# Eiropas Savienības C 15E/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.CE2010.015.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 15E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 21. janvāris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.CE2010.015.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 15E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 21. janvāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | Eiropas Parlaments2008.—2009. GADA SESIJA2008. gada 21.—23 oktobra sēdesPIEŅEMTIE TEKSTIŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 3 E, 8.1.2009. |
| | |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2008. gada 21. oktobris |
| 2010/C 015E/01 | Pasaules klimata pārmaiņu alianses izveidošanaEiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūcija par Pasaules klimata pārmaiņu alianses izveidošanu starp Eiropas Savienību un nabadzīgajām jaunattīstības valstīm, ko īpaši apdraud klimata pārmaiņas (2008/2131(INI)) | 1 |
| 2010/C 015E/02 | Pārvaldība un partnerība reģionālās politikas jomā valstu, reģionu un projektu līmenīEiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūcija par pārvaldību un partnerību reģionālās politikas jomā valstu, reģionu un projektu līmenī (2008/2064(INI)) | 10 |
| 2010/C 015E/03 | Tiesību aktu labāka izstrāde 2006 saskaņā ar Protokola par subsidiaritātes un proporcionalitātes principa piemērošanu 9. pantuEiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūcija par Komisijas ziņojumu Tiesību aktu labāka izstrāde 2006 saskaņā ar Protokola par subsidiaritātes un proporcionalitātes principa piemērošanu 9. pantu (2008/2045(INI)) | 16 |
| 2010/C 015E/04 | Kopienas tiesību piemērošanas pārraudzībaEiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūcija par 24. ikgadējo Komisijas ziņojumu par Kopienas tiesību piemērošanas pārraudzību (2008/2046(INI)) | 21 |
| 2010/C 015E/05 | Stratēģija regulatīvo aģentūru institucionālo aspektu noteikšanai nākotnēEiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūcija par stratēģiju regulatīvo aģentūru institucionālo aspektu noteikšanai nākotnē (2008/2103(INI)) | 27 |
| 2010/C 015E/06 | Apsūdzības izvirzīšana Joseph Kony un viņa tiesāšana Starptautiskajā KrimināltiesāEiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūcija par apsūdzības izvirzīšanu Joseph Kony un viņa tiesāšanu Starptautiskajā Krimināltiesā | 33 |
| 2010/C 015E/07 | Bērnu tirdzniecības apkarošanaEiropas Parlamenta deklarācija par bērnu tirdzniecības apkarošanu | 38 |
| | Trešdiena, 2008. gada 22. oktobris |
| 2010/C 015E/08 | Eiropadomes 2008. gada 15. un 16. oktobra sanāksmeEiropas Parlamenta 2008. gada 22. oktobra rezolūcija par Eiropadomes 2008. gada 15. un 16. oktobra sanāksmi | 40 |
| 2010/C 015E/09 | Austrālijas un ES PDR nolīguma novērtējumsEiropas Parlamenta 2008. gada 22. oktobra ieteikums Padomei par Eiropas Parlamenta nolīgumu starp Eiropas Savienību un Austrāliju par gaisa pārvadātāju veikto Eiropas Savienības pasažieru datu reģistra (PDR) datu apstrādi un pārsūtīšanu Austrālijas muitas dienestam (2008/2187(INI)) | 46 |
| 2010/C 015E/10 | Uzdevumi, kas jārisina saistībā ar koplīgumiem ESEiropas Parlamenta 2008. gada 22. oktobra rezolūcija par uzdevumiem, kas jārisina saistībā ar koplīgumiem ES (2008/2085(INI)) | 50 |
| 2010/C 015E/11 | Demokrātija, cilvēktiesības un jaunais ES un Vjetnamas partnerības un sadarbības nolīgumsEiropas Parlamenta 2008. gada 22. oktobra rezolūcija par demokrātiju, cilvēktiesībām un jauno ES un Vjetnamas partnerības un sadarbības nolīgumu | 58 |
| | Ceturtdiena, 2008. gada 23. oktobris |
| 2010/C 015E/12 | Pirātisms jūrāEiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra rezolūcija par pirātismu jūrā | 61 |
| 2010/C 015E/13 | Grāmatvedības standartu līdzvērtībaEiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra rezolūcija par priekšlikumu Komisijas 2008. gada 2. jūnija regulai, ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 809/2004 par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/71/EK īstenošanu attiecībā uz elementiem, kas saistīti ar prospektiem un reklāmu un par priekšlikumu Komisijas 2008. gada 2. jūnija lēmumam par noteiktu trešo valstu grāmatvedības standartiem un starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem, ko izmanto trešo valstu vērtspapīru emitenti, lai sagatavotu konsolidētos finanšu pārskatus | 64 |
| 2010/C 015E/14 | Aviācijas drošības pasākumi un ķermeņa skeneriEiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra rezolūcija par aviācijas drošības pasākumu un ķermeņa skeneru ietekmi uz cilvēktiesībām, privātumu, personas cieņu un datu aizsardzību | 71 |
| 2010/C 015E/15 | Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp EK un Bosniju un HercegovinuEiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra rezolūcija par Stabilizācijas un asociācijas nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses | 72 |
| 2010/C 015E/16 | Ukrainā 1932.—1933. gadā mākslīgi izraisītā bada — golodomora — pieminēšanaEiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra rezolūcija par Ukrainā 1932.—1933. gadā mākslīgi izraisītā bada — golodomora — pieminēšanu | 78 |
| 2010/C 015E/17 | 2007. gada ziņojums par Eiropas Ombuda darbībuEiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra rezolūcija par 2007. gada ziņojumu par Eiropas Ombuda darbību (2008/2158(INI)) | 80 |
| 2010/C 015E/18 | VenecuēlaEiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra rezolūcija par politisko aizliegumu kandidēt Venecuēlā | 85 |
| 2010/C 015E/19 | Kongo Demokrātiskā Republika: sadursmes austrumu pierobežas zonāsEiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra rezolūcija par Kongo — sadursmes Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu pierobežas zonās | 86 |
| 2010/C 015E/20 | BirmaEiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra rezolūcija par Birmu | 90 |
| | |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2008. gada 21. oktobris |
| 2010/C 015E/21 | Nolīgums par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandes valdību *Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, ka Eiropas Kopienas vārdā paraksta Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Jaunzēlandes valdību, no otras puses (COM(2008)0170 — C6-0292/2008 — 2008/0066(CNS)) | 93 |
| 2010/C 015E/22 | Starptautiskās civilās aviācijas organizācijas un Eiropas Kopienas sadarbības memoranda noslēgšana drošības kontroļu/pārbaužu jomā un ar to saistītos jautājumos *Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par Starptautiskās civilās aviācijas organizācijas un Eiropas Kopienas sadarbības memoranda noslēgšanu drošības kontroļu/pārbaužu jomā un ar to saistītos jautājumos (COM(2008)0335 — C6-0320/2008 — 2008/0111(CNS)) | 93 |
| 2010/C 015E/23 | Civiltiesiskā atbildība saistībā ar mehānisko transportlīdzekļu izmantošanu (kodificēta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu saistībā ar mehānisko transportlīdzekļu izmantošanu un kontroli saistībā ar pienākumu apdrošināt šādu atbildību (kodificēta versija) (COM(2008)0098 — C6-0144/2008 — 2008/0049(COD)) | 94 |
| 2010/C 015E/24 | Vienkāršas spiedtvertnes (kodificēta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par vienkāršām spiedtvertnēm (kodificēta versija) (COM(2008)0202 — C6-0172/2008 — 2008/0076(COD)) | 95 |
| 2010/C 015E/25 | Papildu aizsardzības sertifikāts zālēm (kodificēta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par papildu aizsardzības sertifikātu zālēm (kodificēta versija) (COM(2008)0369 — C6-0244/2008 — 2008/0126(COD)) | 95 |
| 2010/C 015E/26 | EK līgumam pievienotā Protokola par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru piemērošana (kodificēta versija) *Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (kodificēta versija) (COM(2008)0073 — C6-0147/2008 — 2008/0053(CNS)) | 96 |
| 2010/C 015E/27 | Dažas nolīgumu un saskaņotu darbību kategorijas gaisa transporta nozarē (kodificēta versija) *Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu dažām nolīgumu un saskaņotu darbību kategorijām gaisa transporta nozarē (kodificēta versija) (COM(2008)0367 — C6-0272/2008 — 2008/0124(CNS)) | 97 |
| 2010/C 015E/28 | Kopienu pašu resursu sistēma *Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 2000/597/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu (COM(2008)0223 — C6-0197/2008 — 2008/0089(CNS)) | 97 |
| 2010/C 015E/29 | Eiropas pierādījumu iegūšanas rīkojums nolūkā iegūt priekšmetus, dokumentus un datus, ko izmantot tiesvedībai krimināllietās *Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes Pamatlēmumam par Eiropas pierādījumu iegūšanas rīkojumu nolūkā iegūt priekšmetus, dokumentus un datus, ko izmantot tiesvedībai krimināllietās (13076/2007 — C6-0293/2008 — 2003/0270(CNS)) | 99 |
| 2010/C 015E/30 | Mencu krājumu atjaunošana *Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 423/2004 attiecībā uz mencu krājumu atjaunošanu un Regulu (EEK) Nr. 2847/93 (COM(2008)0162 — C6-0183/2008 — 2008/0063(CNS)) | 112 |
| 2010/C 015E/31 | ES Solidaritātes fonda mobilizācijaEiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par ES Solidaritātes fonda mobilizāciju, piemērojot Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 26. punktu (COM(2008)0557 — C6-0318/2008 — 2008/2253(ACI)) | 117 |
| PIELIKUMS | 118 |
| 2010/C 015E/32 | Budžeta grozījuma Nr. 7/2008 projektsEiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūcija par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 7/2008 projektu, III iedaļa — Komisija (14359/2008 — C6-0375/2008 — 2008/2252(BUD)) | 119 |
| 2010/C 015E/33 | Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda mobilizēšana (Lietuva un Spānija)Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda mobilizēšanu, saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 28. punktu (COM(2008)0547 — C6-0312/2008 — 2008/2251 (ACI)) | 120 |
| PIELIKUMS | 121 |
| 2010/C 015E/34 | Erasmus Mundus programma ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko ievieš rīcības programmu, kas vajadzīga, lai uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti un veicinātu starpkultūru izpratni, sadarbojoties ar trešām valstīm (Erasmus Mundus) (2009.—2013. gads) (COM(2007)0395 — C6-0228/2007 — 2007/0145(COD)) | 122 |
| P6_TC1-COD(2007)0145Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 21. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2008/EK, ar ko izveido rīcības programmu Erasmus Mundus (2009.—2013. gads), kas vajadzīga, lai uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti un veicinātu starpkultūru izpratni, sadarbojoties ar trešām valstīm | 123 |
| 2010/C 015E/35 | Pasažieru kuģu drošības noteikumi un standarti (pārstrādāta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem (COM(2007)0737 — C6-0442/2007 — 2007/0257(COD)) | 123 |
| 2010/C 015E/36 | Ģenētiski modificēti mikroorganismi (pārstrādāta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ģenētiski modificētu mikroorganismu ierobežotu izmantošanu (pārstrādāta versija) (COM(2007)0736 — C6-0439/2007 — 2007/0259(COD)) | 124 |
| P6_TC1-COD(2007)0259Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 21. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/ .../EK par ģenētiski modificētu mikroorganismu ierobežotu izmantošanu (pārstrādāta versija) | 125 |
| 2010/C 015E/37 | Statistikas pārskati par kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru (pārstrādāts) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par statistikas pārskatiem attiecībā uz kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru (pārstrādāts) (COM(2007)0859 — C6-0001/2008 — 2007/0288(COD)) | 126 |
| P6_TC1-COD(2007)0288Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 21. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/ .../EK par statistikas pārskatiem attiecībā uz kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru (pārstrādāta versija) | 127 |
| 2010/C 015E/38 | Kopienas statistika dalībvalstu savstarpējās preču tirdzniecības jomā ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 638/2004 par Kopienas statistiku dalībvalstu savstarpējās preču tirdzniecības jomā (COM(2008)0058 — C6-0059/2008 — 2008/0026(COD)) | 127 |
| P6_TC1-COD(2008)0026Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 21. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 638/2004 par Kopienas statistiku dalībvalstu savstarpējās preču tirdzniecības jomā | 127 |
| 2010/C 015E/39 | Laulības lietās piemērojamās tiesības *Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2201/2003 attiecībā uz jurisdikciju laulības lietās un ievieš noteikumus par šajās lietās piemērojamām tiesībām (COM(2006)0399 — C6-0305/2006 — 2006/0135(CNS)) | 128 |
| 2010/C 015E/40 | Kopienas attālākajos reģionos reģistrēto zvejas flotu pārvaldība *Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 639/2004 par Kopienas attālākajos reģionos reģistrēto zvejas flotu pārvaldību (COM(2008)0444 — C6-0298/2008 — 2008/0138(CNS)) | 135 |
| | Trešdiena, 2008. gada 22. oktobris |
| 2010/C 015E/41 | Baroneses Catherine Margaret Ashton iecelšana Komisijas locekles amatāEiropas Parlamenta 2008. gada 22. oktobra lēmums, ar ko apstiprina baroneses Ashton of Upholland Catherine Margaret Ashton iecelšanu Komisijas locekles amatā | 137 |
| 2010/C 015E/42 | Pagaidu darbs ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par pagaidu darbu (10599/2/2008 — C6-0327/2008 — 2002/0072(COD)) | 137 |
| 2010/C 015E/43 | Daudzgadu Kopienas programma to bērnu aizsardzībai, kuri izmanto internetu un citas saziņas tehnoloģijas ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido daudzgadu Kopienas programmu to bērnu aizsardzībai, kuri izmanto internetu un citas saziņas tehnoloģijas (COM(2008)0106 — C6-0092/2008 — 2008/0047(COD)) | 138 |
| P6_TC1-COD(2008)0047Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 22. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2008/EK, ar ko izveido daudzgadu Kopienas programmu to bērnu aizsardzībai, kuri izmanto internetu un citas saziņas tehnoloģijas | 139 |
| 2010/C 015E/44 | Tīru autotransporta līdzekļu veicināšana ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par pārskatīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par tīro un energoefektīvo autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu (COM(2007)0817 — C6-0008/2008 — 2005/0283(COD)) | 139 |
| P6_TC1-COD(2005)0283Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 22. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK par tīro un energoefektīvo autotransporta līdzekļu izmantošanas veicinā | 140 |
| 2010/C 015E/45 | Zāļu tirdzniecības atļauju nosacījumu grozīšana ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2001/82/EK un Direktīvu 2001/83/EK attiecībā uz pārmaiņām zāļu tirdzniecības atļauju nosacījumos (COM(2008)0123 — C6-0137/2008 — 2008/0045(COD)) | 140 |
| P6_TC1-COD(2008)0045Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 22. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK, ar ko groza Direktīvu 2001/82/EK un Direktīvu 2001/83/EK attiecībā uz pārmaiņām zāļu tirdzniecības atļauju nosacījumos | 141 |
| 2010/C 015E/46 | Patērētāju aizsardzība attiecībā uz dažiem aspektiem, kas saistīti ar īpašumtiesībām uz laiku ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par patērētāju aizsardzību attiecībā uz dažiem aspektiem, kas saistīti ar īpašumtiesībām uz laiku, ilgtermiņa brīvdienu produktiem, to tālākpārdošanu un maiņu (COM(2007)0303 — C6-0159/2007 — 2007/0113(COD)) | 141 |
| P6_TC1-COD(2007)0113Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 22. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK par patērētāju aizsardzību attiecībā uz dažiem aspektiem, kas saistīti ar daļlaika lietojuma tiesībām, ilgtermiņa brīvdienu produktiem, tālākpārdošanas un apmaiņas līgumiem | 141 |
| | Ceturtdiena, 2008. gada 23. oktobris |
| 2010/C 015E/47 | 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projekts (III iedaļa)Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra rezolūcija par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, III iedaļa — Komisija (C6-0309/2008 — 2008/2026(BUD)) un Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projekta grozījumu vēstuli Nr. 1/2009 (SEC(2008)2435) | 142 |
| PIELIKUMS | 149 |
| 2010/C 015E/48 | Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projekts (Iedaļas I, II, IV, V, VI, VII, VIII un IX)Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra rezolūcija par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (I iedaļa — Eiropas Parlaments, II iedaļa — Padome, IV iedaļa — Tiesa, V iedaļa — Revīzijas palāta, VI iedaļa — Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, VII iedaļa — Reģionu komiteja, VIII nodaļa — Eiropas ombuds un IX iedaļa — Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs) (C6-0310/2008 — 2008/2026B(BUD)) | 153 |
| 2010/C 015E/49 | Lidostas maksas ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par lidostas maksām (8332/2/2008 — C6-0259/2008 — 2007/0013(COD)) | 158 |
| P6_TC2-COD(2007)0013Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 23. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/ .../EK par lidostu nodevām | 159 |
| 2010/C 015E/50 | Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp EK un Bosniju un Hercegovinu ***Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes un Komisijas lēmumam par Stabilizācijas un asociācijas nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses (8225/2008 — COM(2008)0182 — C6-0255/2008 — 2008/0073(AVC)) | 159 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

