan yleiskuvaus aiheettomien maksujen takaisinperinnässä sovellettavasta menettelystä ja mahdollisimman tarkka arvio takaisinperittävien maksujen kokonaismäärästä. Kun maksuissa on havaittu selkeä virhe tai sääntöjenvastaisuus, Euroopan komissio voi periä aiheettomat maksut takaisin useilla eri tavoilla. Nämä vaihtoehtoiset toimintatavat esitellään jäljempänä. Rakennetoimissa ennakkomaksut voivat ylittää hankkeen kokonaiskustannukset, jolloin käyttämättä jääneet varat on perittävä takaisin. Näiden varojen takaisinperintää ei käsitellä tässä, koska tapauksiin ei katsota liittyvän virheitä eikä muita sääntöjenvastaisuuksia.

Komissio on ottanut rahoituskirjanpidossaan käyttöön uuden toiminnon parantaakseen virheiden ja sääntöjenvastaisuuksien perusteella perityistä määristä annettavia tietoja. Toiminnon päätarkoituksena on mahdollistaa tietojen antaminen sellaisista virheisiin ja sääntöjenvastaisuuksiin liittyvistä määristä, jotka komission yksiköt ovat perineet takaisin kuittaamalla tai perintämääräyksellä.

6.2   YHTEISTYÖSSÄ JÄSENVALTIOIDEN KANSSA HALLINNOITAVIIN VAROIHIN LIITTYVIEN AIHEETTOMIEN MAKSUJEN TAKAISINPERINTÄ

Euroopan komissio ja jäsenvaltiot hallinnoivat yhteistyössä noin 80 prosentin osuutta yhteisöjen talousarviosta. Yhteistyössä hallinnoidaan pääasiassa menoja, jotka liittyvät maatalouteen, rakennetoimiin ja kalastukseen. Kun Euroopan komissio hallinnoi talousarviovaroja yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät ja vastuut, myös tukikelvottomiin menoihin liittyvien oikaisujen tekeminen, siirretään jäsenvaltioille. Päävastuu tuensaajista johtuvien sääntöjenvastaisuuksien oikaisemisesta on siis jäsenvaltioilla. Euroopan komissio valvoo tästä huolimatta hankkeita kokonaisvaltaisesti. Se tarkastaa jäsenvaltioiden varainhoitomenettelyjen asianmukaisuuden ja tekee oikaisuja, jos se katsoo, ettei jäsenvaltio ole suojannut EY:n talousarviota sääntöjenvastaisuuksilta riittävän hyvin. Myös tilintarkastustuomioistuimen ja petostentorjuntaviraston tarkastukset ja muut valvontatoimet voivat johtaa oikaisuihin.

Valvontaketju ei kuitenkaan olisi täydellinen ilman mekanismia, jolla varmistetaan, että jäsenvaltiot hoitavat tehtävänsä asianmukaisesti ja että jäsenvaltioille määrätään asianmukaiset taloudelliset seuraamukset, jos puutteita havaitaan.

Komissio voi joissakin tapauksissa soveltaa
  ekstrapoloituja tai kiinteämääräisiä oikaisuja
  , jos sääntöjenvastaisten menojen tarkkaa määrää ei ole mahdollista tai tarkoituksenmukaista selvittää tai jos menon peruuttaminen kokonaan olisi kohtuuttoman ankara toimenpide. Ekstrapolointi voidaan tehdä, kun käytettävissä on edustava otos järjestelmälliseen sääntöjenvastaisuuteen liittyvästä asiakirja-aineistosta. Kiinteämääräisiä oikaisuja sovelletaan, kun yksittäisten tai järjestelmällisten sääntöjenvastaisuuksien taloudellisia vaikutuksia ei voida määrittää tarkasti, koska asiaan liittyviä muuttujia on liikaa tai koska kyseiset vaikutukset ovat hajanaisia.

ekstrapoloituja tai kiinteämääräisiä oikaisuja

6.2.1   Maatalouteen ja maaseudun kehittämiseen liittyvien menojen takaisinperintä

EMOTR:n tukiosaston korvanneiden maataloustukirahaston ja maaseuturahaston tapauksessa takaisinperintäjärjestelmä muodostuu tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä sekä sääntöjenvastaisesti maksettujen määrien takaisinperinnästä.

Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen

Komissio vastaa tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä, johon kuuluu kunkin maksajaviraston tilien vuotuinen tarkastaminen ja hyväksyminen sekä monivuotinen sääntöjenmukaisuustarkastus sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioiden ilmoittamat menot ovat EU:n sääntöjen mukaisia. Maataloustukirahaston tapauksessa kaikki määrät kirjataan tuottoina komission tuotto- ja kululaskelmaan. Maaseuturahastossa jäsenvaltioiden takaisin perimät määrät ja vuotuisen tilien tarkastamisen ja hyväksymisen seurauksena syntynyt ylijäämä voidaan yleensä käyttää uudestaan hankkeisiin.

Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen: komissio tekee vuosittain päätöksen, jolla se hyväksyy virallisesti maksajavirastojen tilinpäätökset hallinnollisten tarkastusten sekä todentamisviranomaisten toimittamien todistusten ja lausuntojen perusteella.

Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen

Sääntöjenmukaisuustarkastusten tavoitteena on estää EU:n rahoituksen myöntäminen EU:n sääntöjen vastaisesti aiheutuneille menoille ja näin varmistaa, ettei EU:n talousarviosta kateta menoja, joita siitä ei kuulu rahoittaa. Sääntöjenmukaisuustarkastus ei siis ole keino sääntöjenvastaisten maksujen takaisinperimiseksi lopullisilta tuensaajilta. Rahoitusoikaisut kuitenkin kannustavat jäsenvaltioita kehittämään hallinnointi- ja valvontajärjestelmiään ja näin varmistamaan, ettei sääntöjenvastaisia maksuja suoriteta tai että tällaiset maksut havaitaan ja peritään takaisin lopullisilta tuensaajilta. Sääntöjenmukaisuusoikaisu ei myöskään poista jäsenvaltion vastuuta selvittää havaitut sääntöjenvastaisuudet, koska sitä vastaan voidaan käynnistää rikkomusmenettely. Tilit tarkastetaan ja hyväksytään vuosittain, mutta sääntöjenmukaisuustarkastus ei ole vuosittainen menettely. Se ei rajoitu yhden varainhoitovuoden menoihin, vaan se kattaa menot pidemmältä jaksolta lukuun ottamatta menoja, jotka ovat syntyneet yli 24 kuukautta ennen kuin komissio on virallisesti ilmoittanut jäsenvaltiolle tarkastushavainnoistaan. Sääntöjenmukaisuustarkastusten seurauksena saadut määrät ovat käyttötarkoitukseensa sidottua tuloa.

Sääntöjenmukaisuustarkastusten

Niiden maksujen tarkastaminen ja hyväksyminen, joiden yhteydessä ei ole noudatettu säädettyjä määräaikoja: Maataloustukirahastosta katettavien tärkeimpien tukijärjestelmien osalta säännöksissä on asetettu määräajat, joiden puitteissa jäsenvaltioiden on suoritettava maksut tuensaajille. Säädettyjen määräaikojen noudattamista valvotaan kolmesti vuodessa toteutettavin tarkistuksin asetuksen (EY) N:o 883/2006 9 artiklan mukaisesti. Jos määräaikoja ei noudateta, komissio tekee menoihin vähennyksiä, joita voidaan erityistapauksissa ja poikkeusolosuhteissa lieventää. Vähennyksiä tehtäessä noudatetaan suhteellisuusperiaatetta. Vähennykset tehdään jäsenvaltioille suoritettavien kuukausimaksujen ja vuotuisen tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä. Maksumääräaikojen noudattamatta jättämisen vuoksi tehtyjä rahoitusoikaisuja käsitellään ns. negatiivisina maksuina, ja ne kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan kulujen vähennyksenä.

Niiden maksujen tarkastaminen ja hyväksyminen, joiden yhteydessä ei ole noudatettu säädettyjä määräaikoja

Jäsenvaltioiden ilmoittamiin sääntöjenvastaisuuksiin liittyvien määrien takaisinperintä

Jäsenvaltiot on velvoitettu perimään kansallisten säännöstensä mukaisesti takaisin määrät, jotka on menetetty sääntöjenvastaisuuksien seurauksena. Kun kyse on maataloustukirahastosta rahoitetuista toimista, varat palautetaan komissiolle ja kirjataan tuottoina tuotto- ja kululaskelmaan, jos jäsenvaltio saa ne perittyä takaisin tuensaajilta. Kun kyse on maaseuturahastosta, takaisinperitty määrä vähennetään seuraavasta maksupyynnöstä, joten sitä vastaava summa on käytettävissä ohjelman muiden menojen kattamiseen. Sääntöjenvastaisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ei kuitenkaan aina ole helppoa. Jos jäsenvaltiolta kuluu varojen takaisinperintään yli neljä vuotta, tai yli kahdeksan vuotta kun tuensaajaa vastaan on nostettu kanne kansallisessa tuomioistuimessa, komissio perii jäljellä olevasta summasta 50 prosenttia asianomaiselta jäsenvaltiolta EU:n taloudellisten etujen suojaamiseksi (ns. 50/50-sääntö). Tämä tehdään osana edellä kuvattua tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyä. Jäsenvaltion on jatkettava omia perintätoimiaan myös kyseisen menettelyn päättymisen jälkeen. Takaisinperityistä määristä 50 prosenttia on tuloutettava EU:n talousarvioon. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin vähentää maataloustukirahastoon liittyvistä takaisinperityistä määristä 20 prosenttia kulujensa kattamiseksi ennen kyseisten määrien siirtämistä komissiolle. Komissio seuraa jäsenvaltioiden perintätoimia jatkuvasti. Jos jäsenvaltio ei yritä periä varoja takaisin tai takaisinperintä on puutteellista, komissio voi puuttua asiaan sääntöjenmukaisuustarkastuksissa noudatettavan menettelyn kautta ja määrätä jäsenvaltiolle rahoitusoikaisun.

6.2.2   Rakennetoimiin liittyvä menojen takaisinperintä

Rakennetoimien yhteydessä virheisiin, sääntöjenvastaisuuksiin ja petoksiin liittyvä takaisinperintä toteutetaan pääasiassa rahoitusoikaisuina.

Rahoitusoikaisut: Menoja, jotka eivät sääntöjenvastaisuuksien vuoksi täytä rahoitusehtoja, ei voida rahoittaa EU:n talousarviosta. Tällaisten menojen poissulkemista kutsutaan rahoitusoikaisuksi. Rahoitusoikaisujen tarkoituksena on palauttaa tilanne, jossa kaikki ilmoitetut, rakennetoimien varoista yhteisrahoitettavat menot ovat sovellettavien kansallisten ja yhteisön sääntöjen mukaisia.

Rahoitusoikaisut

Rahoitusoikaisut voivat perustua jäsenvaltioiden valvontaan ja tarkastuksiin millä tahansa valvontajärjestelmän tasolla sekä komission tai tilintarkastustuomioistuimen toimittamiin tarkastuksiin tai petostentorjuntaviraston tutkimuksiin. Päävastuu tuensaajista johtuvien sääntöjenvastaisuuksien oikaisemisesta on jäsenvaltioilla. Jos jäsenvaltio päättää tehdä oikaisun omien tai EY:n valvonta- ja tarkastustoimien perusteella, se voi peruuttaa sääntöjenvastaiset menot ja käyttää näin vapautuneet yhteisön varat muiden asianomaiseen ohjelmaan kuuluvien menojen kattamiseen, mutta ei toimeen/toimiin, joka oli/jotka olivat oikaisun kohteena. Euroopan komissio voi tehdä muodollisen päätöksen rahoitusoikaisujen soveltamisesta jäsenvaltioon, jos tämä ei ole tehnyt vaadittuja oikaisuja tai jos jäsenvaltion hallinnointi- ja valvontajärjestelmissä on vakavia puutteita, jotka voivat johtaa järjestelmällisiin sääntöjenvastaisuuksiin. Komission päätöksellä tehty rahoitusoikaisu johtaa asianomaiselle ohjelmalle myönnetyn EY:n rahoituksen vähentämiseen. Jäsenvaltioiden tekemiä rahoitusoikaisuja, jotka perustuvat niiden omiin tai EY:n tarkastuksiin, ei kirjata komission kirjanpitojärjestelmään. Jäsenvaltiot toimittavat nämä tiedot kerran vuodessa. EY:n kirjanpitoon kirjataan ainoastaan rahoitusoikaisut, jotka toteutetaan perintämääräyksellä tai pienentämällä lopullista maksua.

6.3   AIHEETTOMIEN MAKSUJEN TAKAISINPERINTÄ – MUUT HALLINNOINTITAVAT

Perintä voidaan toteuttaa perintämääräyksellä tai pienentämällä seuraavaa maksuerää. Useat EU-hankkeet kestävät vuosia, ja perintä suoritetaan yleensä oikaisemalla myöhempiä maksupyyntöjä ja/tai loppumaksuja. Oikaisut perustuvat säännöllisiin tarkastuksiin ja riippumattomien tarkastuslausuntojen analysointiin. Komission kirjanpitojärjestelmästä saadaan tiedot myös takaisinperinnästä, joka on toteutettu pienentämällä tulevia maksuja ilman perintämääräyksen antamista.

Euroopan komissio voi tehdä lisäoikaisuja hankkeen päättämisen yhteydessä tai sen jälkeen sellaisten tarkastusten perusteella, jotka se itse tai tilintarkastustuomioistuin on tehnyt paikalla. Näitä oikaisuja voidaan tehdä myöhempinä vuosina, jolloin annetaan perintämääräys.

6.4   VUONNA 2008 TEHDYT PÄÄTÖKSET AIHEETTOMIEN MAKSUJEN TAKAISINPERINNÄSTÄ – ANALYYSI

Jäljempänä esitetyt tiedot ovat mahdollisuuksien mukaan suoriteperusteisia, jolloin perittävä määrä kohdistetaan varainhoitovuodelle, jonka aikana:

| — | perintämääräys annettiin tai pienennetty maksu suoritettiin, |
| --- | --- |

—

perintämääräys annettiin tai pienennetty maksu suoritettiin,

| — | komissio teki oikaisupäätöksen tai jäsenvaltio suostui oikaisun tekemiseen, tai |
| --- | --- |

—

komissio teki oikaisupäätöksen tai jäsenvaltio suostui oikaisun tekemiseen, tai

| — | jäsenvaltiot perivät maataloustukirahaston ja maaseuturahaston puitteissa sääntöjenvastaisesti käytetyt varat takaisin ja ilmoittivat niistä. |
| --- | --- |

—

jäsenvaltiot perivät maataloustukirahaston ja maaseuturahaston puitteissa sääntöjenvastaisesti käytetyt varat takaisin ja ilmoittivat niistä.

6.4.1   Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

6.4.1.1   Maatalouteen ja maaseudun kehittämiseen liittyvien menojen takaisinperintä: maataloustukirahasto ja maaseuturahasto

Kalenterivuoden 2008 aikana komissio päätti periä jäsenvaltioilta takaisin maataloustukirahaston osalta 917 miljoonaa euroa rahoitusoikaisujen perusteella. Lisäksi jäsenvaltiot palauttivat komissiolle samana vuonna 360 miljoonaa euroa tuensaajilta takaisin perimiään sääntöjenvastaisia maksuja. Maaseuturahaston osalta ei peritty takaisin aiheettomia maksuja vuonna 2008. Kaikki kyseiset perityt määrät on kirjattu komission kirjanpitojärjestelmään ja sisällytetty tuotto- ja kululaskelmaan.

| milj. euroa |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| Rahoitusoikaisut, joista on tehty päätös: |
| sääntöjenmukaisuustarkastukset | 859 | 532 |
| tilien tarkastaminen ja hyväksyminen sekä maksujen määräaikojen noudattamatta jättäminen | 58 | 75 |
| Yhteensä | 917 | 607 |
| Jäsenvaltioiden ilmoittamat sääntöjenvastaisuudet | 360 | 247 |
| Yhteensä | 1 277 | 854 |

milj. euroa

2008

2007

Rahoitusoikaisut, joista on tehty päätös:

sääntöjenmukaisuustarkastukset

sääntöjenmukaisuustarkastukset

859

859

532

532

tilien tarkastaminen ja hyväksyminen sekä maksujen määräaikojen noudattamatta jättäminen

tilien tarkastaminen ja hyväksyminen sekä maksujen määräaikojen noudattamatta jättäminen

58

58

75

75

Yhteensä

917

607

Jäsenvaltioiden ilmoittamat sääntöjenvastaisuudet

360

247

Yhteensä

Yhteensä

1 277

1 277

854

854

Komissio voi tehdä rahoitusoikaisuja ns. sääntöjenmukaisuuspäätösten nojalla. Tällaiset oikaisut voivat kuitenkin koskea vain sellaisia menoja, jotka on ilmoitettu niiden 24 kuukauden aikana, jotka edeltävät jäsenvaltion ilmoittamia, tiettyyn osa-alueeseen liittyviä menoja koskevan tarkastuksen aloittamista. Komission tarkastusten perusteella tulevaisuudessa tehtävien, maatalousmenoja koskevien rahoitusoikaisupäätösten seurauksena arvioidaan perittävän takaisin yhteensä 1,7 miljardia euroa. Nämä määrät liittyvät tiettyihin vuosina 2001–2008 ilmoitettuihin menoihin, ja ne ilmoitetaan ehdollisina varoina tämän tilinpäätöksen liitetiedossa 5.3.

5.3

6.4.1.2   Rakennetoimiin liittyvien menojen kattamiseksi suoritettujen maksujen takaisinperintä

A.   RAHOITUSOIKAISUT

Seuraavissa taulukoissa esitetään komission ja tilintarkastustuomioistuimen tekemien tarkastusten ja kahden ohjelmakauden päättämisen seurauksena ohjelmiin tehtyjen rahoitusoikaisujen kokonaismäärät.

KAUDEN 2000–2006 OHJELMIA JA HANKKEITA KOSKEVAT RAHOITUSOIKAISUT YHTEENSÄ

| milj. euroa |
| --- |
| | Rahoitusoikaisut yhteensä 31.12.2007 | Rahoitusoikaisut vuonna 2008 (ei komission päätöstä) | Rahoitusoikaisut vuonna 2008 (komission päätös) | Rahoitusoikaisut yhteensä 31.12.2008 |
| Koheesiorahasto | 103 | 19 | 35 | 157 |
| EAKR | 1 561 | 594 | 25 | 2 180 |
| ESR | 475 | 496 | | 971 |
| KOR | 0 | 2 | | 2 |
| EMOTR:n ohjausosasto | 1 | | 2 | 3 |
| Yhteensä | 2 140 | 1 111 | 62 | 3 313 |

milj. euroa

Rahoitusoikaisut yhteensä 31.12.2007

Rahoitusoikaisut vuonna 2008 (ei komission päätöstä)

Rahoitusoikaisut vuonna 2008 (komission päätös)

Rahoitusoikaisut yhteensä 31.12.2008

Koheesiorahasto

103

19

35

157

EAKR

1 561

594

25

2 180

ESR

475

496

971

KOR

0

2

2

EMOTR:n ohjausosasto

1

2

3

Yhteensä

Yhteensä

2 140

2 140

1 111

1 111

62

62

3 313

3 313

KAUDEN 1994–1999 OHJELMIA JA HANKKEITA KOSKEVAT RAHOITUSOIKAISUT YHTEENSÄ

| milj. euroa |
| --- |
| | Rahoitusoikaisut yhteensä 31.12.2007 | Rahoitusoikaisut vuonna 2008 (ei komission päätöstä) | Rahoitusoikaisut vuonna 2008 (komission päätös) | Rahoitusoikaisut yhteensä 31.12.2008 |
| Koheesiorahasto | 225 | 7 | 31 | 263 |
| EAKR | 858 | 11 | 319 | 1 188 |
| ESR | 345 | | 26 | 371 |
| KOR | 39 | 2 | 15 | 56 |
| EMOTR:n ohjausosasto | 114 | 3 | | 117 |
| Yhteensä | 1 581 | 23 | 391 | 1 995 |

milj. euroa

Rahoitusoikaisut yhteensä 31.12.2007

Rahoitusoikaisut vuonna 2008 (ei komission päätöstä)

Rahoitusoikaisut vuonna 2008 (komission päätös)

Rahoitusoikaisut yhteensä 31.12.2008

Koheesiorahasto

225

7

31

263

EAKR

858

11

319

1 188

ESR

345

26

371

KOR

39

2

15

56

EMOTR:n ohjausosasto

114

3

117

Yhteensä

Yhteensä

1 581

1 581

23

23

391

391

1 995

1 995

Seuraavassa taulukossa on esitetty rakennetoimiin liittyvien rahoitusoikaisujen täytäntöönpanon tilanne vuonna 2008. Kyseisten oikaisujen kokonaismäärä on 1 587 miljoonaa euroa.

| milj. euroa |
| --- |
| | EAKR | Koheesiorahasto | ESR | KOR | EMOTR:n tukiosasto | Yhteensä |
| Kautta 1994–1999 koskevat rahoitusoikaisut: |
| perintämääräys annettu | 105 | 29 | 20 | 9 | 3 | 166 |
| määräraha vapautettu/määrä vähen-netty hankkeen päättämisen yhtey-dessä | 96 | 1 | 6 | 2 | | 105 |
| ei pantu vielä täytäntöön | 129 | 8 | | 6 | | 143 |
| Välisumma 1994–1999 | 330 | 38 | 26 | 17 | 3 | 414 |
| Kautta 2000–2006 koskevat rahoitusoikaisut: |
| perintämääräys annettu | 25 | 7 | | | 2 | 34 |
| jäsenvaltio vähentänyt | 201 | 4 | 492 | | | 697 |
| määräraha vapautettu/määrä vähen-netty hankkeen päättämisen yhtey-dessä | | 11 | | | | 11 |
| ei pantu vielä täytäntöön | 393 | 32 | 4 | 2 | | 431 |
| Välisumma 2000–2006 | 619 | 54 | 496 | 2 | 2 | 1 173 |
| Rahoitusoikaisut yhteensä | 949 | 92 | 522 | 19 | 5 | 1 587 |

milj. euroa

EAKR

Koheesiorahasto

ESR

KOR

EMOTR:n tukiosasto

Yhteensä

Kautta 1994–1999 koskevat rahoitusoikaisut:

perintämääräys annettu

105

29

20

9

3

166

määräraha vapautettu/määrä vähen-netty hankkeen päättämisen yhtey-dessä

96

1

6

2

105

ei pantu vielä täytäntöön

129

8

6

143

Välisumma 1994–1999

Välisumma 1994–1999

330

330

38

38

26

26

17

17

3

3

414

414

Kautta 2000–2006 koskevat rahoitusoikaisut:

perintämääräys annettu

25

7

2

34

jäsenvaltio vähentänyt

201

4

492

697

määräraha vapautettu/määrä vähen-netty hankkeen päättämisen yhtey-dessä

11

11

ei pantu vielä täytäntöön

393

32

4

2

431

Välisumma 2000–2006

Välisumma 2000–2006

619

619

54

54

496

496

2

2

2

2

1 173

1 173

Rahoitusoikaisut yhteensä

Rahoitusoikaisut yhteensä

949

949

92

92

522

522

19

19

5

5

1 587

1 587

Edellä olevassa taulukossa ei esitetä jäsenvaltioiden tekemien, rakennerahastoista rahoitettavien menojen tarkastusten tuloksia. Lisäksi on otettava huomioon oikaisut, joiden käsittely on vielä kesken. Näiden oikaisujen määrä on 2,6 miljardia euroa. Määrä perustuu komission ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa tehtyihin havaintoihin ja kyseisiä havaintoja koskevaan komission pääosastojen toteuttamaan seurantaan. Se vastaa vuoden 2008 tilien päättämisen aikaan laadittua parasta arviota, jossa on otettu huomioon tarkastushavaintojen seurannan tilanne ja etenkin toimitetut lopulliset selonteot (ja muut vastaavat selvitykset). Nämä oikaisut esitetään ehdollisissa varoissa (ks. liitetieto 5.3).

5.3

Rahoitusoikaisuihin liittyvät toimet (peruutukset, takaisinperintä ja keskeneräinen takaisinperintä), jotka jäsenvaltiot toteuttivat rakennetoimien osalta vuonna 2008

Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle tiedot kaikkiin neljään rakennerahastoon (EAKR, ESR, EMOTR ja KOR) liittyvistä rakennetoimia koskevista peruutuksista, takaisinperinnästä ja keskeneräisestä takaisinperinnästä sekä vuodelta 2008 että kumulatiivisesti koko ohjelmakaudelta 2000–2006.

Vuonna 2008 peruutetut ja takaisinperityt määrät perustuvat jäsenvaltioiden asetusten (EY) N:o 438/2001 ja (EY) N:o 448/2001 mukaisesti toimittamiin tietoihin. Peruutuksia oli 558 miljoonaa euroa ja takaisin perittiin 463 miljoonaa euroa, joten näiden erien yhteismäärä oli 1 021 miljoonaa euroa. Summissa on otettu huomioon komission tekemän ensimmäisen analyysin tulokset. Kyseinen analyysi johti joidenkin tietojen oikaisemiseen. Komissio teki vuonna 2008 kymmenessä jäsenvaltiossa paikalla suoritettuja tietojen tarkistuksia, joissa kävi ilmi, etteivät tietojen kirjaus- ja ilmoitusjärjestelmät ole vielä kaikissa jäsenvaltioissa täysin luotettavia, joskin tulokset osoittivat, että kyseisten järjestelmien laatu on paranemassa ja että kehitystä on edellisvuosiin verrattuna tapahtunut jonkin verran.

Vuoden 2007 tilinpäätöksessä komissio ilmoitti, että kauden 2000–2006 rakennerahastomenoihin liittyvät jäsenvaltioiden vuonna 2007 peruuttamat ja takaisinperimät määrät olivat yhteensä 540 miljoonaa euroa. Summaa on oikaistu komission saamien tarkistettujen tietojen perusteella, ja se on nyt 901 miljoonaa euroa (peruutusten osuus tästä kokonaissummasta on 565 miljoonaa euroa ja takaisinperittyjen määrien osuus 336 miljoonaa euroa). Ero johtui lähinnä siitä, että eräiltä suurilta jäsenvaltioilta saatiin aiemmin puuttuneet tiedot.

EU:n elinten (komission, tilintarkastustuomioistuimen ja OLAFin) tarkastustyöhön perustuvat rahoitusoikaisut saattavat sisältyä myös jäsenvaltioiden ilmoittamiin tietoihin. Tämä johtuu siitä, että jäsenvaltiot hyväksyvät ja panevat täytäntöön suuren osan EU:n elinten tarkastustyöhön perustuvista rahoitusoikaisuista ilman virallista komission päätöstä poistamalla kyseeseen tulevan menon tekemästään menoilmoituksesta. Jäsenvaltiolla ei ole velvollisuutta erottaa EU:n elinten tarkastustyöhön perustuvia oikaisuja omiin tarkastuksiinsa perustuvista oikaisuista, joten sitä, miten paljon näissä määrissä on päällekkäisyyttä, ei voida tarkkaan selvittää. Jos kuitenkin verrataan jäsenvaltioiden vuodelta 2008 ilmoittamia lukuja kunkin jäsenvaltion osalta niiden rahoitusoikaisujen määriin, jotka ovat seurausta EU:n elinten tarkastustyöstä ja jotka jäsenvaltiot ovat hyväksyneet, tulosten perusteella voidaan arvioida, että määrissä voi olla päällekkäisyyttä enintään 600 miljoonaa euroa. Vuonna 2007 vastaava määrä voi olla enintään 220 miljoonaa euroa, sillä tämä on jäsenvaltioiden kyseisenä vuonna hyväksymien, EU:n elinten tarkastustyöhön perustuvien rahoitusoikaisujen kokonaismäärä.

Komissio on ohjelmakaudella 2007–2013 ottanut vuosiraportoinnin osaksi atk-järjestelmäänsä. Käytännössä tämä tarkoittaa, että se saa tiedot suoraan jäsenvaltioilta. Tiedoissa ilmoitetaan erikseen EU:n elinten tarkastustyöhön perustuvat oikaisut, joten päällekkäisyydet voidaan määrittää.

B.   MUUT TAKAISINPERITYT MÄÄRÄT

Perintämääräykset, jotka eivät liity rahoitusoikaisuihin vaan jotka annettiin virheisiin tai sääntöjenvastaisuuksiin liittyvien määrien takaisinperimiseksi, olivat yhteensä 31 miljoonaa euroa.

6.4.2   Muihin hallinnointitapoihin kuuluvien menojen takaisinperintä

Muihin hallinnointitapoihin liittyviä määriä perittiin vuonna 2008 takaisin yhteensä 72 miljoonaa euroa. Tästä summasta menojen kattamiseksi maksettujen varojen osuus oli 48 miljoonaa euroa ja ennakkomaksujen osuus 24 miljoonaa euroa.

| milj. euroa |
| --- |
| Aiheettomien maksujen vuoksi annetut perintämääräykset vuonna 2008 | 2008 | 2007 |
| Ulkoiset toimet | 32 | 178 |
| Sisäiset politiikat | 40 | 81 |
| Yhteensä | 72 | 259 |

milj. euroa

Aiheettomien maksujen vuoksi annetut perintämääräykset vuonna 2008

2008

2007

Ulkoiset toimet

32

178

Sisäiset politiikat

40

81

Yhteensä

Yhteensä

72

72

259

259

6.5   TIIVISTELMÄ AIHEETTOMIEN MAKSUJEN TAKAISINPERINNÄSTÄ VUONNA 2008

Seuraavassa taulukossa esitetään tarkin käytettävissä oleva arvio vuonna 2008 tehtyjen takaisinperintäpäätösten kokonaismäärästä. Kuten edellä on todettu, määrät eivät sisällä jäsenvaltioiden tekemien, rakennerahastoista rahoitettavien menojen tarkastusten tuloksia.

Tiivistelmä aiheettomien maksujen takaisinperinnästä

| milj. euroa |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| EMOTR |
| — | rahoitusoikaisut |

milj. euroa

2008

2007

EMOTR

EMOTR

—

rahoitusoikaisut

917

607

| — | jäsenvaltioiden ilmoittamat sääntöjenvastaisuudet |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden ilmoittamat sääntöjenvastaisuudet

360

247

Rakenne- ja koheesiorahastot (vuosien 1994–1999 ja 2000–2006 ohjelmat)

Rakenne- ja koheesiorahastot (vuosien 1994–1999 ja 2000–2006 ohjelmat)

| A. | Rahoitusoikaisut |
| --- | --- |

A.

Rahoitusoikaisut

1 587

396

| B. | Muut takaisinperityt määrät |
| --- | --- |

B.

Muut takaisinperityt määrät

31

Aiheettomien maksujen vuoksi annetut perintämääräykset:

Aiheettomien maksujen vuoksi annetut perintämääräykset:

| — | ulkoiset toimet |
| --- | --- |

—

ulkoiset toimet

32

178

| — | sisäiset politiikat |
| --- | --- |

—

sisäiset politiikat

40

81

Yhteensä

Yhteensä

2 967

2 967

1 509

1 509

7.   RAHOITUSRISKIEN HALLINTA

EUROOPAN KOMISSION TREASURY-TOIMINNOT

Seuraavat tiedot liittyvät treasury-toimintoihin, jotka Euroopan komissio on toteuttanut talousarvion täytäntöönpanon yhteydessä. Talousarvion täytäntöönpanon yhteydessä toteutettavien komission treasury-toimintojen säännöistä ja periaatteista säädetään neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1150/2000 (sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 2028/2004), varainhoitoasetuksessa (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006) ja kyseisen asetuksen soveltamissäännöistä annetussa komission asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY, Euratom) N:o 478/2007).

Edellä mainittujen asetusten mukaisesti noudatetaan seuraavia perusperiaatteita:

| — | Jäsenvaltiot asettavat yhteisöjen omat varat yhteisöjen käyttöön maksamalla ne tileille, jotka on avattu tätä tarkoitusta varten komission nimissä kunkin jäsenvaltion valtiokonttorissa tai kyseisen jäsenvaltion nimeämässä rahoituslaitoksessa. Komissio nostaa varoja kyseisiltä tileiltä ainoastaan kattaakseen käteisvaratarpeensa. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot asettavat yhteisöjen omat varat yhteisöjen käyttöön maksamalla ne tileille, jotka on avattu tätä tarkoitusta varten komission nimissä kunkin jäsenvaltion valtiokonttorissa tai kyseisen jäsenvaltion nimeämässä rahoituslaitoksessa. Komissio nostaa varoja kyseisiltä tileiltä ainoastaan kattaakseen käteisvaratarpeensa.

| — | Jäsenvaltiot maksavat omat varat kansallisessa valuutassaan, mutta komissio suorittaa maksunsa pääasiassa euromääräisinä. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot maksavat omat varat kansallisessa valuutassaan, mutta komissio suorittaa maksunsa pääasiassa euromääräisinä.

| — | Komission nimissä avatuilla tileillä ei saa tapahtua tilinylityksiä. |
| --- | --- |

—

Komission nimissä avatuilla tileillä ei saa tapahtua tilinylityksiä.

| — | Muiden valuuttojen kuin euron määräisillä tileillä olevat varat joko käytetään saman valuutan määräisten maksujen suorittamiseen tai muunnetaan säännöllisesti euroiksi (noudattaen asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 säännöksiä, kun kyseessä ovat omien varojen tileillä säilytettävät varat). |
| --- | --- |

—

Muiden valuuttojen kuin euron määräisillä tileillä olevat varat joko käytetään saman valuutan määräisten maksujen suorittamiseen tai muunnetaan säännöllisesti euroiksi (noudattaen asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 säännöksiä, kun kyseessä ovat omien varojen tileillä säilytettävät varat).

Omien varojen tilien lisäksi komissio on avannut pankkitilejä keskuspankeissa ja liikepankeissa suorittaakseen ja vastaanottaakseen maksuja, jotka eivät liity yhteisöjen talousarvioon tuloutettaviin jäsenvaltioiden maksuosuuksiin. Kaikille kyseisille tileille siirretään lisää varoja sitä mukaa kuin niiltä suoritetaan maksuja, lukuun ottamatta tuloja varten varattuja tilejä. Kaikilla näillä tileillä on aina tietty vähimmäismäärä varoja, jotta kiireelliset maksut voidaan suorittaa, vaikka maksujen rahoittamiseen tarkoitettujen varojen saaminen poikkeuksellisesti viivästyisi. Tulotileillä olevia varoja siirretään säännöllisesti omien varojen tileille tai muille tileille kassanhallintatarpeiden mukaisesti.

Komissio järjestää aina tarjouskilpailun avatessaan tilejä liikepankeissa. Ennakkotilit avataan varainhoitoasetuksen 63 artiklan mukaisesti ja niitä vastaavia pankkitilejä avataan tarpeen mukaan. Pankit valitaan yksinkertaistetulla tarjouskilpailumenettelyllä.