Eiropas Parlaments2008.—2009. GADA SESIJA2008. gada 21.—23 oktobra sēdesPIEŅEMTIE TEKSTIŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 3 E, 8.1.2009.

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobris

2010/C 015E/01

Pasaules klimata pārmaiņu alianses izveidošanaEiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūcija par Pasaules klimata pārmaiņu alianses izveidošanu starp Eiropas Savienību un nabadzīgajām jaunattīstības valstīm, ko īpaši apdraud klimata pārmaiņas (2008/2131(INI))

1

2010/C 015E/02

Pārvaldība un partnerība reģionālās politikas jomā valstu, reģionu un projektu līmenīEiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūcija par pārvaldību un partnerību reģionālās politikas jomā valstu, reģionu un projektu līmenī (2008/2064(INI))

10

2010/C 015E/03

Tiesību aktu labāka izstrāde 2006 saskaņā ar Protokola par subsidiaritātes un proporcionalitātes principa piemērošanu 9. pantuEiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūcija par Komisijas ziņojumu Tiesību aktu labāka izstrāde 2006 saskaņā ar Protokola par subsidiaritātes un proporcionalitātes principa piemērošanu 9. pantu (2008/2045(INI))

16

2010/C 015E/04

Kopienas tiesību piemērošanas pārraudzībaEiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūcija par 24. ikgadējo Komisijas ziņojumu par Kopienas tiesību piemērošanas pārraudzību (2008/2046(INI))

21

2010/C 015E/05

Stratēģija regulatīvo aģentūru institucionālo aspektu noteikšanai nākotnēEiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūcija par stratēģiju regulatīvo aģentūru institucionālo aspektu noteikšanai nākotnē (2008/2103(INI))

27

2010/C 015E/06

Apsūdzības izvirzīšana Joseph Kony un viņa tiesāšana Starptautiskajā KrimināltiesāEiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūcija par apsūdzības izvirzīšanu Joseph Kony un viņa tiesāšanu Starptautiskajā Krimināltiesā

33

2010/C 015E/07

Bērnu tirdzniecības apkarošanaEiropas Parlamenta deklarācija par bērnu tirdzniecības apkarošanu

38

Trešdiena, 2008. gada 22. oktobris

2010/C 015E/08

Eiropadomes 2008. gada 15. un 16. oktobra sanāksmeEiropas Parlamenta 2008. gada 22. oktobra rezolūcija par Eiropadomes 2008. gada 15. un 16. oktobra sanāksmi

40

2010/C 015E/09

Austrālijas un ES PDR nolīguma novērtējumsEiropas Parlamenta 2008. gada 22. oktobra ieteikums Padomei par Eiropas Parlamenta nolīgumu starp Eiropas Savienību un Austrāliju par gaisa pārvadātāju veikto Eiropas Savienības pasažieru datu reģistra (PDR) datu apstrādi un pārsūtīšanu Austrālijas muitas dienestam (2008/2187(INI))

46

2010/C 015E/10

Uzdevumi, kas jārisina saistībā ar koplīgumiem ESEiropas Parlamenta 2008. gada 22. oktobra rezolūcija par uzdevumiem, kas jārisina saistībā ar koplīgumiem ES (2008/2085(INI))

50

2010/C 015E/11

Demokrātija, cilvēktiesības un jaunais ES un Vjetnamas partnerības un sadarbības nolīgumsEiropas Parlamenta 2008. gada 22. oktobra rezolūcija par demokrātiju, cilvēktiesībām un jauno ES un Vjetnamas partnerības un sadarbības nolīgumu

58

Ceturtdiena, 2008. gada 23. oktobris

2010/C 015E/12

Pirātisms jūrāEiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra rezolūcija par pirātismu jūrā

61

2010/C 015E/13

Grāmatvedības standartu līdzvērtībaEiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra rezolūcija par priekšlikumu Komisijas 2008. gada 2. jūnija regulai, ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 809/2004 par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/71/EK īstenošanu attiecībā uz elementiem, kas saistīti ar prospektiem un reklāmu un par priekšlikumu Komisijas 2008. gada 2. jūnija lēmumam par noteiktu trešo valstu grāmatvedības standartiem un starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem, ko izmanto trešo valstu vērtspapīru emitenti, lai sagatavotu konsolidētos finanšu pārskatus

64

2010/C 015E/14

Aviācijas drošības pasākumi un ķermeņa skeneriEiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra rezolūcija par aviācijas drošības pasākumu un ķermeņa skeneru ietekmi uz cilvēktiesībām, privātumu, personas cieņu un datu aizsardzību

71

2010/C 015E/15

Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp EK un Bosniju un HercegovinuEiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra rezolūcija par Stabilizācijas un asociācijas nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses

72

2010/C 015E/16

Ukrainā 1932.—1933. gadā mākslīgi izraisītā bada — golodomora — pieminēšanaEiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra rezolūcija par Ukrainā 1932.—1933. gadā mākslīgi izraisītā bada — golodomora — pieminēšanu

78

2010/C 015E/17

2007. gada ziņojums par Eiropas Ombuda darbībuEiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra rezolūcija par 2007. gada ziņojumu par Eiropas Ombuda darbību (2008/2158(INI))

80

2010/C 015E/18

VenecuēlaEiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra rezolūcija par politisko aizliegumu kandidēt Venecuēlā

85

2010/C 015E/19

Kongo Demokrātiskā Republika: sadursmes austrumu pierobežas zonāsEiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra rezolūcija par Kongo — sadursmes Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu pierobežas zonās

86

2010/C 015E/20

BirmaEiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra rezolūcija par Birmu

90

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobris

2010/C 015E/21

Nolīgums par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandes valdību *Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, ka Eiropas Kopienas vārdā paraksta Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Jaunzēlandes valdību, no otras puses (COM(2008)0170 — C6-0292/2008 — 2008/0066(CNS))

93

2010/C 015E/22

Starptautiskās civilās aviācijas organizācijas un Eiropas Kopienas sadarbības memoranda noslēgšana drošības kontroļu/pārbaužu jomā un ar to saistītos jautājumos *Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par Starptautiskās civilās aviācijas organizācijas un Eiropas Kopienas sadarbības memoranda noslēgšanu drošības kontroļu/pārbaužu jomā un ar to saistītos jautājumos (COM(2008)0335 — C6-0320/2008 — 2008/0111(CNS))

93

2010/C 015E/23

Civiltiesiskā atbildība saistībā ar mehānisko transportlīdzekļu izmantošanu (kodificēta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu saistībā ar mehānisko transportlīdzekļu izmantošanu un kontroli saistībā ar pienākumu apdrošināt šādu atbildību (kodificēta versija) (COM(2008)0098 — C6-0144/2008 — 2008/0049(COD))

94

2010/C 015E/24

Vienkāršas spiedtvertnes (kodificēta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par vienkāršām spiedtvertnēm (kodificēta versija) (COM(2008)0202 — C6-0172/2008 — 2008/0076(COD))

95

2010/C 015E/25

Papildu aizsardzības sertifikāts zālēm (kodificēta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par papildu aizsardzības sertifikātu zālēm (kodificēta versija) (COM(2008)0369 — C6-0244/2008 — 2008/0126(COD))

95

2010/C 015E/26

EK līgumam pievienotā Protokola par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru piemērošana (kodificēta versija) *Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (kodificēta versija) (COM(2008)0073 — C6-0147/2008 — 2008/0053(CNS))

96

2010/C 015E/27

Dažas nolīgumu un saskaņotu darbību kategorijas gaisa transporta nozarē (kodificēta versija) *Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu dažām nolīgumu un saskaņotu darbību kategorijām gaisa transporta nozarē (kodificēta versija) (COM(2008)0367 — C6-0272/2008 — 2008/0124(CNS))

97

2010/C 015E/28

Kopienu pašu resursu sistēma *Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 2000/597/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu (COM(2008)0223 — C6-0197/2008 — 2008/0089(CNS))

97

2010/C 015E/29

Eiropas pierādījumu iegūšanas rīkojums nolūkā iegūt priekšmetus, dokumentus un datus, ko izmantot tiesvedībai krimināllietās *Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes Pamatlēmumam par Eiropas pierādījumu iegūšanas rīkojumu nolūkā iegūt priekšmetus, dokumentus un datus, ko izmantot tiesvedībai krimināllietās (13076/2007 — C6-0293/2008 — 2003/0270(CNS))

99

2010/C 015E/30

Mencu krājumu atjaunošana *Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 423/2004 attiecībā uz mencu krājumu atjaunošanu un Regulu (EEK) Nr. 2847/93 (COM(2008)0162 — C6-0183/2008 — 2008/0063(CNS))

112

2010/C 015E/31

ES Solidaritātes fonda mobilizācijaEiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par ES Solidaritātes fonda mobilizāciju, piemērojot Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 26. punktu (COM(2008)0557 — C6-0318/2008 — 2008/2253(ACI))

117

PIELIKUMS

118

2010/C 015E/32

Budžeta grozījuma Nr. 7/2008 projektsEiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūcija par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 7/2008 projektu, III iedaļa — Komisija (14359/2008 — C6-0375/2008 — 2008/2252(BUD))

119

2010/C 015E/33

Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda mobilizēšana (Lietuva un Spānija)Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda mobilizēšanu, saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 28. punktu (COM(2008)0547 — C6-0312/2008 — 2008/2251 (ACI))

120

PIELIKUMS

121

2010/C 015E/34

Erasmus Mundus programma ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko ievieš rīcības programmu, kas vajadzīga, lai uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti un veicinātu starpkultūru izpratni, sadarbojoties ar trešām valstīm (Erasmus Mundus) (2009.—2013. gads) (COM(2007)0395 — C6-0228/2007 — 2007/0145(COD))

122

P6_TC1-COD(2007)0145Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 21. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2008/EK, ar ko izveido rīcības programmu Erasmus Mundus (2009.—2013. gads), kas vajadzīga, lai uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti un veicinātu starpkultūru izpratni, sadarbojoties ar trešām valstīm

123

2010/C 015E/35

Pasažieru kuģu drošības noteikumi un standarti (pārstrādāta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem (COM(2007)0737 — C6-0442/2007 — 2007/0257(COD))

123

2010/C 015E/36

Ģenētiski modificēti mikroorganismi (pārstrādāta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ģenētiski modificētu mikroorganismu ierobežotu izmantošanu (pārstrādāta versija) (COM(2007)0736 — C6-0439/2007 — 2007/0259(COD))

124

P6_TC1-COD(2007)0259Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 21. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/ .../EK par ģenētiski modificētu mikroorganismu ierobežotu izmantošanu (pārstrādāta versija)

125

2010/C 015E/37

Statistikas pārskati par kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru (pārstrādāts) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par statistikas pārskatiem attiecībā uz kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru (pārstrādāts) (COM(2007)0859 — C6-0001/2008 — 2007/0288(COD))

126

P6_TC1-COD(2007)0288Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 21. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/ .../EK par statistikas pārskatiem attiecībā uz kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru (pārstrādāta versija)

127

2010/C 015E/38

Kopienas statistika dalībvalstu savstarpējās preču tirdzniecības jomā ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 638/2004 par Kopienas statistiku dalībvalstu savstarpējās preču tirdzniecības jomā (COM(2008)0058 — C6-0059/2008 — 2008/0026(COD))

127

P6_TC1-COD(2008)0026Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 21. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 638/2004 par Kopienas statistiku dalībvalstu savstarpējās preču tirdzniecības jomā

127

2010/C 015E/39

Laulības lietās piemērojamās tiesības *Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2201/2003 attiecībā uz jurisdikciju laulības lietās un ievieš noteikumus par šajās lietās piemērojamām tiesībām (COM(2006)0399 — C6-0305/2006 — 2006/0135(CNS))

128

2010/C 015E/40

Kopienas attālākajos reģionos reģistrēto zvejas flotu pārvaldība *Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 639/2004 par Kopienas attālākajos reģionos reģistrēto zvejas flotu pārvaldību (COM(2008)0444 — C6-0298/2008 — 2008/0138(CNS))

135

Trešdiena, 2008. gada 22. oktobris

2010/C 015E/41

Baroneses Catherine Margaret Ashton iecelšana Komisijas locekles amatāEiropas Parlamenta 2008. gada 22. oktobra lēmums, ar ko apstiprina baroneses Ashton of Upholland Catherine Margaret Ashton iecelšanu Komisijas locekles amatā

137

2010/C 015E/42

Pagaidu darbs ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par pagaidu darbu (10599/2/2008 — C6-0327/2008 — 2002/0072(COD))

137

2010/C 015E/43

Daudzgadu Kopienas programma to bērnu aizsardzībai, kuri izmanto internetu un citas saziņas tehnoloģijas ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido daudzgadu Kopienas programmu to bērnu aizsardzībai, kuri izmanto internetu un citas saziņas tehnoloģijas (COM(2008)0106 — C6-0092/2008 — 2008/0047(COD))

138

P6_TC1-COD(2008)0047Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 22. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2008/EK, ar ko izveido daudzgadu Kopienas programmu to bērnu aizsardzībai, kuri izmanto internetu un citas saziņas tehnoloģijas

139

2010/C 015E/44

Tīru autotransporta līdzekļu veicināšana ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par pārskatīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par tīro un energoefektīvo autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu (COM(2007)0817 — C6-0008/2008 — 2005/0283(COD))

139

P6_TC1-COD(2005)0283Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 22. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK par tīro un energoefektīvo autotransporta līdzekļu izmantošanas veicinā

140

2010/C 015E/45

Zāļu tirdzniecības atļauju nosacījumu grozīšana ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2001/82/EK un Direktīvu 2001/83/EK attiecībā uz pārmaiņām zāļu tirdzniecības atļauju nosacījumos (COM(2008)0123 — C6-0137/2008 — 2008/0045(COD))

140

P6_TC1-COD(2008)0045Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 22. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK, ar ko groza Direktīvu 2001/82/EK un Direktīvu 2001/83/EK attiecībā uz pārmaiņām zāļu tirdzniecības atļauju nosacījumos

141

2010/C 015E/46

Patērētāju aizsardzība attiecībā uz dažiem aspektiem, kas saistīti ar īpašumtiesībām uz laiku ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par patērētāju aizsardzību attiecībā uz dažiem aspektiem, kas saistīti ar īpašumtiesībām uz laiku, ilgtermiņa brīvdienu produktiem, to tālākpārdošanu un maiņu (COM(2007)0303 — C6-0159/2007 — 2007/0113(COD))

141

P6_TC1-COD(2007)0113Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 22. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK par patērētāju aizsardzību attiecībā uz dažiem aspektiem, kas saistīti ar daļlaika lietojuma tiesībām, ilgtermiņa brīvdienu produktiem, tālākpārdošanas un apmaiņas līgumiem

141

Ceturtdiena, 2008. gada 23. oktobris

2010/C 015E/47

2009. finanšu gada vispārējā budžeta projekts (III iedaļa)Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra rezolūcija par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, III iedaļa — Komisija (C6-0309/2008 — 2008/2026(BUD)) un Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projekta grozījumu vēstuli Nr. 1/2009 (SEC(2008)2435)

142

PIELIKUMS

149

2010/C 015E/48

Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projekts (Iedaļas I, II, IV, V, VI, VII, VIII un IX)Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra rezolūcija par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (I iedaļa — Eiropas Parlaments, II iedaļa — Padome, IV iedaļa — Tiesa, V iedaļa — Revīzijas palāta, VI iedaļa — Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, VII iedaļa — Reģionu komiteja, VIII nodaļa — Eiropas ombuds un IX iedaļa — Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs) (C6-0310/2008 — 2008/2026B(BUD))

153

2010/C 015E/49

Lidostas maksas ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par lidostas maksām (8332/2/2008 — C6-0259/2008 — 2007/0013(COD))

158

P6_TC2-COD(2007)0013Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 23. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/ .../EK par lidostu nodevām

159

2010/C 015E/50

Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp EK un Bosniju un Hercegovinu ***Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes un Komisijas lēmumam par Stabilizācijas un asociācijas nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses (8225/2008 — COM(2008)0182 — C6-0255/2008 — 2008/0073(AVC))

159

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| **I | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar Komisijas piedāvāto juridisko pamatu.)