7.1   OPERATIIVISET RISKIT

Treasury- ja maksutoiminnot ovat pitkälle automatisoituja ja perustuvat ajanmukaisiin tietotekniikkajärjestelmiin. Erityismenettelyillä taataan järjestelmän turvallisuus ja varmistetaan tehtävien eriyttäminen varainhoitoasetuksen säännösten, komission noudattamien sisäistä valvontaa koskevien standardien ja tilintarkastusperiaatteiden mukaisesti. Treasury- ja maksutoimintojen hallinnointi perustuu kirjallisiin ohjeisiin ja menettelyihin, joilla pyritään minimoimaan operatiiviset ja rahoitusriskit sekä varmistamaan riittävä valvonta. Ohjeiden ja menettelyjen noudattamista valvotaan säännöllisesti. Ne kattavat etenkin seuraavat toiminnot:

| — | pankkitilien avaaminen ja sulkeminen, |
| --- | --- |

—

pankkitilien avaaminen ja sulkeminen,

| — | rahoitusjärjestelmien parametrien määrittäminen, |
| --- | --- |

—

rahoitusjärjestelmien parametrien määrittäminen,

| — | treasury-toimintojen suunnittelu ja ennusteet, |
| --- | --- |

—

treasury-toimintojen suunnittelu ja ennusteet,

| — | maksujen suorittaminen ja kassanhallinta, |
| --- | --- |

—

maksujen suorittaminen ja kassanhallinta,

| — | valuuttaoperaatiot, |
| --- | --- |

—

valuuttaoperaatiot,

| — | pankkien valinta, |
| --- | --- |

—

pankkien valinta,

| — | maksutapahtuminen valvonta ja pankkitilien täsmäytys, |
| --- | --- |

—

maksutapahtuminen valvonta ja pankkitilien täsmäytys,

| — | kolmansia koskevien tietojen säilytys ja valvonta. |
| --- | --- |

—

kolmansia koskevien tietojen säilytys ja valvonta.

7.2   RAHOITUSRISKIT

Valuuttakurssiriski:

Jäsenvaltioiden muuna valuuttana kuin euroina maksamat omat varat talletetaan omien varojen tileille. Varat muunnetaan euroiksi, kun niitä tarvitaan euromääräisten maksujen suorittamiseen. Joissakin tapauksissa ne voidaan jättää muuntamatta ja käyttää kyseisen muun valuutan määräisten maksujen suorittamiseen.

Euromääräisten tilien lisäksi komissiolla on liikepankeissa useita tilejä muissa EU:n jäsenvaltioiden valuutoissa ja Yhdysvaltain dollareissa. Näiltä tileiltä suoritetaan kyseisten valuuttojen määräisiä maksuja. Niille siirretään lisää varoja sitä mukaa kuin maksuja suoritetaan; tilien yliyön-saldot ovat tämän vuoksi hyvin pieniä, joten valuuttakurssien vaihtelu ei aiheuta suuria riskejä.

Kun sekalaisia tuloja (muita kuin omia varoja) saadaan muussa valuutassa kuin euroina, ne joko siirretään muille saman valuutan määräisille tileille, jos varoja tarvitaan maksujen suorittamiseen, tai ne muunnetaan euroiksi ja siirretään kassanhallinnan tarpeiden mukaan muille euromääräisille tileille. Muille kuin euromääräisille ennakkotileille siirretään varoja sen mukaan miten paljon kulloinkin kyseeseen tulevan valuutan määräisiä varoja arvioidaan lyhyellä aikavälillä tarvittavan maksujen kattamiseksi. Näiden tilien saldoille on asetettu enimmäismäärät.

Luottoriski:

Suurin osa komission kassavaroista on talletettu neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 mukaisesti tileille, jotka jäsenvaltiot ovat avanneet maksuosuuksiensa suorittamista varten (omat varat). Kaikki nämä tilit ovat jäsenvaltioiden valtiokonttoreissa tai keskuspankeissa. Kyseiset rahoituslaitokset eivät aiheuta komissiolle käytännössä lainkaan luotto-/vastapuoliriskiä.

Pieni osa komission kassavaroista on talletettu liikepankkeihin maksujen suorittamista ja muita pankkitoimia varten. Liikepankeissa oleville tileille siirretään varoja vain tarpeen mukaan. Tämän vuoksi tilien yliyön-saldot ovat hyvin pieniä (yli 30 tilillä on yhteensä keskimäärin 50–150 miljoonaa euroa), joten komissiolle ei juurikaan aiheudu luottoriskiä. Luottoriski pyritään lisäksi minimoimaan valitsemalla liikepankit erityisohjeiden mukaisesti.

Liikepankit valitaan aina tarjouskilpailulla. Liikepankin lyhytaikaisen luottoluokituksen on oltava vähintään Moody's P-1 tai vastaava (S&P A-1 tai Fitch F1), jotta se voi osallistua tarjouskilpailuun. Tietyissä olosuhteissa alhaisempikin luokitus voi riittää. Komissiolle annetaan kaikissa sen tekemissä sopimuksissa mahdollisuus purkaa sopimus välittömästi, jos vastapuolen luokitus muuttuu eikä enää täytä vähimmäisvaatimuksia.

Ennakkotilit ovat paikallisissa pankeissa, jotka on valittu yksinkertaistetulla tarjouskilpailulla. Luokitusvaatimukset riippuvat paikallisista olosuhteista ja voivat vaihdella huomattavasti maan mukaan. Luottoriskin rajoittamiseksi näiden tilien saldot pidetään niin pieninä kuin toiminnan tarpeiden kannalta on mahdollista, niille siirretään varoja säännöllisesti ja sovellettavia enimmäismääriä tarkistetaan vuosittain.

Komission treasury-toimintojen yhteydessä on vuoden 2008 jälkipuoliskon vaikean rahoitus- ja taloustilanteen vuoksi otettu käyttöön tehostettuja erityistoimenpiteitä riskien seurantaa varten. Samalla liikepankeissa olevilla komission tileillä maksujen suorittamista varten pidettävien varojen keskimääräistä kokonaismäärää on vähennetty entisestään, jotta riskit saataisiin mahdollisimman vähäisiksi. Komissio aikoo pitää nämä treasury-toiminnassaan käyttöön ottamansa lisätoimenpiteet voimassa myös vuonna 2009 ja niin kauan kuin rahoitusalan tilanne säilyy epävakaana.

Korkoriski:

Jäsenvaltioiden valtiokonttoreissa tai keskuspankeissa neuvoston asetuksen (EY, Euratom) 1150/2000 9 artiklan mukaisesti avatut tilit ovat korottomia eikä niistä peritä kuluja. Kaikille muille keskuspankeissa oleville tileille maksetaan korkoa pankin kanssa sovittujen ehtojen mukaisesti. Korko vaihtelee markkinatilanteen mukaan.

Useimmille liikepankeissa oleville tileille maksetaan vaihtuvaa korkoa, joka perustuu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltamaan marginaalikorkoon. Komissioon ei näin ollen kohdistu korkoriskiä.

7.3   ALUSTAVASTI MAKSETTUJEN SAKKOJEN HALLINNOINTI

Seuraavat tiedot liittyvät treasury-toimintoihin, jotka Euroopan komissio on toteuttanut alustavasti maksettujen sakkojen hallinnoinnin yhteydessä (käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia).

Valuuttakurssiriski:

Koska kaikki sakot määrätään ja maksetaan euroina, komissiolle ei aiheudu riskiä valuuttakurssien vaihtelusta.

Luottoriski:

Yhteisöjen varoja säilyttävien pankkien valinnassa on noudatettava annettuja ohjeita, eikä yksittäisestä pankista aiheutuva riski saa olla liian suuri. Kaikki varat ovat käyttötileillä, ja ne voidaan nostaa milloin tahansa ilman ennakkoilmoitusta. Pankit valitaan tarjouskilpailulla. Pankin talletusten pitkäaikaisen luottoluokituksen on oltava vähintään Moody’s Aa tai vastaava (S&P AA- tai Fitch AA-), jotta se voi osallistua tarjouskilpailuun.

Yhdestä vastapuolesta aiheutuva riski voi olla enintään 5 prosenttia sen tarkastettuun konsolidoituun tilinpäätökseen kirjatusta oman pääoman, rahastojen ja etuoikeusasemaltaan huonompien lainojen yhteismäärästä. Tätä enimmäismäärää tarkistetaan vähintään vuosittain. Komissiolle annetaan kaikissa sen tekemissä sopimuksissa mahdollisuus purkaa sopimus välittömästi, jos vastapuolen luokitus muuttuu eikä enää täytä vähimmäisvaatimuksia.

Kuten edellä on todettu, komission treasury-toimintojen yhteydessä on vuoden 2008 jälkipuoliskon vaikean rahoitus- ja taloustilanteen vuoksi otettu käyttöön tehostettuja erityistoimenpiteitä riskien seurantaa varten. Lisäksi huomiota kiinnitetään myös sellaisten vastapuolien lyhyen aikavälin luottoluokitukseen, joille komissio on antanut säilytettäväksi sakkojen perusteella alustavasti maksettuja varoja. Komissio aikoo pitää voimassa kaikki nämä riskien seuraamiseksi treasury-toiminnassaan käyttöön ottamansa lisätoimenpiteet myös vuonna 2009 ja niin kauan kuin rahoitusalan tilanne säilyy epävakaana.

Korkoriski:

Pankeissa oleville tileille maksetaan vaihtuvaa korkoa, joka perustuu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltamaan vähimmäiskorkoon. Komissioon ei näin ollen kohdistu korkoriskiä.

OTTO- JA ANTOLAINAUSTOIMINTA JA TAKUURAHASTO

Seuraavassa esitetyt tiedot koskevat makrotaloudelliseen rahoitusapuun, maksutasetukeen ja Euratom-lainoihin liittyvää Euroopan komission anto- ja ottolainaustoimintaa sekä takuurahaston toimintaa.

makrotaloudelliseen rahoitusapuun

maksutasetukeen

Euratom-lainoihin

takuurahaston

7.4   RISKINHALLINTAPOLITIIKKA JA SUOJAUS

Makrotaloudellinen rahoitusapu, maksutasetuki ja Euratom:

Yhteisöt harjoittavat lainananto- ja lainanottotoimintojaan sekä niihin liittyviä treasury-toimintojaan kyseisiä toimintoja koskevien neuvoston päätösten (Euratom) ja sisäisten ohjeidensa mukaisesti. Eri osa-alueista, kuten lainanotosta, lainanannosta sekä treasury-toiminnoista, on annettu kirjalliset menettelyohjeet, joita kyseisistä toiminnoista vastaavat yksiköt noudattavat. Taloudelliset ja operatiiviset riskit kartoitetaan ja arvioidaan ja sisäisten ohjeiden ja menettelyjen noudattaminen varmistetaan säännöllisesti. Suojausta ei yleensä käytetä, koska yhteisöjen myöntämät lainat myönnetään samoin ehdoin kuin niiden rahoittamiseksi otetut lainat (back-to-back) ja koska avoimia valuuttapositioita ei ole.

Takuurahasto:

Takuurahaston (ks. liitetieto 2.3.3) varojen hoidossa noudatettavat säännöt ja periaatteet sisältyvät 25. marraskuuta 1994 Euroopan komission ja Euroopan investointipankin välillä tehtyyn sopimukseen, jota on muutettu 17. ja 23. syyskuuta 1996, 8. toukokuuta 2002 ja 25. helmikuuta 2008.

2.3.3

Sopimukseen sisältyvät tärkeimmät periaatteet ovat:

| — | Takuurahaston toiminnassa käytetään vain yhtä valuuttaa, joka on euro. Takuurahaston kaikki sijoitukset tehdään euroina valuuttakurssiriskin välttämiseksi. |
| --- | --- |

—

Takuurahaston toiminnassa käytetään vain yhtä valuuttaa, joka on euro. Takuurahaston kaikki sijoitukset tehdään euroina valuuttakurssiriskin välttämiseksi.

| — | Varojen hoidossa noudatetaan rahoitustoimintaan tavanomaisesti sovellettavia varovaisuutta koskevia sääntöjä. Takuurahaston hoidossa kiinnitetään erityistä huomiota riskien vähentämiseen ja sen varmistamiseen, että rahaston omaisuuserillä on sen vastattaviksi tulevien sitoumusten täyttämiseksi riittävä likvidiys ja siirrettävyys. |
| --- | --- |

—

Varojen hoidossa noudatetaan rahoitustoimintaan tavanomaisesti sovellettavia varovaisuutta koskevia sääntöjä. Takuurahaston hoidossa kiinnitetään erityistä huomiota riskien vähentämiseen ja sen varmistamiseen, että rahaston omaisuuserillä on sen vastattaviksi tulevien sitoumusten täyttämiseksi riittävä likvidiys ja siirrettävyys.

7.5   VALUUTTAKURSSIRISKI

Koska lähes kaikki rahoitusvarat ja -velat ovat euromääräisiä, yhteisöön ei kohdistu valuuttakurssiriskiä sen rahoitusaseman ja rahavirtojen osalta.

Yhteisöt ovat kuitenkin myöntäneet ulkomaanvaluutan (USD) määräisiä Euratom-lainoja, jotka ne ovat rahoittaneet ottamalla samoin ehdoin yhtä suuren Yhdysvaltain dollarin määräisen lainan. Tilinpäätöspäivänä yhteisöihin ei kohdistunut valuuttakurssiriskiin liittyvää nettoriskiä Euratomin rahoitusaseman ja rahavirtojen osalta.

7.6   KORKORISKI

Yhteisöillä on lainananto- ja lainanottotoimintansa luonteen vuoksi merkittävät korolliset varat ja velat.

Makrotaloudellinen rahoitusapu ja Euratom:

Yhteisöihin kohdistuu niiden ottamien vaihtuvakorkoisten lainojen seurauksena rahavirran korkoriski. Yhteisöjen ottamista lainoista noin 93 prosenttia on vaihtuvakorkoisia. Näiden lainojen korkoriski katetaan kuitenkin siten, että yhteisöt myöntävät lainaa samoin ehdoin kuin ne ovat sitä ottaneet (back-to-back-järjestely). Yhteisöjen vaihtuvakorkoiset lainat (nimellismäärä) olivat tilinpäätöspäivänä yhteensä 1,05 miljardia euroa (1,18 miljardia euroa vuonna 2007). Lainat hinnoitellaan uudelleen kuuden kuukauden välein. Yhteisöillä oli vuonna 2008 lisäksi kiinteäkorkoista lainaa yhteensä 85 miljoonaa euroa (nimellismäärä, vastaava määrä vuonna 2007 oli 85 miljoonaa euroa). Nämä kiinteäkorkoiset lainat erääntyvät maksettaviksi yli viiden vuoden kuluttua.

Maksutasetuki

Yhteisöillä oli vuonna 2008 maksutasetukeen liittyvä kiinteäkorkoinen 2 miljardin euron laina (nimellismäärä, vastaava määrä vuonna 2007 oli 0 euroa). Laina erääntyy maksettavaksi alle viiden vuoden kuluessa.

Takuurahasto

Komissio ja EIP ovat sopimansa mukaisesti pitäytyneet ottamasta merkittäviä riskejä, joten suojaukseen ei ole tarvetta. Koska kaikki toimet ja transaktiot ovat euromääräisiä, muita suojausta edellyttäviä riskejä ei ole. Seuraavassa taulukossa on esitetty takuurahaston sijoitusten jakautuminen 31. joulukuuta 2008 ja 31. joulukuuta 2007 (markkina-arvo ilman kertynyttä korkoa).

| milj. euroa |
| --- |
| Segmentti | Kiinteäkorkoiset sijoitukset | Vaihtuvakorkoiset arvopaperit | Yhteensä |
| Alle 3 kk | 3 kk – 1 vuosi | 1–10 vuotta |
| 2008 | 2007 | 2008 | 2007 | 2008 | 2007 | 2008 | 2007 | 2008 | 2007 |
| Käyttötilit | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Lyhytaikaiset talletuk-set ja muut rahavarat | 203 | 247 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 203 | 247 |
| Myytävissä olevat varat | 15 | 25 | 59 | 84 | 746 | 703 | 48 | 71 | 868 | 883 |
| Yhteensä | 219 | 273 | 59 | 84 | 746 | 703 | 48 | 71 | 1 072 | 1 131 |
| Prosentteina | 20 % | 24 % | 6 % | 7 % | 70 % | 63 % | 4 % | 6 % | 100 % | 100 % |

milj. euroa

Segmentti

Kiinteäkorkoiset sijoitukset

Vaihtuvakorkoiset arvopaperit

Yhteensä

Alle 3 kk

3 kk – 1 vuosi

1–10 vuotta

2008

2008

2007

2008

2008

2007

2008

2008

2007

2008

2008

2007

2008

2008

2007

Käyttötilit

1

1

0

0

0

0

0

0

1

1

1

Lyhytaikaiset talletuk-set ja muut rahavarat

203

247

0

0

0

0

0

0

203

203

247

Myytävissä olevat varat

15

25

59

84

746

703

48

71

868

868

883

Yhteensä

Yhteensä

219

219

273

59

59

84

746

746

703

48

48

71

1 072

1 072

1 131

Prosentteina

20 %

20 %

24 %

6 %

6 %

7 %

70 %

70 %

63 %

4 %

4 %

6 %

100 %

100 %

100 %

Käteisvarojen ja muiden rahavarojen (määräaikaistalletusten) efektiivinen korko 31. joulukuuta 2008 oli 3,10–5,15 prosenttia. Myytävissä olevien varojen efektiivinen korko puolestaan oli 2,94–5,52 prosenttia.

7.7   LUOTTORISKI

Yhteisöihin kohdistuu luottoriski, jolla tarkoitetaan riskiä siitä, ettei vastapuoli kykene suorittamaan velvoitteitaan täysimääräisinä niiden erääntyessä. Euratomin tapauksessa luottoriskiä hallitaan ensisijaisesti hankkimalla takauksia valtioilta. Toissijaisena riskinhallintakeinona on takuurahasto. Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten tarkoitettu takuurahasto perustettiin vuonna 1994. Siitä katetaan sellaisiin lainoihin liittyvä maksukyvyttömyysriski, jotka on otettu Euroopan unionin ulkopuolisille maille myönnettyjen lainojen rahoittamiseksi. Luottoriskin hallinta perustuu aina siihen, että velvoitteet voidaan kattaa EU:n talousarviosta, jos velallinen ei pysty maksamaan velkaansa takaisin täysimääräisenä. Yhteisöt voivat tällaisissa tapauksissa pyytää varoja jäsenvaltioilta varmistaakseen sen, että yhteisöjen oikeudelliset velvoitteet lainanantajia kohtaan saadaan täytettyä.

Makrotaloudellinen rahoitusapu ja Euratom:

Yhteisöjen suurimmat luottoriskikeskittymät liittyvät Romaniaan, Serbiaan ja Bulgariaan. Romanian osuus kaikista myönnetyistä lainoista on noin 28 prosenttia, Serbian noin 24 prosenttia ja Bulgarian noin 22 prosenttia. Treasury-toimintojen osalta voidaan todeta, että niissä on noudatettava vastapuolten valintaa koskevia ohjeita. Näistä toiminnoista vastaava yksikkö voi tämän vuoksi tehdä sopimuksen vain sellaisten pankkien kanssa, jotka sisältyvät hyväksyttyjen pankkien luetteloon ja jotka rajaavat vastapuoliriskinsä riittävällä tavalla.

Maksutasetuki:

Maksutasetukea koskevaan rahoitusvälineeseen liittyvä yhteisöjen luottoriski koski 31. joulukuuta 2008 ainoastaan Unkaria.

Takuurahasto:

Takuurahaston määräaikaistalletukset — vastapuolet

Kaikilla pankkienvälisillä sijoituksilla olisi takuurahaston hallinnoinnista yhteisön ja EIP:n välillä tehdyn sopimuksen mukaan oltava vähintään Moody’sin antama lyhyen aikavälin luottoluokitus P-1 tai muu vastaava luottoluokitus. Kaikkien sijoitusten (183 miljoonaa euroa) tapauksessa vastapuolten luottoluokitus 31. joulukuuta 2008 oli vähintään P-1 (Moody’s) tai vastaava (tilanne oli sama vuonna 2007, jolloin sijoitusten määrä oli 248 miljoonaa euroa).

Muut rahavarat – vastapuolet

Yhteen lyhyen aikavälin diskonttopaperiin sijoitetun rahaston ja kaikkien muiden tähän kohtaan kuuluvien sijoitusten (20 miljoonaa euroa) tapauksessa vastapuolten luottoluokitus oli 31. joulukuuta 2008 vähintään P-1 (Moody's) tai vastaava.

Takuurahaston myytävissä olevat varat – liikkeeseenlaskijat

Seuraavassa taulukossa on esitetty eri luottoluokkiin kuuluvien liikkeeseenlaskijoiden osuudet (markkina-arvo ilman kertynyttä korkoa) 31. joulukuuta 2008.

| milj. euroa |
| --- |
| Liikkeeseenlaskija | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Muut liikkeeseenlaskijat Aaa | 217 | 25 % | 310 | 35 % |
| Parempi kuin Aaa | 0 | 0 % | 5 | 1 % |
| Valtio/laitokset Aaa | 339 | 39 % | 196 | 22 % |
| Valtio/laitokset Aa1 | 53 | 6 % | 72 | 8 % |
| Valtio/laitokset Aa2 | 136 | 16 % | 0 | 0 % |
| Valtio/laitokset Aa3 | 0 | 0 % | 81 | 9 % |
| Valtio/laitokset A1 | 82 | 9 % | 73 | 8 % |
| Valtio/laitokset A2 | 32 | 4 % | 132 | 15 % |
| Valtio/laitokset A3 | 9 | 1 % | 4 | 1 % |
| Valtio/laitokset Baa1 | 0 | 0 % | 10 | 1 % |
| Valtio/laitokset, ei luokitusta | 0 | 0 % | 0 | 0 % |
| Yhteensä | 868 | 100 % | 883 | 100 % |

milj. euroa

Liikkeeseenlaskija

31.12.2008

31.12.2007

Muut liikkeeseenlaskijat Aaa

217

25 %

310

35 %

Parempi kuin Aaa

0

0 %

5

1 %

Valtio/laitokset Aaa

339

39 %

196

22 %

Valtio/laitokset Aa1

53

6 %

72

8 %

Valtio/laitokset Aa2

136

16 %

0

0 %

Valtio/laitokset Aa3

0

0 %

81

9 %

Valtio/laitokset A1

82

9 %

73

8 %

Valtio/laitokset A2

32

4 %

132

15 %

Valtio/laitokset A3

9

1 %

4

1 %

Valtio/laitokset Baa1

0

0 %

10

1 %

Valtio/laitokset, ei luokitusta

0

0 %

0

0 %

Yhteensä

Yhteensä

868

868

100 %

100 %

883

883

100 %

100 %

Kaikki hallussa pidettävät arvopaperit ovat tarkistettujen hallinnointiohjeiden mukaisia, ja ne täyttävät seuraavat kriteerit:

| — | Jäsenvaltioiden liikkeeseenlaskemien arvopaperien luottoluokitus on vähintään Baa3. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltioiden liikkeeseenlaskemien arvopaperien luottoluokitus on vähintään Baa3.

| — | Ylikansallisten yhteisöjen, muiden valtioiden tai julkisten yritysten liikkeeseenlaskemien arvopaperien luottoluokitus on vähintään Aa2. |
| --- | --- |

—

Ylikansallisten yhteisöjen, muiden valtioiden tai julkisten yritysten liikkeeseenlaskemien arvopaperien luottoluokitus on vähintään Aa2.

| — | Katettujen joukkolainojen luottoluokitus on Aaa. |
| --- | --- |

—

Katettujen joukkolainojen luottoluokitus on Aaa.

| — | Pankkien ja yritysten liikkeeseenlaskemien arvopaperien luottoluokitus on vähintään Aa2. |
| --- | --- |

—

Pankkien ja yritysten liikkeeseenlaskemien arvopaperien luottoluokitus on vähintään Aa2.

7.8   KÄYPÄ ARVO

Myönnettyjen ja otettujen makrotaloudellisen rahoitusavun lainojen, maksutaselainojen ja Euratom-lainojen käypä arvo arvioidaan käyttämällä diskontatun rahavirran menetelmää. Tässä menetelmässä odotettavissa olevat tulevat rahavirrat diskontataan käyttämällä AAA-riskitason sijoitusten tuottokäyrää jäljellä olevalta juoksuajalta. Vaihtuvakorkoisten lainojen arvioidun käyvän arvon katsotaan vastaavan niiden kirjanpitoarvoa, koska kyseiset lainat hinnoitellaan uudelleen markkinakorkoihin kuuden kuukauden välein.

Myönnettyjen kiinteäkorkoisten lainojen käypä arvo tilinpäätöspäivänä oli arviolta 2 118 miljoonaa euroa (90 miljoonaa euroa vuonna 2007) ja niiden rahoittamiseksi otettujen kiinteäkorkoisten lainojen käypä arvo arviolta 2 118 miljoonaa euroa (89 miljoonaa euroa vuonna 2007). Ensin mainittujen lainojen kirjanpitoarvo oli 2 091 miljoonaa euroa (87 miljoonaa euroa vuonna 2007) ja jälkimmäisten 2 091 miljoonaa euroa (87 miljoonaa euroa vuonna 2007).

7.9   LIKVIDITEETTIPOSITIO

Seuraavassa taulukossa on esitetty takuurahaston varat ja velat maturiteettiluokittain sen mukaan, miten pitkä on tilinpäätöspäivän ja sopimuksenmukaisen eräpäivän välinen jakso. Eräpäivät on määritetty varovaisuusperiaatetta noudattaen. Tämä tarkoittaa, että eräpäiväksi on velkojen tapauksessa otettu ensimmäinen ja varojen tapauksessa viimeinen mahdollinen maksupäivä. Sellaiset varat ja velat, joilla ei ole sopimukseen perustuvaa eräpäivää, esitetään sarakkeessa ”Eräpäivä määrittämätön”.

takuurahaston

| milj. euroa |
| --- |
| Eräpäivään | Alle 3 kk | 3 kk – 1 vuosi | 1–10 vuotta | Eräpäivä määrittämätön | Yhteensä |
| Varat euroina: |
| Käyttötilit | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Lyhytaikaiset talletukset | 203 | 0 | 0 | 0 | 203 |
| joista kertyneet korot | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Myytävissä olevat varat | 21 | 82 | 784 | 0 | 887 |
| joista kertyneet korot | 6 | 13 | 0 | 0 | 19 |
| Yhteensä | 225 | 82 | 784 | 0 | 1 091 |
| Velat euroina: |
| Oma pääoma | 0 | 0 | 0 | 1 090 | 1 090 |
| Muut lyhytaikaiset velat | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Yhteensä | 1 | 0 | 0 | 1 090 | 1 091 |
| Likviditeettipositio (netto) 31.12.2008 | 224 | 82 | 784 | (1 090) | 0 |
| Likviditeettipositio (kumul.) 31.12.2008 | 224 | 306 | 1 090 | 0 | |

milj. euroa

Eräpäivään

Alle 3 kk

3 kk – 1 vuosi

1–10 vuotta

Eräpäivä määrittämätön

Yhteensä

Varat euroina:

Varat euroina:

Käyttötilit

1

0

0

0

1

1

Lyhytaikaiset talletukset

203

0

0

0

203

203

joista kertyneet korot

joista kertyneet korot

1

1

0

0

0

0

0

0

1

1

Myytävissä olevat varat

21

82

784

0

887

887

joista kertyneet korot

joista kertyneet korot

6

6

13

13

0

0

0

0

19

19

Yhteensä

Yhteensä

225

225

82

82

784

784

0

0

1 091

1 091

Velat euroina:

Velat euroina:

Oma pääoma

0

0

0

1 090

1 090

1 090

Muut lyhytaikaiset velat

1

0

0

0

1

1

Yhteensä

Yhteensä

1

1

0

0

0

0

1 090

1 090

1 091

1 091

Likviditeettipositio (netto) 31.12.2008

Likviditeettipositio (netto) 31.12.2008

224

224

82

82

784

784

(1 090)

(1 090)

0

0

Likviditeettipositio (kumul.) 31.12.2008

Likviditeettipositio (kumul.) 31.12.2008

224

224

306

306

1 090

1 090

0

0

EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖ (selvitystilassa)

Seuraavassa esitetyt tiedot koskevat sellaista anto- ja ottolainaustoimintaa sekä treasury-toimintaa, jota Euroopan yhteisöt harjoittavat (selvitystilassa olevan) Euroopan hiili- ja teräsyhteisön puitteissa. Lisätietoja on saatavilla selvitystilassa olevan EHTY:n tilinpäätöksestä.

(selvitystilassa olevan) Euroopan hiili- ja teräsyhteisön

7.10   RISKINHALLINTAPOLITIIKKA JA SUOJAUS

EHTY:n velkojen selvittämisestä vastaa Euroopan komissio. Selvitystilassa oleva EHTY ei enää myönnä uusia lainoja eikä hanki niitä varten jälleenrahoitusta. EHTY voi ottaa uutta lainaa vain sellaista jälleenrahoitusta varten, jonka tarkoituksena on vähentää rahoitustoiminnan kustannuksia. Treasury-toiminnoissa noudatetaan varovaisuusperiaatetta operatiivisen riskin, vastapuoliriskin ja markkinariskin rajoittamiseksi.

7.11   MARKKINARISKI

Selvitystilassa olevaan EHTY:öön kohdistuu Englannin punnan määräisistä vastuista johtuva valuuttakurssiriski. Varoista ja veloista koostuvasta, Englannin punnan määräisestä valuuttapositiosta merkittävä osa muodostuu noteeraamattomista vieraan pääoman ehtoisista arvopapereista, jotka Euroopan investointipankki on laskenut liikkeeseen maksun laiminlyöneen velallisen sijaan tulleena velallisena ja joiden euromääräinen arvo on 157 miljoonaa euroa (ks. liitetieto 2.4.2). Selvitystilassa olevaan EHTY:öön kohdistuu vieraan pääoman ehtoisiin arvopapereihin liittyvä hintariski, koska sen taseeseen sisältyy myytävissä oleviksi sijoituksiksi luokiteltuja sijoituseriä.

2.4.2

7.12   KORKORISKI

EHTY:n toiminnasta seuraa, että siihen kohdistuu sekä käyvän arvon että rahavirran korkoriski eli se on molempien osalta alttiina markkinakorkojen vaihteluille. Yhteisöjen ottamista lainoista aiheutuva korkoriski katetaan yleensä siten, että yhteisöt myöntävät lainaa samoin ehdoin kuin ne ovat sitä ottaneet. Vaihtuvakorkoiset vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit aiheuttavat EHTY:lle rahavirran korkoriskin ja kiinteäkorkoiset vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit käyvän arvon korkoriskin. Kiinteäkorkoisten joukkovelkakirjojen osuus sijoitussalkusta oli tilinpäätöspäivänä noin 97 prosenttia (94 prosenttia vuonna 2007).

7.13   LUOTTORISKI

Selvitystilassa olevaan EHTY:öön kohdistuu riski siitä, ettei vastapuoli kykene suorittamaan velvoitteitaan täysimääräisinä niiden erääntyessä. Näistä toiminnoista vastaava yksikkö voi tehdä sopimuksen vain sellaisten pankkien kanssa, jotka sisältyvät hyväksyttyjen pankkien luetteloon ja rajaavat vastapuoliriskinsä riittävällä tavalla. Luottoriskiä hallitaan analysoimalla säännöllisesti sitä, pystyvätkö velalliset suoriutumaan korkojen ja pääoman maksuvelvollisuudestaan. Luottoriskin hallintaan kuuluu myös vakuuksien hankkiminen sekä takausten hankkiminen valtioilta, yrityksiltä ja yksityishenkilöiltä. Lainakannasta 73 prosentin osuudelle on saatu takaus joltakin jäsenvaltiolta tai jonkin jäsenvaltion julkiselta laitokselta tai julkisen sektorin yritysryhmittymältä. Pankeille myönnettyjen tai niiden takaamien lainojen osuus on 20 prosenttia.

7.14   LIKVIDITEETTIRISKI

Yhteisöjen ottamista lainoista aiheutuva likviditeettiriski katetaan yleensä siten, että yhteisöt myöntävät lainaa samoin ehdoin kuin ne ovat sitä ottaneet.

Selvitystilassa olevan EHTY:n varojen ja velkojen osalta komissio varmistaa likviditeettivaatimusten täyttymisen käyttämällä 11 vuoden jaksolta laadittua takaisinmaksuennustetta, joka on laadittu yhteistyössä asianomaisten komission yksiköiden kanssa.

7.15   KÄYPÄ ARVO

Myönnettyjen ja otettujen lainojen käypä arvo arvioidaan käyttämällä diskontatun rahavirran menetelmää. Myytävissä olevat arvopaperit esitetään käypään arvoon, joka on niiden markkinahinta kertyneellä korolla lisättynä. Kaikki käypään arvoon arvostetut rahoitusinstrumentit on arvostettu käyttämällä havaittuihin markkinahintoihin tai -korkoihin perustuvaa arvostusmenetelmää. Saamisten käyvän arvon katsotaan vastaavan niiden nimellisarvoa, josta on vähennetty arvonalennukset, ja velkojen käyvän arvon niiden nimellisarvoa. Käteisvarojen ja muiden rahavarojen, myös käyttötilien ja lyhytaikaisten (alle kolmen kuukauden) talletusten, käypä arvo vastaa niiden kirjanpitoarvoa.

8.   LÄHIPIIRIÄ KOSKEVAT TIEDOT

Euroopan yhteisöjen ylimpään johtoon liittyvien tietojen esittämiseksi ylin johto on jaettu seuraaviin viiteen ryhmään:

| Ryhmä 1 | : | komission puheenjohtaja ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen presidentti |
| --- | --- | --- |
| Ryhmä 2 | : | neuvoston pääsihteeri ja komission varapuheenjohtajat |
| Ryhmä 3 | : | komission jäsenet, yhteisöjen tuomioistuimen tuomarit ja julkisasiamiehet, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentti ja jäsenet, Euroopan unionin virkamiestuomioistuimen presidentti ja jäsenet, Euroopan oikeusasiamies ja Euroopan tietosuojavaltuutettu |
| Ryhmä 4 | : | tilintarkastustuomioistuimen presidentti ja jäsenet |
| Ryhmä 5 | : | Euroopan yhteisöjen toimielinten ja erillisvirastojen korkeimmat virkamiehet. |

Ryhmä 1

Ryhmä 1

:

komission puheenjohtaja ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen presidentti

Ryhmä 2

Ryhmä 2

:

neuvoston pääsihteeri ja komission varapuheenjohtajat

Ryhmä 3

Ryhmä 3

:

komission jäsenet, yhteisöjen tuomioistuimen tuomarit ja julkisasiamiehet, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentti ja jäsenet, Euroopan unionin virkamiestuomioistuimen presidentti ja jäsenet, Euroopan oikeusasiamies ja Euroopan tietosuojavaltuutettu

Ryhmä 4

Ryhmä 4

:

tilintarkastustuomioistuimen presidentti ja jäsenet

Ryhmä 5

Ryhmä 5

:

Euroopan yhteisöjen toimielinten ja erillisvirastojen korkeimmat virkamiehet.

YLIMMÄN JOHDON TALOUDELLISET ETUUDET

| euroa |
| --- |
| Etuus työntekijää kohti | Ryhmä 1 | Ryhmä 2 | Ryhmä 3 | Ryhmä 4 | Ryhmä 5 |
| Peruspalkka (kuukausipalkka) | 24 422,79 | 22 122,10 | 17 697,68 – 19 909,88 | 19 113,50 – 20 352,33 | 11 253,14 – 17 697,68 |
| Asuinpaikkakorvaus/ulkomaankorvaus | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 16 % |
| Perhelisät: |
| Kotitalouslisä (% palkasta) | 2 % + 164,27 | 2 % + 164,27 | 2 % + 164,27 | 2 % + 164,27 | 2 % + 164,27 |
| Huollettavana oleva lapsi | 358,96 | 358,96 | 358,96 | 358,96 | 358,96 |
| Alle kouluikäinen | 87,69 | 87,69 | 87,69 | 87,69 | 87,69 |
| Kouluikäinen tai | 243,55 | 243,55 | 243,55 | 243,55 | 243,55 |
| koulutus työpaikan sijaintipaikan ulkopuolella | 487,10 | 487,10 | 487,10 | 487,10 | 487,10 |
| Oikeuden puheenjohtajan korvaus | — | — | 500– 810,74 | — | — |
| Edustuslisä | 1 418,07 | 0– 911,38 | 500– 607,71 | — | — |
| Vuotuinen matkakulukorvaus | — | — | — | — | kyllä |
| Siirrot palkasta jäsenvaltioihin: |
| Koulutuslisä (7) | kyllä | kyllä | kyllä | kyllä | kyllä |
| % palkasta (7) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % palkasta ilman korjauskerrointa enintään | enint. 25 % | enint. 25 % | enint. 25 % | enint. 25 % | enint. 25 % |
| Edustuskulut | korvataan | korvataan | korvataan | — | — |
| Palvelukseen astuminen: |
| Asettautumiskorvaus | 48 845,58 | 44 244,20 | 35 395,36 – 39 819,76 | 38 227,00 – 40 704,66 | korvataan |
| Perheen matkakulut | korvataan | korvataan | korvataan | korvataan | korvataan |
| Muuttokulut | korvataan | korvataan | korvataan | korvataan | korvataan |
| Palvelussuhteen päättyminen: |
| Uudelleenasettautumiskorvaus | 24 422,79 | 22 122,10 | 17 697,68 – 19 909,88 | 19 113,50 – 20 352,33 | korvataan |
| Perheen matkakulut | korvataan | korvataan | korvataan | korvataan | korvataan |
| Muuttokulut | korvataan | korvataan | korvataan | korvataan | korvataan |
| Siirtymäjakso (% palkasta) (8) | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | — |
| Sairausvakuutus | kyllä | kyllä | kyllä | kyllä | vapaaehtoinen |
| Eläke (% palkasta ennen veroja) | enintään 70 % | enintään 70 % | enintään 70 % | enintään 70 % | enintään 70 % |
| Vähennykset: |
| Yhteisön vero | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % |
| Sairausvakuutus (% palkasta) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Erityismaksu | 4,21 % | 4,21 % | 4,21 % | 4,21 % | 4,21 % |
| Eläkemaksu | — | — | — | — | 10,9 % |
| Henkilöiden lukumäärä 31.12.2008 | 2 | 6 | 92 | 27 | 81 |

euroa

Etuus työntekijää kohti

Ryhmä 1

Ryhmä 2

Ryhmä 3

Ryhmä 4

Ryhmä 5

Peruspalkka (kuukausipalkka)

Peruspalkka

24 422,79

22 122,10

17 697,68 – 19 909,88

19 113,50 – 20 352,33

11 253,14 – 17 697,68

Asuinpaikkakorvaus/ulkomaankorvaus

Asuinpaikkakorvaus/ulkomaankorvaus

15 %

15 %

15 %

15 %

16 %

Perhelisät:

Perhelisät:

Kotitalouslisä (% palkasta)

2 % + 164,27

2 % + 164,27

2 % + 164,27

2 % + 164,27

2 % + 164,27

Huollettavana oleva lapsi

358,96

358,96

358,96

358,96

358,96

Alle kouluikäinen

87,69

87,69

87,69

87,69

87,69

Kouluikäinen tai

243,55

243,55

243,55

243,55

243,55

koulutus työpaikan sijaintipaikan ulkopuolella

487,10

487,10

487,10

487,10

487,10

Oikeuden puheenjohtajan korvaus

Oikeuden puheenjohtajan korvaus

—

—

500– 810,74

—

—

Edustuslisä

Edustuslisä

1 418,07

0– 911,38

500– 607,71

—

—

Vuotuinen matkakulukorvaus

Vuotuinen matkakulukorvaus

—

—

—

—

kyllä

Siirrot palkasta jäsenvaltioihin:

Siirrot palkasta jäsenvaltioihin:

Koulutuslisä (7)

7

kyllä

kyllä

kyllä

kyllä

kyllä

% palkasta (7)

7

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% palkasta ilman korjauskerrointa enintään

enint. 25 %

enint. 25 %

enint. 25 %

enint. 25 %

enint. 25 %

Edustuskulut

Edustuskulut

korvataan

korvataan

korvataan

—

—

Palvelukseen astuminen:

Palvelukseen astuminen:

Asettautumiskorvaus

48 845,58

44 244,20

35 395,36 – 39 819,76

38 227,00 – 40 704,66

korvataan

Perheen matkakulut

korvataan

korvataan

korvataan

korvataan

korvataan

Muuttokulut

korvataan

korvataan

korvataan

korvataan

korvataan

Palvelussuhteen päättyminen:

Palvelussuhteen päättyminen:

Uudelleenasettautumiskorvaus

24 422,79

22 122,10

17 697,68 – 19 909,88

19 113,50 – 20 352,33

korvataan

Perheen matkakulut

korvataan

korvataan

korvataan

korvataan

korvataan

Muuttokulut

korvataan

korvataan

korvataan

korvataan

korvataan

Siirtymäjakso (% palkasta) (8)

8

40 % — 65 %

40 % — 65 %

40 % — 65 %

40 % — 65 %

—

Sairausvakuutus

kyllä

kyllä

kyllä

kyllä

vapaaehtoinen

Eläke (% palkasta ennen veroja)

Eläke

enintään 70 %

enintään 70 %

enintään 70 %

enintään 70 %

enintään 70 %

Vähennykset:

Vähennykset:

Yhteisön vero

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

Sairausvakuutus (% palkasta)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Erityismaksu

4,21 %

4,21 %

4,21 %

4,21 %

4,21 %

Eläkemaksu

—

—

—

—

10,9 %

Henkilöiden lukumäärä 31.12.2008

Henkilöiden lukumäärä 31.12.2008

2

2

6

6

92

92

27

27

81

81

9.   TILINPÄÄTÖSPÄIVÄN JÄLKEISET TAPAHTUMAT

Komission tilinpitäjän tietoon ei tilinpäätöksen hyväksymispäivään mennessä ollut tullut sellaisia olennaisia tapahtumia, jotka olisi ilmoitettava erikseen tässä jaksossa. Tilinpäätös ja sen liitetiedot on laadittu tuoreimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella, ja edellä esitetyt tiedot perustuvat tällaisiin tietoihin.

10.   KONSOLIDOIDUT YHTEISÖT

A.   EUROOPAN YHTEISÖJEN MÄÄRÄYSVALLASSA OLEVAT YHTEISÖT

1.   Toimielimet ja neuvoa-antavat elimet

Alueiden komitea

Euroopan unionin neuvosto

Euroopan yhteisöjen tuomioistuin

Euroopan komissio

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

Euroopan tietosuojavaltuutettu

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan oikeusasiamies

Euroopan parlamentti

2.   Yhteisön virastot

Euroopan jälleenrakennusvirasto (9)

9

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto

Euroopan lentoturvallisuusvirasto

Tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus

Euroopan ympäristökeskus

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö

Euroopan meriturvallisuusvirasto

Euroopan lääkevirasto

Euroopan kemikaalivirasto (10)

10

Fusion for Energy -yhteisyritys (eurooppalainen yhteis-yritys ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten) (10)

10

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus

Euroopan perusoikeusvirasto

Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto

Euroopan koulutussäätiö

Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

GNSS-järjestelmän eurooppalainen valvontaviranomainen

Sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto (tavaramerkit ja mallit)

Euroopan rautatievirasto

Yhteisön kasvilajikevirasto

Yhteisön kalastuksenvalvontavirasto

3.   Toimeenpanovirastot

Kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirasto

Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto

Terveys- ja kuluttaja-asioiden toimeenpanovirasto

Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanovirasto (10)

10

4.   Muut määräysvallassa olevat yhteisöt

Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (selvitystilassa)

Eurojust (11)

11

Euroopan poliisiakatemia (CEPOL) (11)

11

B.   YHTEISYRITYKSET

Fuusioenergia-alan kansainvälinen ITER-organisaatio (omistusosuus/äänioikeudet: 48,5 %)

Selvitystilassa oleva Galileo-yhteisyritys (omistusosuus/äänioikeudet: 91,6 %/49,3 %)

SESAR-yhteisyritys (omistusosuus 91,73 %/äänioikeudet 65 %)

C.   OSAKKUUSYRITYKSET

Euroopan investointirahasto (omistusosuus/äänioikeudet: 27,43 %)

11.   KONSOLIDOIMATTOMAT YHTEISÖT

Tässä kohdassa on esitetty tiedot sellaisista yhteisöistä, joiden varoja Euroopan yhteisöt hallinnoivat mutta jotka eivät täytä konsolidoinnille asetettuja edellytyksiä ja joita ei tämän vuoksi ole sisällytetty Euroopan yhteisöjen tilinpäätökseen.

11.1   EUROOPAN KEHITYSRAHASTO (EKR)

Euroopan kehitysrahasto, jäljempänä ”EKR”, on tärkein väline, jolla yhteisö tukee Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden, jäljempänä ”AKT-maat”, sekä merentakaisten maiden ja alueiden, jäljempänä ”MMA”, kanssa tehtävää kehitysyhteistyötä. EKR:n perustamisesta määrättiin vuonna 1957 tehdyssä Rooman sopimuksessa. Tavoitteena oli antaa teknistä ja taloudellista tukea alun perin Afrikan maille, jotka olivat tuolloin vielä siirtomaita ja joihin joillakin jäsenvaltioilla oli historiallisia yhteyksiä.

Kukin EKR-sopimus tehdään noin viideksi vuodeksi. Yhdeksännen EKR:n voimassaolo päättyi 1. heinäkuuta 2008, kun kymmenes EKR tuli voimaan.

EKR:n toimintaa ei rahoiteta yhteisöjen talousarviosta vaan rahoitus perustuu jäsenvaltioiden suoraan maksamiin rahoitusosuuksiin, joista sovitaan neuvotteluissa. Kunkin jäsenvaltion rahoitusosuus määräytyy mm. sen BKTL:n ja niiden kytkentöjen perusteella, joita sillä on tuensaajina oleviin AKT-valtioihin ja MMA:iin. EKR:n varojen hoidosta vastaavat komissio ja EIP.

EKR:oon sovelletaan omaa varainhoitoasetusta (EUVL L 78, 19.3.2008, s. 1), jossa säädetään, että EKR:sta laaditaan oma, yhteisöjen tilinpäätöksestä erillinen tilinpäätös. EKR:n ulkoisesta tarkastuksesta vastaavat tilintarkastustuomioistuin ja parlamentti. Seuraavassa on esitetty tiedoksi 8., 9. ja 10. EKR:n tase sekä tuotto- ja kululaskelma.

Tase – 8., 9. ja 10. EKR

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Lyhytaikaiset varat: |
| Saamiset | 17 | 8 |
| Ennakkomaksut, netto | 918 | 957 |
| Muut lyhytaikaiset varat | (6) | (3) |
| Käteisvarat ja muut rahavarat | 290 | 388 |
| Vastaavaa yhteensä | 1 219 | 1 350 |
| Lyhytaikaiset velat: |
| Velat | (702) | (704) |
| Vastattavaa yhteensä | (702) | (704) |
| Nettovarat | 517 | 646 |
| RAhaston varat ja varannot |
| Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty | 17 079 | 25 019 |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | (3 030) | (3 256) |
| Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos | (15 784) | (22 411) |
| Muut varannot | 2 252 | 1 294 |
| Nettovarat | 517 | 646 |

milj. euroa

31.12.2008

31.12.2007

Lyhytaikaiset varat:

Lyhytaikaiset varat:

Saamiset

17

8

Ennakkomaksut, netto

918

957

Muut lyhytaikaiset varat

(6)

(3)

Käteisvarat ja muut rahavarat

290

388

Vastaavaa yhteensä

Vastaavaa yhteensä

1 219

1 219

1 350

1 350

Lyhytaikaiset velat:

Lyhytaikaiset velat:

Velat

(702)

(704)

Vastattavaa yhteensä

Vastattavaa yhteensä

(702)

(702)

(704)

(704)

Nettovarat

Nettovarat

517

517

646

646

RAhaston varat ja varannot

RAhaston varat ja varannot

Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty

17 079

25 019

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

(3 030)

(3 256)

Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos

(15 784)

(22 411)

Muut varannot

2 252

1 294

Nettovarat

Nettovarat

517

517

646

646

Tuotto- ja kululaskelma – 8., 9. ja 10. EKR

| milj. euroa |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| Tuotot yhteensä | 23 | 0 |
| Toiminnan kulut |
| Toimintakulut: |
| Ohjelmoitava apu | 416 | 638 |
| Makrotaloudellinen tuki | 344 | 427 |
| Alakohtaiset politiikat | 1 387 | 1 149 |
| AKT-valtioiden väliset hankkeet | 517 | 382 |
| Korkotuet | 2 | 1 |
| Hätäapu | 188 | 155 |
| Pakolaisapu | 6 | (6) |
| Riskipääoma | 17 | 58 |
| Stabex | 25 | 98 |
| Sysmin | 5 | 32 |
| Muut aikaisempiin EKR:ihin liittyvät avustusohjelmat | 19 | 5 |
| Rakennesopeutus | 0 | (6) |
| Velkahuojennukset | (1) | 180 |
| Vientitulojen kompensaatio | 42 | 84 |
| Institutionaalinen tuki | 35 | 30 |
| Kongo-varat | 2 | 17 |
| Toimintakulut yhteensä | 3 004 | 3 244 |
| Hallinto- ja rahoituskulut | 58 | 31 |
| Toiminnan ylijäämä/(alijäämä) | (3 039) | (3 275) |
| Rahoitustoiminta |
| Rahoitustuotot | 13 | 19 |
| Arvonalentumistappiot saamisista | (4) | 0 |
| Rahoitustoiminnan ylijäämä/(alijäämä) | 9 | 19 |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | (3 030) | (3 256) |

milj. euroa

2008

2007

Tuotot yhteensä

Tuotot yhteensä

23

23

0

0

Toiminnan kulut

Toiminnan kulut

Toimintakulut:

Toimintakulut:

Ohjelmoitava apu

416

638

Makrotaloudellinen tuki

344

427

Alakohtaiset politiikat

1 387

1 149

AKT-valtioiden väliset hankkeet

517

382

Korkotuet

2

1

Hätäapu

188

155

Pakolaisapu

6

(6)

Riskipääoma

17

58

Stabex

25

98

Sysmin

5

32

Muut aikaisempiin EKR:ihin liittyvät avustusohjelmat

19

5

Rakennesopeutus

0

(6)

Velkahuojennukset

(1)

180

Vientitulojen kompensaatio

42

84

Institutionaalinen tuki

35

30

Kongo-varat

2

17

Toimintakulut yhteensä

Toimintakulut yhteensä

3 004

3 004

3 244

3 244

Hallinto- ja rahoituskulut

Hallinto- ja rahoituskulut

58

58

31

31

Toiminnan ylijäämä/(alijäämä)

Toiminnan ylijäämä/(alijäämä)

(3 039)

(3 039)

(3 275)

(3 275)

Rahoitustoiminta

Rahoitustoiminta

Rahoitustuotot

13

19

Arvonalentumistappiot saamisista

(4)

0

Rahoitustoiminnan ylijäämä/(alijäämä)

Rahoitustoiminnan ylijäämä/(alijäämä)

9

9

19

19

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

(3 030)

(3 030)

(3 256)

(3 256)

11.2   SAIRAUSVAKUUTUSJÄRJESTELMÄ

Sairausvakuutusjärjestelmän tarkoitus on tarjota sairausvakuutus Euroopan yhteisöjen eri toimielinten ja elinten palveluksessa olevalle henkilöstölle. Järjestelmän varat ovat sen omia varoja, eivätkä ne ole Euroopan yhteisöjen määräysvallassa, vaikka järjestelmän rahoitusvarojen hallinnoinnista vastaa komissio. Järjestelmä rahoittaa toimintansa jäseniltä (henkilöstöltä) sekä työnantajilta (toimielimet, virastot ja elimet) kerättävin maksuin. Kaikki ylijäämät säilyvät järjestelmän käytössä.

Järjestelmä muodostuu neljästä erillisestä osajärjestelmästä, jotka ovat Euroopan yhteisöjen toimielinten ja erillisvirastojen henkilöstön kattava pääjärjestelmä sekä kolme kattavuudeltaan suppeampaa osajärjestelmää: Firenzen yliopistollisen Eurooppa-instituutin henkilöstön kattava järjestelmä, Eurooppa-koulut kattava järjestelmä sekä unionin ulkopuolella työskentelevän henkilöstön kattava järjestelmä, jonka piiriin kuuluu mm. EU:n lähetystöjen henkilöstö. Järjestelmän kokonaisvarat olivat 31. joulukuuta 2008 yhteensä 288 miljoonaa euroa (287 miljoonaa euroa vuonna 2007).

II OSA

KONSOLIDOITU SELVITYS EUROOPAN YHTEISÖJEN TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA JA SEN LIITETIEDOT

SISÄLLYSLUETTELO

| A. | Konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta: |
| --- | --- |

A.

Konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta:

| 1. | Varainhoitovuoden talousarvion toteutuma |
| --- | --- |

1.

Varainhoitovuoden talousarvion toteutuma

| 2. | Budjetoitujen ja toteutuneiden määrien vertailutaulukot |
| --- | --- |

2.

Budjetoitujen ja toteutuneiden määrien vertailutaulukot

Tulot:

Tulot:

| 3. | Konsolidoitu yhteenveto talousarvion tulototeutumasta |
| --- | --- |

3.

Konsolidoitu yhteenveto talousarvion tulototeutumasta

Menot:

Menot:

| 4. | Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen jakautuminen ja muutokset rahoituskehyksen otsakkeittain |
| --- | --- |

4.

Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen jakautuminen ja muutokset rahoituskehyksen otsakkeittain

| 5. | Maksusitoumusmäärärahojen toteutuminen rahoituskehyksen otsakkeittain |
| --- | --- |

5.

Maksusitoumusmäärärahojen toteutuminen rahoituskehyksen otsakkeittain

| 6. | Maksumäärärahojen toteutuminen rahoituskehyksen otsakkeittain |
| --- | --- |

6.

Maksumäärärahojen toteutuminen rahoituskehyksen otsakkeittain

| 7. | Maksattamatta olevien sitoumusten muutokset rahoituskehyksen otsakkeittain |
| --- | --- |

7.

Maksattamatta olevien sitoumusten muutokset rahoituskehyksen otsakkeittain

| 8. | Maksattamatta olevien sitoumusten jakautuminen alkuperävuoden mukaan rahoituskehyksen otsakkeittain |
| --- | --- |

8.

Maksattamatta olevien sitoumusten jakautuminen alkuperävuoden mukaan rahoituskehyksen otsakkeittain

| 9. | Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen jakautuminen ja muutokset toimintalohkoittain |
| --- | --- |

9.

Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen jakautuminen ja muutokset toimintalohkoittain

| 10. | Maksusitoumusmäärärahojen toteutuminen toimintalohkoittain |
| --- | --- |

10.

Maksusitoumusmäärärahojen toteutuminen toimintalohkoittain

| 11. | Maksumäärärahojen toteutuminen toimintalohkoittain |
| --- | --- |

11.

Maksumäärärahojen toteutuminen toimintalohkoittain

| 12. | Maksattamatta olevien sitoumusten muutokset toimintalohkoittain |
| --- | --- |

12.

Maksattamatta olevien sitoumusten muutokset toimintalohkoittain

| 13. | Maksattamatta olevien sitoumusten jakautuminen alkuperävuoden mukaan toimintalohkoittain |
| --- | --- |

13.

Maksattamatta olevien sitoumusten jakautuminen alkuperävuoden mukaan toimintalohkoittain

Toimielimet:

Toimielimet:

| 14. | Konsolidoitu yhteenveto talousarvion tulototeutumasta toimielimittäin |
| --- | --- |

14.

Konsolidoitu yhteenveto talousarvion tulototeutumasta toimielimittäin

| 15. | Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen toteutumien toimielimittäin |
| --- | --- |

15.

Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen toteutumien toimielimittäin

Erillisvirastot:

Erillisvirastot:

| 16. | Erillisvirastojen tulot: talousarvioennusteet, saamiset ja toteutuneet tulot |
| --- | --- |

16.

Erillisvirastojen tulot: talousarvioennusteet, saamiset ja toteutuneet tulot

| 17. | Maksusitoumus- ja maksumäärärahat virastoittain |
| --- | --- |

17.

Maksusitoumus- ja maksumäärärahat virastoittain

| 18. | Talousarvion toteutuma (sisältää erillisvirastot) |
| --- | --- |

18.

Talousarvion toteutuma (sisältää erillisvirastot)

| B. | Talousarvion konsolidoidun toteuttamisselvityksen liitetiedot |
| --- | --- |

B.

Talousarvion konsolidoidun toteuttamisselvityksen liitetiedot

| 1. | Talousarvioperiaatteet, talousarvion rakenne ja määrärahat |
| --- | --- |

1.

Talousarvioperiaatteet, talousarvion rakenne ja määrärahat

| 2. | Talousarvion toteuttamisselvitykseen liittyvät selitykset |
| --- | --- |

2.

Talousarvion toteuttamisselvitykseen liittyvät selitykset

A. JAKSO KONSOLIDOITU SELVITYS TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA (12)

12

TALOUSARVION TOTEUTUMINEN

1.   VARAINHOITOVUODEN 2008 TALOUSARVION TOTEUTUMA

| milj. euroa |
| --- |
| | EFTA – ETA | Euroopan yhteisöt | Yhteensä 2008 | Yhteensä 2007 |
| Varainhoitovuoden tulot | 199 | 121 385 | 121 584 | 117 563 |
| Maksut varainhoitovuoden määrärahoista | (184) | (115 366) | (115 550) | (113 028) |
| Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat | 0 | (3 912) | (3 912) | (3 114) |
| Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt EFTA-määrärahat | (2) | 0 | (2) | (2) |
| Peruutettavat varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat | 1 | 187 | 188 | 246 |
| Valuuttakurssierot varainhoitovuonna | 0 | (498) | (498) | (123) |
| Talousarvion toteutuma | 14 | 1 796 | 1 810 | 1 542 |

milj. euroa

EFTA – ETA

Euroopan yhteisöt

Yhteensä 2008

Yhteensä 2007

Varainhoitovuoden tulot

199

121 385

121 584

121 584

117 563

117 563

Maksut varainhoitovuoden määrärahoista

(184)

(115 366)

(115 550)

(115 550)

(113 028)

(113 028)

Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat

0

(3 912)

(3 912)

(3 912)

(3 114)

(3 114)

Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt EFTA-määrärahat

(2)

0

(2)

(2)

(2)

(2)

Peruutettavat varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat

1

187

188

188

246

246

Valuuttakurssierot varainhoitovuonna

0

(498)

(498)

(498)

(123)

(123)

Talousarvion toteutuma

Talousarvion toteutuma

14

14

1 796

1 796

1 810

1 810

1 542

1 542

Euroopan yhteisöjen talousarvion ylijäämä palautetaan jäsenvaltioille vähentämällä se seuraavan varainhoitovuoden maksuosuuksista.

2.   BUDJETOITUJEN JA TOTEUTUNEIDEN MÄÄRIEN VERTAILUTAULUKOT

TULOT

| milj. euroa |
| --- |
| Osasto | Alkuperäinen talousarvio | Lopullinen talousarvio | Vahvistetut saamiset | Tulot | Erotus lopullinen – toteutunut | Tulot % budjetoidusta | Perimättä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2–4 | 6=4/2 | 7=3–4 |
| 1. | Omat varat | 118 922 | 108 323 | 110 008 | 108 649 | – 326 | 100,30 % | 1 358 |
| 3. | Käytettävissä olevat ylijäämät | 126 | 4 160 | 4 174 | 4 174 | –14 | 100,34 % | 0 |
| 4. | Yhteisöjen toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot | 1 029 | 1 029 | 984 | 977 | 52 | 94,96 % | 7 |
| 5. | Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot | 81 | 81 | 443 | 353 | – 272 | 435,29 % | 90 |
| 6. | Yhteisön ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset | 10 | 356 | 5 967 | 5 564 | –5 208 | 1 562,84 % | 403 |
| 7. | Viivästyskorot ja sakot | 123 | 1 766 | 11 733 | 1 794 | –28 | 101,61 % | 9 938 |
| 8. | Otto- ja antolainaus | 26 | 26 | 61 | 34 | –8 | 130,07 % | 27 |
| 9. | Sekalaiset tulot | 30 | 30 | 71 | 39 | –9 | 129,19 % | 32 |
| Yhteensä | 120 347 | 115 771 | 133 441 | 121 584 | –5 813 | 105,02 % | 11 856 |

milj. euroa

Osasto

Alkuperäinen talousarvio

Lopullinen talousarvio

Vahvistetut saamiset

Tulot

Erotus lopullinen – toteutunut

Tulot % budjetoidusta

Perimättä

1

2

3

4

5=2–4

6=4/2

7=3–4

1.

Omat varat

118 922

108 323

110 008

108 649

– 326

100,30 %

1 358

3.

Käytettävissä olevat ylijäämät

126

4 160

4 174

4 174

–14

100,34 %

0

4.

Yhteisöjen toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot

1 029

1 029

984

977

52

94,96 %

7

5.

Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot

81

81

443

353

– 272

435,29 %

90

6.

Yhteisön ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset

10

356

5 967

5 564

–5 208

1 562,84 %

403

7.

Viivästyskorot ja sakot

123

1 766

11 733

1 794

–28

101,61 %

9 938

8.

Otto- ja antolainaus

26

26

61

34

–8

130,07 %

27

9.

Sekalaiset tulot

30

30

71

39

–9

129,19 %

32

Yhteensä

Yhteensä

120 347

120 347

115 771

115 771

133 441

133 441

121 584

121 584

–5 813

–5 813

105,02 %

105,02 %

11 856

11 856

MENOT RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Alkuperäinen talousarvio | Lopullinen talousarvio (13) | Suoritetut maksut | Erotus lopullinen – toteutunut | % | Varainhoitovuodelle 2009 siirretyt määrärahat | Peruuntuvat määrärahat |
| 1 | 2 | 3 | 4=2–3 | 5=3/2 | 6 | 7=2–3–6 |
| 1. | Kestävä kasvu | 50 324 | 47 743 | 45 611 | 2 132 | 95,53 % | 1 431 | 701 |
| 2. | Luonnonvarojen suojelu ja hallinta | 53 177 | 59 431 | 54 813 | 4 619 | 92,23 % | 4 361 | 258 |
| 3. | Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus | 1 241 | 1 533 | 1 311 | 223 | 85,48 % | 91 | 131 |
| 4. | EU maailmanlaajuisena toimijana | 8 113 | 8 252 | 7 311 | 941 | 88,60 % | 527 | 414 |
| 5. | Hallinto | 7 284 | 8 494 | 7 292 | 1 201 | 85,86 % | 922 | 279 |
| 6. | Korvaukset | 207 | 207 | 207 | 0 | 100,00 % | 0 | 0 |
| Yhteensä | 120 347 | 125 660 | 116 545 | 9 115 | 92.75 % | 7 333 | 1 782 |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

Alkuperäinen talousarvio

Lopullinen talousarvio (13)

13

Suoritetut maksut

Erotus lopullinen – toteutunut

%

Varainhoitovuodelle 2009 siirretyt määrärahat

Peruuntuvat määrärahat

1

2

3

4=2–3

5=3/2

6

7=2–3–6

1.

Kestävä kasvu

50 324

47 743

45 611

2 132

95,53 %

1 431

701

2.

Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

53 177

59 431

54 813

4 619

92,23 %

4 361

258

3.

Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

1 241

1 533

1 311

223

85,48 %

91

131

4.

EU maailmanlaajuisena toimijana

8 113

8 252

7 311

941

88,60 %

527

414

5.

Hallinto

7 284

8 494

7 292

1 201

85,86 %

922

279

6.

Korvaukset

207

207

207

0

100,00 %

0

0

Yhteensä

Yhteensä

120 347

120 347

125 660

125 660

116 545

116 545

9 115

9 115

92.75 %

92.75 %

7 333

7 333

1 782

1 782

MENOT TOIMINTALOHKOITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Toimintalohko | Alkuperäinen talousarvio | Lopullinen talousarvio (14) | Suoritetut maksut | Erotus lopullinen – toteutunut | % | Siirretyt määrärahat | Peruuntuvat määrärahat |
| 1 | 2 | 3 | 4=2–3 | 5=3/2 | 6 | 7=2–3–6 |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat | 414 | 358 | 286 | 72 | 79,85 % | 18 | 55 |
| 02 | Yritystoiminta | 533 | 603 | 477 | 126 | 79,14 % | 64 | 61 |
| 03 | Kilpailu | 79 | 104 | 87 | 16 | 84,45 % | 14 | 2 |
| 04 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat | 11 137 | 9 415 | 9 092 | 323 | 96,57 % | 26 | 297 |
| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen | 52 459 | 58 508 | 53 803 | 4 705 | 91,96 % | 4 500 | 205 |
| 06 | Energia ja liikenne | 1 910 | 2 169 | 1 785 | 384 | 82,29 % | 127 | 257 |
| 07 | Ympäristö | 298 | 319 | 264 | 55 | 82,67 % | 26 | 30 |
| 08 | Tutkimus | 4 112 | 5 146 | 4 439 | 708 | 86,24 % | 686 | 22 |
| 09 | Tietoyhteiskunta ja viestimet | 1 549 | 1 890 | 1 708 | 181 | 90,41 % | 171 | 11 |
| 10 | Suora tutkimustoiminta | 372 | 672 | 389 | 282 | 57,98 % | 269 | 13 |
| 11 | Meri- ja kalastusasiat | 846 | 932 | 879 | 53 | 94,35 % | 8 | 44 |
| 12 | Sisämarkkinat | 61 | 69 | 58 | 11 | 84,35 % | 8 | 3 |
| 13 | Aluepolitiikka | 30 655 | 27 891 | 27 674 | 217 | 99,22 % | 195 | 22 |
| 14 | Verotus ja tulliliitto | 108 | 121 | 105 | 16 | 87,01 % | 10 | 5 |
| 15 | Koulutus ja kulttuuri | 1 345 | 1 555 | 1 378 | 177 | 88,62 % | 147 | 30 |
| 16 | Viestintä | 197 | 224 | 186 | 38 | 83,23 % | 18 | 19 |
| 17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat | 501 | 604 | 515 | 89 | 85,32 % | 38 | 50 |
| 18 | Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue | 589 | 550 | 445 | 105 | 80,88 % | 20 | 85 |
| 19 | Ulkosuhteet | 3 338 | 3 604 | 3 449 | 155 | 95,71 % | 72 | 83 |
| 20 | Kauppa | 77 | 85 | 75 | 10 | 88,35 % | 7 | 3 |
| 21 | Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin | 1 179 | 1 401 | 1 229 | 172 | 87,74 % | 119 | 53 |
| 22 | Laajentuminen | 1 832 | 1 642 | 1 555 | 88 | 94,65 % | 58 | 30 |
| 23 | Humanitaarinen apu | 773 | 904 | 895 | 9 | 99,06 % | 7 | 2 |
| 24 | Petostentorjunta | 70 | 76 | 63 | 13 | 82,42 % | 6 | 8 |
| 25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki | 178 | 201 | 177 | 24 | 88,05 % | 21 | 3 |
| 26 | Hallinto | 972 | 1 182 | 971 | 211 | 82,17 % | 171 | 40 |
| 27 | Talousarvio | 275 | 284 | 263 | 20 | 92,84 % | 12 | 9 |
| 28 | Varainhoidon valvonta | 10 | 12 | 10 | 1 | 89,25 % | 1 | 0 |
| 29 | Tilastotiedot | 107 | 130 | 110 | 21 | 84,07 % | 15 | 6 |
| 30 | Eläkkeet | 1 087 | 1 081 | 1 049 | 31 | 97,13 % | 0 | 31 |
| 31 | Kielipalvelut | 368 | 462 | 410 | 52 | 88,75 % | 47 | 5 |
| 40 | Varaukset | 239 | 171 | 0 | 171 | 0,00 % | 0 | 171 |
| 90 | Muut toimielimet | 2 674 | 3 298 | 2 717 | 581 | 82,38 % | 453 | 128 |
| Yhteensä | 120 347 | 125 660 | 116 545 | 9 115 | 92,75 % | 7 333 | 1 782 |

milj. euroa

Toimintalohko

Alkuperäinen talousarvio

Lopullinen talousarvio (14)

14

Suoritetut maksut

Erotus lopullinen – toteutunut

%

Siirretyt määrärahat

Peruuntuvat määrärahat

1

2

3

4=2–3

5=3/2

6

7=2–3–6

01

Talous- ja rahoitusasiat

414

358

286

72

79,85 %

18

55

02

Yritystoiminta

533

603

477

126

79,14 %

64

61

03

Kilpailu

79

104

87

16

84,45 %

14

2

04

Työllisyys- ja sosiaaliasiat

11 137

9 415

9 092

323

96,57 %

26

297

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

52 459

58 508

53 803

4 705

91,96 %

4 500

205

06

Energia ja liikenne

1 910

2 169

1 785

384

82,29 %

127

257

07

Ympäristö

298

319

264

55

82,67 %

26

30

08

Tutkimus

4 112

5 146

4 439

708

86,24 %

686

22

09

Tietoyhteiskunta ja viestimet

1 549

1 890

1 708

181

90,41 %

171

11

10

Suora tutkimustoiminta

372

672

389

282

57,98 %

269

13

11

Meri- ja kalastusasiat

846

932

879

53

94,35 %

8

44

12

Sisämarkkinat

61

69

58

11

84,35 %

8

3

13

Aluepolitiikka

30 655

27 891

27 674

217

99,22 %

195

22

14

Verotus ja tulliliitto

108

121

105

16

87,01 %

10

5

15

Koulutus ja kulttuuri

1 345

1 555

1 378

177

88,62 %

147

30

16

Viestintä

197

224

186

38

83,23 %

18

19

17

Terveys- ja kuluttaja-asiat

501

604

515

89

85,32 %

38

50

18

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue

589

550

445

105

80,88 %

20

85

19

Ulkosuhteet

3 338

3 604

3 449

155

95,71 %

72

83

20

Kauppa

77

85

75

10

88,35 %

7

3

21

Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin

1 179

1 401

1 229

172

87,74 %

119

53

22

Laajentuminen

1 832

1 642

1 555

88

94,65 %

58

30

23

Humanitaarinen apu

773

904

895

9

99,06 %

7

2

24

Petostentorjunta

70

76

63

13

82,42 %

6

8

25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki

178

201

177

24

88,05 %

21

3

26

Hallinto

972

1 182

971

211

82,17 %

171

40

27

Talousarvio

275

284

263

20

92,84 %

12

9

28

Varainhoidon valvonta

10

12

10

1

89,25 %

1

0

29

Tilastotiedot

107

130

110

21

84,07 %

15

6

30

Eläkkeet

1 087

1 081

1 049

31

97,13 %

0

31

31

Kielipalvelut

368

462

410

52

88,75 %

47

5

40

Varaukset

239

171

0

171

0,00 %

0

171

90

Muut toimielimet

2 674

3 298

2 717

581

82,38 %

453

128

Yhteensä

Yhteensä

120 347

120 347

125 660

125 660

116 545

116 545

9 115

9 115

92,75 %

92,75 %

7 333

7 333

1 782

1 782

3.   YHTEENVETO YLEISEN TALOUSARVION TULOTOTEUTUMASTA VARAINHOITOVUONNA 2008

| milj. euroa |
| --- |
| Osasto | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Tulot | Tulot % budjetoidusta | Perimättä |
| Alkuperäiset | Lopulliset | Varainhoitovuonna | Siirretyt | Yhteensä | Varainhoitovuoden saamisista | Siirretyistä saamisista | Yhteensä |
| 1. | Omat varat | 118 922 | 108 323 | 108 593 | 1 415 | 110 008 | 107 313 | 1 336 | 108 649 | 100,30 % | 1 358 |
| 3. | Käytettävissä olevat ylijäämät | 126 | 4 160 | 4 175 | 0 | 4 174 | 4 174 | 0 | 4 174 | 100,34 % | 0 |
| 4. | Yhteisöjen toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot | 1 029 | 1 029 | 975 | 9 | 984 | 970 | 7 | 977 | 94,96 % | 7 |
| 5. | Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot | 81 | 81 | 359 | 83 | 443 | 330 | 23 | 353 | 435,29 % | 90 |
| 6. | Yhteisön ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset | 10 | 356 | 5 760 | 207 | 5 967 | 5 467 | 96 | 5 564 | 1 562,84 % | 403 |
| 7. | Viivästyskorot ja sakot | 123 | 1 766 | 3 284 | 8 449 | 11 733 | 146 | 1 648 | 1 794 | 101,61 % | 9 938 |
| 8. | Otto- ja antolainaus | 26 | 26 | 61 | 0 | 61 | 34 | 0 | 34 | 130,07 % | 27 |
| 9. | Sekalaiset tulot | 30 | 30 | 30 | 41 | 71 | 26 | 13 | 39 | 129,19 % | 32 |
| Yhteensä | 120 347 | 115 771 | 123 236 | 10 205 | 133 441 | 118 461 | 3 124 | 121 584 | 105,02 % | 11 856 |

milj. euroa

Osasto

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Tulot

Tulot % budjetoidusta

Perimättä

Alkuperäiset

Lopulliset

Varainhoitovuonna

Siirretyt

Yhteensä

Varainhoitovuoden saamisista

Siirretyistä saamisista

Yhteensä

1.