Politiski grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▐.

Dienestu izdarīti tehniski labojumi un pielāgojumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts parastā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ║.

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

Eiropas Parlaments2008.—2009. GADA SESIJA2008. gada 21.—23 oktobra sēdesPIEŅEMTIE TEKSTIŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 3 E, 8.1.2009.

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobris

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/1

---

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobrisPasaules klimata pārmaiņu alianses izveidošana

P6_TA(2008)0491

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūcija par Pasaules klimata pārmaiņu alianses izveidošanu starp Eiropas Savienību un nabadzīgajām jaunattīstības valstīm, ko īpaši apdraud klimata pārmaiņas (2008/2131(INI))

2010/C 15 E/01

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā 2007. gada 18. septembra Komisijas paziņojumu “Pasaules klimata pārmaiņu alianses (GCCA) izveidošana starp Eiropas Savienību un nabadzīgajām jaunattīstības valstīm, ko īpaši apdraud klimata pārmaiņas” (COM(2007)0540),

ņemot vērā Padomes 2007. gada 20. novembra secinājumus par Pasaules klimata pārmaiņu aliansi starp Eiropas Savienību un nabadzīgajām jaunattīstības valstīm, ko īpaši apdraud klimata pārmaiņas,

ņemot vērā Komisijas 2003. gada 11. marta paziņojumu “Klimata pārmaiņas attīstības sadarbības kontekstā” (COM(2003)0085),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojumu (2004.—2006.) par ES Rīcības plānu attiecībā uz klimata pārmaiņām un attīstību,

ņemot vērā Augstā pārstāvja un Eiropas Komisijas 2008. gada 14. martā Padomei iesniegto dokumentu “Klimata pārmaiņas un starptautiskā drošība”,

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 29. jūnija Zaļo grāmatu “Adaptācija klimata pārmaiņām Eiropā. ES rīcības varianti” (COM(2007)0354),

ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju Padomes, Eiropas Parlamenta un Komisijas sanāksmē izstrādāto kopīgo paziņojumu par Eiropas Savienības attīstības politiku “Eiropas konsenss” (1),

ņemot vērā Parīzes Deklarāciju par palīdzības efektivitāti, ko pieņēma 2005. gada 2. martā pēc Augsta līmeņa foruma par atbalsta efektivitāti (“Parīzes deklarācija”),

ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju Padomes, Eiropas Parlamenta un Komisijas sanāksmē par Eiropas Savienības humāno palīdzību izstrādāto kopīgo paziņojumu “Eiropas konsenss par humāno palīdzību” (2),

ņemot vērā 1992. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas Pamatkonvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC),

ņemot vērā 2007./2008. gada pārskatu par tautas attīstību “Cīņa pret klimata pārmaiņām — solidaritāte sadalītā pasaulē”, ko uzsāka ANO Attīstības programma,

ņemot vērā Malē Deklarāciju par Pasaules klimata pārmaiņu cilvēka dimensiju, ko pieņēma Malē (Maldivu Republikā) 2007. gada 14. novembrī,

ņemot vērā Bali Ceļvedi, ko pieņēma ANO Klimata pārmaiņu konferencē Bali salā (Indonēzijā) 2007. gada decembrī,

ņemot vērā ceturto novērtējuma ziņojumu “Klimata pārmaiņas 2007. gadā: ietekme, pielāgošanās un neaizsargātība”, ko sagatavojusi Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) II darba grupa,

ņemot vērā 2006. gadā publicēto Nicholas Stern ziņojumu “Klimata pārmaiņu ekonomika. Stern pārskats”,

ņemot vērā Deklarāciju par klimata pārmaiņu adaptācijas integrāciju sadarbībā attīstības jomā, ko 2006. gada 4. aprīlī pieņēmuši Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) dalībvalstu attīstības un vides ministri,

ņemot vērā ESAO 2007. gada ziņojumu “Progresa novērtējums attiecībā uz klimata pārmaiņu adaptācijas integrāciju sadarbībā attīstības jomā”,

ņemot vērā “Hjogo Rīcības pamatplānu 2005.—2015. gadam: Pastiprināt valstu un kopienu pretestību katastrofām”, ko pieņēmusi Pasaules konference par katastrofu samazināšanu, kura notika 2005. gada janvārī Kobē, Hjogo (Japānā),

ņemot vērā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (PLO) divgadu ziņojumu “Pasaules mežu stāvoklis 2007. gadā”,

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Budžeta komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus (A6-0366/2008),

| A. | tā kā klimata pārmaiņas rada nopietnus draudus nabadzības samazināšanai, cilvēktiesībām, mieram un drošībai, ūdens un pārtikas pieejamībai, kā arī Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanai daudzās jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

A.

tā kā klimata pārmaiņas rada nopietnus draudus nabadzības samazināšanai, cilvēktiesībām, mieram un drošībai, ūdens un pārtikas pieejamībai, kā arī Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanai daudzās jaunattīstības valstīs;

| B. | tā kā vairākās jaunattīstības meži tiek izcirsti, lai varētu audzēt biodegvielas kultūras; |
| --- | --- |

B.

tā kā vairākās jaunattīstības meži tiek izcirsti, lai varētu audzēt biodegvielas kultūras;

| C. | tā kā rūpnieciski attīstītajām valstīm ir vēsturiska atbildība par klimata pārmaiņām un tām ir morāls pienākums palīdzēt jaunattīstības valstīm to centienos pielāgoties klimata pārmaiņu sekām; |
| --- | --- |

C.

tā kā rūpnieciski attīstītajām valstīm ir vēsturiska atbildība par klimata pārmaiņām un tām ir morāls pienākums palīdzēt jaunattīstības valstīm to centienos pielāgoties klimata pārmaiņu sekām;

| D. | tā kā jaunattīstības valstis vismazāk ir veicinājušas klimata pārmaiņas, bet visvairāk cietīs no to sekām, tostarp ūdens un pārtikas apgādes nedrošības, ko rada sausums un pārtuksnešošanās, jūras līmeņa celšanās, jaunām problēmām lauksaimniecībā, jauniem draudiem veselībai, ārkārtējām meteoroloģiskām parādībām un migrācijas izraisīta spiediena; tā kā jaunattīstības valstīm ir vismazākās iespējas risināt šīs problēmas; |
| --- | --- |

D.

tā kā jaunattīstības valstis vismazāk ir veicinājušas klimata pārmaiņas, bet visvairāk cietīs no to sekām, tostarp ūdens un pārtikas apgādes nedrošības, ko rada sausums un pārtuksnešošanās, jūras līmeņa celšanās, jaunām problēmām lauksaimniecībā, jauniem draudiem veselībai, ārkārtējām meteoroloģiskām parādībām un migrācijas izraisīta spiediena; tā kā jaunattīstības valstīm ir vismazākās iespējas risināt šīs problēmas;

| E. | tā kā daudzās rūpnieciski attīstītās valstīs pēdējā laikā ievērojama uzmanība ir veltīta pasākumiem, lai pielāgotos klimata pārmaiņām un samazinātu risku, un tā kā šīs pašas steidzamās vajadzības lielā mērā ir atstātas novārtā attiecībā uz valstīm ar zemiem ienākumiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā daudzās rūpnieciski attīstītās valstīs pēdējā laikā ievērojama uzmanība ir veltīta pasākumiem, lai pielāgotos klimata pārmaiņām un samazinātu risku, un tā kā šīs pašas steidzamās vajadzības lielā mērā ir atstātas novārtā attiecībā uz valstīm ar zemiem ienākumiem;

| F. | tā kā būtisks mežu izciršanas stimuls ir tādu kokmateriālu imports ES, kuri tiek izstrādāti nelegāli un neatbilstoši ilgtspējas prasībām, un tiek lēsts, ka nabadzībā novestajām valstīm tas izmaksā miljardiem euro gadā; |
| --- | --- |

F.

tā kā būtisks mežu izciršanas stimuls ir tādu kokmateriālu imports ES, kuri tiek izstrādāti nelegāli un neatbilstoši ilgtspējas prasībām, un tiek lēsts, ka nabadzībā novestajām valstīm tas izmaksā miljardiem euro gadā;

| G. | tā kā mežu izciršana rada aptuveni 20 % no kopīgajām siltumnīcefekta gāzu emisijām, veicinot aptuveni 13 miljonu hektāru tropisko mežu zudumu ik gadu; un tā kā mežu izciršana tropos ir nopietns drauds bioloģiskajai daudzveidībai un vairāk nekā miljarda nabadzīgu cilvēku iztikai, kuri dzīvo šajos mežos un pārtiek no to sniegtajām iespējām; |
| --- | --- |

G.

tā kā mežu izciršana rada aptuveni 20 % no kopīgajām siltumnīcefekta gāzu emisijām, veicinot aptuveni 13 miljonu hektāru tropisko mežu zudumu ik gadu; un tā kā mežu izciršana tropos ir nopietns drauds bioloģiskajai daudzveidībai un vairāk nekā miljarda nabadzīgu cilvēku iztikai, kuri dzīvo šajos mežos un pārtiek no to sniegtajām iespējām;

| H. | tā kā konkrētas klimata pārmaiņu sekas pašvaldības iestādes bieži ir risinājušas vietējā līmenī; tā kā starptautiskā, valstu un vietējā līmeņa politikas izstrādes pienācīga saskaņošana ir galvenais uzdevums, lai veidotu efektīvas stratēģijas attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām un to seku mazināšanu; un tā kā ir jāpanāk plaša mēroga strukturālas izmaiņas, neatsakoties no tādas pieejas, kas vērsta uz vietējo kopienu atbalstīšanu un nabadzīgo iedzīvotāju dzīves līmeņa uzlabošanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā konkrētas klimata pārmaiņu sekas pašvaldības iestādes bieži ir risinājušas vietējā līmenī; tā kā starptautiskā, valstu un vietējā līmeņa politikas izstrādes pienācīga saskaņošana ir galvenais uzdevums, lai veidotu efektīvas stratēģijas attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām un to seku mazināšanu; un tā kā ir jāpanāk plaša mēroga strukturālas izmaiņas, neatsakoties no tādas pieejas, kas vērsta uz vietējo kopienu atbalstīšanu un nabadzīgo iedzīvotāju dzīves līmeņa uzlabošanu;

| I. | tā kā arvien vairāk tiek atzīts, ka klimata pārmaiņas rada draudus drošībai, tostarp konfliktus par trūcīgajiem dabas resursiem, klimata izraisītas dabas katastrofas un plaša mēroga migrācijas plūsmas; tā kā stratēģiju izstrāde kopīgo klimata/drošības problēmu risināšanai būs svarīga, lai nodrošinātu efektīvu un piemērotu reakciju jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

I.

tā kā arvien vairāk tiek atzīts, ka klimata pārmaiņas rada draudus drošībai, tostarp konfliktus par trūcīgajiem dabas resursiem, klimata izraisītas dabas katastrofas un plaša mēroga migrācijas plūsmas; tā kā stratēģiju izstrāde kopīgo klimata/drošības problēmu risināšanai būs svarīga, lai nodrošinātu efektīvu un piemērotu reakciju jaunattīstības valstīs;

| J. | tā kā starptautiskie centieni attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām un katastrofu riska samazināšanu (KRS) līdz šim ir bijuši ierobežoti, fragmentāri, vāji koordinēti un daudzos gadījumos nepieejami jaunattīstības valstīm — tiešā pretstatā tiem uzdevumiem, kas noteikti Eiropas konsensā un Parīzes Deklarācijā; |
| --- | --- |

J.

tā kā starptautiskie centieni attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām un katastrofu riska samazināšanu (KRS) līdz šim ir bijuši ierobežoti, fragmentāri, vāji koordinēti un daudzos gadījumos nepieejami jaunattīstības valstīm — tiešā pretstatā tiem uzdevumiem, kas noteikti Eiropas konsensā un Parīzes Deklarācijā;

| K. | tā kā pasākumiem, lai pielāgotos klimata pārmaiņām, KRS un veiktspējas palielināšanas pasākumiem attīstības vajadzībām būtu jābūt savstarpēji cieši saistītiem, taču līdz šim to integrācija attīstības sadarbības aģentūru un starptautisko iestāžu aktivitātēs bijusi vāja; tā kā kopīga un saskaņota pieeja būtu izšķiroša Pasaules klimata pārmaiņu alianses (GCCA) veiksmīgai īstenošanai; |
| --- | --- |

K.

tā kā pasākumiem, lai pielāgotos klimata pārmaiņām, KRS un veiktspējas palielināšanas pasākumiem attīstības vajadzībām būtu jābūt savstarpēji cieši saistītiem, taču līdz šim to integrācija attīstības sadarbības aģentūru un starptautisko iestāžu aktivitātēs bijusi vāja; tā kā kopīga un saskaņota pieeja būtu izšķiroša Pasaules klimata pārmaiņu alianses (GCCA) veiksmīgai īstenošanai;

| L. | tā kā ir nepieciešams izveidot daudzdisciplināras katastrofu pārvaldītaju, attīstības speciālistu, plānotāju un pielāgošanās/klimata ekspertu grupas, kas pielāgotu labāko praksi reģionālajai attīstībai; |
| --- | --- |

L.

tā kā ir nepieciešams izveidot daudzdisciplināras katastrofu pārvaldītaju, attīstības speciālistu, plānotāju un pielāgošanās/klimata ekspertu grupas, kas pielāgotu labāko praksi reģionālajai attīstībai;

| M. | tā kā agrīna rīcība attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām un KRS ir nepārprotami rentabls risinājums; tā kā aprēķinos prognozēts, ka viens dolārs, kas izlietots KRS, spēj panākt ietaupījumu līdz pat septiņiem dolāriem, reaģējot uz katastrofu, tādējādi arī nodrošinot spēcīgu argumentu par labu palīdzības līdzekļu finansējuma savlaicīgai piešķiršanai; |
| --- | --- |

M.

tā kā agrīna rīcība attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām un KRS ir nepārprotami rentabls risinājums; tā kā aprēķinos prognozēts, ka viens dolārs, kas izlietots KRS, spēj panākt ietaupījumu līdz pat septiņiem dolāriem, reaģējot uz katastrofu, tādējādi arī nodrošinot spēcīgu argumentu par labu palīdzības līdzekļu finansējuma savlaicīgai piešķiršanai;

| N. | tā kā līdz ar to jānoraida jebkurš mēģinājums divkāršot ES finansējuma uzskaitīšanu Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai un solījumiem saskaņā ar ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

N.

tā kā līdz ar to jānoraida jebkurš mēģinājums divkāršot ES finansējuma uzskaitīšanu Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai un solījumiem saskaņā ar ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām;

| O. | tā kā daudz lielākas izmaksas radīs jebkāda vilcināšanās pieņemt stingrus lēmumus par pasākumiem, kas nepieciešami, lai samazinātu klimata pārmaiņu cēloņus un sekas; |
| --- | --- |

O.

tā kā daudz lielākas izmaksas radīs jebkāda vilcināšanās pieņemt stingrus lēmumus par pasākumiem, kas nepieciešami, lai samazinātu klimata pārmaiņu cēloņus un sekas;

| P. | tā kā vairums problēmu vides jomā, tostarp tās, ko rada klimata pārmaiņas, saasinās saistībā ar lielāku iedzīvotāju skaitu un šī skaita pieaugumu, jo abi faktori gan ietekmē klimata pārmaiņas, gan arī izjūt šo pārmaiņu ietekmi, kaut apdzīvotības dinamika pieauguma, sadalījuma un sastāva ziņā ir attīstības procesa neatņemama sastāvdaļa; tā kā 1994. gada Kairas Starptautiskajā konferencē par apdzīvotību un attīstību skaidri tika uzsvērti daudzējādie labumi, ko rada uzticama, vietēji orientēta un nekoercitīva apdzīvotības politika, tomēr apdzīvotības jautājumi līdz šim tikpat kā nav tikuši iekļauti ne attīstības, ne arī pielāgošanās plānošanā; |
| --- | --- |

P.

tā kā vairums problēmu vides jomā, tostarp tās, ko rada klimata pārmaiņas, saasinās saistībā ar lielāku iedzīvotāju skaitu un šī skaita pieaugumu, jo abi faktori gan ietekmē klimata pārmaiņas, gan arī izjūt šo pārmaiņu ietekmi, kaut apdzīvotības dinamika pieauguma, sadalījuma un sastāva ziņā ir attīstības procesa neatņemama sastāvdaļa; tā kā 1994. gada Kairas Starptautiskajā konferencē par apdzīvotību un attīstību skaidri tika uzsvērti daudzējādie labumi, ko rada uzticama, vietēji orientēta un nekoercitīva apdzīvotības politika, tomēr apdzīvotības jautājumi līdz šim tikpat kā nav tikuši iekļauti ne attīstības, ne arī pielāgošanās plānošanā;

| Q. | tā kā ir jāpievēršas lauksaimniecības, ūdens, mežu resursu pārvaldības, veselības, infrastruktūras, izglītības, kā arī demogrāfiskās politikas jomām, lai pielāgošanos klimata pārmaiņām un šo pārmaiņu mazināšanu efektīvi ieviestu attīstības politikā; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ir jāpievēršas lauksaimniecības, ūdens, mežu resursu pārvaldības, veselības, infrastruktūras, izglītības, kā arī demogrāfiskās politikas jomām, lai pielāgošanos klimata pārmaiņām un šo pārmaiņu mazināšanu efektīvi ieviestu attīstības politikā;

| R. | tā kā korupcijas samazināšana padarītu efektīvākus centienus pielāgoties klimata pārmaiņām un mazināt to ietekmi; |
| --- | --- |

R.

tā kā korupcijas samazināšana padarītu efektīvākus centienus pielāgoties klimata pārmaiņām un mazināt to ietekmi;

| S. | tā kā iepriekš minētais 2007. gada progresa ziņojums par ES Rīcības plānu attiecībā uz klimata pārmaiņām un attīstību liecina, ka nepietiekams un pārāk lēns bijis progress saistībā ar klimata pārmaiņu jautājuma iekļaušanu ES attīstības politikas jomās, jo īpaši valstu stratēģijas dokumentos (VSD) un reģionālajos stratēģijas dokumentos; |
| --- | --- |

S.

tā kā iepriekš minētais 2007. gada progresa ziņojums par ES Rīcības plānu attiecībā uz klimata pārmaiņām un attīstību liecina, ka nepietiekams un pārāk lēns bijis progress saistībā ar klimata pārmaiņu jautājuma iekļaušanu ES attīstības politikas jomās, jo īpaši valstu stratēģijas dokumentos (VSD) un reģionālajos stratēģijas dokumentos;

| T. | tā kā pašlaik ļoti trūkst līdzekļu, lai finansētu pielāgošanos jaunattīstības valstīs; tā kā lēš, ka pielāgošanās izmaksas ir no 50 līdz 80 miljardiem ASV dolāru gadā, bet 2007. gada vidū saskaņā ar daudzpusējiem finansēšanas mehānismiem piešķirtais līdzekļu apjoms bija mazāk nekā 0,5 % no minētajām summām; |
| --- | --- |

T.

tā kā pašlaik ļoti trūkst līdzekļu, lai finansētu pielāgošanos jaunattīstības valstīs; tā kā lēš, ka pielāgošanās izmaksas ir no 50 līdz 80 miljardiem ASV dolāru gadā, bet 2007. gada vidū saskaņā ar daudzpusējiem finansēšanas mehānismiem piešķirtais līdzekļu apjoms bija mazāk nekā 0,5 % no minētajām summām;

| U. | tā kā ES ir izvirzījusi mērķi kļūt par līderi cīņā pret klimata pārmaiņām, taču ES budžets neatbilst politikai un pasākumiem, ko ES ir noteikusi par prioritāriem saistībā ar cīņu pret klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

U.

tā kā ES ir izvirzījusi mērķi kļūt par līderi cīņā pret klimata pārmaiņām, taču ES budžets neatbilst politikai un pasākumiem, ko ES ir noteikusi par prioritāriem saistībā ar cīņu pret klimata pārmaiņām;

| V. | tā kā daļu no GCCA finansējuma sniegs no Eiropas Attīstības fonda (EAF) un Vides un dabas resursu tematiskās programmas (ENRTP) (saskaņā ar Attīstības sadarbības instrumenta (ASI) 13. pantu) (3); |
| --- | --- |

V.

tā kā daļu no GCCA finansējuma sniegs no Eiropas Attīstības fonda (EAF) un Vides un dabas resursu tematiskās programmas (ENRTP) (saskaņā ar Attīstības sadarbības instrumenta (ASI) 13. pantu) (3);

| W. | tā kā EAF galvenokārt ir izmantots, lai finansētu jaunas iniciatīvas; tā kā Komisijai vajadzētu ievērot savas saistības atrast jaunus finansējuma avotus, lai saglabātu EAF; tā kā Attīstības komiteja daudzos gadījumos ir secinājusi, ka EAF ir jāiekļauj ES budžetā, lai nodrošinātu demokrātisku kontroli attiecībā uz veidu, kā tas tiek izmantots; |
| --- | --- |