Omat varat

118 922

108 323

108 593

1 415

110 008

107 313

1 336

108 649

100,30 %

1 358

3.

Käytettävissä olevat ylijäämät

126

4 160

4 175

0

4 174

4 174

0

4 174

100,34 %

0

4.

Yhteisöjen toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot

1 029

1 029

975

9

984

970

7

977

94,96 %

7

5.

Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot

81

81

359

83

443

330

23

353

435,29 %

90

6.

Yhteisön ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset

10

356

5 760

207

5 967

5 467

96

5 564

1 562,84 %

403

7.

Viivästyskorot ja sakot

123

1 766

3 284

8 449

11 733

146

1 648

1 794

101,61 %

9 938

8.

Otto- ja antolainaus

26

26

61

0

61

34

0

34

130,07 %

27

9.

Sekalaiset tulot

30

30

30

41

71

26

13

39

129,19 %

32

Yhteensä

Yhteensä

120 347

120 347

115 771

115 771

123 236

123 236

10 205

10 205

133 441

133 441

118 461

118 461

3 124

3 124

121 584

121 584

105,02 %

105,02 %

11 856

11 856

Osasto 1 erittely: omat varat

| Luku | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Tulot | Tulot % budjetoidusta | Perimättä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkuperäiset | Lopulliset | Varainhoitovuonna | Siirretyt | Yhteensä | Varainhoitovuoden saamisista | Siirretyistä saamisista | Yhteensä |
| 10. | Maatalousmaksut | 1 683 | 1 283 | 1 237 | 390 | 1 628 | 887 | 390 | 1 278 | 99,59 % | 350 |
| 11. | Sokerimaksut | 633 | 708 | 708 | 28 | 736 | 680 | 28 | 708 | 100,01 % | 28 |
| 12. | Tullimaksut | 16 432 | 14 946 | 15 289 | 989 | 16 278 | 14 380 | 918 | 15 297 | 102,35 % | 980 |
| 13. | ALV | 19 096 | 18 097 | 17 964 | 2 | 17 966 | 17 966 | 0 | 17 966 | 99,28 % | 0 |
| 14. | BKTL | 81 078 | 73 290 | 73 008 | 7 | 73 015 | 73 015 | 0 | 73 015 | 99,62 % | 0 |
| 15. | Budjettiaseman epätasapainon korjaus | 0 | 0 | 387 | –2 | 385 | 385 | 0 | 385 | | 0 |
| Yhteensä | 118 922 | 108 323 | 108 593 | 1 415 | 110 008 | 107 313 | 1 336 | 108 649 | 100,30 % | 1 358 |

Luku

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Tulot

Tulot % budjetoidusta

Perimättä

Alkuperäiset

Lopulliset

Varainhoitovuonna

Siirretyt

Yhteensä

Varainhoitovuoden saamisista

Siirretyistä saamisista

Yhteensä

10.

Maatalousmaksut

1 683

1 283

1 237

390

1 628

887

390

1 278

99,59 %

350

11.

Sokerimaksut

633

708

708

28

736

680

28

708

100,01 %

28

12.

Tullimaksut

16 432

14 946

15 289

989

16 278

14 380

918

15 297

102,35 %

980

13.

ALV

19 096

18 097

17 964

2

17 966

17 966

0

17 966

99,28 %

0

14.

BKTL

81 078

73 290

73 008

7

73 015

73 015

0

73 015

99,62 %

0

15.

Budjettiaseman epätasapainon korjaus

0

0

387

–2

385

385

0

385

0

Yhteensä

Yhteensä

118 922

118 922

108 323

108 323

108 593

108 593

1 415

1 415

110 008

110 008

107 313

107 313

1 336

1 336

108 649

108 649

100,30 %

100,30 %

1 358

1 358

Osasto 3 erittely: käytettävissä olevat ylijäämät

| Luku | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Tulot | Tulot % budjetoidusta | Perimättä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkuperäiset | Lopulliset | Varainhoitovuonna | Siirretyt | Yhteensä | Varainhoitovuoden saamisista | Siirretyistä saamisista | Yhteensä |
| 30. | Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä | 126 | 1 655 | 1 655 | 0 | 1 655 | 1 655 | 0 | 1 655 | 100,00 % | 0 |
| 31. | ALV-ylijäämä | 0 | 1 043 | 1 042 | 0 | 1 041 | 1 041 | 0 | 1 041 | 99,88 % | 0 |
| 32. | BKTL-ylijäämä | 0 | 1 463 | 1 462 | 0 | 1 462 | 1 462 | 0 | 1 462 | 99,97 % | 0 |
| 34. | Mukautus jäsenvaltioille, jotka eivät osallistu oikeus- ja sisäasioita koskevaan politiikkaan | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | | 0 |
| 35. | UK-korjaus | 0 | 0 | 15 | 0 | 15 | 15 | 0 | 15 | | 0 |
| Yhteensä | 126 | 4 160 | 4 175 | 0 | 4 174 | 4 174 | 0 | 4 174 | 100,34 % | 0 |

Luku

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Tulot

Tulot % budjetoidusta

Perimättä

Alkuperäiset

Lopulliset

Varainhoitovuonna

Siirretyt

Yhteensä

Varainhoitovuoden saamisista

Siirretyistä saamisista

Yhteensä

30.

Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä

126

1 655

1 655

0

1 655

1 655

0

1 655

100,00 %

0

31.

ALV-ylijäämä

0

1 043

1 042

0

1 041

1 041

0

1 041

99,88 %

0

32.

BKTL-ylijäämä

0

1 463

1 462

0

1 462

1 462

0

1 462

99,97 %

0

34.

Mukautus jäsenvaltioille, jotka eivät osallistu oikeus- ja sisäasioita koskevaan politiikkaan

0

0

1

0

1

1

0

1

0

35.

UK-korjaus

0

0

15

0

15

15

0

15

0

Yhteensä

Yhteensä

126

126

4 160

4 160

4 175

4 175

0

0

4 174

4 174

4 174

4 174

0

0

4 174

4 174

100,34 %

100,34 %

0

0

4.   MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Hyväksytyt määrärahat | Muutokset (siirrot ja lisätalousarviot) | Siirretty | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | Lisäys yhteensä | Hyväksytty yhteensä | Hyväksytyt määrärahat | Muutokset (siirrot ja lisätalousarviot) | Siirretty | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | Lisäys yhteensä | Hyväksytty yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 1 | Kestävä kasvu | 57 964 | 378 | 133 | 1 405 | 1 537 | 59 879 | 50 324 | –4 571 | 183 | 1 807 | 1 990 | 47 743 |
| 2 | Luonnonvarojen suojelu ja hallinta | 55 041 | 524 | 1 363 | 6 110 | 7 473 | 63 038 | 53 177 | 130 | 47 | 6 077 | 6 124 | 59 431 |
| 3 | Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus | 1 343 | 283 | 2 | 95 | 96 | 1 722 | 1 241 | 81 | 93 | 118 | 211 | 1 533 |
| 4 | EU maailmanlaajuisena toimijana | 7 311 | 240 | 102 | 320 | 422 | 7 973 | 8 113 | – 212 | 83 | 268 | 351 | 8 252 |
| 5 | Hallinto | 7 284 | –5 | 119 | 397 | 516 | 7 795 | 7 284 | –3 | 786 | 426 | 1 212 | 8 494 |
| 6 | Korvaukset | 207 | 0 | 0 | 0 | 0 | 207 | 207 | 0 | 0 | 0 | 0 | 207 |
| Yhteensä | 129 150 | 1 420 | 1 719 | 8 326 | 10 045 | 140 615 | 120 347 | –4 575 | 1 193 | 8 696 | 9 889 | 125 660 |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Hyväksytyt määrärahat

Muutokset (siirrot ja lisätalousarviot)

Siirretty

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Lisäys yhteensä

Hyväksytty yhteensä

Hyväksytyt määrärahat

Muutokset (siirrot ja lisätalousarviot)

Siirretty

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Lisäys yhteensä

Hyväksytty yhteensä

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

1

Kestävä kasvu

57 964

378

133

1 405

1 537

59 879

50 324

–4 571

183

1 807

1 990

47 743

2

Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

55 041

524

1 363

6 110

7 473

63 038

53 177

130

47

6 077

6 124

59 431

3

Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

1 343

283

2

95

96

1 722

1 241

81

93

118

211

1 533

4

EU maailmanlaajuisena toimijana

7 311

240

102

320

422

7 973

8 113

– 212

83

268

351

8 252

5

Hallinto

7 284

–5

119

397

516

7 795

7 284

–3

786

426

1 212

8 494

6

Korvaukset

207

0

0

0

0

207

207

0

0

0

0

207

Yhteensä

Yhteensä

129 150

129 150

1 420

1 420

1 719

1 719

8 326

8 326

10 045

10 045

140 615

140 615

120 347

120 347

–4 575

–4 575

1 193

1 193

8 696

8 696

9 889

9 889

125 660

125 660

5.   MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Hyväksytyt maksusitoumusmäärärahat | Tehdyt sitoumukset | Varainhoitovuodelle 2009 siirretyt määrärahat | Peruuntuvat määrärahat |
| Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrä-rahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | Erikseen päätetyt siirrot | Yhteensä | % | Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttö-tarkoituk-seensa sidotut tulot (EFTA) | Yhteensä | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 1 | Kestävä kasvu | 59 879 | 57 779 | 133 | 603 | 58 514 | 97,72 % | 801 | 19 | 820 | 1,37 % | 544 | 0 | 1 | 545 | 0,91 % |
| 2 | Luonnonvarojen suojelu ja hallinta | 63 038 | 55 405 | 1 363 | 2 539 | 59 307 | 94,08 % | 3 571 | 0 | 3 571 | 5,67 % | 160 | 0 | 0 | 160 | 0,25 % |
| 3 | Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus | 1 722 | 1 520 | 2 | 44 | 1 565 | 90,90 % | 51 | 83 | 133 | 7,74 % | 23 | 0 | 0 | 23 | 1,36 % |
| 4 | EU maailmanlaajuisena toimijana | 7 973 | 7 255 | 102 | 155 | 7 513 | 94,23 % | 165 | 271 | 435 | 5,46 % | 25 | 0 | 0 | 25 | 0,32 % |
| 5 | Hallinto | 7 795 | 7 096 | 119 | 212 | 7 427 | 95,27 % | 183 | 8 | 191 | 2,45 % | 175 | 0 | 3 | 177 | 2,28 % |
| 6 | Korvaukset | 207 | 207 | 0 | 0 | 207 | 100,00 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| Yhteensä | 140 615 | 129 261 | 1 719 | 3 552 | 134 533 | 95,67 % | 4 770 | 381 | 5 151 | 3,66 % | 927 | 0 | 3 | 931 | 0,66 % |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

Hyväksytyt maksusitoumusmäärärahat

Tehdyt sitoumukset

Varainhoitovuodelle 2009 siirretyt määrärahat

Peruuntuvat määrärahat

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrä-rahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Erikseen päätetyt siirrot

Yhteensä

%

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttö-tarkoituk-seensa sidotut tulot (EFTA)

Yhteensä

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

1

Kestävä kasvu

59 879

57 779

133

603

58 514

97,72 %

801

19

820

1,37 %

544

0

1

545

0,91 %

2

Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

63 038

55 405

1 363

2 539

59 307

94,08 %

3 571

0

3 571

5,67 %

160

0

0

160

0,25 %

3

Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

1 722

1 520

2

44

1 565

90,90 %

51

83

133

7,74 %

23

0

0

23

1,36 %

4

EU maailmanlaajuisena toimijana

7 973

7 255

102

155

7 513

94,23 %

165

271

435

5,46 %

25

0

0

25

0,32 %

5

Hallinto

7 795

7 096

119

212

7 427

95,27 %

183

8

191

2,45 %

175

0

3

177

2,28 %

6

Korvaukset

207

207

0

0

207

100,00 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Yhteensä

Yhteensä

140 615

140 615

129 261

129 261

1 719

1 719

3 552

3 552

134 533

134 533

95,67 %

95,67 %

4 770

4 770

381

381

5 151

5 151

3,66 %

3,66 %

927

927

0

0

3

3

931

931

0,66 %

0,66 %

6.   MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Hyväksytyt maksumäärärahat | Suoritetut maksut | Varainhoitovuodelle 2009 siirretyt määrärahat | Peruuntuvat määrärahat |
| Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Automaattiset siirrot | Erikseen päätetyt siirrot | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | Yht. | % | Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot (EFTA) | Yht. | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| 1 | Kestävä kasvu | 47 743 | 44 912 | 147 | 553 | 45 611 | 95,53 % | 148 | 33 | 1 250 | 1 431 | 3,00 % | 661 | 36 | 4 | 701 | 1,47 % |
| 2 | Luonnonvarojen suojelu ja hallinta | 59 431 | 52 230 | 37 | 2 546 | 54 813 | 92,23 % | 45 | 784 | 3 532 | 4 361 | 7,34 % | 248 | 10 | 0 | 258 | 0,43 % |
| 3 | Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus | 1 533 | 1 203 | 59 | 49 | 1 311 | 85,48 % | 9 | 13 | 69 | 91 | 5,96 % | 97 | 34 | 1 | 131 | 8,56 % |
| 4 | EU maailmanlaajuisena toimijana | 8 252 | 7 125 | 65 | 120 | 7 311 | 88,60 % | 55 | 325 | 147 | 527 | 6,39 % | 396 | 18 | 0 | 414 | 5,01 % |
| 5 | Hallinto | 8 494 | 6 399 | 686 | 207 | 7 292 | 85,86 % | 694 | 12 | 217 | 922 | 10,86 % | 176 | 100 | 3 | 279 | 3,28 % |
| 6 | Korvaukset | 207 | 207 | 0 | 0 | 207 | 100,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| Yhteensä | 125 660 | 112 075 | 995 | 3 475 | 116 545 | 92,75 % | 951 | 1 168 | 5 214 | 7 333 | 5,84 % | 1 577 | 198 | 7 | 1 782 | 1,42 % |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

Hyväksytyt maksumäärärahat

Suoritetut maksut

Varainhoitovuodelle 2009 siirretyt määrärahat

Peruuntuvat määrärahat

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Automaattiset siirrot

Erikseen päätetyt siirrot

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Yht.

%

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot (EFTA)

Yht.

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

1

Kestävä kasvu

47 743

44 912

147

553

45 611

95,53 %

148

33

1 250

1 431

3,00 %

661

36

4

701

1,47 %

2

Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

59 431

52 230

37

2 546

54 813

92,23 %

45

784

3 532

4 361

7,34 %

248

10

0

258

0,43 %

3

Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

1 533

1 203

59

49

1 311

85,48 %

9

13

69

91

5,96 %

97

34

1

131

8,56 %

4

EU maailmanlaajuisena toimijana

8 252

7 125

65

120

7 311

88,60 %

55

325

147

527

6,39 %

396

18

0

414

5,01 %

5

Hallinto

8 494

6 399

686

207

7 292

85,86 %

694

12

217

922

10,86 %

176

100

3

279

3,28 %

6

Korvaukset

207

207

0

0

207

100,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Yhteensä

Yhteensä

125 660

125 660

112 075

112 075

995

995

3 475

3 475

116 545

116 545

92,75 %

92,75 %

951

951

1 168

1 168

5 214

5 214

7 333

7 333

5,84 %

5,84 %

1 577

1 577

198

198

7

7

1 782

1 782

1,42 %

1,42 %

7.   MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| | Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa | Varainhoitovuoden sitoumukset | |
| Rahoituskehyksen otsake | Edellisiltä varainhoitovuosilta siirretyt sitoumukset | Puretut sitoumukset/uudelleenarvostukset/peruutukset | Maksut | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa | Varainhoitovuoden aikana tehdyt sitoumukset | Maksut | Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa yhteensä |
| 1 | Kestävä kasvu | 107 519 | – 614 | –41 378 | 65 526 | 58 514 | –4 233 | –6 | 54 275 | 119 802 |
| 2 | Luonnonvarojen suojelu ja hallinta | 9 905 | – 274 | –5 650 | 3 982 | 59 307 | –49 163 | 0 | 10 144 | 14 125 |
| 3 | Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus | 1 353 | –77 | – 477 | 800 | 1 565 | – 834 | 0 | 732 | 1 531 |
| 4 | EU maailmanlaajuisena toimijana | 19 250 | – 610 | –5 636 | 13 003 | 7 513 | –1 675 | –2 | 5 836 | 18 840 |
| 5 | Hallinto | 713 | –99 | – 583 | 31 | 7 427 | –6 709 | –1 | 717 | 747 |
| 6 | Korvaukset | 0 | 0 | 0 | 0 | 207 | – 207 | 0 | 0 | 0 |
| Yhteensä | 138 740 | –1 674 | –53 724 | 83 342 | 134 533 | –62 820 | –9 | 71 704 | 155 045 |

milj. euroa

milj. euroa

Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa

Varainhoitovuoden sitoumukset

Rahoituskehyksen otsake

Edellisiltä varainhoitovuosilta siirretyt sitoumukset

Puretut sitoumukset/uudelleenarvostukset/peruutukset

Maksut

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa

Varainhoitovuoden aikana tehdyt sitoumukset

Maksut

Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa yhteensä

1

Kestävä kasvu

107 519

– 614

–41 378

65 526

58 514

–4 233

–6

54 275

119 802

2

Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

9 905

– 274

–5 650

3 982

59 307

–49 163

0

10 144

14 125

3

Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

1 353

–77

– 477

800

1 565

– 834

0

732

1 531

4

EU maailmanlaajuisena toimijana

19 250

– 610

–5 636

13 003

7 513

–1 675

–2

5 836

18 840

5

Hallinto

713

–99

– 583

31

7 427

–6 709

–1

717

747

6

Korvaukset

0

0

0

0

207

– 207

0

0

0

Yhteensä

Yhteensä

138 740

138 740

–1 674

–1 674

–53 724

–53 724

83 342

83 342

134 533

134 533

–62 820

–62 820

–9

–9

71 704

71 704

155 045

155 045

8.   MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN ALKUPERÄVUODEN MUKAAN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | <2002 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Yhteensä |
| 1 | Kestävä kasvu | 666 | 527 | 1 045 | 2 113 | 5 461 | 25 078 | 30 637 | 54 275 | 119 802 |
| 2 | Luonnonvarojen suojelu ja hallinta | 95 | 36 | 41 | 65 | 205 | 2 545 | 995 | 10 144 | 14 125 |
| 3 | Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus | 10 | 12 | 23 | 61 | 92 | 167 | 435 | 732 | 1 531 |
| 4 | EU maailmanlaajuisena toimijana | 933 | 579 | 735 | 1 148 | 2 022 | 4 033 | 3 553 | 5 836 | 18 840 |
| 5 | Hallinto | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 30 | 717 | 748 |
| Yhteensä | 1 705 | 1 155 | 1 843 | 3 386 | 7 780 | 31 823 | 35 650 | 71 704 | 155 045 |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

<2002

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Yhteensä

1

Kestävä kasvu

666

527

1 045

2 113

5 461

25 078

30 637

54 275

119 802

2

Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

95

36

41

65

205

2 545

995

10 144

14 125

3

Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

10

12

23

61

92

167

435

732

1 531

4

EU maailmanlaajuisena toimijana

933

579

735

1 148

2 022

4 033

3 553

5 836

18 840

5

Hallinto

1

0

0

0

0

0

30

717

748

Yhteensä

Yhteensä

1 705

1 705

1 155

1 155

1 843

1 843

3 386

3 386

7 780

7 780

31 823

31 823

35 650

35 650

71 704

71 704

155 045

155 045

9.   MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET TOIMINTALOHKOITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Toimintalohko | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Hyväksytyt määrärahat | Muutokset (siirrot ja lisätalousarviot) | Siirretyt määrärahat | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | Lisäys yhteensä | Hyväksytty yhteensä | Hyväksytyt määrärahat | Muutokset (siirrot ja lisätalousarviot) | Siirretyt määrärahat | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | Lisäys yhteensä | Hyväksytty yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat | 396 | – 127 | 0 | 15 | 15 | 284 | 414 | –77 | 5 | 15 | 20 | 358 |
| 02 | Yritystoiminta | 599 | –3 | 0 | 63 | 63 | 659 | 533 | –22 | 19 | 72 | 91 | 603 |
| 03 | Kilpailu | 78 | 14 | 0 | 3 | 3 | 96 | 79 | 14 | 7 | 3 | 11 | 104 |
| 04 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat | 11 485 | – 452 | 15 | 13 | 28 | 11 062 | 11 137 | –1 753 | 19 | 12 | 31 | 9 415 |
| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen | 53 703 | 369 | 1 409 | 6 089 | 7 498 | 61 570 | 52 459 | –75 | 61 | 6 062 | 6 123 | 58 508 |
| 06 | Energia ja liikenne | 2 806 | 0 | 0 | 88 | 88 | 2 894 | 1 910 | 56 | 67 | 135 | 202 | 2 169 |
| 07 | Ympäristö | 403 | 0 | 0 | 23 | 23 | 426 | 298 | –13 | 16 | 18 | 34 | 319 |
| 08 | Tutkimus | 4 045 | 3 | 0 | 599 | 599 | 4 647 | 4 112 | 104 | 43 | 887 | 930 | 5 146 |
| 09 | Tietoyhteiskunta ja viestimet | 1 494 | –1 | 0 | 142 | 142 | 1 635 | 1 549 | 63 | 14 | 263 | 277 | 1 890 |
| 10 | Suora tutkimustoiminta | 361 | 0 | 0 | 347 | 347 | 708 | 372 | –10 | 34 | 275 | 309 | 672 |
| 11 | Meri- ja kalastusasiat | 991 | 23 | 2 | 4 | 6 | 1 021 | 846 | 71 | 9 | 5 | 15 | 932 |
| 12 | Sisämarkkinat | 61 | 0 | 0 | 2 | 2 | 64 | 61 | 0 | 6 | 2 | 8 | 69 |
| 13 | Aluepolitiikka | 35 987 | 1 204 | 134 | 10 | 144 | 37 335 | 30 655 | –2 780 | 13 | 3 | 16 | 27 891 |
| 14 | Verotus ja tulliliitto | 125 | 0 | 0 | 3 | 3 | 128 | 108 | 3 | 6 | 3 | 10 | 121 |
| 15 | Koulutus ja kulttuuri | 1 335 | 0 | 0 | 213 | 213 | 1 548 | 1 345 | –49 | 17 | 241 | 259 | 1 555 |
| 16 | Viestintä | 207 | 1 | 0 | 4 | 4 | 211 | 197 | 3 | 19 | 4 | 23 | 224 |
| 17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat | 554 | 130 | 0 | 20 | 20 | 703 | 501 | 50 | 26 | 27 | 53 | 604 |
| 18 | Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue | 784 | 2 | 2 | 17 | 19 | 805 | 589 | – 146 | 90 | 16 | 106 | 550 |
| 19 | Ulkosuhteet | 3 974 | 100 | 2 | 75 | 76 | 4 151 | 3 338 | 161 | 45 | 60 | 105 | 3 604 |
| 20 | Kauppa | 78 | –1 | 0 | 2 | 2 | 80 | 77 | 0 | 5 | 2 | 8 | 85 |
| 21 | Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin | 1 317 | 259 | 22 | 161 | 183 | 1 759 | 1 179 | 39 | 31 | 152 | 183 | 1 401 |
| 22 | Laajentuminen | 1 093 | 28 | 14 | 82 | 96 | 1 217 | 1 832 | – 255 | 11 | 54 | 65 | 1 642 |
| 23 | Humanitaarinen apu | 770 | 180 | 0 | 8 | 8 | 958 | 773 | 116 | 6 | 8 | 14 | 904 |
| 24 | Petostentorjunta | 75 | 0 | 0 | 0 | 0 | 74 | 70 | 1 | 6 | 0 | 6 | 76 |
| 25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki | 178 | 1 | 0 | 7 | 7 | 186 | 178 | 1 | 15 | 7 | 22 | 201 |
| 26 | Hallinto | 969 | –8 | 0 | 89 | 89 | 1 051 | 972 | –2 | 120 | 91 | 211 | 1 182 |
| 27 | Talousarvio | 275 | –5 | 0 | 5 | 5 | 275 | 275 | –5 | 9 | 5 | 14 | 284 |
| 28 | Varainhoidon valvonta | 10 | 0 | 0 | 0 | 0 | 11 | 10 | 0 | 1 | 0 | 1 | 12 |
| 29 | Tilastotiedot | 127 | –1 | 0 | 9 | 9 | 135 | 107 | 3 | 7 | 13 | 20 | 130 |
| 30 | Eläkkeet | 1 087 | –6 | 0 | 0 | 0 | 1 081 | 1 087 | –6 | 0 | 0 | 0 | 1 081 |
| 31 | Kielipalvelut | 368 | –2 | 0 | 68 | 68 | 435 | 368 | –2 | 28 | 68 | 96 | 462 |
| 40 | Varaukset | 739 | – 288 | 0 | 0 | 0 | 452 | 239 | –68 | 0 | 0 | 0 | 171 |
| 90 | Muut toimielimet | 2 674 | 0 | 119 | 162 | 281 | 2 955 | 2 674 | 0 | 434 | 190 | 624 | 3 298 |
| Yhteensä | 129 150 | 1 420 | 1 719 | 8 326 | 10 045 | 140 615 | 120 347 | –4 575 | 1 193 | 8 696 | 9 889 | 125 660 |

milj. euroa

Toimintalohko

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Hyväksytyt määrärahat

Muutokset (siirrot ja lisätalousarviot)

Siirretyt määrärahat

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Lisäys yhteensä

Hyväksytty yhteensä

Hyväksytyt määrärahat

Muutokset (siirrot ja lisätalousarviot)

Siirretyt määrärahat

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Lisäys yhteensä

Hyväksytty yhteensä

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

01

Talous- ja rahoitusasiat

396

– 127

0

15

15

284

414

–77

5

15

20

358

02

Yritystoiminta

599

–3

0

63

63

659

533

–22

19

72

91

603

03

Kilpailu

78

14

0

3

3

96

79

14

7

3

11

104

04

Työllisyys- ja sosiaaliasiat

11 485

– 452

15

13

28

11 062

11 137

–1 753

19

12

31

9 415

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

53 703

369

1 409

6 089

7 498

61 570

52 459

–75

61

6 062

6 123

58 508

06

Energia ja liikenne

2 806

0

0

88

88

2 894

1 910

56

67

135

202

2 169

07

Ympäristö

403

0

0

23

23

426

298

–13

16

18

34

319

08

Tutkimus

4 045

3

0

599

599

4 647

4 112

104

43

887

930

5 146

09

Tietoyhteiskunta ja viestimet

1 494

–1

0

142

142

1 635

1 549

63

14

263

277

1 890

10

Suora tutkimustoiminta

361

0

0

347

347

708

372

–10

34

275

309

672

11

Meri- ja kalastusasiat

991

23

2

4

6

1 021

846

71

9

5

15

932

12

Sisämarkkinat

61

0

0

2

2

64

61

0

6

2

8

69

13

Aluepolitiikka

35 987

1 204

134

10

144

37 335

30 655

–2 780

13

3

16

27 891

14

Verotus ja tulliliitto

125

0

0

3

3

128

108

3

6

3

10

121

15

Koulutus ja kulttuuri

1 335

0

0

213

213

1 548

1 345

–49

17

241

259

1 555

16

Viestintä

207

1

0

4

4

211

197

3

19

4

23

224

17

Terveys- ja kuluttaja-asiat

554

130

0

20

20

703

501

50

26

27

53

604

18

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue

784

2

2

17

19

805

589

– 146

90

16

106

550

19

Ulkosuhteet

3 974

100

2

75

76

4 151

3 338

161

45

60

105

3 604

20

Kauppa

78

–1

0

2

2

80

77

0

5

2

8

85

21

Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin

1 317

259

22

161

183

1 759

1 179

39

31

152

183

1 401

22

Laajentuminen

1 093

28

14

82

96

1 217

1 832

– 255

11

54

65

1 642

23

Humanitaarinen apu

770

180

0

8

8

958

773

116

6

8

14

904

24

Petostentorjunta

75

0

0

0

0

74

70

1

6

0

6

76

25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki

178

1

0

7

7

186

178

1

15

7

22

201

26

Hallinto

969

–8

0

89

89

1 051

972

–2

120

91

211

1 182

27

Talousarvio

275

–5

0

5

5

275

275

–5

9

5

14

284

28

Varainhoidon valvonta

10

0

0

0

0

11

10

0

1

0

1

12

29

Tilastotiedot

127

–1

0

9

9

135

107

3

7

13

20

130

30

Eläkkeet

1 087

–6

0

0

0

1 081

1 087

–6

0

0

0

1 081

31

Kielipalvelut

368

–2

0

68

68

435

368

–2

28

68

96

462

40

Varaukset

739

– 288

0

0

0

452

239

–68

0

0

0

171

90

Muut toimielimet

2 674

0

119

162

281

2 955

2 674

0

434

190

624

3 298

Yhteensä

Yhteensä

129 150

129 150

1 420

1 420

1 719

1 719

8 326

8 326

10 045

10 045

140 615

140 615

120 347

120 347

–4 575

–4 575

1 193

1 193

8 696

8 696

9 889

9 889

125 660

125 660

10.   MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN TOIMINTALOHKOITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Toimintalohko | Hyväksytyt maksusitoumusmäärärahat | Tehdyt sitoumukset | Varainhoitovuodelle 2009 siirretyt määrärahat | Peruuntuvat määrärahat |
| Varain-hoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | Erik-seen pääte-tyt siirrot | Yh-teensä | % | Varain-hoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttö-tarkoituk-seensa sidotut tulot (EFTA) | Yhteensä | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat | 284 | 265 | 0 | 14 | 279 | 98,05 % | 1 | 0 | 1 | 0,46 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 1,49 % |
| 02 | Yritystoiminta | 659 | 588 | 0 | 32 | 620 | 94,08 % | 31 | 0 | 31 | 4,72 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 1,20 % |
| 03 | Kilpailu | 96 | 92 | 0 | 2 | 94 | 97,78 % | 2 | 0 | 2 | 1,60 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,62 % |
| 04 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat | 11 062 | 11 009 | 15 | 5 | 11 030 | 99,71 % | 7 | 2 | 9 | 0,08 % | 22 | 0 | 0 | 23 | 0,21 % |
| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen | 61 570 | 53 962 | 1 409 | 2 534 | 57 905 | 94,05 % | 3 555 | 0 | 3 555 | 5,77 % | 109 | 0 | 0 | 109 | 0,18 % |
| 06 | Energia ja liikenne | 2 894 | 2 796 | 0 | 34 | 2 830 | 97,79 % | 54 | 1 | 55 | 1,89 % | 9 | 0 | 0 | 9 | 0,32 % |
| 07 | Ympäristö | 426 | 389 | 0 | 5 | 394 | 92,58 % | 17 | 0 | 17 | 4,10 % | 14 | 0 | 0 | 14 | 3,32 % |
| 08 | Tutkimus | 4 647 | 4 043 | 0 | 313 | 4 355 | 93,73 % | 287 | 0 | 287 | 6,17 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 0,10 % |
| 09 | Tietoyhteiskunta ja viestimet | 1 635 | 1 489 | 0 | 80 | 1 569 | 95,96 % | 62 | 0 | 62 | 3,82 % | 3 | 0 | 0 | 4 | 0,22 % |
| 10 | Suora tutkimustoiminta | 708 | 355 | 0 | 48 | 403 | 56,94 % | 299 | 0 | 299 | 42,18 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 0,88 % |
| 11 | Meri- ja kalastusasiat | 1 021 | 971 | 2 | 1 | 975 | 95,46 % | 3 | 0 | 4 | 0,35 % | 43 | 0 | 0 | 43 | 4,19 % |
| 12 | Sisämarkkinat | 64 | 61 | 0 | 1 | 63 | 98,08 % | 1 | 0 | 1 | 1,51 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,41 % |
| 13 | Aluepolitiikka | 37 335 | 37 148 | 134 | 9 | 37 291 | 99,88 % | 1 | 24 | 25 | 0,07 % | 19 | 0 | 0 | 19 | 0,05 % |
| 14 | Verotus ja tulliliitto | 128 | 118 | 0 | 2 | 119 | 93,07 % | 2 | 0 | 2 | 1,37 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 5,56 % |
| 15 | Koulutus ja kulttuuri | 1 548 | 1 328 | 0 | 104 | 1 432 | 92,52 % | 109 | 0 | 109 | 7,04 % | 6 | 0 | 1 | 7 | 0,44 % |
| 16 | Viestintä | 211 | 204 | 0 | 2 | 207 | 97,97 % | 1 | 0 | 1 | 0,61 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 1,42 % |
| 17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat | 703 | 678 | 0 | 12 | 690 | 98,15 % | 8 | 0 | 8 | 1,13 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 0,72 % |
| 18 | Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue | 805 | 695 | 2 | 8 | 704 | 87,51 % | 9 | 75 | 84 | 10,47 % | 16 | 0 | 0 | 16 | 2,02 % |
| 19 | Ulkosuhteet | 4 151 | 4 043 | 2 | 45 | 4 090 | 98,54 % | 29 | 0 | 29 | 0,71 % | 31 | 0 | 0 | 31 | 0,75 % |
| 20 | Kauppa | 80 | 75 | 0 | 1 | 76 | 94,91 % | 1 | 0 | 1 | 1,37 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 3,72 % |
| 21 | Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin | 1 759 | 1 308 | 22 | 73 | 1 403 | 79,75 % | 88 | 265 | 353 | 20,04 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 0,21 % |
| 22 | Laajentuminen | 1 217 | 1 114 | 14 | 37 | 1 164 | 95,66 % | 45 | 6 | 51 | 4,19 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 0,16 % |
| 23 | Humanitaarinen apu | 958 | 950 | 0 | 6 | 956 | 99,72 % | 2 | 0 | 2 | 0,22 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,07 % |
| 24 | Petostentorjunta | 74 | 72 | 0 | 0 | 73 | 97,41 % | 0 | 0 | 0 | 0,04 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 2,55 % |
| 25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki | 186 | 176 | 0 | 4 | 180 | 97,12 % | 3 | 0 | 3 | 1,76 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,11 % |
| 26 | Hallinto | 1 051 | 942 | 0 | 46 | 988 | 93,96 % | 42 | 0 | 42 | 4,04 % | 20 | 0 | 1 | 21 | 2,00 % |
| 27 | Talousarvio | 275 | 262 | 0 | 3 | 266 | 96,65 % | 1 | 0 | 1 | 0,50 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 2,86 % |
| 28 | Varainhoidon valvonta | 11 | 10 | 0 | 0 | 10 | 95,39 % | 0 | 0 | 0 | 2,60 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 2,01 % |
| 29 | Tilastotiedot | 135 | 119 | 0 | 6 | 125 | 92,47 % | 3 | 0 | 3 | 1,92 % | 7 | 0 | 0 | 8 | 5,62 % |
| 30 | Eläkkeet | 1 081 | 1 049 | 0 | 0 | 1 049 | 97,13 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 31 | 0 | 0 | 31 | 2,87 % |
| 31 | Kielipalvelut | 435 | 364 | 0 | 45 | 408 | 93,92 % | 24 | 0 | 24 | 5,45 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,62 % |
| 40 | Varaukset | 452 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 452 | 0 | 0 | 452 | 100,0 % |
| 90 | Muut toimielimet | 2 955 | 2 584 | 119 | 81 | 2 784 | 94,24 % | 81 | 8 | 89 | 3,02 % | 81 | 0 | 0 | 81 | 2,74 % |
| Yhteensä | 140 615 | 129 261 | 1 719 | 3 552 | 134 533 | 95,67 % | 4 770 | 381 | 5 151 | 3,66 % | 927 | 0 | 3 | 931 | 0,66 % |

milj. euroa

Toimintalohko

Hyväksytyt maksusitoumusmäärärahat

Tehdyt sitoumukset

Varainhoitovuodelle 2009 siirretyt määrärahat

Peruuntuvat määrärahat

Varain-hoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Erik-seen pääte-tyt siirrot