W.

tā kā EAF galvenokārt ir izmantots, lai finansētu jaunas iniciatīvas; tā kā Komisijai vajadzētu ievērot savas saistības atrast jaunus finansējuma avotus, lai saglabātu EAF; tā kā Attīstības komiteja daudzos gadījumos ir secinājusi, ka EAF ir jāiekļauj ES budžetā, lai nodrošinātu demokrātisku kontroli attiecībā uz veidu, kā tas tiek izmantots;

| X. | tā kā saskaņā ar ASI 21. pantu par stratēģisko dokumentu un daudzgadu indikatīvo programmu pieņemšanu, un saskaņā ar ASI 35. panta 2. punktu, Eiropas Parlamentam ir tiesības pārbaudīt Komisijas rīcību, kā tas noteikts Lēmuma 1999/468/EK 5. un 8. pantā; |
| --- | --- |

X.

tā kā saskaņā ar ASI 21. pantu par stratēģisko dokumentu un daudzgadu indikatīvo programmu pieņemšanu, un saskaņā ar ASI 35. panta 2. punktu, Eiropas Parlamentam ir tiesības pārbaudīt Komisijas rīcību, kā tas noteikts Lēmuma 1999/468/EK 5. un 8. pantā;

| Y. | tā kā tīras attīstības mehānisms (CDM) līdz šim ticis maz piemērots, lai apmierinātu nabadzīgāko valstu vajadzības pēc ieguldījumiem tīrās tehnoloģijās, jo Āfrikā īstenoti mazāk nekā 3 % no visiem CDM projektiem, bet gandrīz 90 % sertificētu emisiju samazinājumu (CER) piešķirti projektiem, kurus īsteno Ķīnā, Indijā, Korejā un Brazīlijā, |
| --- | --- |

Y.

tā kā tīras attīstības mehānisms (CDM) līdz šim ticis maz piemērots, lai apmierinātu nabadzīgāko valstu vajadzības pēc ieguldījumiem tīrās tehnoloģijās, jo Āfrikā īstenoti mazāk nekā 3 % no visiem CDM projektiem, bet gandrīz 90 % sertificētu emisiju samazinājumu (CER) piešķirti projektiem, kurus īsteno Ķīnā, Indijā, Korejā un Brazīlijā,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu uzsākt GCCA, jo tas nozīmē svarīgā līmenī atzīt klimata pārmaiņu ietekmi uz attīstību; tomēr aicina Komisiju papildus paskaidrot GCCA īpašo pievienoto vērtību; šajā sakarā uzsver, ka koordinācijai un sadarbībai ar citiem galvenajiem dalībniekiem ir jābūt GCCA darba kārtības neatņemamai sastāvdaļai, lai nodrošinātu optimālu papildināmību starp iniciatīvām; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu uzsākt GCCA, jo tas nozīmē svarīgā līmenī atzīt klimata pārmaiņu ietekmi uz attīstību; tomēr aicina Komisiju papildus paskaidrot GCCA īpašo pievienoto vērtību; šajā sakarā uzsver, ka koordinācijai un sadarbībai ar citiem galvenajiem dalībniekiem ir jābūt GCCA darba kārtības neatņemamai sastāvdaļai, lai nodrošinātu optimālu papildināmību starp iniciatīvām;

| 2. | uzskata, ka GCCA ir nozīmīgs balsts ES ārējā rīcībā klimata pārmaiņu jautājumos un veido papildu un atbalstošu platformu uzsāktajā procesā saistībā ar ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām un Kioto protokolu, veicinot šīs konvencijas, protokola un ar tiem saistīto nolīgumu īstenošanu; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka GCCA ir nozīmīgs balsts ES ārējā rīcībā klimata pārmaiņu jautājumos un veido papildu un atbalstošu platformu uzsāktajā procesā saistībā ar ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām un Kioto protokolu, veicinot šīs konvencijas, protokola un ar tiem saistīto nolīgumu īstenošanu;

| 3. | atkārto iepriekš minētā dokumenta “Klimata pārmaiņas un starptautiskā drošība” satraucošos secinājumus, kuros brīdināts, ka klimata pārmaiņas palielina drošības risku ES, draud pārslogot pasaules valstis un reģionus, kuri jau tā nav pietiekami aizsargāti un kuros ir tieksme uz konfliktiem, kā arī kavē centienus sasniegt ANO Tūkstošgades attīstības mērķus; |
| --- | --- |

3.

atkārto iepriekš minētā dokumenta “Klimata pārmaiņas un starptautiskā drošība” satraucošos secinājumus, kuros brīdināts, ka klimata pārmaiņas palielina drošības risku ES, draud pārslogot pasaules valstis un reģionus, kuri jau tā nav pietiekami aizsargāti un kuros ir tieksme uz konfliktiem, kā arī kavē centienus sasniegt ANO Tūkstošgades attīstības mērķus;

| 4. | norāda, ka centieniem apkarot klimata pārmaiņas ir jābalstās ne tikai uz politiskiem stimuliem, bet arī uz pilsonisko sabiedrību, turklāt gan attīstītajās, gan arī jaunattīstības valstīs; uzskata, ka ir jāuzsāk sabiedrības informēšanas kampaņas, bet skolās un augstskolās ir jāievieš mācību programmas, lai iedzīvotājiem sniegtu analīzi un izvērtējumu par klimata pārmaiņu norisēm un ierosinātu atbilstošus risinājumus, jo īpaši pārejot uz tādu dzīvesveidu, kura rezultātā samazinātos emisijas; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka centieniem apkarot klimata pārmaiņas ir jābalstās ne tikai uz politiskiem stimuliem, bet arī uz pilsonisko sabiedrību, turklāt gan attīstītajās, gan arī jaunattīstības valstīs; uzskata, ka ir jāuzsāk sabiedrības informēšanas kampaņas, bet skolās un augstskolās ir jāievieš mācību programmas, lai iedzīvotājiem sniegtu analīzi un izvērtējumu par klimata pārmaiņu norisēm un ierosinātu atbilstošus risinājumus, jo īpaši pārejot uz tādu dzīvesveidu, kura rezultātā samazinātos emisijas;

| 5. | uzsver, ka paplašināta koordinācija un sadarbība starp Komisiju un dalībvalstīm ir izšķiroša attiecībā uz ES politiku klimata pārmaiņu un attīstības jomā, GCCA sniedzot unikālu iespēju īstenot principus, kas ir Eiropas konsensa un Parīzes Deklarācijas, kā arī 1994. gada Kairas Starptautiskās apdzīvotības un attīstības konferences (ICPD) rīcības programmas pamatā; pauž pārliecību, ka GCCA būtu svarīgi kļūt arī par dalībvalstu iniciatīvu “biržu”; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka paplašināta koordinācija un sadarbība starp Komisiju un dalībvalstīm ir izšķiroša attiecībā uz ES politiku klimata pārmaiņu un attīstības jomā, GCCA sniedzot unikālu iespēju īstenot principus, kas ir Eiropas konsensa un Parīzes Deklarācijas, kā arī 1994. gada Kairas Starptautiskās apdzīvotības un attīstības konferences (ICPD) rīcības programmas pamatā; pauž pārliecību, ka GCCA būtu svarīgi kļūt arī par dalībvalstu iniciatīvu “biržu”;

| 6. | aicina ES izvirzīt klimata pārmaiņas attīstības sadarbības politikas centrā; uzskata, ka cīņai pret klimata pārmaiņām ir jāvēršas arī pret strukturāliem cēloņiem, un aicina veikt sistemātisku klimata pārmaiņu riska novērtējumu, kas attiektos uz visiem politikas plānošanas un lēmumu pieņemšanas aspektiem gan ES, gan jaunattīstības valstīs, tostarp attiecībā uz tirdzniecību, lauksaimniecību un pārtikas drošību; |
| --- | --- |

6.

aicina ES izvirzīt klimata pārmaiņas attīstības sadarbības politikas centrā; uzskata, ka cīņai pret klimata pārmaiņām ir jāvēršas arī pret strukturāliem cēloņiem, un aicina veikt sistemātisku klimata pārmaiņu riska novērtējumu, kas attiektos uz visiem politikas plānošanas un lēmumu pieņemšanas aspektiem gan ES, gan jaunattīstības valstīs, tostarp attiecībā uz tirdzniecību, lauksaimniecību un pārtikas drošību;

| 7. | uzsver, ka GCCA ietvaros ir jāveic konkrēti pasākumi, lai panāktu saskaņotību starp klimata pārmaiņu ietekmi uz attīstību, tostarp uz ES lauksaimniecību, tirdzniecību un zivsaimniecības politiku, no vienas puses, un problēmām, kas saistītas ar eksporta subsīdijām, piemēram, saistītā palīdzība, parādu slogs, eksporta kredīti un pārtikas palīdzības izmantošana komerciālos nolūkos, vitāli svarīgu tautsaimniecības nozaru piespiedu privatizācija un liberalizācija, no otras puses; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka GCCA ietvaros ir jāveic konkrēti pasākumi, lai panāktu saskaņotību starp klimata pārmaiņu ietekmi uz attīstību, tostarp uz ES lauksaimniecību, tirdzniecību un zivsaimniecības politiku, no vienas puses, un problēmām, kas saistītas ar eksporta subsīdijām, piemēram, saistītā palīdzība, parādu slogs, eksporta kredīti un pārtikas palīdzības izmantošana komerciālos nolūkos, vitāli svarīgu tautsaimniecības nozaru piespiedu privatizācija un liberalizācija, no otras puses;

| 8. | norāda, ka, tā kā GCCA EUR 60 miljonu finansējums periodam no 2008. līdz 2010. gadam ir papildinājums ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām pašreizējam procesam, būtu jāizvairās no pasākumu pārklāšanās un līdzekļi būtu jākoncentrē tādiem pasākumiem, kas dod lielāko pievienoto vērtību; uzskata, ka, noslēdzot nolīgumu par klimata pārmaiņām laikā pēc 2012. gada, GCCA mērķi un finansējums ir jāpārskata atbilstoši panāktajam rezultātam; |
| --- | --- |

8.