Yh-teensä

%

Varain-hoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttö-tarkoituk-seensa sidotut tulot (EFTA)

Yhteensä

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

01

Talous- ja rahoitusasiat

284

265

0

14

279

98,05 %

1

0

1

0,46 %

4

0

0

4

1,49 %

02

Yritystoiminta

659

588

0

32

620

94,08 %

31

0

31

4,72 %

8

0

0

8

1,20 %

03

Kilpailu

96

92

0

2

94

97,78 %

2

0

2

1,60 %

1

0

0

1

0,62 %

04

Työllisyys- ja sosiaaliasiat

11 062

11 009

15

5

11 030

99,71 %

7

2

9

0,08 %

22

0

0

23

0,21 %

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

61 570

53 962

1 409

2 534

57 905

94,05 %

3 555

0

3 555

5,77 %

109

0

0

109

0,18 %

06

Energia ja liikenne

2 894

2 796

0

34

2 830

97,79 %

54

1

55

1,89 %

9

0

0

9

0,32 %

07

Ympäristö

426

389

0

5

394

92,58 %

17

0

17

4,10 %

14

0

0

14

3,32 %

08

Tutkimus

4 647

4 043

0

313

4 355

93,73 %

287

0

287

6,17 %

5

0

0

5

0,10 %

09

Tietoyhteiskunta ja viestimet

1 635

1 489

0

80

1 569

95,96 %

62

0

62

3,82 %

3

0

0

4

0,22 %

10

Suora tutkimustoiminta

708

355

0

48

403

56,94 %

299

0

299

42,18 %

6

0

0

6

0,88 %

11

Meri- ja kalastusasiat

1 021

971

2

1

975

95,46 %

3

0

4

0,35 %

43

0

0

43

4,19 %

12

Sisämarkkinat

64

61

0

1

63

98,08 %

1

0

1

1,51 %

0

0

0

0

0,41 %

13

Aluepolitiikka

37 335

37 148

134

9

37 291

99,88 %

1

24

25

0,07 %

19

0

0

19

0,05 %

14

Verotus ja tulliliitto

128

118

0

2

119

93,07 %

2

0

2

1,37 %

7

0

0

7

5,56 %

15

Koulutus ja kulttuuri

1 548

1 328

0

104

1 432

92,52 %

109

0

109

7,04 %

6

0

1

7

0,44 %

16

Viestintä

211

204

0

2

207

97,97 %

1

0

1

0,61 %

3

0

0

3

1,42 %

17

Terveys- ja kuluttaja-asiat

703

678

0

12

690

98,15 %

8

0

8

1,13 %

5

0

0

5

0,72 %

18

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue

805

695

2

8

704

87,51 %

9

75

84

10,47 %

16

0

0

16

2,02 %

19

Ulkosuhteet

4 151

4 043

2

45

4 090

98,54 %

29

0

29

0,71 %

31

0

0

31

0,75 %

20

Kauppa

80

75

0

1

76

94,91 %

1

0

1

1,37 %

3

0

0

3

3,72 %

21

Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin

1 759

1 308

22

73

1 403

79,75 %

88

265

353

20,04 %

4

0

0

4

0,21 %

22

Laajentuminen

1 217

1 114

14

37

1 164

95,66 %

45

6

51

4,19 %

2

0

0

2

0,16 %

23

Humanitaarinen apu

958

950

0

6

956

99,72 %

2

0

2

0,22 %

1

0

0

1

0,07 %

24

Petostentorjunta

74

72

0

0

73

97,41 %

0

0

0

0,04 %

2

0

0

2

2,55 %

25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki

186

176

0

4

180

97,12 %

3

0

3

1,76 %

2

0

0

2

1,11 %

26

Hallinto

1 051

942

0

46

988

93,96 %

42

0

42

4,04 %

20

0

1

21

2,00 %

27

Talousarvio

275

262

0

3

266

96,65 %

1

0

1

0,50 %

8

0

0

8

2,86 %

28

Varainhoidon valvonta

11

10

0

0

10

95,39 %

0

0

0

2,60 %

0

0

0

0

2,01 %

29

Tilastotiedot

135

119

0

6

125

92,47 %

3

0

3

1,92 %

7

0

0

8

5,62 %

30

Eläkkeet

1 081

1 049

0

0

1 049

97,13 %

0

0

0

0,00 %

31

0

0

31

2,87 %

31

Kielipalvelut

435

364

0

45

408

93,92 %

24

0

24

5,45 %

3

0

0

3

0,62 %

40

Varaukset

452

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

452

0

0

452

100,0 %

90

Muut toimielimet

2 955

2 584

119

81

2 784

94,24 %

81

8

89

3,02 %

81

0

0

81

2,74 %

Yhteensä

Yhteensä

140 615

140 615

129 261

129 261

1 719

1 719

3 552

3 552

134 533

134 533

95,67 %

95,67 %

4 770

4 770

381

381

5 151

5 151

3,66 %

3,66 %

927

927

0

0

3

3

931

931

0,66 %

0,66 %

11.   MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN TOIMINTALOHKOITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Toimintalohko | Hyväksytytmaksumäärärahat | Suoritetut maksut | Varainhoitovuodelle 2009 siirretyt määrärahat | Peruuntuvat määrärahat |
| Varain-hoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Automaattiset siirrot | Erikseen päätetyt siirrot | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | Yhteensä | % | Varain-hoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttö-tarkoitukseensa sidotut tulot (EFTA) | Yhteensä | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10= 7+8+9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+
  13+14 | 16=15/1 |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat | 358 | 268 | 5 | 13 | 286 | 79,85 % | 6 | 10 | 2 | 18 | 4,89 % | 54 | 0 | 0 | 55 | 15,26 % |
| 02 | Yritystoiminta | 603 | 438 | 13 | 27 | 477 | 79,14 % | 20 | 0 | 45 | 64 | 10,69 % | 54 | 6 | 1 | 61 | 10,17 % |
| 03 | Kilpailu | 104 | 80 | 7 | 1 | 87 | 84,45 % | 9 | 4 | 2 | 14 | 13,92 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 1,63 % |
| 04 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat | 9 415 | 9 074 | 13 | 4 | 9 092 | 96,57 % | 18 | 0 | 7 | 26 | 0,27 % | 291 | 6 | 0 | 297 | 3,16 % |
| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen | 58 508 | 51 215 | 55 | 2 533 | 53 803 | 91,96 % | 25 | 946 | 3 529 | 4 500 | 7,69 % | 199 | 6 | 0 | 205 | 0,35 % |
| 06 | Energia ja liikenne | 2 169 | 1 695 | 60 | 29 | 1 785 | 82,29 % | 22 | 1 | 103 | 127 | 5,84 % | 247 | 8 | 2 | 257 | 11,87 % |
| 07 | Ympäristö | 319 | 238 | 15 | 11 | 264 | 82,67 % | 17 | 3 | 6 | 26 | 8,08 % | 28 | 2 | 0 | 30 | 9,25 % |
| 08 | Tutkimus | 5 146 | 4 161 | 29 | 248 | 4 439 | 86,24 % | 47 | 0 | 639 | 686 | 13,33 % | 8 | 14 | 0 | 22 | 0,42 % |
| 09 | Tietoyhteiskunta ja viestimet | 1 890 | 1 589 | 12 | 108 | 1 708 | 90,41 % | 16 | 0 | 155 | 171 | 9,03 % | 8 | 3 | 0 | 11 | 0,56 % |
| 10 | Suora tutkimustoiminta | 672 | 316 | 31 | 43 | 389 | 57,98 % | 36 | 1 | 232 | 269 | 40,06 % | 10 | 3 | 0 | 13 | 1,97 % |
| 11 | Meri- ja kalastusasiat | 932 | 874 | 4 | 1 | 879 | 94,35 % | 3 | 1 | 4 | 8 | 0,89 % | 39 | 6 | 0 | 44 | 4,76 % |
| 12 | Sisämarkkinat | 69 | 53 | 5 | 1 | 58 | 84,35 % | 7 | 0 | 1 | 8 | 11,66 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 3,99 % |
| 13 | Aluepolitiikka | 27 891 | 27 664 | 9 | 1 | 27 674 | 99,22 % | 14 | 180 | 2 | 195 | 0,70 % | 18 | 4 | 0 | 22 | 0,08 % |
| 14 | Verotus ja tulliliitto | 121 | 98 | 5 | 2 | 105 | 87,01 % | 7 | 2 | 2 | 10 | 8,49 % | 5 | 1 | 0 | 5 | 4,50 % |
| 15 | Koulutus ja kulttuuri | 1 555 | 1 253 | 15 | 110 | 1 378 | 88,62 % | 16 | 0 | 131 | 147 | 9,47 % | 26 | 3 | 1 | 30 | 1,91 % |
| 16 | Viestintä | 224 | 169 | 15 | 2 | 186 | 83,23 % | 17 | 0 | 1 | 18 | 8,25 % | 14 | 5 | 0 | 19 | 8,51 % |
| 17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat | 604 | 472 | 24 | 19 | 515 | 85,32 % | 30 | 0 | 8 | 38 | 6,32 % | 48 | 2 | 0 | 50 | 8,36 % |
| 18 | Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue | 550 | 377 | 57 | 11 | 445 | 80,88 % | 8 | 6 | 6 | 20 | 3,62 % | 52 | 33 | 0 | 85 | 15,50 % |
| 19 | Ulkosuhteet | 3 604 | 3 378 | 33 | 38 | 3 449 | 95,71 % | 48 | 2 | 22 | 72 | 1,99 % | 70 | 13 | 0 | 83 | 2,30 % |
| 20 | Kauppa | 85 | 69 | 5 | 1 | 75 | 88,35 % | 6 | 0 | 1 | 7 | 8,42 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 3,23 % |
| 21 | Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin | 1 401 | 1 141 | 22 | 66 | 1 229 | 87,74 % | 32 | 0 | 86 | 119 | 8,46 % | 44 | 9 | 0 | 53 | 3,80 % |
| 22 | Laajentuminen | 1 642 | 1 534 | 8 | 13 | 1 555 | 94,65 % | 17 | 0 | 40 | 58 | 3,50 % | 27 | 4 | 0 | 30 | 1,85 % |
| 23 | Humanitaarinen apu | 904 | 883 | 5 | 7 | 895 | 99,06 % | 6 | 0 | 1 | 7 | 0,75 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 0,19 % |
| 24 | Petostentorjunta | 76 | 59 | 4 | 0 | 63 | 82,42 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 7,73 % | 6 | 2 | 0 | 8 | 9,85 % |
| 25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki | 201 | 159 | 14 | 3 | 177 | 88,05 % | 17 | 0 | 4 | 21 | 10,44 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 1,51 % |
| 26 | Hallinto | 1 182 | 830 | 105 | 36 | 971 | 82,17 % | 113 | 4 | 54 | 171 | 14,48 % | 24 | 15 | 1 | 40 | 3,35 % |
| 27 | Talousarvio | 284 | 253 | 8 | 2 | 263 | 92,84 % | 9 | 0 | 2 | 12 | 4,11 % | 8 | 1 | 0 | 9 | 3,05 % |
| 28 | Varainhoidon valvonta | 12 | 9 | 1 | 0 | 10 | 89,25 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 7,97 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 2,77 % |
| 29 | Tilastotiedot | 130 | 99 | 6 | 4 | 110 | 84,07 % | 7 | 0 | 8 | 15 | 11,16 % | 5 | 1 | 0 | 6 | 4,77 % |
| 30 | Eläkkeet | 1 081 | 1 049 | 0 | 0 | 1 049 | 97,13 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 31 | 0 | 0 | 31 | 2,87 % |
| 31 | Kielipalvelut | 462 | 343 | 26 | 41 | 410 | 88,75 % | 20 | 0 | 27 | 47 | 10,25 % | 3 | 2 | 0 | 5 | 1,01 % |
| 40 | Varaukset | 171 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 171 | 0 | 0 | 171 | 100,0 % |
| 90 | Muut toimielimet | 3 298 | 2 231 | 387 | 98 | 2 717 | 82,38 % | 353 | 8 | 92 | 453 | 13,74 % | 81 | 47 | 0 | 128 | 3,88 % |
| Yhteensä | 125 660 | 112 075 | 995 | 3 475 | 116 545 | 92,75 % | 951 | 1 168 | 5 214 | 7 333 | 5,84 % | 1 577 | 198 | 7 | 1 782 | 1,42 % |

milj. euroa

Toimintalohko

Hyväksytytmaksumäärärahat

Suoritetut maksut

Varainhoitovuodelle 2009 siirretyt määrärahat

Peruuntuvat määrärahat

Varain-hoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Automaattiset siirrot

Erikseen päätetyt siirrot

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Yhteensä

%

Varain-hoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttö-tarkoitukseensa sidotut tulot (EFTA)

Yhteensä

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6 = 5/1

7

8

9

10= 7+8+9

11 = 10/1

12

13

14

15=12+

13+14

16=15/1

01

Talous- ja rahoitusasiat

358

268

5

13

286

79,85 %

6

10

2

18

4,89 %

54

0

0

55

15,26 %

02

Yritystoiminta

603

438

13

27

477

79,14 %

20

0

45

64

10,69 %

54

6

1

61

10,17 %

03

Kilpailu

104

80

7

1

87

84,45 %

9

4

2

14

13,92 %

1

1

0

2

1,63 %

04

Työllisyys- ja sosiaaliasiat

9 415

9 074

13

4

9 092

96,57 %

18

0

7

26

0,27 %

291

6

0

297

3,16 %

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

58 508

51 215

55

2 533

53 803

91,96 %

25

946

3 529

4 500

7,69 %

199

6

0

205

0,35 %

06

Energia ja liikenne

2 169

1 695

60

29

1 785

82,29 %

22

1

103

127

5,84 %

247

8

2

257

11,87 %

07

Ympäristö

319

238

15

11

264

82,67 %

17

3

6

26

8,08 %

28

2

0

30

9,25 %

08

Tutkimus

5 146

4 161

29

248

4 439

86,24 %

47

0

639

686

13,33 %

8

14

0

22

0,42 %

09

Tietoyhteiskunta ja viestimet

1 890

1 589

12

108

1 708

90,41 %

16

0

155

171

9,03 %

8

3

0

11

0,56 %

10

Suora tutkimustoiminta

672

316

31

43

389

57,98 %

36

1

232

269

40,06 %

10

3

0

13

1,97 %

11

Meri- ja kalastusasiat

932

874

4

1

879

94,35 %

3

1

4

8

0,89 %

39

6

0

44

4,76 %

12

Sisämarkkinat

69

53

5

1

58

84,35 %

7

0

1

8

11,66 %

2

1

0

3

3,99 %

13

Aluepolitiikka

27 891

27 664

9

1

27 674

99,22 %

14

180

2

195

0,70 %

18

4

0

22

0,08 %

14

Verotus ja tulliliitto

121

98

5

2

105

87,01 %

7

2

2

10

8,49 %

5

1

0

5

4,50 %

15

Koulutus ja kulttuuri

1 555

1 253

15

110

1 378

88,62 %

16

0

131

147

9,47 %

26

3

1

30

1,91 %

16

Viestintä

224

169

15

2

186

83,23 %

17

0

1

18

8,25 %

14

5

0

19

8,51 %

17

Terveys- ja kuluttaja-asiat

604

472

24

19

515

85,32 %

30

0

8

38

6,32 %

48

2

0

50

8,36 %

18

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue

550

377

57

11

445

80,88 %

8

6

6

20

3,62 %

52

33

0

85

15,50 %

19

Ulkosuhteet

3 604

3 378

33

38

3 449

95,71 %

48

2

22

72

1,99 %

70

13

0

83

2,30 %

20

Kauppa

85

69

5

1

75

88,35 %

6

0

1

7

8,42 %

2

1

0

3

3,23 %

21

Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin

1 401

1 141

22

66

1 229

87,74 %

32

0

86

119

8,46 %

44

9

0

53

3,80 %

22

Laajentuminen

1 642

1 534

8

13

1 555

94,65 %

17

0

40

58

3,50 %

27

4

0

30

1,85 %

23

Humanitaarinen apu

904

883

5

7

895

99,06 %

6

0

1

7

0,75 %

1

1

0

2

0,19 %

24

Petostentorjunta

76

59

4

0

63

82,42 %

6

0

0

6

7,73 %

6

2

0

8

9,85 %

25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki

201

159

14

3

177

88,05 %

17

0

4

21

10,44 %

2

1

0

3

1,51 %

26

Hallinto

1 182

830

105

36

971

82,17 %

113

4

54

171

14,48 %

24

15

1

40

3,35 %

27

Talousarvio

284

253

8

2

263

92,84 %

9

0

2

12

4,11 %

8

1

0

9

3,05 %

28

Varainhoidon valvonta

12

9

1

0

10

89,25 %

1

0

0

1

7,97 %

0

0

0

0

2,77 %

29

Tilastotiedot

130

99

6

4

110

84,07 %

7

0

8

15

11,16 %

5

1

0

6

4,77 %

30

Eläkkeet

1 081

1 049

0

0

1 049

97,13 %

0

0

0

0

0,00 %

31

0

0

31

2,87 %

31

Kielipalvelut

462

343

26

41

410

88,75 %

20

0

27

47

10,25 %

3

2

0

5

1,01 %

40

Varaukset

171

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

171

0

0

171

100,0 %

90

Muut toimielimet

3 298

2 231

387

98

2 717

82,38 %

353

8

92

453

13,74 %

81

47

0

128

3,88 %

Yhteensä

Yhteensä

125 660

125 660

112 075

112 075

995

995

3 475

3 475

116 545

116 545

92,75 %

92,75 %

951

951

1 168

1 168

5 214

5 214

7 333

7 333

5,84 %

5,84 %

1 577

1 577

198

198

7

7

1 782

1 782

1,42 %

1,42 %

12.   MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET TOIMINTALOHKOITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Toimintalohko | Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa | Varainhoitovuoden sitoumukset | Maksattamatta olevat sitou-mukset varain-hoitovuoden lopussa yhteensä |
| Edellisiltä varainhoitovuosilta siirretyt sitoumukset | Puretut si-toumukset/uudelleenarvostukset/peruutukset | Maksut | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa | Varainhoitovuoden aikana tehdyt sitoumukset | Maksut | Sellaisten sitou-musten peruutuk-set, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat | 344 | –8 | –63 | 272 | 279 | – 223 | 0 | 56 | 329 |
| 02 | Yritystoiminta | 537 | –27 | – 214 | 297 | 620 | – 264 | 0 | 357 | 653 |
| 03 | Kilpailu | 8 | –1 | –7 | 0 | 94 | –81 | 0 | 13 | 13 |
| 04 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat | 22 299 | – 154 | –8 861 | 13 285 | 11 030 | – 231 | 0 | 10 798 | 24 082 |
| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen | 8 491 | – 185 | –4 962 | 3 344 | 57 905 | –48 841 | 0 | 9 064 | 12 408 |
| 06 | Energia ja liikenne | 3 303 | –48 | –1 098 | 2 157 | 2 830 | – 686 | 0 | 2 144 | 4 301 |
| 07 | Ympäristö | 580 | –28 | – 149 | 404 | 394 | – 115 | 0 | 279 | 683 |
| 08 | Tutkimus | 8 443 | – 107 | –3 553 | 4 783 | 4 355 | – 885 | –2 | 3 468 | 8 251 |
| 09 | Tietoyhteiskunta ja viestimet | 2 440 | –45 | –1 081 | 1 314 | 1 569 | – 627 | 0 | 941 | 2 255 |
| 10 | Suora tutkimustoiminta | 140 | –8 | –89 | 43 | 403 | – 301 | 0 | 102 | 146 |
| 11 | Meri- ja kalastusasiat | 1 324 | –73 | – 531 | 721 | 975 | – 348 | 0 | 626 | 1 347 |
| 12 | Sisämarkkinat | 15 | –3 | –10 | 3 | 63 | –49 | 0 | 14 | 17 |
| 13 | Aluepolitiikka | 72 250 | – 192 | –26 817 | 45 242 | 37 291 | – 857 | –2 | 36 432 | 81 673 |
| 14 | Verotus ja tulliliitto | 80 | –4 | –41 | 34 | 119 | –64 | 0 | 55 | 90 |
| 15 | Koulutus ja kulttuuri | 571 | –60 | – 252 | 259 | 1 432 | –1 126 | 0 | 306 | 565 |
| 16 | Viestintä | 79 | –11 | –57 | 11 | 207 | – 130 | 0 | 77 | 88 |
| 17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat | 444 | –4 | – 245 | 194 | 690 | – 270 | 0 | 421 | 614 |
| 18 | Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue | 629 | –24 | – 216 | 389 | 704 | – 229 | 0 | 476 | 865 |
| 19 | Ulkosuhteet | 8 358 | – 213 | –2 491 | 5 653 | 4 090 | – 958 | –1 | 3 132 | 8 785 |
| 20 | Kauppa | 22 | –2 | –14 | 6 | 76 | –61 | 0 | 15 | 21 |
| 21 | Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin | 2 718 | –75 | – 762 | 1 882 | 1 403 | – 467 | 0 | 936 | 2 818 |
| 22 | Laajentuminen | 4 604 | – 308 | –1 462 | 2 834 | 1 164 | –92 | –2 | 1 071 | 3 905 |
| 23 | Humanitaarinen apu | 383 | –21 | – 248 | 113 | 956 | – 647 | 0 | 309 | 422 |
| 24 | Petostentorjunta | 24 | –5 | –11 | 8 | 73 | –51 | 0 | 21 | 29 |
| 25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki | 19 | –1 | –17 | 1 | 180 | – 160 | 0 | 20 | 21 |
| 26 | Hallinto | 172 | –16 | – 134 | 22 | 988 | – 837 | –1 | 150 | 172 |
| 27 | Talousarvio | 9 | –1 | –8 | 0 | 266 | – 255 | 0 | 10 | 10 |
| 28 | Varainhoidon valvonta | 1 | 0 | –1 | 0 | 10 | –10 | 0 | 1 | 1 |
| 29 | Tilastotiedot | 81 | –4 | –34 | 43 | 125 | –75 | 0 | 50 | 92 |
| 30 | Eläkkeet | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 049 | –1 049 | 0 | 0 | 0 |
| 31 | Kielipalvelut | 27 | –2 | –26 | 0 | 408 | – 385 | 0 | 24 | 24 |
| 90 | Muut toimielimet | 343 | –45 | – 270 | 28 | 2 784 | –2 446 | 0 | 338 | 366 |
| Yhteensä | 138 740 | –1 674 | –53 724 | 83 342 | 134 533 | –62 820 | –9 | 71 704 | 155 045 |

milj. euroa

Toimintalohko

Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa

Varainhoitovuoden sitoumukset

Maksattamatta olevat sitou-mukset varain-hoitovuoden lopussa yhteensä

Edellisiltä varainhoitovuosilta siirretyt sitoumukset

Puretut si-toumukset/uudelleenarvostukset/peruutukset

Maksut

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa

Varainhoitovuoden aikana tehdyt sitoumukset

Maksut

Sellaisten sitou-musten peruutuk-set, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa

01

Talous- ja rahoitusasiat

344

–8

–63

272

279

– 223

0

56

329

02

Yritystoiminta

537

–27

– 214

297

620

– 264

0

357

653

03

Kilpailu

8

–1

–7

0

94

–81

0

13

13

04

Työllisyys- ja sosiaaliasiat

22 299

– 154

–8 861

13 285

11 030

– 231

0

10 798

24 082

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

8 491

– 185

–4 962

3 344

57 905

–48 841

0

9 064

12 408

06

Energia ja liikenne

3 303

–48

–1 098

2 157

2 830

– 686

0

2 144

4 301

07

Ympäristö

580

–28

– 149

404

394

– 115

0

279

683

08

Tutkimus

8 443

– 107

–3 553

4 783

4 355

– 885

–2

3 468

8 251

09

Tietoyhteiskunta ja viestimet

2 440

–45

–1 081

1 314

1 569

– 627

0

941

2 255

10

Suora tutkimustoiminta

140

–8

–89

43

403

– 301

0

102

146

11

Meri- ja kalastusasiat

1 324

–73

– 531

721

975

– 348

0

626

1 347

12

Sisämarkkinat

15

–3

–10

3

63

–49

0

14

17

13

Aluepolitiikka

72 250

– 192

–26 817

45 242

37 291

– 857

–2

36 432

81 673

14

Verotus ja tulliliitto

80

–4

–41

34

119

–64

0

55

90

15

Koulutus ja kulttuuri

571

–60

– 252

259

1 432

–1 126

0

306

565

16

Viestintä

79

–11

–57

11

207

– 130

0

77

88

17

Terveys- ja kuluttaja-asiat

444

–4

– 245

194

690

– 270

0

421

614

18

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue

629

–24

– 216

389

704

– 229

0

476

865

19

Ulkosuhteet

8 358

– 213

–2 491

5 653

4 090

– 958

–1

3 132

8 785

20

Kauppa

22

–2

–14

6

76

–61

0

15

21

21

Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin

2 718

–75

– 762

1 882

1 403

– 467

0

936

2 818

22

Laajentuminen

4 604

– 308

–1 462

2 834

1 164

–92

–2

1 071

3 905

23

Humanitaarinen apu

383

–21

– 248

113

956

– 647

0

309

422

24

Petostentorjunta

24

–5

–11

8

73

–51

0

21

29

25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki

19

–1

–17

1

180

– 160

0

20

21

26

Hallinto

172

–16

– 134

22

988

– 837

–1

150

172

27

Talousarvio

9

–1

–8

0

266

– 255

0

10

10

28

Varainhoidon valvonta

1

0

–1

0

10

–10

0

1

1

29

Tilastotiedot

81

–4

–34

43

125

–75

0

50

92

30

Eläkkeet

0

0

0

0

1 049

–1 049

0

0

0

31

Kielipalvelut

27

–2

–26

0

408

– 385

0

24

24

90

Muut toimielimet

343

–45

– 270

28

2 784

–2 446

0

338

366

Yhteensä

Yhteensä

138 740

138 740

–1 674

–1 674

–53 724

–53 724

83 342

83 342

134 533

134 533

–62 820

–62 820

–9

–9

71 704

71 704

155 045

155 045

13.   MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN ALKUPERÄVUODEN MUKAAN TOIMINTALOHKOITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| | Toimintalohko | < 2002 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Yhteensä |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat | 1 | 0 | 0 | 23 | 41 | 122 | 85 | 56 | 329 |
| 02 | Yritystoiminta | 10 | 6 | 15 | 13 | 36 | 68 | 148 | 357 | 653 |
| 03 | Kilpailu | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 13 | 13 |
| 04 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat | 176 | 55 | 89 | 71 | 651 | 5 510 | 6 732 | 10 798 | 24 082 |
| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen | 51 | 1 | 0 | 30 | 260 | 2 343 | 658 | 9 064 | 12 408 |
| 06 | Energia ja liikenne | 87 | 47 | 58 | 159 | 346 | 503 | 958 | 2 144 | 4 301 |
| 07 | Ympäristö | 3 | 4 | 18 | 41 | 62 | 92 | 183 | 279 | 683 |
| 08 | Tutkimus | 70 | 80 | 337 | 433 | 875 | 1 479 | 1 510 | 3 468 | 8 251 |
| 09 | Tietoyhteiskunta ja viestimet | 2 | 3 | 29 | 60 | 230 | 365 | 625 | 941 | 2 255 |
| 10 | Suora tutkimustoiminta | 1 | 1 | 2 | 0 | 6 | 12 | 22 | 102 | 146 |
| 11 | Meri- ja kalastusasiat | 42 | 34 | 28 | 25 | 84 | 413 | 95 | 626 | 1 347 |
| 12 | Sisämarkkinat | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 14 | 17 |
| 13 | Aluepolitiikka | 429 | 445 | 841 | 1 663 | 3 609 | 17 561 | 20 693 | 36 432 | 81 673 |
| 14 | Verotus ja tulliliitto | 0 | 0 | 1 | 0 | 2 | 10 | 21 | 55 | 90 |
| 15 | Koulutus ja kulttuuri | 14 | 4 | 11 | 14 | 41 | 67 | 108 | 306 | 565 |
| 16 | Viestintä | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 9 | 77 | 88 |
| 17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat | 1 | 3 | 9 | 18 | 8 | 53 | 102 | 421 | 614 |
| 18 | Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue | 1 | 5 | 6 | 15 | 50 | 59 | 253 | 476 | 865 |
| 19 | Ulkosuhteet | 463 | 319 | 224 | 508 | 730 | 1 457 | 1 952 | 3 132 | 8 785 |
| 20 | Kauppa | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 5 | 15 | 21 |
| 21 | Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin | 127 | 78 | 87 | 156 | 337 | 496 | 602 | 936 | 2 818 |
| 22 | Laajentuminen | 226 | 68 | 88 | 155 | 401 | 1 182 | 715 | 1 071 | 3 905 |
| 23 | Humanitaarinen apu | 2 | 0 | 0 | 0 | 4 | 13 | 95 | 309 | 422 |
| 24 | Petostentorjunta | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 7 | 21 | 29 |
| 25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 20 | 21 |
| 26 | Hallinto | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 19 | 150 | 172 |
| 27 | Talousarvio | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 10 | 10 |
| 28 | Varainhoidon valvonta | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 29 | Tilastotiedot | 0 | 1 | 0 | 2 | 6 | 11 | 23 | 50 | 92 |
| 30 | Eläkkeet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 31 | Kielipalvelut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 24 | 24 |
| 90 | Muut toimielimet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 28 | 338 | 366 |
| Yhteensä | 1 705 | 1 155 | 1 843 | 3 386 | 7 780 | 31 823 | 35 650 | 71 704 | 155 045 |

milj. euroa

Toimintalohko

< 2002

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Yhteensä

01

Talous- ja rahoitusasiat

1

0

0

23

41

122

85

56

329

02

Yritystoiminta

10

6

15

13

36

68

148

357

653

03

Kilpailu

0

0

0

0

0

0

0

13

13

04

Työllisyys- ja sosiaaliasiat

176

55

89

71

651

5 510

6 732

10 798

24 082

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

51

1

0

30

260

2 343

658

9 064

12 408

06

Energia ja liikenne

87

47

58

159

346

503

958

2 144

4 301

07

Ympäristö

3

4

18

41

62

92

183

279

683

08

Tutkimus

70

80

337

433

875

1 479

1 510

3 468

8 251

09

Tietoyhteiskunta ja viestimet

2

3

29

60

230

365

625

941

2 255

10

Suora tutkimustoiminta

1

1

2

0

6

12

22

102

146

11

Meri- ja kalastusasiat

42

34

28

25

84

413

95

626

1 347

12

Sisämarkkinat

0

0

0

0

0

0

3

14

17

13

Aluepolitiikka

429

445

841

1 663

3 609

17 561

20 693

36 432

81 673

14

Verotus ja tulliliitto

0

0

1

0

2

10

21

55

90

15

Koulutus ja kulttuuri

14

4

11

14

41

67

108

306

565

16

Viestintä

0

0

0

0

0

2

9

77

88

17

Terveys- ja kuluttaja-asiat

1

3

9

18

8

53

102

421

614

18

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue

1

5

6

15

50

59

253

476

865

19

Ulkosuhteet

463

319

224

508

730

1 457

1 952

3 132

8 785

20

Kauppa

0

0

0

0

0

1

5

15

21

21

Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin

127

78

87

156

337

496

602

936

2 818

22

Laajentuminen

226

68

88

155

401

1 182

715

1 071

3 905

23

Humanitaarinen apu

2

0

0

0

4

13

95

309

422

24

Petostentorjunta

0

0

0

0

0

1

7

21

29

25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki

0

0

0

0

0

0

0

20

21

26

Hallinto

0

0

0

0

1

2

19

150

172

27

Talousarvio

0

0

0

0

0

0

0

10

10

28

Varainhoidon valvonta

0

0

0

0

0

0

0

1

1

29

Tilastotiedot

0

1

0

2

6

11

23

50

92

30

Eläkkeet

0

0

0

0

0

0

0

0

0

31

Kielipalvelut

0

0

0

0

0

0

0

24

24

90

Muut toimielimet

0

0

0

0

0

0

28

338

366

Yhteensä

Yhteensä

1 705

1 705

1 155

1 155

1 843

1 843

3 386

3 386

7 780

7 780

31 823

31 823

35 650

35 650

71 704

71 704

155 045

155 045

14.   YHTEENVETO TALOUSARVION TULOTOTEUTUMASTA TOIMIELIMITTÄIN

| milj. euroa |
| --- |
| Toimielin | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Tulot | Tulot % budjetoidusta | Perimättä |
| Alkuperäiset | Lopulliset | Varainhoitovuonna | Siirretyt | Yhteensä | Varainhoitovuoden saamisista | Siirretyistä saamisista | Yhteensä |
| Euroopan parlamentti | 103 | 103 | 164 | 74 | 237 | 146 | 5 | 151 | 147,14 % | 86 |
| Neuvosto | 50 | 50 | 103 | 5 | 108 | 92 | 4 | 96 | 190,63 % | 12 |
| Komissio | 120 123 | 115 547 | 122 869 | 10 125 | 132 993 | 118 122 | 3 114 | 121 236 | 104,92 % | 11 758 |
| Yhteisöjen tuomioistuin | 37 | 37 | 39 | 0 | 39 | 39 | 0 | 39 | 106,81 % | 0 |
| Tilintarkastustuomioistuin | 18 | 18 | 18 | 1 | 18 | 17 | 0 | 18 | 99,93 % | 1 |
| Talous- ja sosiaalikomitea | 10 | 10 | 14 | 0 | 14 | 14 | 0 | 14 | 149,16 % | 0 |
| Alueiden komitea | 5 | 5 | 29 | 0 | 29 | 29 | 0 | 29 | 528,98 % | 0 |
| Oikeusasiamies | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 94,96 % | 0 |
| Euroopan tietosuojavaltuutettu | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 76,94 % | 0 |
| Yhteensä | 120 347 | 115 771 | 123 236 | 10 205 | 133 441 | 118 461 | 3 124 | 121 584 | 105,02 % | 11 856 |

milj. euroa

Toimielin

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Tulot

Tulot % budjetoidusta

Perimättä

Alkuperäiset

Lopulliset

Varainhoitovuonna

Siirretyt

Yhteensä

Varainhoitovuoden saamisista

Siirretyistä saamisista

Yhteensä

Euroopan parlamentti

103

103

164

74

237

146

5

151

147,14 %

86

Neuvosto

50

50

103

5

108

92

4

96

190,63 %

12

Komissio

120 123

115 547

122 869

10 125

132 993

118 122

3 114

121 236

104,92 %

11 758

Yhteisöjen tuomioistuin

37

37

39

0

39

39

0

39

106,81 %

0

Tilintarkastustuomioistuin

18

18

18

1

18

17

0

18

99,93 %

1

Talous- ja sosiaalikomitea

10

10

14

0

14

14

0

14

149,16 %

0

Alueiden komitea

5

5

29

0

29

29

0

29

528,98 %

0

Oikeusasiamies

1

1

1

0

1

1

0

1

94,96 %

0

Euroopan tietosuojavaltuutettu

1

1

0

0

0

0

0

0

76,94 %

0

Yhteensä

Yhteensä

120 347

120 347

115 771

115 771

123 236

123 236

10 205

10 205

133 441

133 441

118 461

118 461

3 124

3 124

121 584

121 584

105,02 %

105,02 %

11 856

11 856

15.   MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN TOIMIELIMITTÄIN

Maksusitoumusmäärärahat

| milj. euroa |
| --- |
| Toimielin | Hyväksytyt maksusitoumus-määrärahat | Tehdyt sitoumukset | Varainhoitovuodelle 2009 siirretyt määrärahat | Peruuntuvat määrärahat |
| Varain-hoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | Erikseen päätetyt siirrot | Yhteensä | % | Varain-hoitovuoden määrärahoista | Siirretyt määrärahat | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot (EFTA) | Yhteensä | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| Euroopan parlamentti | 1 556 | 1 402 | 44 | 26 | 1 472 | 94,60 % | 34 | 8 | 42 | 2,69 % | 42 | 0 | 0 | 42 | 2,71 % |
| Neuvosto | 743 | 580 | 75 | 39 | 694 | 93,34 % | 35 | 0 | 35 | 4,65 % | 15 | 0 | 0 | 15 | 2,01 % |
| Komissio | 137 660 | 126 677 | 1 600 | 3 471 | 131 748 | 95,71 % | 4 689 | 373 | 5 062 | 3,68 % | 846 | 0 | 3 | 850 | 0,62 % |
| Yhteisöjen tuomioistuin | 297 | 290 | 0 | 1 | 291 | 98,20 % | 2 | 0 | 2 | 0,56 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 1,24 % |
| Tilintarkastustuomioistuin | 133 | 121 | 0 | 0 | 121 | 90,66 % | 0 | 0 | 0 | 0,23 % | 12 | 0 | 0 | 12 | 9,10 % |
| Talous- ja sosiaalikomitea | 118 | 110 | 0 | 4 | 113 | 95,64 % | 0 | 0 | 0 | 0,23 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 4,13 % |
| Alueiden komitea | 93 | 70 | 0 | 11 | 81 | 86,87 % | 11 | 0 | 11 | 11,54 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,59 % |
| Oikeusasiamies | 9 | 8 | 0 | 0 | 8 | 91,51 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 8,49 % |
| Euroopan tietosuojavaltuutettu | 5 | 5 | 0 | 0 | 5 | 86,14 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 13,86 % |
| Yhteensä | 140 615 | 129 261 | 1 719 | 3 552 | 134 533 | 95,67 % | 4 770 | 381 | 5 151 | 3,66 % | 927 | 0 | 3 | 931 | 0,66 % |

milj. euroa

Toimielin

Hyväksytyt maksusitoumus-määrärahat

Tehdyt sitoumukset

Varainhoitovuodelle 2009 siirretyt määrärahat

Peruuntuvat määrärahat

Varain-hoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Erikseen päätetyt siirrot

Yhteensä

%

Varain-hoitovuoden määrärahoista

Siirretyt määrärahat

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot (EFTA)

Yhteensä

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

Euroopan parlamentti

1 556

1 402

44

26

1 472

94,60 %

34

8

42

2,69 %

42

0

0

42

2,71 %

Neuvosto

743

580

75

39

694

93,34 %

35

0

35

4,65 %

15

0

0

15

2,01 %

Komissio

137 660

126 677

1 600

3 471

131 748

95,71 %

4 689

373

5 062

3,68 %

846

0

3

850

0,62 %

Yhteisöjen tuomioistuin

297

290

0

1

291

98,20 %

2

0

2

0,56 %

4

0

0

4

1,24 %

Tilintarkastustuomioistuin

133

121

0

0

121

90,66 %

0

0

0

0,23 %

12

0

0

12

9,10 %

Talous- ja sosiaalikomitea

118

110

0

4

113

95,64 %

0

0

0

0,23 %

5

0

0

5

4,13 %

Alueiden komitea

93

70

0

11

81

86,87 %

11

0

11

11,54 %

1

0

0

1

1,59 %

Oikeusasiamies

9

8

0

0

8

91,51 %

0

0

0

0,00 %

1

0

0

1

8,49 %

Euroopan tietosuojavaltuutettu

5

5

0

0

5

86,14 %

0

0

0

0,00 %

1

0

0

1

13,86 %

Yhteensä

Yhteensä

140 615

140 615

129 261

129 261

1 719

1 719

3 552

3 552

134 533

134 533

95,67 %

95,67 %

4 770

4 770

381

381

5 151

5 151

3,66 %

3,66 %

927

927

0

0

3

3

931

931

0,66 %

0,66 %

Maksumäärärahat

| milj. euroa |
| --- |
| Toimielin | Hyväksytyt maksumäärä-rahat | Suoritetut maksut | Varainhoitovuodelle 2009 siirretyt määrärahat | Peruuntuvat määrärahat |
| Varain-hoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Automaattiset siirrot | Erikseen päätetyt siirrot | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | Yhteensä | % | Varain-hoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttö-tarkoitukseensa sidotut tulot (EFTA) | Yhteensä | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| Euroopan parlamentti | 1 807 | 1 206 | 237 | 46 | 1 489 | 82,37 % | 196 | 8 | 40 | 245 | 13,53 % | 42 | 32 | 0 | 74 | 4,10 % |
| Neuvosto | 798 | 463 | 120 | 35 | 618 | 77,41 % | 117 | 0 | 38 | 155 | 19,38 % | 15 | 11 | 0 | 26 | 3,22 % |
| Komissio | 122 362 | 109 844 | 607 | 3 377 | 113 828 | 93,03 % | 598 | 1 159 | 5 122 | 6 880 | 5,62 % | 1 496 | 151 | 7 | 1 654 | 1,35 % |
| Yhteisöjen tuomioistuin | 310 | 276 | 12 | 1 | 288 | 93,19 % | 15 | 0 | 2 | 16 | 5,25 % | 4 | 1 | 0 | 5 | 1,55 % |
| Tilintarkastustuomioistuin | 142 | 108 | 8 | 0 | 116 | 81,94 % | 12 | 0 | 0 | 13 | 8,89 % | 12 | 1 | 0 | 13 | 9,16 % |
| Talous- ja sosiaalikomitea | 126 | 104 | 5 | 4 | 114 | 90,74 % | 5 | 0 | 1 | 6 | 4,70 % | 5 | 1 | 0 | 6 | 4,56 % |
| Alueiden komitea | 99 | 63 | 4 | 11 | 79 | 79,38 % | 7 | 0 | 11 | 18 | 17,72 % | 1 | 1 | 0 | 3 | 2,90 % |
| Oikeusasiamies | 9 | 7 | 0 | 0 | 8 | 84,62 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 6,66 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 8,72 % |
| Euroopan tietosuojavaltuutettu | 6 | 4 | 1 | 0 | 4 | 68,12 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 14,32 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 17,56 % |
| Yhteensä | 125 660 | 112 075 | 995 | 3 475 | 116 545 | 92,75 % | 951 | 1 168 | 5 214 | 7 333 | 5,84 % | 1 577 | 198 | 7 | 1 782 | 1,42 % |

milj. euroa

Toimielin

Hyväksytyt maksumäärä-rahat

Suoritetut maksut

Varainhoitovuodelle 2009 siirretyt määrärahat

Peruuntuvat määrärahat

Varain-hoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Automaattiset siirrot

Erikseen päätetyt siirrot

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Yhteensä

%

Varain-hoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttö-tarkoitukseensa sidotut tulot (EFTA)

Yhteensä

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

Euroopan parlamentti

1 807

1 206

237

46

1 489

82,37 %

196

8

40

245

13,53 %

42

32

0

74

4,10 %

Neuvosto

798

463

120

35

618

77,41 %

117

0

38

155

19,38 %

15

11

0

26

3,22 %

Komissio

122 362

109 844

607

3 377

113 828

93,03 %

598

1 159

5 122

6 880

5,62 %

1 496

151

7

1 654

1,35 %

Yhteisöjen tuomioistuin

310

276

12

1

288

93,19 %

15

0

2

16

5,25 %

4

1

0

5

1,55 %

Tilintarkastustuomioistuin

142

108

8

0

116

81,94 %

12

0

0

13

8,89 %

12

1

0

13

9,16 %

Talous- ja sosiaalikomitea

126

104

5

4

114

90,74 %

5

0

1

6

4,70 %

5

1

0

6

4,56 %

Alueiden komitea

99

63

4

11

79

79,38 %

7

0

11

18

17,72 %

1

1

0

3

2,90 %

Oikeusasiamies

9

7

0

0

8

84,62 %

1

0

0

1

6,66 %

1

0

0

1

8,72 %

Euroopan tietosuojavaltuutettu

6

4

1

0

4

68,12 %

1

0

0

1

14,32 %

1

0

0

1

17,56 %

Yhteensä

Yhteensä

125 660

125 660

112 075

112 075

995

995

3 475

3 475

116 545

116 545

92,75 %

92,75 %

951

951

1 168

1 168

5 214

5 214

7 333

7 333

5,84 %

5,84 %

1 577

1 577

198

198

7

7

1 782

1 782

1,42 %

1,42 %

16.   ERILLISVIRASTOJEN TULOT: TALOUSARVIOENNUSTEET, SAAMISET JA TOTEUTUNEET TULOT

| milj. euroa |
| --- |
| Erillisvirasto | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Toteutuneet tulot | Perimättä | Rahoitus toimintalohkosta |
| Euroopan lentoturvallisuusvirasto | 102 | 110 | 101 | 9 | 06 |
| Euroopan operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (Frontex) | 71 | 47 | 46 | 0 | 18 |
| Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus | 18 | 18 | 18 | 0 | 15 |
| Euroopan poliisiakatemia | 10 | 5 | 5 | 0 | 18 |
| Euroopan kemikaalivirasto | 66 | 63 | 63 | 0 | 02 |
| Tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus | 41 | 37 | 37 | 0 | 17 |
| Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus | 15 | 15 | 15 | 0 | 18 |
| Euroopan ympäristökeskus | 37 | 37 | 36 | 1 | 07 |
| Yhteisön kalastuksenvalvontavirasto | 9 | 9 | 9 | 0 | 11 |
| Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen | 66 | 66 | 66 | 0 | 17 |
| GNSS-järjestelmän eurooppalainen valvontaviranomainen | 125 | 114 | 114 | 0 | 06 |
| Fusion for Energy -yhteisyritys | 192 | 150 | 150 | 0 | 08 |
| Eurojust | 25 | 25 | 25 | 0 | 18 |
| Euroopan meriturvallisuusvirasto | 50 | 38 | 38 | 0 | 06 |
| Sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto | 318 | 217 | 217 | 0 | 12 |
| Euroopan lääkevirasto | 183 | 198 | 188 | 10 | 02 |
| Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Euroopan perusoikeusvirasto | 15 | 15 | 15 | 0 | 18 |
| Euroopan rautatievirasto | 18 | 17 | 17 | 0 | 06 |
| Euroopan jälleenrakennusvirasto | 236 | 135 | 135 | 0 | 22 |
| Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto | 15 | 14 | 14 | 0 | 04 |
| Euroopan unionin elinten käännöskeskus | 60 | 54 | 47 | 7 | 31 |
| Euroopan koulutussäätiö. | 19 | 19 | 19 | 0 | 15 |
| Yhteisön kasvilajikevirasto | 10 | 11 | 11 | 0 | 17 |
| Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö | 21 | 20 | 20 | 0 | 04 |
| Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto | 38 | 38 | 38 | 0 | 15 |
| Kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirasto | 11 | 11 | 11 | 0 | 06 |
| Kansanterveysalan toimintaohjelman toimeenpanovirasto | 4 | 4 | 4 | 0 | 17 |
| Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanovirasto | 5 | 5 | 5 | 0 | 06 |
| Yhteensä | 1 791 | 1 502 | 1 474 | 29 | |

milj. euroa

Erillisvirasto

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Toteutuneet tulot

Perimättä

Rahoitus toimintalohkosta

Euroopan lentoturvallisuusvirasto

102

110

101

9

06

Euroopan operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (Frontex)

71

47

46

0

18

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus

18

18

18

0

15

Euroopan poliisiakatemia

10

5

5

0

18

Euroopan kemikaalivirasto

66

63

63

0

02

Tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus

41

37

37

0

17

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus

15

15

15

0

18

Euroopan ympäristökeskus

37

37

36

1

07

Yhteisön kalastuksenvalvontavirasto

9

9

9

0

11

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen

66

66

66

0

17

GNSS-järjestelmän eurooppalainen valvontaviranomainen

125

114

114

0

06

Fusion for Energy -yhteisyritys

192

150

150

0

08

Eurojust

25

25

25

0

18

Euroopan meriturvallisuusvirasto

50

38

38

0

06

Sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto

318

217

217

0

12

Euroopan lääkevirasto

183

198

188

10

02

Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto

8

8

8

0

09

Euroopan perusoikeusvirasto

15

15

15

0

18

Euroopan rautatievirasto

18

17

17

0

06

Euroopan jälleenrakennusvirasto

236

135

135

0

22

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto

15

14

14

0

04

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

60

54

47

7

31

Euroopan koulutussäätiö.

19

19

19

0

15

Yhteisön kasvilajikevirasto

10

11

11

0

17

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö

21

20

20

0

04

Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto

38

38

38

0

15

Kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirasto

11

11

11

0

06

Kansanterveysalan toimintaohjelman toimeenpanovirasto

4

4

4

0

17

Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanovirasto

5

5

5

0

06

Yhteensä

Yhteensä

1 791

1 791

1 502

1 502

1 474

1 474

29

29

| milj. euroa |
| --- |
| Tulolaji | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Toteutuneet tulot | Perimättä |
| Euroopan komission avustus | 1 117 | 934 | 934 | 1 |
| Maksutulot | 373 | 421 | 405 | 16 |
| Muut tulot | 301 | 147 | 135 | 12 |
| Yhteensä | 1 791 | 1 502 | 1 474 | 29 |

milj. euroa

Tulolaji

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Toteutuneet tulot

Perimättä

Euroopan komission avustus

1 117

934

934

1

Maksutulot

373

421

405

16

Muut tulot

301

147

135

12

Yhteensä

Yhteensä

1 791

1 791

1 502

1 502

1 474

1 474

29

29

17.   ERILLISVIRASTOT: MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHAT VIRASTOITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Erillisvirasto | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Määrärahat | Tehdyt sitoumukset | Siirretty vuodelle 2009 | Peruuntuvat määrät | Määrärahat | Suoritetut maksut | Siirretty vuodelle 2009 | Peruuntuvat määrät |
| Euroopan lentoturvallisuusvirasto | 118 | 87 | 30 | 1 | 138 | 78 | 57 | 4 |
| Euroopan operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (Frontex) | 72 | 65 | 1 | 5 | 94 | 50 | 30 | 13 |
| Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus | 20 | 18 | 1 | 0 | 21 | 16 | 4 | 0 |
| Euroopan poliisiakatemia | 15 | 10 | 3 | 2 | 14 | 8 | 5 | 2 |
| Euroopan kemikaalivirasto | 70 | 55 | 0 | 15 | 70 | 40 | 13 | 17 |
| Tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus | 41 | 39 | 0 | 1 | 52 | 33 | 16 | 3 |
| Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus | 16 | 15 | 1 | 0 | 17 | 15 | 2 | 0 |
| Euroopan ympäristökeskus | 41 | 41 | 0 | 0 | 46 | 38 | 7 | 1 |
| Yhteisön kalastuksenvalvontavirasto | 11 | 9 | 0 | 2 | 12 | 8 | 1 | 2 |
| Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen | 66 | 64 | 0 | 2 | 75 | 55 | 16 | 4 |
| GNSS-järjestelmän eurooppalainen valvontaviranomainen | 221 | 158 | 63 | 1 | 200 | 144 | 54 | 2 |
| Fusion for Energy -yhteisyritys | 193 | 187 | 1 | 5 | 150 | 92 | 32 | 26 |
| Eurojust | 26 | 25 | 0 | 1 | 30 | 25 | 3 | 2 |
| Euroopan meriturvallisuusvirasto | 50 | 47 | 0 | 4 | 52 | 39 | 3 | 10 |
| Sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto | 318 | 143 | 0 | 175 | 347 | 140 | 29 | 179 |
| Euroopan lääkevirasto | 183 | 173 | 0 | 10 | 215 | 168 | 36 | 11 |
| Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto | 8 | 8 | 0 | 0 | 10 | 8 | 2 | 1 |
| Euroopan perusoikeusvirasto | 15 | 15 | 0 | 1 | 23 | 15 | 7 | 1 |
| Euroopan rautatievirasto | 18 | 17 | 0 | 1 | 21 | 15 | 4 | 1 |
| Euroopan jälleenrakennusvirasto | 475 | 128 | 345 | 2 | 476 | 158 | 298 | 20 |
| Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto | 15 | 14 | 0 | 1 | 18 | 13 | 4 | 1 |
| Euroopan unionin elinten käännöskeskus | 42 | 33 | 0 | 8 | 37 | 34 | 4 | 0 |
| Euroopan koulutussäätiö | 21 | 19 | 1 | 0 | 24 | 20 | 3 | 1 |
| Yhteisön kasvilajikevirasto | 13 | 12 | 0 | 1 | 14 | 12 | 1 | 1 |
| Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö | 21 | 20 | 0 | 1 | 26 | 19 | 6 | 1 |
| Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto | 38 | 38 | 0 | 1 | 45 | 38 | 6 | 1 |
| Kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirasto | 11 | 11 | 0 | 0 | 14 | 11 | 1 | 1 |
| Kansanterveysalan toimintaohjelman toimeenpanovirasto | 4 | 4 | 0 | 0 | 6 | 4 | 1 | 1 |
| Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanovirasto | 5 | 5 | 0 | 1 | 5 | 3 | 1 | 1 |
| Yhteensä | 2 150 | 1 459 | 449 | 242 | 2 251 | 1 298 | 646 | 308 |

milj. euroa

Erillisvirasto

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Määrärahat

Tehdyt sitoumukset

Siirretty vuodelle 2009

Peruuntuvat määrät

Määrärahat

Suoritetut maksut

Siirretty vuodelle 2009

Peruuntuvat määrät

Euroopan lentoturvallisuusvirasto

118

87

30

1

138

78

57

4

Euroopan operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (Frontex)

72

65

1

5

94

50

30

13

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus

20

18

1

0

21

16

4

0

Euroopan poliisiakatemia

15

10

3

2

14

8

5

2

Euroopan kemikaalivirasto

70

55

0

15

70

40

13

17

Tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus

41

39

0

1

52

33

16

3

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus

16

15

1

0

17

15

2

0

Euroopan ympäristökeskus

41

41

0

0

46

38

7

1

Yhteisön kalastuksenvalvontavirasto

11

9

0

2

12

8

1

2

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen

66

64

0

2

75

55

16

4

GNSS-järjestelmän eurooppalainen valvontaviranomainen

221

158

63

1

200

144

54

2

Fusion for Energy -yhteisyritys

193

187

1

5

150

92

32

26

Eurojust

26

25

0

1

30

25

3

2

Euroopan meriturvallisuusvirasto

50

47

0

4

52

39

3

10

Sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto

318

143

0

175

347

140

29

179

Euroopan lääkevirasto

183

173

0

10

215

168

36

11

Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto

8

8

0

0

10

8

2

1

Euroopan perusoikeusvirasto

15

15

0

1

23

15

7

1

Euroopan rautatievirasto

18

17

0

1

21

15

4

1

Euroopan jälleenrakennusvirasto

475

128

345

2

476

158

298

20

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto

15

14

0

1

18

13

4

1

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

42

33

0

8

37

34

4

0

Euroopan koulutussäätiö

21

19

1

0

24

20

3

1

Yhteisön kasvilajikevirasto

13

12

0

1

14

12

1

1

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö

21

20

0

1

26

19

6

1

Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto

38

38

0

1

45

38

6

1

Kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirasto

11

11

0

0

14

11

1

1

Kansanterveysalan toimintaohjelman toimeenpanovirasto

4

4

0

0

6

4

1

1

Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanovirasto

5

5

0

1

5

3

1

1

Yhteensä

Yhteensä

2 150

2 150

1 459

1 459

449

449

242

242

2 251

2 251

1 298

1 298

646

646

308

308

| milj. euroa |
| --- |
| Menolaji | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Määrärahat | Tehdyt sitoumukset | Siirretty vuodelle 2009 | Peruuntuvat määrät | Määrärahat | Suoritetut maksut | Siirretty vuodelle 2009 | Peruuntuvat määrät |
| Hallintomenot | 229 | 209 | 2 | 19 | 285 | 182 | 80 | 23 |
| Toimintamenot | 1 440 | 807 | 447 | 186 | 1 481 | 684 | 550 | 247 |
| Henkilöstö | 480 | 443 | 0 | 37 | 485 | 432 | 15 | 38 |
| Yhteensä | 2 150 | 1 459 | 449 | 242 | 2 251 | 1 298 | 646 | 308 |

milj. euroa

Menolaji

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Määrärahat

Tehdyt sitoumukset

Siirretty vuodelle 2009

Peruuntuvat määrät

Määrärahat

Suoritetut maksut

Siirretty vuodelle 2009

Peruuntuvat määrät

Hallintomenot

229

209

2

19

285

182

80

23

Toimintamenot

1 440

807

447

186

1 481

684

550

247

Henkilöstö

480

443

0

37

485

432

15

38

Yhteensä

Yhteensä

2 150

2 150

1 459

1 459

449

449

242

242

2 251

2 251

1 298

1 298

646

646

308

308

18.   TALOUSARVION TOTEUTUMA (SISÄLTÄÄ ERILLISVIRASTOT)

| milj. euroa |
| --- |
| | Euroopan yhteisöt | Erillisvirastot | Virastoavustuksen eliminointi | Yhteensä |
| Varainhoitovuoden tulot | 121 584 | 1 474 | (934) | 122 125 |
| Maksut varainhoitovuoden määrärahoista | (115 550) | (1 146) | 934 | (115 762) |
| Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat | (3 912) | (646) | 0 | (4 558) |
| Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt EFTA-määrärahat | (2) | 0 | 0 | (2) |
| Peruutettavat varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat | 188 | 445 | 0 | 632 |
| Valuuttakurssierot varainhoitovuonna | (498) | (2) | 0 | (500) |
| Talousarvion toteutuma | 1 810 | 125 | 0 | 1 935 |

milj. euroa

Euroopan yhteisöt

Erillisvirastot

Virastoavustuksen eliminointi

Yhteensä

Varainhoitovuoden tulot

121 584

1 474

(934)

122 125

122 125

Maksut varainhoitovuoden määrärahoista

(115 550)

(1 146)

934

(115 762)

(115 762)

Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat

(3 912)

(646)

0

(4 558)

(4 558)

Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt EFTA-määrärahat

(2)

0

0

(2)

(2)

Peruutettavat varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat

188

445

0

632

632

Valuuttakurssierot varainhoitovuonna

(498)

(2)

0

(500)

(500)

Talousarvion toteutuma

1 810

125

0

1 935

1 935

B. JAKSO TALOUSARVION KONSOLIDOIDUN TOTEUTTAMISSELVITYKSEN LIITETIEDOT

1.   TALOUSARVIOPERIAATTEET, TALOUSARVION RAKENNE JA MÄÄRÄRAHAT

1.1   OIKEUSPERUSTA JA VARAINHOITOASETUS

Talousarviokirjanpidossa noudatetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 13 päivänä joulukuuta 2006 annetulla neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006 (EUVL L 390, 30.12.2006), ja kyseisen asetuksen soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annettua komission asetusta (EY, Euratom) N:o 2342/2002, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 28. maaliskuuta 2007. Yleinen talousarvio on Euroopan yhteisöjen rahoitussuunnittelun tärkein väline. Se on vuosittain laadittava asiakirja, jossa vahvistetaan Euroopan yhteisöjen tulot ja menot.

Talousarviomenettelystä määrätään EY:n perustamissopimuksen 272 artiklassa, jossa vahvistetaan menettelyn eri vaiheiden järjestys sekä määräajat, joita budjettivallan kahden käyttäjän (neuvoston ja Euroopan parlamentin) on noudatettava. Komissio laatii joka vuosi arvion EU:n kaikkien toimielinten seuraavan varainhoitovuoden tuloista ja menoista ja tekee budjettivallan käyttäjälle alustavan talousarvioesityksen. Neuvosto laatii alustavan talousarvioesityksen pohjalta talousarvioesityksen, josta se käy tämän jälkeen neuvotteluja parlamentin kanssa. Kun neuvottelut on saatu päätöksen, parlamentin puhemies toteaa talousarvion vahvistetuksi, minkä jälkeen talousarvion toteuttaminen voidaan aloittaa. Talousarvion toteuttaminen on pääosin komission tehtävä.

1.2   BUDJETTIPERIAATTEET

Euroopan yhteisöjen yleisessä talousarviossa noudatetaan useita perusperiaatteita:

| — | Yhtenäisyys ja talousarvion totuudenmukaisuus: kaikki Euroopan yhteisöjen tulot ja menot on koottava yhteen budjettiasiakirjaan ja kukin tulo ja meno otettava johonkin budjettikohtaan; menot eivät saa ylittää hyväksyttyjä määrärahoja. |
| --- | --- |

—

Yhtenäisyys ja talousarvion totuudenmukaisuus: kaikki Euroopan yhteisöjen tulot ja menot on koottava yhteen budjettiasiakirjaan ja kukin tulo ja meno otettava johonkin budjettikohtaan; menot eivät saa ylittää hyväksyttyjä määrärahoja.

Yhtenäisyys ja talousarvion totuudenmukaisuus

| — | Yleiskatteisuus: tähän periaatteeseen kuuluu kaksi sääntöä:






  — | kohdentamiskielto, jonka mukaan talousarvion tuloja ei voida kohdentaa määrättyyn käyttötarkoitukseen (tulojen kokonaismäärällä on katettava kaikki menot), |
| --- | --- | --- |

—

Yleiskatteisuus: tähän periaatteeseen kuuluu kaksi sääntöä:

Yleiskatteisuus

—

kohdentamiskielto, jonka mukaan talousarvion tuloja ei voida kohdentaa määrättyyn käyttötarkoitukseen (tulojen kokonaismäärällä on katettava kaikki menot),

| — | bruttoperiaate, jonka mukaan kaikki tulot ja menot on otettava talousarvioon täysimääräisinä vähentämättä niitä toisistaan. |
| --- | --- |

—

bruttoperiaate, jonka mukaan kaikki tulot ja menot on otettava talousarvioon täysimääräisinä vähentämättä niitä toisistaan.

| — | Vuotuisuus: talousarvioon otetut määrärahat on vahvistettu yhdeksi varainhoitovuodeksi, joten ne on käytettävä kyseisen varainhoitovuoden aikana. |
| --- | --- |

—

Vuotuisuus: talousarvioon otetut määrärahat on vahvistettu yhdeksi varainhoitovuodeksi, joten ne on käytettävä kyseisen varainhoitovuoden aikana.

Vuotuisuus

| — | Tasapaino: talousarvion tulojen ja menojen on oltava tasapainossa (arvioitujen tulojen ja maksumäärärahojen on oltava yhtä suuret). |
| --- | --- |

—

Tasapaino: talousarvion tulojen ja menojen on oltava tasapainossa (arvioitujen tulojen ja maksumäärärahojen on oltava yhtä suuret).

Tasapaino

| — | Erittely: kaikki määrärahat on sidottava erikseen määriteltyyn käyttötarkoitukseen ja tavoitteeseen. |
| --- | --- |

—

Erittely: kaikki määrärahat on sidottava erikseen määriteltyyn käyttötarkoitukseen ja tavoitteeseen.

Erittely

| — | Laskentayksikkö: talousarvio laaditaan ja toteutetaan ja tilinpäätös esitetään euroina. |
| --- | --- |

—

Laskentayksikkö: talousarvio laaditaan ja toteutetaan ja tilinpäätös esitetään euroina.

Laskentayksikkö

| — | Moitteeton varainhoito: talousarviomäärärahat on käytettävä moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti eli taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteita noudattaen. |
| --- | --- |

—

Moitteeton varainhoito: talousarviomäärärahat on käytettävä moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti eli taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteita noudattaen.

Moitteeton varainhoito

| — | Seurattavuus: talousarvion laatimisessa ja toteuttamisessa ja tilinpäätöksen esittämisessä noudatetaan seurattavuusperiaatetta – talousarvio ja lisätalousarviot julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

—

Seurattavuus: talousarvion laatimisessa ja toteuttamisessa ja tilinpäätöksen esittämisessä noudatetaan seurattavuusperiaatetta – talousarvio ja lisätalousarviot julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Seurattavuus

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

1.3   TALOUSARVION RAKENNE

Talousarvio koostuu seuraavista osista:

| (a) | yleinen tulotaulukko |
| --- | --- |

(a)

yleinen tulotaulukko

| (b) | toimielinkohtaiset pääluokat, jotka on jaettu tulo- ja menotaulukoihin. Pääluokka I: parlamentti; pääluokka II: neuvosto; pääluokka III: komissio; pääluokka IV: tuomioistuin; pääluokka V: tilintarkastustuomioistuin; pääluokka VI: talous- ja sosiaalikomitea; pääluokka VII: alueiden komitea; pääluokka VIII: oikeusasiamies; pääluokka IX: Euroopan tietosuojavaltuutettu. |
| --- | --- |

(b)

toimielinkohtaiset pääluokat, jotka on jaettu tulo- ja menotaulukoihin. Pääluokka I: parlamentti; pääluokka II: neuvosto; pääluokka III: komissio; pääluokka IV: tuomioistuin; pääluokka V: tilintarkastustuomioistuin; pääluokka VI: talous- ja sosiaalikomitea; pääluokka VII: alueiden komitea; pääluokka VIII: oikeusasiamies; pääluokka IX: Euroopan tietosuojavaltuutettu.

Kunkin toimielimen tulot ja menot luokitellaan lajin tai käyttötarkoituksen mukaan osastoihin, lukuihin, momentteihin ja alamomentteihin.

Osa selvitystilassa olevan EHTY:n varoista asetettiin selvitystilassa olevan EHTY:n toimintatalousarvion käyttöön. Komissio vahvisti kyseisen toimintatalousarvion vuosittain kuultuaan neuvostoa ja Euroopan parlamenttia. EHTY:n viimeinen toimintatalousarvio laadittiin kaudeksi 1. tammikuuta – 23. heinäkuuta 2002. Heinäkuun 24. päivästä 2002 lähtien EHTY:n toimintatalousarvioon liittyneet tuotot ja kulut on sisällytetty selvitystilassa olevan EHTY:n tuotto- ja kululaskelmaan. Vielä täyttämättä olevat sitoumukset esitetään taseen vastattavaa-puolella.

1.4   TILINPÄÄTÖKSEN RAKENNE

1.4.1   Yleisrakenne

Ainoastaan komission talousarvioon sisältyy sekä hallintomäärärahoja että toimintamäärärahoja. Muilla toimielimillä on vain hallintomäärärahoja.

Talousarviossa on kahdenlaisia määrärahoja: jaksottamattomia määrärahoja ja jaksotettuja määrärahoja. Jaksottamattomilla määrärahoilla rahoitetaan yksivuotisia toimintoja (jotka ovat vuotuisperiaatteen mukaisia). Jaksotetut määrärahat on otettu käyttöön, jotta myös monivuotisten toimintojen rahoittamisessa voidaan noudattaa vuotuisperiaatetta.

| a) | Jaksottamattomia määrärahoja ovat:






  — | komission pääluokan kaikki hallintomäärärahat ja muiden pääluokkien kaikki määrärahat |
| --- | --- | --- |

a)

Jaksottamattomia määrärahoja ovat:

Jaksottamattomia määrärahoja

—

komission pääluokan kaikki hallintomäärärahat ja muiden pääluokkien kaikki määrärahat

| — | EMOTR:n tukiosaston vuotuiset määrärahat, ja |
| --- | --- |

—

EMOTR:n tukiosaston vuotuiset määrärahat, ja

| — | eräät teknisluonteiset määrärahat (takaisinmaksut, lainojen vakuudet ym.). |
| --- | --- |

—

eräät teknisluonteiset määrärahat (takaisinmaksut, lainojen vakuudet ym.).

Jaksottamattomien määrärahojen tapauksessa maksusitoumus- ja maksumäärärahojen määrät ovat yhtä suuret.

| b) | Jaksotetuista määrärahoista rahoitetaan monivuotisia toimintoja. Niihin luetaan komissiota koskevan pääluokan lukujen kaikki määrärahat luvun 01 määrärahoja lukuun ottamatta.
  Jaksotetut määrärahat jaetaan maksusitoumusmäärärahoihin ja maksumäärärahoihin.






  — | Maksusitoumusmäärärahoilla
  katetaan kaikki monivuotisiin toimiin liittyvistä oikeudellisista sitoumuksista kuluvana varainhoitovuonna aiheutuvat kustannukset. Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan kuitenkin varainhoitoasetuksen 76 artiklan 3 kohdan mukaan jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiin eriin, jos perussäädöksessä niin säädetään. Jaksotettujen määrärahojen tapauksessa vielä tekemättömät tulevien vuosien talousarviositoumukset esitetään taseen ulkopuolisina ehdollisina velkoina. |
| --- | --- | --- |

b)

Jaksotetuista määrärahoista rahoitetaan monivuotisia toimintoja. Niihin luetaan komissiota koskevan pääluokan lukujen kaikki määrärahat luvun 01 määrärahoja lukuun ottamatta.

Jaksotetuista määrärahoista

Jaksotetut määrärahat jaetaan maksusitoumusmäärärahoihin ja maksumäärärahoihin.

—

Maksusitoumusmäärärahoilla
  katetaan kaikki monivuotisiin toimiin liittyvistä oikeudellisista sitoumuksista kuluvana varainhoitovuonna aiheutuvat kustannukset. Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan kuitenkin varainhoitoasetuksen 76 artiklan 3 kohdan mukaan jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiin eriin, jos perussäädöksessä niin säädetään. Jaksotettujen määrärahojen tapauksessa vielä tekemättömät tulevien vuosien talousarviositoumukset esitetään taseen ulkopuolisina ehdollisina velkoina.

Maksusitoumusmäärärahoilla

| — | Maksumäärärahoilla
  katetaan menot, jotka johtuvat kyseisen varainhoitovuoden ja/tai aiempien varainhoitovuosien aikana tehtyjen maksusitoumusten täyttämisestä. |
| --- | --- |

—

Maksumäärärahoilla
  katetaan menot, jotka johtuvat kyseisen varainhoitovuoden ja/tai aiempien varainhoitovuosien aikana tehtyjen maksusitoumusten täyttämisestä.

Maksumäärärahoilla

1.4.2   Määrärahojen alkuperä

Suurin osa määrärahoista on peräisin kuluvaa varainhoitovuotta koskevasta Euroopan yhteisöjen talousarviosta. Määrärahoihin sisältyy kuitenkin myös muunlaisia varainhoitoasetuksen säännösten mukaisia määrärahalajeja. Tällaiset muut määrärahat ovat peräisin aikaisemmilta varainhoitovuosilta tai ulkopuolisista lähteistä.