norāda, ka, tā kā GCCA EUR 60 miljonu finansējums periodam no 2008. līdz 2010. gadam ir papildinājums ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām pašreizējam procesam, būtu jāizvairās no pasākumu pārklāšanās un līdzekļi būtu jākoncentrē tādiem pasākumiem, kas dod lielāko pievienoto vērtību; uzskata, ka, noslēdzot nolīgumu par klimata pārmaiņām laikā pēc 2012. gada, GCCA mērķi un finansējums ir jāpārskata atbilstoši panāktajam rezultātam;

| 9. | uzskata, ka līdzekļus, kurus neizmanto atbilstoši ANO Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām, nevar uzskatīt par daļu no attīstīto valstu saistību īstenošanas saskaņā ar šo konvenciju; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka līdzekļus, kurus neizmanto atbilstoši ANO Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām, nevar uzskatīt par daļu no attīstīto valstu saistību īstenošanas saskaņā ar šo konvenciju;

| 10. | uzskata, ka GCCA līdz šim piešķirtie EUR 60 miljoni ir pilnīgi nepietiekama summa; aicina Komisiju attiecībā uz GCCA noteikt ilgtermiņa finansēšanas mērķi — vismaz EUR 2 miljardus gadā laikā līdz 2010. gadam un EUR 5—10 miljardus gadā līdz 2020. gadam; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka GCCA līdz šim piešķirtie EUR 60 miljoni ir pilnīgi nepietiekama summa; aicina Komisiju attiecībā uz GCCA noteikt ilgtermiņa finansēšanas mērķi — vismaz EUR 2 miljardus gadā laikā līdz 2010. gadam un EUR 5—10 miljardus gadā līdz 2020. gadam;

| 11. | aicina Komisiju sniegt detalizētu informāciju par valstu un starptautiskā līmenī spēkā esošajiem finanšu mehānismiem saistībā ar klimata pārmaiņām un attīstību; aicina Komisiju izmantot šo informāciju un steidzami ierosināt pasākumus, kādi būtu jāveic, lai palielinātu ES finansiālo atbalstu saistībā ar klimata pārmaiņām un attīstību, nodrošinot iespējami labāko saskaņošanu un papildināmību ar esošajām iniciatīvām; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju sniegt detalizētu informāciju par valstu un starptautiskā līmenī spēkā esošajiem finanšu mehānismiem saistībā ar klimata pārmaiņām un attīstību; aicina Komisiju izmantot šo informāciju un steidzami ierosināt pasākumus, kādi būtu jāveic, lai palielinātu ES finansiālo atbalstu saistībā ar klimata pārmaiņām un attīstību, nodrošinot iespējami labāko saskaņošanu un papildināmību ar esošajām iniciatīvām;

| 12. | uzsver, ka tad, ja klimata pārmaiņas uztver nopietni, ir jāpiešķir vairāk finansējuma, izmantojot dažādas budžeta pozīcijas un jaunus finansējuma avotus, piemēram, humanitāros fondus klimata radītu katastrofu risināšanai, kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) līdzekļus un stabilitātes instrumentu profilaktiskas drošības politikas kontekstā vai reaģējot uz draudiem vai konfliktiem saistībā ar klimatu, un vajadzības gadījumā arī citus ārējās darbības līdzekļus, kā arī vides nodokļus, valsts un privāto partnerību un citus novatoriskus finansēšanas mehānismus, kas paredzēti šim nolūkam; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka tad, ja klimata pārmaiņas uztver nopietni, ir jāpiešķir vairāk finansējuma, izmantojot dažādas budžeta pozīcijas un jaunus finansējuma avotus, piemēram, humanitāros fondus klimata radītu katastrofu risināšanai, kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) līdzekļus un stabilitātes instrumentu profilaktiskas drošības politikas kontekstā vai reaģējot uz draudiem vai konfliktiem saistībā ar klimatu, un vajadzības gadījumā arī citus ārējās darbības līdzekļus, kā arī vides nodokļus, valsts un privāto partnerību un citus novatoriskus finansēšanas mehānismus, kas paredzēti šim nolūkam;

| 13. | ar interesi atzīmē 2008. gada 19. un 20. jūnija Eiropadomes secinājumus un to ietekmi uz budžetu; uzskata, ka šīs budžeta prasības var izpildīt tikai tad, ja izmanto līdzekļus, kādi paredzēti 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (4); vēlreiz uzsver, ka jauniem uzdevumiem ir jānodrošina jaunas budžeta apropriācijas; |
| --- | --- |

13.

ar interesi atzīmē 2008. gada 19. un 20. jūnija Eiropadomes secinājumus un to ietekmi uz budžetu; uzskata, ka šīs budžeta prasības var izpildīt tikai tad, ja izmanto līdzekļus, kādi paredzēti 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (4); vēlreiz uzsver, ka jauniem uzdevumiem ir jānodrošina jaunas budžeta apropriācijas;

| 14. | šajā kontekstā atzīmē, ka ES oficiālās attīstības palīdzības (ODA) apjoms vēl arvien atpaliek no 2010. gadam paredzētā apjoma — 0,56 % no ES nacionālā kopienākuma, tāpēc ir grūti paredzēt, kā ES spēs izpildīt savas saistības, neizmantojot jaunus inovatīvus resursus; |
| --- | --- |

14.

šajā kontekstā atzīmē, ka ES oficiālās attīstības palīdzības (ODA) apjoms vēl arvien atpaliek no 2010. gadam paredzētā apjoma — 0,56 % no ES nacionālā kopienākuma, tāpēc ir grūti paredzēt, kā ES spēs izpildīt savas saistības, neizmantojot jaunus inovatīvus resursus;

| 15. | aicina Komisiju nekavējoties palielināt finansējumu GCCA, turklāt sākotnēji un bez kavēšanās to varētu darīt, izmantojot ENRTP, kā arī 10. EAF; vienlaikus uzsver, ka pielāgošanās vajadzībām steidzami nepieciešami arī papildus līdzekļi, kas nav saistīti ar oficiālo attīstības palīdzību, un ka šim nolūkam jāizstrādā novatoriski finansēšanas mehānismi; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju nekavējoties palielināt finansējumu GCCA, turklāt sākotnēji un bez kavēšanās to varētu darīt, izmantojot ENRTP, kā arī 10. EAF; vienlaikus uzsver, ka pielāgošanās vajadzībām steidzami nepieciešami arī papildus līdzekļi, kas nav saistīti ar oficiālo attīstības palīdzību, un ka šim nolūkam jāizstrādā novatoriski finansēšanas mehānismi;

| 16. | atgādina Komisijai, ka gadījumā, ja GCCA finansēšanai izmanto ENRTP vai EAF līdzekļus, tie uzskatāmi par attīstībai paredzētiem līdzekļiem un tos jāizmanto tikai tādām darbībām, kas atbilst palīdzībai attīstības jomā atbilstoši ESAO Attīstības veicināšanas komitejas noteiktajam; uzstāj, ka šāds finansējums jāizmanto tikai vienu reizi, bet turpmākai līdzekļu papildināšanai ir jāizmanto citi avoti; |
| --- | --- |

16.

atgādina Komisijai, ka gadījumā, ja GCCA finansēšanai izmanto ENRTP vai EAF līdzekļus, tie uzskatāmi par attīstībai paredzētiem līdzekļiem un tos jāizmanto tikai tādām darbībām, kas atbilst palīdzībai attīstības jomā atbilstoši ESAO Attīstības veicināšanas komitejas noteiktajam; uzstāj, ka šāds finansējums jāizmanto tikai vienu reizi, bet turpmākai līdzekļu papildināšanai ir jāizmanto citi avoti;

| 17. | aicina Komisiju nodrošināt, lai GCCA finansējums no ENRTP un EAF līdzekļiem negatīvi neietekmētu citus svarīgus mērķus attīstības sadarbības jomā, piemēram, attiecībā uz izglītību, veselības aizsardzību, dzimumu līdztiesību vai piekļuvi ūdenim; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju nodrošināt, lai GCCA finansējums no ENRTP un EAF līdzekļiem negatīvi neietekmētu citus svarīgus mērķus attīstības sadarbības jomā, piemēram, attiecībā uz izglītību, veselības aizsardzību, dzimumu līdztiesību vai piekļuvi ūdenim;

| 18. | uzsver, ka dalībvalstīm ir jāuzņemas daudz lielāka atbildība gan par to veikto attīstības darbību finansēšanu, gan saskaņošanu ar GCCA; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka dalībvalstīm ir jāuzņemas daudz lielāka atbildība gan par to veikto attīstības darbību finansēšanu, gan saskaņošanu ar GCCA;

| 19. | aicina Komisiju un dalībvalstis vienoties un piešķirt vismaz 25 % no ienākumiem, ko paredzēts iegūt no ES emisiju tirdzniecības sistēmas (ES ETS) nākamajā tirdzniecības periodā, lai finansētu GCCA un citus ar klimata pārmaiņām saistītus pasākumus jaunattīstības valstīs, tostarp centienus aizsargāt mežus un samazināt emisijas mežu izciršanas un mežu degradācijas rezultātā; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju un dalībvalstis vienoties un piešķirt vismaz 25 % no ienākumiem, ko paredzēts iegūt no ES emisiju tirdzniecības sistēmas (ES ETS) nākamajā tirdzniecības periodā, lai finansētu GCCA un citus ar klimata pārmaiņām saistītus pasākumus jaunattīstības valstīs, tostarp centienus aizsargāt mežus un samazināt emisijas mežu izciršanas un mežu degradācijas rezultātā;

| 20. | aicina Komisiju izmantot nākamo ES budžeta pārskatīšanu, lai pārvērtētu ES izdevumu kopējās prioritātes un piešķirtu papildu līdzekļus gan klimata pārmaiņu un attīstības jomai kopumā, gan jo īpaši GCCA; šim nolūkam varētu pārdalīt arī kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) līdzekļus; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju izmantot nākamo ES budžeta pārskatīšanu, lai pārvērtētu ES izdevumu kopējās prioritātes un piešķirtu papildu līdzekļus gan klimata pārmaiņu un attīstības jomai kopumā, gan jo īpaši GCCA; šim nolūkam varētu pārdalīt arī kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) līdzekļus;

| 21. | aicina Komisiju un dalībvalstis steidzami īstenot gan ierosmi par globālo finansēšanas mehānismu saistībā ar klimata pārmaiņām, veidojot to pēc tāda paša parauga, kā Starptautisko vakcinācijas finansējuma mehānismu, gan arī iepriekšējas palīdzības sniegšanas koncepciju, lai salīdzinoši īsā laikā nodrošinātu ievērojamu līdzekļu apjomu GCCA; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju un dalībvalstis steidzami īstenot gan ierosmi par globālo finansēšanas mehānismu saistībā ar klimata pārmaiņām, veidojot to pēc tāda paša parauga, kā Starptautisko vakcinācijas finansējuma mehānismu, gan arī iepriekšējas palīdzības sniegšanas koncepciju, lai salīdzinoši īsā laikā nodrošinātu ievērojamu līdzekļu apjomu GCCA;

| 22. | prasa Komisijai aicināt privāto sektoru kļūt par GCAA ciešu partneri, atzīstot, ka valsts līdzekļiem var būt katalizatora loma, stimulējot ieguldījumus un sniedzot piekļuvi tirgiem un tehnoloģijām; jo īpaši mudina Komisiju ieguldīt publiskā un privātā sektora partnerības attīstībā svarīgākajās jomās, piemēram, ūdensapgādes drošība un infrastruktūra vismazāk aizsargātajās teritorijās, kurās īpaši jūtams finansējuma trūkums, jo jāņem vērā, ka klimata pārmaiņas ietekmē daudzas politikas jomas (piekļuvi ūdenim, sabiedrības veselību, enerģijas apgādi, u. c.); un iesaistīt šajā procesā valsts un pašvaldības iestādes; atgādina, ka ES prioritātei jābūt sabiedrības rīcībspējas pastiprināšanai šajās jomās; |
| --- | --- |