1.4.2.1   Lopulliset talousarviomäärärahat:

| — | vahvistetun alkuperäisen talousarvion määrärahat; |
| --- | --- |

—

vahvistetun alkuperäisen talousarvion määrärahat;

| — | siirretyt määrärahat: määrärahoja voidaan siirtää budjettikohtien välillä varainhoitoasetuksen (25. kesäkuuta 2002 annettu neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002) 22–24 artiklaan sisältyvien sääntöjen mukaisesti; |
| --- | --- |

—

siirretyt määrärahat: määrärahoja voidaan siirtää budjettikohtien välillä varainhoitoasetuksen (25. kesäkuuta 2002 annettu neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002) 22–24 artiklaan sisältyvien sääntöjen mukaisesti;

| — | lisätalousarvioiden määrärahat: Vahvistettua talousarviota voidaan muuttaa tai täydentää lisätalousarviolla. Tähän liittyvät säännöt annetaan varainhoitoasetuksen 37 ja 38 artiklassa. |
| --- | --- |

—

lisätalousarvioiden määrärahat: Vahvistettua talousarviota voidaan muuttaa tai täydentää lisätalousarviolla. Tähän liittyvät säännöt annetaan varainhoitoasetuksen 37 ja 38 artiklassa.

1.4.2.2   Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat tai uudelleen käyttöönotetut määrärahat

| — | Ilman eri toimenpiteitä siirretyt määrärahat: nämä määrärahat ovat jaksottamattomia maksumäärärahoja, jotka voidaan siirtää ilman eri toimenpiteitä vain seuraavalle varainhoitovuodelle varainhoitoasetuksen 9 artiklan 4 kohdan nojalla (rajoitus ei kuitenkaan koske selvitystilassa olevan EHTY:n määrärahoja). |
| --- | --- |

—

Ilman eri toimenpiteitä siirretyt määrärahat: nämä määrärahat ovat jaksottamattomia maksumäärärahoja, jotka voidaan siirtää ilman eri toimenpiteitä vain seuraavalle varainhoitovuodelle varainhoitoasetuksen 9 artiklan 4 kohdan nojalla (rajoitus ei kuitenkaan koske selvitystilassa olevan EHTY:n määrärahoja).

| — | Toimielimen päätöksellä siirretyt määrärahat: Toimielin voi päättää siirtää edellisen varainhoitovuoden talousarvioon otetut määrärahat seuraavalle varainhoitovuodelle vain, jos alustavat muodollisuudet on hoidettu (varainhoitoasetuksen 9 artiklan 2 kohdan a alakohta) tai jos säädösperusta on hyväksytty myöhään (varainhoitoasetuksen 9 artiklan 2 kohdan b alakohta). Siirtää voidaan sekä maksusitoumus- että maksumäärärahoja (9 artiklan 3 kohta). |
| --- | --- |

—

Toimielimen päätöksellä siirretyt määrärahat: Toimielin voi päättää siirtää edellisen varainhoitovuoden talousarvioon otetut määrärahat seuraavalle varainhoitovuodelle vain, jos alustavat muodollisuudet on hoidettu (varainhoitoasetuksen 9 artiklan 2 kohdan a alakohta) tai jos säädösperusta on hyväksytty myöhään (varainhoitoasetuksen 9 artiklan 2 kohdan b alakohta). Siirtää voidaan sekä maksusitoumus- että maksumäärärahoja (9 artiklan 3 kohta).

| — | Vapautuneiden määrärahojen ottaminen uudelleen käyttöön: Sellaiset rakennerahastojen maksusitoumusmäärärahat, jotka ovat vapautuneet maksusitoumusten purkamisen seurauksena, voidaan ottaa uudelleen käyttöön. Maksusitoumusmäärärahoja voidaan poikkeuksellisesti ottaa uudelleen käyttöön myös silloin, kun niihin liittyy komission tekemä virhe tai kun ne ovat välttämättömiä ohjelman toteuttamiselle (varainhoitoasetuksen 157 artikla). |
| --- | --- |

—

Vapautuneiden määrärahojen ottaminen uudelleen käyttöön: Sellaiset rakennerahastojen maksusitoumusmäärärahat, jotka ovat vapautuneet maksusitoumusten purkamisen seurauksena, voidaan ottaa uudelleen käyttöön. Maksusitoumusmäärärahoja voidaan poikkeuksellisesti ottaa uudelleen käyttöön myös silloin, kun niihin liittyy komission tekemä virhe tai kun ne ovat välttämättömiä ohjelman toteuttamiselle (varainhoitoasetuksen 157 artikla).

1.4.2.3   Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

| — | Saadut suoritukset: Nämä määrärahat saadaan aiheettomasti maksettujen määrien palauttamisesta, tavaroiden tai palvelujen toimittamisesta muille yhteisöjen elimille, vakuutusmaksuista sekä kiinteistövuokrista ja julkaisutuloista. Määrärahat otetaan käyttötarkoitukseensa sidotuksi tuloksi siihen budjettikohtaan, johon alkuperäinen meno on kirjattu (varainhoitoasetuksen 10 artikla ja 18 artiklan 1 kohdan e, f, g, h, i ja j alakohta), ja niitä voidaan siirtää varainhoitovuodelta toiselle rajoituksetta. |
| --- | --- |

—

Saadut suoritukset: Nämä määrärahat saadaan aiheettomasti maksettujen määrien palauttamisesta, tavaroiden tai palvelujen toimittamisesta muille yhteisöjen elimille, vakuutusmaksuista sekä kiinteistövuokrista ja julkaisutuloista. Määrärahat otetaan käyttötarkoitukseensa sidotuksi tuloksi siihen budjettikohtaan, johon alkuperäinen meno on kirjattu (varainhoitoasetuksen 10 artikla ja 18 artiklan 1 kohdan e, f, g, h, i ja j alakohta), ja niitä voidaan siirtää varainhoitovuodelta toiselle rajoituksetta.

| — | Efta-määrärahat: Euroopan talousaluetta koskevassa sopimuksessa määrätään sen jäsenten rahoitusosuuksista tietyissä yhteisöjen talousarviosta rahoitettavissa toimissa. Kyseiset budjettikohdat sekä arvioidut rahoitusosuudet julkaistaan yhteisöjen talousarvion liitteessä III. Eftan rahoitusosuus kerryttää kyseisten kohtien määrärahoja. Määrärahat, jotka ovat varainhoitovuoden lopussa käyttämättä, peruutetaan ja palautetaan ETA-maille. |
| --- | --- |

—

Efta-määrärahat: Euroopan talousaluetta koskevassa sopimuksessa määrätään sen jäsenten rahoitusosuuksista tietyissä yhteisöjen talousarviosta rahoitettavissa toimissa. Kyseiset budjettikohdat sekä arvioidut rahoitusosuudet julkaistaan yhteisöjen talousarvion liitteessä III. Eftan rahoitusosuus kerryttää kyseisten kohtien määrärahoja. Määrärahat, jotka ovat varainhoitovuoden lopussa käyttämättä, peruutetaan ja palautetaan ETA-maille.

| — | Tulot kolmansilta: Efta-maiden tavoin eräät muut maat ovat tehneet Euroopan yhteisöjen kanssa sopimuksia, joiden perusteella ne osallistuvat yhteisöjen toimien rahoittamiseen. Näiden maiden maksamat rahoitusosuudet katsotaan kolmansilta saaduiksi tuloiksi, ja ne otetaan asianomaisiin budjettikohtiin (usein tutkimustoiminnan yhteyteen). Kyseisiä määrärahoja voidaan siirtää varainhoitovuodelta toiselle rajoituksetta (varainhoitoasetuksen 10 artikla ja 18 artiklan 1 kohdan a ja d alakohta). |
| --- | --- |

—

Tulot kolmansilta: Efta-maiden tavoin eräät muut maat ovat tehneet Euroopan yhteisöjen kanssa sopimuksia, joiden perusteella ne osallistuvat yhteisöjen toimien rahoittamiseen. Näiden maiden maksamat rahoitusosuudet katsotaan kolmansilta saaduiksi tuloiksi, ja ne otetaan asianomaisiin budjettikohtiin (usein tutkimustoiminnan yhteyteen). Kyseisiä määrärahoja voidaan siirtää varainhoitovuodelta toiselle rajoituksetta (varainhoitoasetuksen 10 artikla ja 18 artiklan 1 kohdan a ja d alakohta).

| — | Työt kolmansille: Yhteisön tutkimuskeskukset voivat tutkimustoimintansa yhteydessä suorittaa töitä ulkopuolisille tahoille (varainhoitoasetuksen 161 artiklan 2 kohta). Kolmansilta saatujen tulojen tavoin kolmansille suoritetuista töistä saatavat tulot otetaan asianomaisiin budjettikohtiin, ja niitä voidaan siirtää varainhoitovuodelta toiselle rajoituksetta (varainhoitoasetuksen 10 artikla ja 18 artiklan 1 kohdan d alakohta). |
| --- | --- |

—

Työt kolmansille: Yhteisön tutkimuskeskukset voivat tutkimustoimintansa yhteydessä suorittaa töitä ulkopuolisille tahoille (varainhoitoasetuksen 161 artiklan 2 kohta). Kolmansilta saatujen tulojen tavoin kolmansille suoritetuista töistä saatavat tulot otetaan asianomaisiin budjettikohtiin, ja niitä voidaan siirtää varainhoitovuodelta toiselle rajoituksetta (varainhoitoasetuksen 10 artikla ja 18 artiklan 1 kohdan d alakohta).

| — | Ennakoiden palautusten vuoksi uudelleen käyttöön saadut määrärahat: Nämä määrärahat ovat tuensaajien palauttamia yhteisöjen varoja. Ennakoiden palautukset kirjataan käyttötarkoitukseensa sidotuiksi tuloiksi (varainhoitoasetuksen 10 artikla ja 18 artiklan 2 kohta), ja niitä voidaan siirtää varainhoitovuodelta toiselle rajoituksetta. Rakennerahastojen tapauksessa uudelleen käyttöön ottaminen perustuu komission päätökseen (varainhoitoasetuksen 18 artiklan 2 kohta ja kyseisen asetuksen soveltamissääntöjen 228 artikla). |
| --- | --- |

—

Ennakoiden palautusten vuoksi uudelleen käyttöön saadut määrärahat: Nämä määrärahat ovat tuensaajien palauttamia yhteisöjen varoja. Ennakoiden palautukset kirjataan käyttötarkoitukseensa sidotuiksi tuloiksi (varainhoitoasetuksen 10 artikla ja 18 artiklan 2 kohta), ja niitä voidaan siirtää varainhoitovuodelta toiselle rajoituksetta. Rakennerahastojen tapauksessa uudelleen käyttöön ottaminen perustuu komission päätökseen (varainhoitoasetuksen 18 artiklan 2 kohta ja kyseisen asetuksen soveltamissääntöjen 228 artikla).

1.4.3   Käytettävissä olevien määrärahojen muodostuminen

| — | lopulliset talousarviomäärärahat = vahvistetun alkuperäisen talousarvion määrärahat + lisätalousarvioiden määrärahat + määrärahasiirrot |
| --- | --- |

—

lopulliset talousarviomäärärahat = vahvistetun alkuperäisen talousarvion määrärahat + lisätalousarvioiden määrärahat + määrärahasiirrot

lopulliset talousarviomäärärahat

| — | lisämäärärahat = käyttötarkoitukseensa sidotut tulot (ks. edellä) + edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt tai maksusitoumusten purkamisen johdosta uudelleen käyttöön saadut määrärahat |
| --- | --- |

—

lisämäärärahat = käyttötarkoitukseensa sidotut tulot (ks. edellä) + edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt tai maksusitoumusten purkamisen johdosta uudelleen käyttöön saadut määrärahat

lisämäärärahat

| — | hyväksytyt määrärahat yhteensä = lopulliset talousarviomäärärahat + lisämäärärahat |
| --- | --- |

—

hyväksytyt määrärahat yhteensä = lopulliset talousarviomäärärahat + lisämäärärahat

hyväksytyt määrärahat yhteensä

| — | varainhoitovuoden määrärahat (talousarvion toteutumaa laskettaessa) = lopulliset talousarviomäärärahat + käyttötarkoitukseensa sidotut tulot. |
| --- | --- |

—

varainhoitovuoden määrärahat (talousarvion toteutumaa laskettaessa) = lopulliset talousarviomäärärahat + käyttötarkoitukseensa sidotut tulot.

varainhoitovuoden määrärahat

1.5   TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN

Talousarvion toteuttamiseen sovelletaan varainhoitoasetuksen 48 artiklan 1 kohtaa, jonka mukaan ”komissio toteuttaa talousarviota tämän asetuksen mukaisesti, omalla vastuullaan ja annettujen määrärahojen rajoissa”. Asetuksen 50 artiklan mukaan komissio tunnustaa muiden toimielinten toimivallan toteuttaa omia talousarvion pääluokkiaan.

1.6   MAKSATTAMATTA OLEVAT SITOUMUKSET

Jaksotettujen määrärahojen käyttöönotto on aiheuttanut sen, että maksusitoumukset poikkeavat maksusuorituksista. Tämä ero johtuu maksattamatta olevista sitoumuksista. Tällaiset sitoumukset puolestaan aiheutuvat maksusitoumusten tekemisen ja niitä vastaavien maksujen suorittamisen välisestä viiveestä.

2.   TALOUSARVION TOTEUTTAMISSELVITYKSEEN LIITTYVÄT SELITYKSET

| 2.1 | VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA (Taulukko 1) |
| --- | --- |

2.1

Taulukko 1

2.1.1   Yleistä

Omat varat viedään kirjanpitoon niiden määrien perusteella, jotka jäsenvaltioiden viranomaiset ovat varainhoitovuoden kuluessa maksaneet komission puolesta avaamilleen tileille. Tuloihin sisältyy myös edellisen varainhoitovuoden talousarvion toteutuma, jos se on ollut ylijäämäinen. Muut tulot viedään kirjanpitoon varainhoitovuoden aikana saatujen määrien perusteella.

Varainhoitovuoden talousarvion toteutumaa laskettaessa menoilla tarkoitetaan varainhoitovuoden maksumäärärahoista suoritettuja maksuja sekä seuraavalle varainhoitovuodelle siirrettäviä kyseisen varainhoitovuoden määrärahoja. Varainhoitovuoden maksumäärärahoista suoritetuiksi maksuiksi katsotaan tilinpitäjän viimeistään 31. joulukuuta suorittamat maksut. Maataloustukirahaston osalta otetaan huomioon maksut, jotka jäsenvaltiot ovat suorittaneet 16. lokakuuta 2007 – 15. lokakuuta 2008, jos tieto maksusitoumuksesta ja maksun hyväksymisestä on saapunut tilinpitäjälle viimeistään 31. tammikuuta 2009. Maataloustukirahaston menoista voidaan myöhemmin tehdä sääntöjenmukaisuutta koskeva päätös jäsenvaltioissa tehtyjen tarkastusten jälkeen.

Talousarvion toteutuma muodostuu kahdesta osasta, jotka ovat Euroopan yhteisöjen talousarvion toteutuma ja Euroopan talousalueeseen kuuluvien Efta-maiden rahoitusosuuden toteutuma. Yhteisön omista varoista annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 15 artiklan mukaisesti toteutuma muodostuu seuraavien erien erotuksesta:

| — | varainhoitovuoden aikana kertyneiden tulojen kokonaismäärä ja |
| --- | --- |

—

varainhoitovuoden aikana kertyneiden tulojen kokonaismäärä ja

| — | varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen kokonaismäärä, johon on lisätty kyseiseltä varainhoitovuodelta seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt määrärahat. Tietyltä varainhoitovuodelta seuraavalle varainhoitovuodelle siirrettyjen määrärahojen kokonaismäärä saadaan ETA:n Efta-valtioiden tapauksessa selville vasta tilinpäätöspäivän jälkeen. Tulosta laskettaessa otetaan sen vuoksi huomioon edelliseltä varainhoitovuodelta tarkasteltavana olevalle varainhoitovuodelle siirretyt määrärahat. |
| --- | --- |

—

varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen kokonaismäärä, johon on lisätty kyseiseltä varainhoitovuodelta seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt määrärahat. Tietyltä varainhoitovuodelta seuraavalle varainhoitovuodelle siirrettyjen määrärahojen kokonaismäärä saadaan ETA:n Efta-valtioiden tapauksessa selville vasta tilinpäätöspäivän jälkeen. Tulosta laskettaessa otetaan sen vuoksi huomioon edelliseltä varainhoitovuodelta tarkasteltavana olevalle varainhoitovuodelle siirretyt määrärahat.

Tämän erotuksen määrään lisätään tai siitä vähennetään:

| — | edellisiltä varainhoitovuosilta siirrettyjen maksumäärärahojen peruutukset (nettomäärä) ja edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä jaksottamattomista määrärahoista suoritettavien maksujen ylitykset, jotka johtuvat euron kurssimuutoksista, ja |
| --- | --- |

—

edellisiltä varainhoitovuosilta siirrettyjen maksumäärärahojen peruutukset (nettomäärä) ja edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä jaksottamattomista määrärahoista suoritettavien maksujen ylitykset, jotka johtuvat euron kurssimuutoksista, ja

| — | varainhoitovuoden aikana kirjatut kurssivoitot ja -tappiot. |
| --- | --- |

—

varainhoitovuoden aikana kirjatut kurssivoitot ja -tappiot.

Talousarvion toteutuma palautetaan jäsenvaltioille vähentämällä se seuraavan varainhoitovuoden maksuosuuksista.

Talousarvion toteutuma palautetaan jäsenvaltioille vähentämällä se seuraavan varainhoitovuoden maksuosuuksista.

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt, kolmansien rahoitusosuuksista ja kolmansille tehdyistä töistä kertyneet määrärahat, jotka eivät periaatteessa koskaan raukea, otetaan varainhoitovuoden lisämäärärahoihin. Tämän vuoksi määrät, jotka on vuoden 2008 talousarvion toteuttamisselvitysten mukaan siirretty edelliseltä varainhoitovuodelta, poikkeavat määristä, jotka on vuoden 2007 talousarvion toteuttamisselvitysten mukaan siirretty seuraavalle varainhoitovuodelle. Uudelleen käyttöön otettuja maksumäärärahoja ja ennakoiden palauttamisen jälkeen uudelleen käyttöön saatuja määrärahoja ei oteta huomioon varainhoitovuoden tulosta laskettaessa.

Yhteisöjen vuodelta 2008 vuodelle 2009 siirtämiä ETA:n Efta-valtioiden maksumäärärahoja ei ole voitu sisällyttää varainhoitovuoden 2008 taloudelliseen tulokseen, koska tämä edellyttää, että Efta hyväksyy kyseiset määrät. Hyväksyntä saadaan kuitenkin vasta vuoden 2009 puolivälin tienoilla.

Varainhoitovuodelta toiselle siirretyt määrärahat sisältävät sekä ilman eri toimenpiteitä siirretyt määrärahat että päätöksellä siirretyt määrärahat. Lisäksi ne sisältävät käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista saatavien määrärahojen lisäyksen, koska vuoden lopussa käyttämättä olevat määrärahat siirretään automaattisesti seuraavalle varainhoitovuodelle. Varainhoitovuoden lopussa käyttämättä olevien edelliseltä varainhoitovuodelta siirrettyjen maksumäärärahojen peruutukset sisältävät ainoastaan peruutukset, jotka koskevat ilman eri toimenpiteitä siirrettyjä ja päätöksellä siirrettyjä määrärahoja.

2.1.2   Varainhoitovuoden 2008 talousarvion toteutuman ja taloudellisen tuloksen täsmäyttäminen

Tämän asiakirjan sivulla 14 esitetty varainhoitovuoden taloudellinen tulos on laskettu suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteiden mukaisesti. Talousarvion toteutuma sen sijaan perustuu muutettuihin maksuperusteisen kirjanpidon sääntöihin varainhoitoasetuksen mukaisesti. Koska taloudellisen tuloksen ja talousarvion toteutuman perustana ovat samat transaktiot, ne on syytä täsmäyttää. Alla olevassa taulukossa esitetään nämä täsmäytykset tulo- ja menopuolen tärkeimpien erien osalta.

TÄSMÄYTYS: VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS – TALOUSARVION TOTEUTUMA 2008

| milj. euroa |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS | 12 686 | 7 462 |
| Tulot |
| Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita ei ole vielä saatu | (4 685) | (5 036) |
| Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot | 3 485 | 2 543 |
| Siirtosaamiset (netto) | (724) | (1 068) |
| Menot |
| Siirtovelat (netto) | 6 353 | 8 814 |
| Edellisen vuoden aikana syntyneet menot, jotka on maksettu kuluvan vuoden aikana | (219) | (3 635) |
| Ennakkomaksujen nettovaikutus | (16 446) | (6 810) |
| Seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt maksumäärärahat | (3 914) | (3 116) |
| Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutukset | 1 182 | 1 171 |
| Varausten muutos | 4 316 | 1 395 |
| Muut | (88) | (33) |
| Erillisvirastojen ja EHTY:n taloudellinen tulos | (136) | (145) |
| VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA | 1 810 | 1 542 |

milj. euroa

2008

2007

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

12 686

12 686

7 462

7 462

Tulot

Tulot

Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita ei ole vielä saatu

(4 685)

(5 036)

Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot

3 485

2 543

Siirtosaamiset (netto)

(724)

(1 068)

Menot

Menot

Siirtovelat (netto)

6 353

8 814

Edellisen vuoden aikana syntyneet menot, jotka on maksettu kuluvan vuoden aikana

(219)

(3 635)

Ennakkomaksujen nettovaikutus

(16 446)

(6 810)

Seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt maksumäärärahat

(3 914)

(3 116)

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutukset

1 182

1 171

Varausten muutos

4 316

1 395

Muut

(88)

(33)

Erillisvirastojen ja EHTY:n taloudellinen tulos

Erillisvirastojen ja EHTY:n taloudellinen tulos

(136)

(145)

VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA

VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA

1 810

1 810

1 542

1 542

Täsmäytyserät - Tulot

Varainhoitovuoden talousarviotulot muodostuvat kyseisen vuoden aikana vahvistettujen saamisten perusteella saaduista tuloista sekä tuloista, jotka on saatu aiempina varainhoitovuosina vahvistettujen saamisten perusteella. Tämän vuoksi varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita vastaavia tuloja ei ole vielä saatu, vähennetään täsmäytystä tehtäessä taloudellisesta tuloksesta, koska ne eivät kuulu talousarviotuloihin. Sen sijaan aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot on täsmäytettäessä sisällytettävä varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen.

varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita vastaavia tuloja ei ole vielä saatu

aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot

Siirtosaamisten nettomäärä muodostuu pääasiassa maatalousmaksuihin, omiin varoihin, korkoihin ja osinkoihin liittyvistä siirtosaamisista. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus, eli kuluvan vuoden siirtosaamisista vähennetään aiempien vuosien kumotut siirtosaamiset.

Siirtosaamisten nettomäärä

Täsmäytyserät - Menot

Siirtovelkojen nettomäärä muodostuu pääasiassa siirtyvistä eristä, jotka liittyvät tilikauden päättämiseen. Nämä erät vastaavat yhteisön varojen saajille aiheutuneita tukikelpoisia menoja, joista ei ole vielä ilmoitettu yhteisölle.

Siirtovelkojen nettomäärä

Vaikka siirtovelkoja ei pidetä talousarviomenoina, kuluvan varainhoitovuoden aikana suoritetut maksut, jotka liittyvät aiempina vuosina kirjanpitoon merkittyihin laskuihin, kuuluvat kuluvan vuoden talousarviomenoihin.

kuluvan varainhoitovuoden aikana suoritetut maksut, jotka liittyvät aiempina vuosina kirjanpitoon merkittyihin laskuihin

Ennakkomaksujen nettovaikutus muodostuu seuraavasti: 1) kuluvan varainhoitovuoden aikana suoritetut ennakkomaksut, jotka kirjataan kyseisen vuoden talousarviomenoiksi, ja 2) kuluvan vuoden tai aiempien vuosien aikana suoritettujen ennakkomaksujen kuittaaminen hyväksyttyjä tukikelpoisia menoja vastaan. Viimeksi mainitut ovat suoriteperusteisia menoja, mutta niitä ei merkitä talousarviokirjanpitoon, koska alkuperäinen ennakkomaksu kirjattiin talousarviomenoksi jo silloin kun maksu suoritettiin.

Ennakkomaksujen nettovaikutus

Varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen lisäksi kyseisen varainhoitovuoden määrärahat, jotka siirretään seuraavalle vuodelle, on myös otettava huomioon laskettaessa talousarvion toteutumaa (asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 15 artiklan mukaisesti). Tämä koskee myös talousarviomaksuja, jotka suoritetaan edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista, ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutuksia.

määrärahat, jotka siirretään seuraavalle vuodelle

edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista, ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutuksia

Varausten muutos liittyy siirtyvien erien tileistä vuoden lopussa tehtäviin arvioihin (koskevat pääasiassa työntekijöiden etuuksia), jotka eivät vaikuta talousarviokirjanpitoon. Muihin täsmäytyseriin sisältyy muun muassa omaisuuseristä tehtäviä poistoja, omaisuuserien hankintoja, pääomaleasing-maksuja sekä rahoitusosuuksia, joita käsitellään eri tavalla talousarviokirjanpidossa ja suoriteperusteisessa kirjanpidossa.

Varausten muutos

Muihin täsmäytyseriin

Myös erillisvirastojen ja EHTY:n taloudellinen tulos, joka sisältyy konsolidoituun taloudelliseen tulokseen, on jätettävä huomiotta, koska niiden talousarvioiden toteutus ei ole osa konsolidoitua talousarvion toteutumaa.

erillisvirastojen ja EHTY:n

2.2   BUDJETOITUJEN JA TOTEUTUNEIDEN MÄÄRIEN VERTAILU 2008 (Taulukko 2)

Taulukko 2

Vahvistetussa alkuperäisessä talousarviossa, jonka Euroopan parlamentin puhemies allekirjoitti 18. joulukuuta 2007, oli maksumäärärahoja yhteensä 120 347 miljoonaa euroa. Ne rahoitettiin omilla varoilla, joiden yhteismäärä oli 118 922 miljoonaa euroa. On huomattava, että alkuperäisen talousarvion meno- ja tuloarvioihin tehdään varainhoitovuoden aikana oikaisuja, jotka sisältyvät lisätalousarvioihin. Jäsenvaltioiden BKTL:oon perustuviin omia varoja kerryttäviin maksuihin tehtävillä oikaisulla varmistetaan, että yhteisöjen talousarvion tulot ja menot ovat täsmälleen yhtä suuret. Tasapainoperiaatteen mukaan talousarvion tulojen ja menojen (maksumäärärahojen) on oltava tasapainossa.

Tulot:

Vuonna 2008 hyväksyttiin kymmenen lisätalousarviota. Kun niiden vaikutus otetaan huomioon vuoden 2008 talousarvion tulopuolella, lopulliset kokonaistulot olivat 115 771 miljoonaa euroa. Tuloista yhteensä 108 323 miljoonaa euroa saatiin omista varoista (10 599 miljoonaa euroa vähemmän kuin alkuperäisessä talousarviossa) ja loppuosa muista lähteistä. Omien varojen vähentynyt tarve johtui useista tekijöistä, kuten edellisen varainhoitovuoden 1 529 miljoonan euron ylijäämän ja Microsoftille määrättyjen sakkojen ja niistä kertyneen koron (yhteensä 849 miljoonaa euroa) ottamisesta talousarvioon. Lisätalousarviossa nro 9/2008 vahvistetun maksumäärärahoihin tehdyn vähennyksen ja tuloennusteeseen tehdyn lisäyksen yhteisvaikutuksen myötä BKTL-varoihin tehtiin vielä 6 936 miljoonan euron vähennys.

Omien varojen osalta on huomattava, että perinteisiä omia varoja kannettiin 102 prosenttia ennustetuista määristä. Tämä johtuu siitä, että talousarvioennusteita muutettiin lisätalousarvion nro 5/2008 vahvistamisen yhteydessä, jolloin niihin tehtiin 212 miljoonan euron vähennys, sekä lisätalousarvion nro 9/2008 vahvistamisen yhteydessä, jolloin niihin tehtiin 1 600 miljoonan euron vähennys. Nämä oikaisut perustuivat kevään 2008 uusiin makrotalousennusteisiin, jotka olivat aiempaa pessimistisempiä, sekä maksuosuuksissa tapahtuneeseen kehitykseen.

Myös jäsenvaltioiden lopulliset alv- ja BKTL-maksut vastasivat hyvin lopullisia talousarvioennusteita. Ennusteiden ja todellisuudessa maksettujen määrien ero johtuu siitä, että talousarviota laadittaessa käytetyt euron kurssit poikkesivat kursseista, jotka olivat voimassa silloin kun rahaliittoon kuulumattomat jäsenvaltiot tosiasiassa suorittivat maksut.

Menot:

Vuoden 2008 talousarviossa näkyivät edelleen uuteen rahoituskehykseen siirtymisen vaikutukset. Maksusitoumusmäärärahat vastasivat vuodet 2007–2013 kattavaksi uudeksi ohjelmakaudeksi sovittuja menotavoitteita, mutta suuri osa maksupyynnöistä liittyi edelleen vuosien 2000–2006 rahoituskehykseen. Merkittäviin uusiin monivuotisiin ohjelmiin liittyvien maksujen osuuden odotetaan kuitenkin kasvavan nopeasti vuodesta 2009.

Lopullisen talousarvion maksusitoumusmäärärahoista toteutettiin 99 prosenttia (99,4 prosenttia, jos globalisaatiorahaston käyttämättömiä varoja ei oteta huomioon). Alkuperäiseen talousarvioon verrattuna maksusitoumusmäärärahojen toteuttamisaste oli 100,2 prosenttia. Jopa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen liittyvien ohjelmien tapauksessa, jossa määrärahojen toteutusaste oli heikompi kuin missään muussa otsakkeessa, saavutettiin siirtojen jälkeen 99 prosentin toteutusaste.

Lopullisen talousarvion loppusumma oli alle prosentin suurempi kuin alkuperäisen talousarvion loppusumma. Lisätalousarvioissa vahvistettu määrärahojen lisäys oli yhteensä 1 421 miljoonaa euroa. Lisämäärärahat osoitettiin pääasiassa seuraaviin kohteisiin: Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahaston ohjelmasuunnitelmien muuttaminen (771 miljoonaa euroa) ja Euroopan solidaarisuusrahaston varojen kasvattaminen 280 miljoonalla eurolla, mikä on rahaston luonteen vuoksi ennakoimaton meno, sekä hätäapuvarauksen kasvattaminen 240 miljoonalla eurolla uuteen elintarvikerahoitusväliseen liittyvien tarpeiden kattamiseksi.

Alkuperäiseen talousarvioon otetuista maksumäärärahoista käytettiin 93 prosenttia. Maksumäärärahojen lopulliseksi toteutusasteeksi saatiin 97 prosenttia sen jälkeen, kun maksumäärärahojen kokonaismäärää oli vähennetty 4 prosenttia ja rahoituskehyksen otsakkeiden välillä tehty eräitä merkittäviä määrärahasiirtoja.

Suurimmat vähennystarpeet liittyivät rakennerahastoihin ja koheesiorahastoon (4 515 miljoonaa euroa eli 11 prosenttia käytettävissä olevista määrärahoista), koska välimaksuja ei voitu suorittaa sen vuoksi, ettei komissio ollut vielä hyväksynyt rakennerahastohankkeiden hallinnointi- ja valvontajärjestelmiä eivätkä jäsenvaltiot olleet toimittaneet koheesiorahastosta katettavia suurhankkeita koskevia ehdotuksia, sekä otsakkeen 4 määrärahoihin (265 miljoonaa euroa eli 3 prosenttia kaikista otsakkeessa käytettävissä olevista määrärahoista) ja kansainvälisiä kalastussopimuksia varten varattuihin määrärahoihin, joihin tehtiin 21 miljoonan euron vähennys.

Talousarvioon tehtyjen oikaisujen yksityiskohtainen analyysi ja niiden taustat, perustelut ja vaikutukset esitetään komission vuodelta 2008 laatiman, varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallintoa koskevan selvityksen osassa A, jossa tiedot esitetään talousarvion tasolla, ja osassa B, jossa käsitellään erikseen kutakin rahoituskehyksen otsaketta.

2.3   TULOT (Taulukko 3)

Taulukko 3

Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion tulot voidaan jakaa kahteen pääluokkaan, jotka ovat omat varat ja muut tulot. Tästä määrätään EY:n perustamissopimuksen 269 artiklassa: ”Talousarvio rahoitetaan kokonaisuudessaan yhteisön omin varoin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita tuloja.” Suurin osa talousarviosta katettavista menoista rahoitetaan omista varoista. Muiden tulojen osuus kokonaisrahoituksesta on hyvin pieni.

Omat varat voidaan jakaa kolmeen ryhmään: perinteiset omat varat, alv-varat ja BKTL-varat. Perinteisiin omiin varoihin kuuluvat maatalousmaksut, sokerimaksut ja tullimaksut. Omien varojen järjestelmään kuuluu lisäksi budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestely.

Omien varojen kantamisessa noudatetaan Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä 29 päivänä syyskuuta 2000 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2000/597/EY, Euratom annettuja sääntöjä. Uusi 7. kesäkuuta 2007 tehty omia varoja koskeva päätös 2007/436/EY, Euratom tuli voimaan 1. maaliskuuta 2009. Päätöstä sovelletaan 1. päivästä tammikuuta 2007. Päätöksen taloudelliset vaikutukset ovat kuitenkin nähtävissä varainhoitovuodesta 2009 lähtien, koska päätöksen takautuvat vaikutukset otetaan huomioon vasta varainhoitovuonna 2009.

2.3.1   Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat: kaikki todetut perinteiset omat varat on vietävä jompaankumpaan seuraavista toimivaltaisten viranomaisten ylläpitämistä kirjanpitojärjestelmistä.

| — | Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 6 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuun tavanomaiseen kirjanpitoon viedään kaikki perityt määrät ja määrät, joille on asetettu vakuus. |
| --- | --- |

—

Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 6 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuun tavanomaiseen kirjanpitoon viedään kaikki perityt määrät ja määrät, joille on asetettu vakuus.

| — | Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 6 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun erilliseen kirjanpitoon viedään kaikki sellaiset määrät, joita ei ole vielä peritty ja/tai joille ei ole asetettu vakuutta. Myös sellaiset vakuuksilla katetut määrät, joista on syntynyt erimielisyyttä, voidaan viedä tähän kirjanpitoon. |
| --- | --- |

—

Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 6 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun erilliseen kirjanpitoon viedään kaikki sellaiset määrät, joita ei ole vielä peritty ja/tai joille ei ole asetettu vakuutta. Myös sellaiset vakuuksilla katetut määrät, joista on syntynyt erimielisyyttä, voidaan viedä tähän kirjanpitoon.

Jäsenvaltiot toimittavat komissiolle neljännesvuosittain erilliskirjanpidosta mm. seuraavat tiedot:

| — | perittävänä oleva saldo edelliseltä vuosineljännekseltä, |
| --- | --- |

—

perittävänä oleva saldo edelliseltä vuosineljännekseltä,

| — | asianomaisen vuosineljänneksen aikana perityt määrät, |
| --- | --- |

—

asianomaisen vuosineljänneksen aikana perityt määrät,

| — | asianomaisen vuosineljänneksen aikana tehdyt laskentaperusteen korjaukset (oikaisut/peruutukset), |
| --- | --- |

—

asianomaisen vuosineljänneksen aikana tehdyt laskentaperusteen korjaukset (oikaisut/peruutukset),

| — | kirjanpidosta poistetut määrät, |
| --- | --- |

—

kirjanpidosta poistetut määrät,

| — | perittävänä oleva saldo kyseisen vuosineljänneksen lopussa. |
| --- | --- |

—

perittävänä oleva saldo kyseisen vuosineljänneksen lopussa.

Jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella ei kuitenkaan ole mahdollista kohdentaa vuoden aikana perittyjä määriä sille vuodelle, jona saaminen on syntynyt. Siksi yleisen talousarvion vuoden 2008 tulototeutumaa koskevassa yhteenvetotaulukossa sarake, jossa ilmoitetaan siirrettyihin eriin perustuvan tulojen määrä, sisältää kyseisen vuoden aikana saatujen määrien lisäksi saamiset, jotka on peruutettu ja korvattu jäsenvaltioiden viimeksi ilmoittamilla määrillä. Omiin varoihin perustuviin saamisiin sovelletaan arvonalennusta.

Kun erilliskirjanpitoon sisältyvät perinteiset omat varat on peritty, ne on tuloutettava komission tilille kyseisen jäsenvaltion valtiovarainhallinnossa tai jäsenvaltion nimeämässä elimessä viimeistään niiden perimiskuukautta seuraavan toisen kuukauden 19. päivää seuraavana ensimmäisenä työpäivänä. Jäsenvaltiot pidättävät itselleen kantokuluina 25 prosenttia perinteisistä omista varoista.

2.3.2   Alv- ja BKTL-varat

Arvonlisäveroon perustuvat omat varat saadaan soveltamalla kaikkien jäsenvaltioiden osalta samaa verokantaa yhdenmukaiseen alv:n määräytymisperusteeseen, joka määritetään 29. syyskuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Alv-määräytymisperuste on rajattu kaikilla jäsenvaltioilla 50 prosenttiin bruttokansantulosta.

BKTL:oon perustuvilla omilla varoilla, joiden määrä vaihtelee vuosittain, katetaan kunakin vuonna ne menot, jotka ylittävät perinteisistä omista varoista, alv-varoista ja sekalaisista eristä saatavat tulot. BKTL-varoihin perustuvat tulot saadaan soveltamalla kaikkien jäsenvaltioiden yhteenlaskettuun BKTL:oon yhdenmukaista kerrointa.

Alv- ja BKTL-varat määritetään määräytymisperusteita koskevien ennusteiden perusteella alustavan talousarvioesityksen laatimisen yhteydessä. Ennusteita tarkistetaan ja määriä muutetaan varainhoitovuoden aikana annettavassa lisätalousarviossa.

Tietyn varainhoitovuoden todellisia alv- ja BKTL-määräytymisperusteita koskevat tiedot saadaan käyttöön vasta seuraavana varainhoitovuonna. Komissio laskee, miten paljon määrä, joka jäsenvaltioiden on maksettava todellisten alv- ja BKTL-määräytymisperusteiden perusteella, poikkeaa määrästä, jonka ne ovat jo suorittaneet (tarkistettujen) ennusteiden perusteella. Erotus, joka voi olla joko negatiivinen tai positiivinen, tasataan komission toimesta kyseistä varainhoitovuotta seuraavan varainhoitovuoden joulukuun 1. päivään mennessä. Todellisiin alv- ja BKTL-määräytymisperusteisiin voidaan vielä tehdä oikaisuja seuraavien neljän vuoden aikana, ellei perusteista ole esitetty varaumaa. Aikaisemmat saldot oikaistaan ja erotus tasataan samaan aikaan kuin edellisen varainhoitovuoden alv- ja BKTL-erotukset.

Tarkastaessaan jäsenvaltioiden toimittamia alv-ilmoituksia ja BKTL-tietoja komissio voi ilmoittaa jäsenvaltioille tehneensä joidenkin kohtien osalta varaumia, joilla voi olla vaikutusta jäsenvaltioilta kannettaviin omiin varoihin. Tällaisia varaumia voidaan esittää esimerkiksi silloin kun hyväksyttäviä tietoja ole saatu tai kun jäsenvaltion on otettava käyttöön asianmukaiset menetelmät. Varaumia on pidettävä mahdollisina saamisina jäsenvaltioilta. Niiden taloudellista vaikutusta ei kuitenkaan voida vielä tällöin tarkkaan arvioida, joten saamisten määrää ei voida vahvistaa. Kun tarkka määrä tunnetaan, alv- ja BKTL-varoista muodostuva saaminen peritään joko alv- ja BKTL-erotusten tasaamisen yhteydessä tai erikseen.

2.3.3   Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus

Tällä järjestelyllä pienennetään Yhdistyneen kuningaskunnan suoritettavaksi tulevia omien varojen maksuja sen ”budjettiaseman epätasapainon” määräämässä suhteessa ja vastaavasti kasvatetaan muiden jäsenvaltioiden maksuosuuksia. Yhdistyneen kuningaskunnan budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestelystä päätettiin Eurooppa-neuvoston kokouksessa Fontainebleaussa (kesäkuussa 1984) ja järjestely otettiin käyttöön omista varoista 7. toukokuuta 1985 tehdyllä päätöksellä. Järjestelyn tavoitteena on korjata Yhdistyneen kuningaskunnan budjettiaseman epätasapainoa vähentämällä sen yhteisöille suorittamia maksuja.

Lisätietoja tulototeutumasta on varainhoitovuoden 2008 talousarvio- ja varainhallintoa koskevassa selvityksessä.

2.4   MENOT (Taulukot 4–13)

Taulukot 4–13

2.4.1   Rahoituskehys 2007–2013

| milj. euroa |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| 1. | Kestävä kasvu | 53 979 | 57 653 | 59 700 | 61 782 | 63 638 | 66 628 | 69 621 |
| 2. | Luonnonvarojen suojelu ja hallinta | 55 143 | 59 193 | 59 639 | 60 113 | 60 338 | 60 810 | 61 289 |
| 3. | Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus | 1 273 | 1 362 | 1 523 | 1 693 | 1 889 | 2 105 | 2 376 |
| 4. | EU maailmanlaajuisena toimijana | 6 578 | 7 002 | 7 440 | 7 893 | 8 430 | 8 997 | 9 595 |
| 5. | Hallinto | 7 039 | 7 380 | 7 699 | 8 008 | 8 334 | 8 670 | 9 095 |
| 6. | Korvaukset | 445 | 207 | 210 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Maksusitoumusmäärärahat | 124 457 | 132 797 | 136 211 | 139 489 | 142 629 | 147 210 | 151 976 |
| Maksumäärärahat yhteensä | 122 190 | 129 681 | 123 858 | 133 505 | 133 452 | 140 200 | 142 408 |

milj. euroa

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

1.

Kestävä kasvu

53 979

57 653

59 700

61 782

63 638

66 628

69 621

2.

Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

55 143

59 193

59 639

60 113

60 338

60 810

61 289

3.

Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

1 273

1 362

1 523

1 693

1 889

2 105

2 376

4.

EU maailmanlaajuisena toimijana

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

5.

Hallinto

7 039

7 380

7 699

8 008

8 334

8 670

9 095

6.

Korvaukset

445

207

210

0

0

0

0

Maksusitoumusmäärärahat

Maksusitoumusmäärärahat

124 457

124 457

132 797

132 797

136 211

136 211

139 489

139 489

142 629

142 629

147 210

147 210

151 976

151 976

Maksumäärärahat yhteensä

Maksumäärärahat yhteensä

122 190

122 190

129 681

129 681

123 858

123 858

133 505

133 505

133 452

133 452

140 200

140 200

142 408

142 408

Tässä jaksossa tarkastellaan yhteisöjen keskeisiä menoluokkia, jotka esitetään vuosia 2007–2013 koskevan rahoituskehyksen otsakkeiden mukaisesti. Varainhoitovuosi 2008 oli vuodet 2007–2013 kattavan rahoituskehyksen toinen soveltamisvuosi. Maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärä oli vuonna 2008 yhteensä 132 797 miljoonaa euroa eli 1,06 prosenttia suhteessa BKTL:oon. Maksumäärärahojen enimmäismäärä oli 129 681 miljoonaa euroa eli 1,03 prosenttia suhteessa BKTL:oon. Edellä olevassa taulukossa esitetään käypiin hintoihin mukautettu rahoituskehys vuoteen 2013 asti.

Otsake 1 – Kestävä kasvu

Tämä otsake on jaettu kahteen toisiinsa yhteydessä olevaan alaotsakkeeseen:

| — | 1a. Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky: otsakkeeseen kuuluvat tutkimuksen ja innovoinnin, koulutuksen, EU:n laajuisten verkkojen, sosiaalipolitiikan, sisämarkkinoiden ja näihin liittyvien politiikkojen menot. |
| --- | --- |

—

1a. Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky: otsakkeeseen kuuluvat tutkimuksen ja innovoinnin, koulutuksen, EU:n laajuisten verkkojen, sosiaalipolitiikan, sisämarkkinoiden ja näihin liittyvien politiikkojen menot.

| — | 1b. Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio: otsakkeen määrärahoilla tuetaan vähiten kehittyneiden jäsenvaltioiden ja alueiden lähentymistä, täydennetään EU:n kestävän kehityksen strategiaa vähemmän vauraiden alueiden ulkopuolella sekä edistetään alueiden välistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

—

1b. Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio: otsakkeen määrärahoilla tuetaan vähiten kehittyneiden jäsenvaltioiden ja alueiden lähentymistä, täydennetään EU:n kestävän kehityksen strategiaa vähemmän vauraiden alueiden ulkopuolella sekä edistetään alueiden välistä yhteistyötä.

Otsake 2 – Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

Otsakkeeseen 2 sisältyvät yhteinen maatalous- ja kalastuspolitiikka, maaseudun kehittäminen ja ympäristötoimet, erityisesti Natura 2000. Yhteisen maatalouspolitiikan menot vastaavat Brysselissä lokakuussa 2002 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa tehtyä sopimusta.

Otsake 3 – Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

Uudella otsakkeella 3 (kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus) otetaan huomioon oikeus- ja sisäasioiden, rajojen turvaamisen, maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan, kansanterveyden ja kuluttajansuojan, kulttuurin ja nuorison, tiedotuksen ja kansalaisten kanssa käytävän vuoropuhelun tärkeyden lisääntyminen sekä EU:n uudet tehtävät näillä osa-alueilla. Otsake jakautuu kahteen alaotsakkeeseen:

| — | 3a. Vapaus, turvallisuus ja oikeus |
| --- | --- |

—

3a. Vapaus, turvallisuus ja oikeus

| — | 3b. Kansalaisuus |
| --- | --- |

—

3b. Kansalaisuus

Otsake 4 – EU maailmanlaajuisena toimijana

Otsakkeeseen 4 kuuluvat kaikki ulkoiset toimet, myös liittymistä valmistelevat tukivälineet. Komissio olisi sisällyttänyt myös Euroopan kehitysrahaston rahoituskehykseen, mutta neuvosto ja Euroopan parlamentti päättivät jättää sen rahoituskehyksen ulkopuolelle.

Otsake 5 – Hallinto

Tämä otsake kattaa kaikkien toimielinten hallintomenot, eläkejärjestelmät ja Eurooppa-koulut. Muilla toimielimillä kuin komissiolla on pelkästään hallintomenoja. Sen sijaan erillisvirastoilla ja muilla elimillä on sekä hallinto- että toimintamenoja.

Otsake 6 — Korvaukset

Uusia jäsenvaltioita ei poliittisen sopimuksen mukaisesti aseteta heti jäsenyyden alkuvaiheessa nettomaksajan asemaan. Tähän otsakkeeseen on tämän vuoksi otettu varoja korvauksia varten. Määrä oli käytettävissä siirtoihin, joilla tasapainotetaan uusien jäsenvaltioiden yhteisöjen talousarvioon suorittamat maksut ja niiden yhteisöjen talousarviosta saama rahoitus.

2.3.2   Toimintalohkot

Komissiossa on siirrytty toimintojohtamiseen ja otettu suunnittelu- ja johtamisprosessien yhteydessä käyttöön toimintoperusteinen budjetointi. Toimintoperusteisessa budjetoinnissa talousarvion osastot vastaavat toimintalohkoja ja luvut toimintoja.

Toimintoperusteisella budjetoinnilla pyritään luomaan selkeät puitteet, joissa komissio voi toteuttaa politiikkaansa lainsäädännön, rahoituksen ja muun toiminnan keinoin. Komission tehtävät määritellään toimintoina, jolloin saadaan selkeä kuva komission toimintapolitiikasta ja luodaan yhteiset puitteet painopisteiden määrittämiselle. Resurssit kohdennetaan talousarviota laadittaessa toimintojen kautta eri painopisteisiin. Toimintoperusteisella budjetoinnilla luodaan yhteys toimintojen ja niiden toteuttamiseksi osoitettujen resurssien välille ja tehostetaan näin samalla komission resurssien käyttöä.

Toimintalohkot voidaan määritellä komission toiminnoista muodostetuiksi homogeenisiksi ryhmiksi, joilla on merkitystä päätöksentekoprosessin kannalta. Toimintalohkoja on yhteensä 31. Kukin toimintalohko vastaa yleensä yhden pääosaston tehtäviä ja koostuu kuudesta tai seitsemästä toiminnosta. Toimintalohkot sisältävät pääasiassa toimintamäärärahoja, koska niistä rahoitetaan lähinnä komission ulkopuolisten tuensaajien toimintaa lohkon eri osa-alueilla. Kunkin toimintalohkon toimintatalousarviota täydennetään toimintalohkon hallintomenoja varten tarvittavilla määrärahoilla.

Lisätietoja menototeutumasta on varainhoitovuoden 2008 talousarvio- ja varainhallintoa koskevassa selvityksessä.

2.5   TOIMIELIMET JA VIRASTOT (Taulukot 14–18)

Taulukot 14–18

Konsolidoitu selvitys Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion toteuttamisesta sisältää edellisvuosien tapaan selvitykset kunkin toimielimen talousarvion toteuttamisesta, koska eri toimielinten talousarviot sisältyvät yhteisöjen talousarvioon erillisinä.

Yhteisön erillisvirastojen talousarvioita ei sen sijaan esitetä erikseen yhteisöjen talousarviossa. Erillisvirastot saavat komissiolta avustuksen, jolla rahoitetaan osa niiden menoista. Jotta erillisvirastojen talousarvioista voitaisiin kuitenkin esittää kaikki olennaiset tiedot, konsolidoidun tilinpäätöksen talousarvio-osuudessa on erillinen selvitys kunkin konsolidointiin mukaan otettavan perinteisen viraston talousarvion toteuttamisesta. Tässä erillisessä selvityksessä esitetään:

| — | tulotaulukko, josta käy ilmi komission talousarviosta suoritetun avustuksen suuruus, |
| --- | --- |

—

tulotaulukko, josta käy ilmi komission talousarviosta suoritetun avustuksen suuruus,

| — | kaksi virastoittain eriteltyä menotaulukkoa (maksusitoumukset ja maksut), joissa on erotettu toisistaan talousarviomäärärahat ja lisämäärärahat, |
| --- | --- |

—

kaksi virastoittain eriteltyä menotaulukkoa (maksusitoumukset ja maksut), joissa on erotettu toisistaan talousarviomäärärahat ja lisämäärärahat,

| — | kunkin taulukon lopussa välisumma, josta käy ilmi viraston taloudellinen kokonaisvaikutus meno- ja tulolajeittain eriteltynä, |
| --- | --- |

—

kunkin taulukon lopussa välisumma, josta käy ilmi viraston taloudellinen kokonaisvaikutus meno- ja tulolajeittain eriteltynä,

| — | talousarvion toteutumataulukko, jossa erillisvirastojen taloudellinen tulos lisätään yhteisöjen taloudelliseen tulokseen (laskelmasta poistetaan yhteisöjen menoina virastoille suoritetut ja vastaavasti virastojen tuloihin kirjatut avustukset). |
| --- | --- |

—

talousarvion toteutumataulukko, jossa erillisvirastojen taloudellinen tulos lisätään yhteisöjen taloudelliseen tulokseen (laskelmasta poistetaan yhteisöjen menoina virastoille suoritetut ja vastaavasti virastojen tuloihin kirjatut avustukset).

---

(1)  Henkilöstösääntöjen (29. helmikuuta 1968 annettu neuvoston asetus (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68, sellaisena kuin se on muutettuna) 83 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot takaavat yhdessä eläkevastuun kattamisen.

1

(2)  Euroopan parlamentin 18. joulukuuta 2008 vahvistaman talousarvion mukaisesti yhteisöjen lyhytaikaiset velat katetaan omista varoista, jotka jäsenvaltiot kantavat tai joiden maksamista pyydetään jäsenvaltioilta vuonna 2009.

2

(3)  Sisältää takuurahastossa olevat rahavarat (ks. liitetieto 2.11).

3

2.11

(4)  Makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvien määrien poistamisen jälkeen

4

(5)  Vaihteluvälin yläraja liittyy koronvaihtosopimuksella katettuun kiinteäkorkoiseen lainaan (ks. liitetieto 2.8.2).

5

2.8.2

(6)  Vaihteluvälin yläraja liittyy koronvaihtosopimuksella katettuun kiinteäkorkoiseen lainaan (ks. liitetieto 2.8.2).

6

2.8.2

(7)  Sovelletaan korjauskerrointa.

7

(8)  Maksetaan palvelussuhteen päättymistä seuraavan kolmen ensimmäisen vuoden aikana.

8

(9)  Virasto asetettu selvitystilaan 31. joulukuuta 2008.

9

(10)  Konsolidoitu ensimmäistä kertaa vuonna 2008.

10

(11)  EU:n hajautettu elin, joka kuuluu rikosasioissa tehtävän poliisiyhteistyön ja oikeudellisen yhteistyön muodostamaan pilariin.

11

(12)  On huomattava, että osa talousarviota kuvaavien taulukoiden tiedoista ei näytä täsmäävän, koska numerotiedot on pyöristetty miljooniin euroihin.

12

(13)  Sisältää varainhoitovuodelta toiselle siirretyt määrärahat ja käyttötarkoitukseensa sidotut tulot.

13

(14)  Sisältää varainhoitovuodelta toiselle siirretyt määrärahat ja käyttötarkoitukseensa sidotut tulot.

14

---

| 13.11.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 273/122 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 273/122

---

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TARKASTUSLAUSUMA EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

(2009/C 273/02)

I.   Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut perustamissopimuksen 248 artiklan mukaisesti

| a) | ”Euroopan yhteisöjen tilinpäätöksen”, joka sisältää ”konsolidoidun tilinpäätöksen” (1) ja ”konsolidoidun selvityksen talousarvion toteuttamisesta” (2)31. joulukuuta 2008 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

a)

”Euroopan yhteisöjen tilinpäätöksen”, joka sisältää ”konsolidoidun tilinpäätöksen” (1) ja ”konsolidoidun selvityksen talousarvion toteuttamisesta” (2)31. joulukuuta 2008 päättyneeltä varainhoitovuodelta

| b) | tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden. |
| --- | --- |

b)

tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden.

Johdon vastuu

II.   Perustamissopimuksen 268–280 artiklan ja varainhoitoasetuksen mukaisesti johdon (3) vastuulla on laatia ”Euroopan yhteisöjen tilinpäätös” ja varmistaa tilinpäätöstietojen riittävyys sekä tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus:

| a) | ”Euroopan yhteisöjen tilinpäätöksen” osalta johdon vastuulla on sisäisen valvonnan suunnittelu, täytäntöönpano ja ylläpito. Tarkoituksena on valvoa tilinpäätöksen laadintaa ja tilinpäätöstietojen riittävyyttä ja varmistaa, että tilinpäätöksessä ei esiinny petoksista tai virheistä johtuvia olennaisesti virheellisiä tietoja. Lisäksi johdon tehtävänä on valita sovellettaviksi asianmukaiset tilinpäätösperiaatteet, jotka perustuvat komission tilinpitäjän (4) soveltamiin kirjanpitosääntöihin, ja tehdä vallitsevassa tilanteessa asianmukaisia kirjanpidollisia arvioita. Varainhoitoasetuksen 129 artiklan mukaisesti komissio hyväksyy ”Euroopan yhteisöjen tilinpäätöksen” sen jälkeen kun komission tilinpitäjä on konsolidoinut sen muiden toimielinten (5) ja elinten (6) esittämien tietojen perusteella ja laatinut konsolidoituun tilinpäätökseen liitettävän ilmoituksen, jossa tilinpitäjä muun muassa ilmoittaa saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että tilinpäätös antaa olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan Euroopan yhteisöjen taloudellisesta asemasta. |
| --- | --- |

a)

”Euroopan yhteisöjen tilinpäätöksen” osalta johdon vastuulla on sisäisen valvonnan suunnittelu, täytäntöönpano ja ylläpito. Tarkoituksena on valvoa tilinpäätöksen laadintaa ja tilinpäätöstietojen riittävyyttä ja varmistaa, että tilinpäätöksessä ei esiinny petoksista tai virheistä johtuvia olennaisesti virheellisiä tietoja. Lisäksi johdon tehtävänä on valita sovellettaviksi asianmukaiset tilinpäätösperiaatteet, jotka perustuvat komission tilinpitäjän (4) soveltamiin kirjanpitosääntöihin, ja tehdä vallitsevassa tilanteessa asianmukaisia kirjanpidollisia arvioita. Varainhoitoasetuksen 129 artiklan mukaisesti komissio hyväksyy ”Euroopan yhteisöjen tilinpäätöksen” sen jälkeen kun komission tilinpitäjä on konsolidoinut sen muiden toimielinten (5) ja elinten (6) esittämien tietojen perusteella ja laatinut konsolidoituun tilinpäätökseen liitettävän ilmoituksen, jossa tilinpitäjä muun muassa ilmoittaa saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että tilinpäätös antaa olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan Euroopan yhteisöjen taloudellisesta asemasta.

| b) | Tapa, jolla johto hoitaa tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvää vastuutaan, riippuu talousarvion toteuttamistavasta. Suoran keskitetyn hallinnoinnin kohdalla toteuttamistehtävät suoritetaan komission yksiköissä. Yhteisellä hallinnoinnilla tarkoitetaan, että toteuttamistehtäviä on annettu jäsenvaltioiden hoidettavaksi. Hajautetun hallinnoinnin kohdalla toteuttamistehtävät siirretään kolmansille maille ja välillisen keskitetyn hallinnoinnin kohdalla muille elimille. Yhteistyössä toteutetun hallinnoinnin tapauksessa toteuttamistehtävät on jaettu komission ja kansainvälisten järjestöjen kesken (varainhoitoasetuksen 53–57 artikla). Toteuttamistehtävien on oltava moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisia, mikä edellyttää vaikuttavan ja tehokkaan sisäisen valvonnan suunnittelua, täytäntöönpanoa ja ylläpitoa, riittävää valvontaa ja tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä, joiden avulla estetään sääntöjenvastaisuudet ja petokset, ja tarvittaessa oikeudellisia toimia, joiden avulla peritään takaisin aiheettomasti maksetut tai käytetyt varat. Sovelletusta toteuttamistavasta riippumatta komissio on viime kädessä vastuussa Euroopan yhteisöjen tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (perustamissopimuksen 274 artikla). |
| --- | --- |

b)

Tapa, jolla johto hoitaa tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvää vastuutaan, riippuu talousarvion toteuttamistavasta. Suoran keskitetyn hallinnoinnin kohdalla toteuttamistehtävät suoritetaan komission yksiköissä. Yhteisellä hallinnoinnilla tarkoitetaan, että toteuttamistehtäviä on annettu jäsenvaltioiden hoidettavaksi. Hajautetun hallinnoinnin kohdalla toteuttamistehtävät siirretään kolmansille maille ja välillisen keskitetyn hallinnoinnin kohdalla muille elimille. Yhteistyössä toteutetun hallinnoinnin tapauksessa toteuttamistehtävät on jaettu komission ja kansainvälisten järjestöjen kesken (varainhoitoasetuksen 53–57 artikla). Toteuttamistehtävien on oltava moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisia, mikä edellyttää vaikuttavan ja tehokkaan sisäisen valvonnan suunnittelua, täytäntöönpanoa ja ylläpitoa, riittävää valvontaa ja tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä, joiden avulla estetään sääntöjenvastaisuudet ja petokset, ja tarvittaessa oikeudellisia toimia, joiden avulla peritään takaisin aiheettomasti maksetut tai käytetyt varat. Sovelletusta toteuttamistavasta riippumatta komissio on viime kädessä vastuussa Euroopan yhteisöjen tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (perustamissopimuksen 274 artikla).

Tilintarkastajan vastuu

III.   Tilintarkastustuomioistuimen on annettava tarkastuksensa perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuma tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin toimitti tarkastuksensa kansainvälisen tilintarkastajaliiton (International Federation of Accountants, IFAC), kansainvälisten tilinpäätösstandardien (International Standards on Auditing, IAS) ja eettisten ohjeiden sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisen järjestön (INTOSAI) ylimpien tarkastuselinten kansainvälisten tarkastusstandardien (International Standards of Supreme Audit Institutions, ISSAI) mukaisesti Euroopan yhteisön toimintaympäristöön soveltuvin osin. Kyseisissä standardeissa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuin suunnittelee ja toimittaa tarkastuksen siten, että sen avulla saadaan kohtuullinen varmuus siitä, että Euroopan yhteisöjen tilinpäätöksessä ei ole olennaisesti virheellisiä tietoja ja että tilien perustana olevat toimet ovat lailliset ja asianmukaiset.

IV.   Tarkastuksen osana toteutettiin menettelyjä, joiden tarkoituksena oli saada todentavaa aineistoa konsolidoituun tilinpäätökseen sisältyvistä määristä ja tilinpäätöstiedoista ja tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tarkastajan tehtävänä on valita sovellettavat menettelyt sekä arvioida kuinka suuri on riski, että konsolidoituun tilinpäätökseen sisältyy petoksesta tai virheistä johtuvia olennaisesti virheellisiä tietoja tai että tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan yhteisöjen lainsäädäntökehyksen vaatimuksia. Kyseisissä riskiarvioinneissa arvioidaan konsolidoidun tilinpäätöksen laatimiseen ja tilinpäätöstietojen riittävyyteen liittyvää sisäistä valvontaa sekä valvontajärjestelmiä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus. Tämän pohjalta suunnitellaan tilanteeseen sopivat tarkastusmenettelyt. Tarkastuksen yhteydessä arvioidaan myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden ja kirjanpidollisten arvioiden asianmukaisuutta sekä konsolidoidun tilinpäätöksen ja vuotuisten toimintakertomusten yleistä esittämistapaa.

V.   ”Tulojen” alalla tilintarkastustuomioistuimen tarkastus, joka koskee arvonlisäveroon (alv) ja bruttokansantuloon (BKTL) perustuvia omia varoja, alkaa makroekonomisista aggregaateista, jotka komissio saa jäsenvaltioilta. Tämän jälkeen tilintarkastustuomioistuin arvioi komission järjestelmät, joiden avulla näitä tietoja käsitellään kunnes ne sisällytetään lopullisiin tileihin ja jäsenvaltioiden maksuosuudet on saatu. Perinteisten omien varojen osalta tilintarkastustuomioistuin tutkii tulliviranomaisten tilit ja analysoi tullivalvonnan alaisen maksuvirran siihen saakka, kunnes asianomaiset määrät on kirjattu lopullisiin tileihin ja komissio on vastaanottanut ne.

VI.   Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että saatu todentava aineisto on riittävä ja sopiva tarkastuslausuman perustaksi.

Lausuma tilien luotettavuudesta

VII.   Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että Euroopan yhteisöjen lopullinen tilinpäätös antaa olennaisilta osiltaan oikeat ja riittävät tiedot yhteisöjen taloudellisesta asemasta 31. päivältä joulukuuta 2008 sekä toimien tuloksista ja rahavirroista päättyneeltä varainhoitovuodelta varainhoitoasetuksen ja komission tilinpitäjän soveltamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti.

VIII.   Asettamatta kyseenalaiseksi kohdassa VII ilmaistua kantaa tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että kirjanpitojärjestelmissä esiintyvät puutteet, jotka osittain johtuvat säännöstön ja rahoituskehyksen monimutkaisuudesta, heikentävät yhä taloudellisten tietojen laatua tietyissä komission pääosastoissa (etenkin ennakkomaksujen, niihin liittyvän kirjanpidollisen jaksotuksen ja laskujen/menoilmoitusten osalta) sekä lisäksi Euroopan satelliittiohjelman Galileon käyttöomaisuuden kohdalla.

Lausuma tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

IX.   Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että ”tulot”, sitoumukset kaikissa toimintalohkoryhmissä sekä toimintalohkoryhmien ”koulutus ja kansalaisuus” ja ”hallintomenot ja muut menot” tilien perustana olevat maksut 31. joulukuuta 2008 päättyneeltä varainhoitovuodelta ovat olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset.

X.   Tilintarkastustuomioistuin näkemyksen mukaan:

| a) | ”Maatalouden ja luonnonvarojen” toimintalohkoryhmän (maaseudun kehittämistä lukuun ottamatta) tilien perustana olevat maksut 31. joulukuuta 2008 päättyneeltä varainhoitovuodelta olivat olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset. Tässä toimintalohkoryhmässä sovellettu yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä on edelleen yleisesti ottaen vaikuttava. Tietyillä aloilla, kuten maaseudun kehittämisen kohdalla, on vielä ratkaistava eräitä ongelmia, jotta sääntöjenvastaisten menojen riskiä saadaan lievennettyä. |
| --- | --- |

a)

”Maatalouden ja luonnonvarojen” toimintalohkoryhmän (maaseudun kehittämistä lukuun ottamatta) tilien perustana olevat maksut 31. joulukuuta 2008 päättyneeltä varainhoitovuodelta olivat olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset. Tässä toimintalohkoryhmässä sovellettu yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä on edelleen yleisesti ottaen vaikuttava. Tietyillä aloilla, kuten maaseudun kehittämisen kohdalla, on vielä ratkaistava eräitä ongelmia, jotta sääntöjenvastaisten menojen riskiä saadaan lievennettyä.

| b) | ”Talous- ja rahoitusasioiden” toimintalohkoryhmän (kuudennen tutkimuksen ja teknologian puiteohjelman menoja lukuun ottamatta) tilien perustana olevat maksut 31. joulukuuta 2008 päättyneeltä varainhoitovuodelta olivat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset. Tähän toimintalohkoryhmään kuuluvassa yritystoiminnan toimintolohkossa valvontajärjestelmillä kyetään estämään tai havaitsemaan ja korjaamaan virheitä vain osittain vaikuttavasti, mikä johtuu etenkin kuudenteen puiteohjelmaan liittyvistä puutteista. |
| --- | --- |

b)

”Talous- ja rahoitusasioiden” toimintalohkoryhmän (kuudennen tutkimuksen ja teknologian puiteohjelman menoja lukuun ottamatta) tilien perustana olevat maksut 31. joulukuuta 2008 päättyneeltä varainhoitovuodelta olivat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset. Tähän toimintalohkoryhmään kuuluvassa yritystoiminnan toimintolohkossa valvontajärjestelmillä kyetään estämään tai havaitsemaan ja korjaamaan virheitä vain osittain vaikuttavasti, mikä johtuu etenkin kuudenteen puiteohjelmaan liittyvistä puutteista.

XI.   Tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan virhetaso oli olennainen toimintalohkoryhmien ”koheesiopolitiikka”, ”tutkimus, energia ja liikenne” sekä ”yhteisön ulkopuolelle suunnattu tuki sekä kehitys- ja laajentumisasiat” tilien perustana olevissa maksuissa 31. joulukuuta 2008 päättyneeltä varainhoitovuodelta, joskin vaihtelevassa määrin. Edellä mainituissa toimintalohkoryhmissä (koheesiopolitiikkaa lukuun ottamatta) valvontajärjestelmillä estettiin tai havaittiin ja korjattiin osittain vaikuttavasti liian suurena ilmoitettujen tai tukeen oikeuttamattomien menojen korvaaminen. ”Koheesiopolitiikan” toimintolohkoryhmän tapauksessa jäsenvaltioiden järjestelmät, joilla oikaistaan kansallisen valvonnan yhteydessä havaitut virheet, olivat useimmiten ainakin osittain vaikuttavia.

XII.   Tilintarkastustuomioistuin toistaa näkemyksensä, jonka mukaan oikeudellisten vaatimusten (kuten tukikelpoisuusvaatimusten) monimutkaisuus tai epäselvyys vaikuttaa merkittävästi menojen perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen toimintalohkoissa ”maatalous ja luonnonvarat” (etenkin maaseudun kehittämisen kohdalla), ”koheesiopolitiikka”, ”tutkimus, energia ja liikenne” sekä ”talous- ja rahoitusasiat” (etenkin kuudennen puiteohjelman menojen tapauksessa).

XIII.   Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komission valvontajärjestelmät ovat kehittyneet entisestään. Tämä ilmenee erityisesti siten, että varaumat vaikuttavat entistä enemmän pääjohtajien lausumissa annettuun varmuuteen ja että lausumat ovat aiempaa yhdenmukaisia tilintarkastustuomioistuimen havaintojen kanssa. Tilintarkastustuomioistuin panee kuitenkin merkille, että komissio ei pysty vielä osoittamaan, että sen valvontajärjestelmien parantamistoimilla olisi vaikuttavalla tavalla lievennetty virheriskiä kohdissa X ja XI mainittujen toimintalohkoryhmien ja toimintojen kohdalla.

24. syyskuuta 2009

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

presidentti

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

---

(1)  ”Konsolidoitu tilinpäätös” sisältää taseen, tuloslaskelman, rahavirtalaskelman, laskelman nettovarallisuuden muutoksista ja yhteenvedon merkittävistä tilinpäätöksen laatimisperiaatteista sekä muut liitetiedot (segmenttiraportointi mukaan luettuna).

1

(2)  ”Konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta” sisältää konsolidoidun selvityksen talousarvion toteuttamisesta, yhteenvedon budjettiperiaatteista ja muut liitetiedot.

2

(3)  Euroopan unionin toimielinten ja muiden elinten tasolla johtoon kuuluvat toimielinten jäsenet, virastojen johtajat, valtuutetut ja edelleenvaltuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät, tilinpitäjät ja varainhoito-, tarkastus- ja valvontayksiköiden johtohenkilöstö. Jäsenvaltioiden ja edunsaajavaltioiden tasolla johtoon kuuluvat tulojen ja menojen hyväksyjät, tilinpitäjät ja maksuviranomaisten johtohenkilöstö, todentamisviranomaiset ja täytäntöönpanovirastot.

3

(4)  Komission tilinpitäjän soveltamat kirjanpitosäännöt perustuvat kansainvälisen tilintarkastajaliiton (International Federation of Accountants, IFAC) antamiin kansainvälisiin julkisen sektorin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) tai niiden puuttuessa kansainvälisen tilinpäätösstandardeja käsittelevän elimen (International Accounting Standards Board, IASB) antamiin kansainvälisiin IAS/IFRS-tilinpäätösstandardeihin (International Accounting Standards/International Financial Reporting Standards). ”Konsolidoitu tilinpäätös” varainhoitovuodelta 2008 on laadittu varainhoitoasetuksen mukaisesti komission tilinpitäjän soveltamien kirjanpitosääntöjen perusteella (kuten on tehty varainhoitovuodesta 2005 alkaen). Kyseisillä kirjanpitosäännöillä suoriteperusteisia kirjanpidon periaatteita on mukautettu yhteisöjen toimintaympäristöön sopiviksi. ”Konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta” laaditaan yhä pääasiallisesti kassatapahtumien perusteella.

4

(5)  Ennen kuin toimielin hyväksyy tilinpäätöksen, tilinpitäjä varmentaa allekirjoituksellaan, että hänellä on kohtuullinen varmuus siitä, että tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan toimielimen taloudellisesta asemasta (varainhoitoasetuksen 61 artikla).

5

(6)  Elinten johtajat laativat lopulliset tilinpäätökset, jotka lähetetään asianomaisen johtokunnan lausunnon kanssa komission tilinpitäjälle. Lisäksi elinten tilinpitäjät varmentavat ne allekirjoituksellaan ja todentavat täten saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että ne antavat oikean ja riittävän kuvan elimen taloudellisesta asemasta (varainhoitoasetuksen 61 artikla).

6

---