22.

prasa Komisijai aicināt privāto sektoru kļūt par GCAA ciešu partneri, atzīstot, ka valsts līdzekļiem var būt katalizatora loma, stimulējot ieguldījumus un sniedzot piekļuvi tirgiem un tehnoloģijām; jo īpaši mudina Komisiju ieguldīt publiskā un privātā sektora partnerības attīstībā svarīgākajās jomās, piemēram, ūdensapgādes drošība un infrastruktūra vismazāk aizsargātajās teritorijās, kurās īpaši jūtams finansējuma trūkums, jo jāņem vērā, ka klimata pārmaiņas ietekmē daudzas politikas jomas (piekļuvi ūdenim, sabiedrības veselību, enerģijas apgādi, u. c.); un iesaistīt šajā procesā valsts un pašvaldības iestādes; atgādina, ka ES prioritātei jābūt sabiedrības rīcībspējas pastiprināšanai šajās jomās;

| 23. | aicina Komisiju iesaistīties partnerībā ar privāto apdrošināšanas nozari un izpētīt iespējas, kā plašāk lietot apdrošināšanas izmēģinājuma shēmas, lai finansētu pielāgošanos/KRS, pievēršoties gan valsts/reģionālajiem, gan individuālajiem apdrošināšanas līmeņiem; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju iesaistīties partnerībā ar privāto apdrošināšanas nozari un izpētīt iespējas, kā plašāk lietot apdrošināšanas izmēģinājuma shēmas, lai finansētu pielāgošanos/KRS, pievēršoties gan valsts/reģionālajiem, gan individuālajiem apdrošināšanas līmeņiem;

| 24. | pauž nožēlu, ka visā GCCA plānošanas procesā nepietiekami tika iesaistītas jaunattīstības valstu valdības, pilsoniskā sabiedrība un pašvaldības; aicina Komisiju nodrošināt, lai lēmumu pieņemšana izstrādes, īstenošanas, līdzekļu sadales un novērtēšanas procesos notiktu sadarbībā ar ieinteresētajām pusēm; |
| --- | --- |

24.

pauž nožēlu, ka visā GCCA plānošanas procesā nepietiekami tika iesaistītas jaunattīstības valstu valdības, pilsoniskā sabiedrība un pašvaldības; aicina Komisiju nodrošināt, lai lēmumu pieņemšana izstrādes, īstenošanas, līdzekļu sadales un novērtēšanas procesos notiktu sadarbībā ar ieinteresētajām pusēm;

| 25. | aicina Komisiju izmantot GCCA, lai atbalstītu un stiprinātu partnervalstu spējas noteikt, pārvaldīt un mazināt draudus drošībai, ko rada klimata pārmaiņas, un mudina Komisiju veltīt papildu līdzekļus šim nolūkam; turklāt aicina Komisiju nodrošināt, lai tās Ārējo attiecību ģenerāldirektorāts tiktu pilnībā iesaistīts visā GCCA plānošanas un ieviešanas procesā, tādējādi nodrošinot optimālu saskaņotību starp politikas virzieniem attīstības sadarbības, klimata pārmaiņu, ārpolitikas un drošības jomās; |
| --- | --- |

25.

aicina Komisiju izmantot GCCA, lai atbalstītu un stiprinātu partnervalstu spējas noteikt, pārvaldīt un mazināt draudus drošībai, ko rada klimata pārmaiņas, un mudina Komisiju veltīt papildu līdzekļus šim nolūkam; turklāt aicina Komisiju nodrošināt, lai tās Ārējo attiecību ģenerāldirektorāts tiktu pilnībā iesaistīts visā GCCA plānošanas un ieviešanas procesā, tādējādi nodrošinot optimālu saskaņotību starp politikas virzieniem attīstības sadarbības, klimata pārmaiņu, ārpolitikas un drošības jomās;

| 26. | aicina Komisiju izmantot GCCA, lai gan ar līdzekļu devējiem, gan partnervalstīm uzsāktu diskusijas par gatavības palielināšanu un neparedzētu situāciju plānošanu saistībā ar liela mēroga migrāciju gadījumā, ja noteikti reģioni klimata pārmaiņu dēļ kļūs nepiemēroti dzīvošanai; |
| --- | --- |

26.

aicina Komisiju izmantot GCCA, lai gan ar līdzekļu devējiem, gan partnervalstīm uzsāktu diskusijas par gatavības palielināšanu un neparedzētu situāciju plānošanu saistībā ar liela mēroga migrāciju gadījumā, ja noteikti reģioni klimata pārmaiņu dēļ kļūs nepiemēroti dzīvošanai;

| 27. | prasa, lai GCCA tiktu papildināts ar efektīviem ziņošanas mehānismiem, tostarp detalizētiem rādītājiem par sasniegto un kontroles sistēmām; |
| --- | --- |

27.

prasa, lai GCCA tiktu papildināts ar efektīviem ziņošanas mehānismiem, tostarp detalizētiem rādītājiem par sasniegto un kontroles sistēmām;

| 28. | uzskata, ka GCCA īpaša pievienotā vērtība un kompetence varētu veidot saikni starp pielāgošanās darbībām vietējā līmenī un globālajām klimata un attīstības politikas sistēmām; šajā kontekstā atzinīgi vērtē GCCA“politiskā dialoga” sadaļu kā nozīmīgu soli, saistot klimata pārmaiņu darba kārtību ar nabadzības samazināšanas darba kārtību un TAM; tomēr uzsver, ka GCCA būs veiksmīga tikai tad, ja tā būs daļa no ES vispārējās stratēģijas sarunās par risinājumu laika posmam pēc 2012. gada, galveno uzmanību pievēršot klimata pārmaiņu mazināšanai un pielāgošanās darbībām jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka GCCA īpaša pievienotā vērtība un kompetence varētu veidot saikni starp pielāgošanās darbībām vietējā līmenī un globālajām klimata un attīstības politikas sistēmām; šajā kontekstā atzinīgi vērtē GCCA“politiskā dialoga” sadaļu kā nozīmīgu soli, saistot klimata pārmaiņu darba kārtību ar nabadzības samazināšanas darba kārtību un TAM; tomēr uzsver, ka GCCA būs veiksmīga tikai tad, ja tā būs daļa no ES vispārējās stratēģijas sarunās par risinājumu laika posmam pēc 2012. gada, galveno uzmanību pievēršot klimata pārmaiņu mazināšanai un pielāgošanās darbībām jaunattīstības valstīs;

| 29. | mudina Komisiju izmantot politisko dialogu un iecerēto ES/vismazāk attīstīto valstu (VAV)/mazo salu jaunattīstības valstu (SIDS) kopīgo deklarāciju kā forumu, lai attīstītu globālā Māršala plāna iniciatīvā paredzēto “pasaules līguma” ideju, atbilstoši kuram ar attīstības sadarbību un ar klimata pārmaiņām saistītās darbības ir cieši saistītas ar rūpēm par iedzīvotāju problēmu risināšanu; |
| --- | --- |

29.

mudina Komisiju izmantot politisko dialogu un iecerēto ES/vismazāk attīstīto valstu (VAV)/mazo salu jaunattīstības valstu (SIDS) kopīgo deklarāciju kā forumu, lai attīstītu globālā Māršala plāna iniciatīvā paredzēto “pasaules līguma” ideju, atbilstoši kuram ar attīstības sadarbību un ar klimata pārmaiņām saistītās darbības ir cieši saistītas ar rūpēm par iedzīvotāju problēmu risināšanu;

| 30. | uzsver vajadzību pastiprināt pūles, lai iekļautu pielāgošanos klimata pārmaiņām, KRS un rīcību attiecībā uz iedzīvotāju un reproduktīvo veselību gan Komisijas, gan arī dalībvalstu sniegtajā attīstības palīdzībā, jo īpaši ieviešanas posmā, jo, raugoties no sistēmiskā viedokļa, šīs jomas ir ļoti svarīgas; aicina Komisiju izmantot nākamo VSD vidusposma pārskatu, lai panāktu progresu šajā jomā; |
| --- | --- |

30.

uzsver vajadzību pastiprināt pūles, lai iekļautu pielāgošanos klimata pārmaiņām, KRS un rīcību attiecībā uz iedzīvotāju un reproduktīvo veselību gan Komisijas, gan arī dalībvalstu sniegtajā attīstības palīdzībā, jo īpaši ieviešanas posmā, jo, raugoties no sistēmiskā viedokļa, šīs jomas ir ļoti svarīgas; aicina Komisiju izmantot nākamo VSD vidusposma pārskatu, lai panāktu progresu šajā jomā;

| 31. | prasa Komisijai kopā ar GCCA turpināt izstrādāt rīcību saistībā ar ES Rīcības plāna par klimata pārmaiņām un attīstību pārskatu, kurā ir daudzi svarīgi un vērā ņemami elementi, tostarp ir ierosināta pieejamu “biržu” izveide, lai uzlabotu koordināciju un piekļuvi informācijai; |
| --- | --- |

31.

prasa Komisijai kopā ar GCCA turpināt izstrādāt rīcību saistībā ar ES Rīcības plāna par klimata pārmaiņām un attīstību pārskatu, kurā ir daudzi svarīgi un vērā ņemami elementi, tostarp ir ierosināta pieejamu “biržu” izveide, lai uzlabotu koordināciju un piekļuvi informācijai;

| 32. | uzsver, ka ir bijuši vairāki trūkumi Valsts adaptācijas rīcības programmu (NAPA) izstrādē un ieviešanā, izmantojot globālā vides mehānisma (GEF) līdzekļus, un šos trūkumus radīja nepietiekams finansējums, pielāgošanās izmaksu nepietiekams novērtējums, vājas saites ar tautas attīstību, pārmērīga birokrātija attiecībā uz piekļuvi un ar projektiem saistītas novirzes; aicina Komisiju pilnībā atrisināt šos trūkumus, nodrošinot turpmāko atbalstu NAPA ieviešanā vismazāk attīstītajās valstīs un mazajās salu jaunattīstības valstīs ar GCCA palīdzību; šajā sakarā atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izpētīt iespējas ar budžeta atbalstu palielināt valdības iestāžu veiktspēju programmu īstenošanā; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka ir bijuši vairāki trūkumi Valsts adaptācijas rīcības programmu (NAPA) izstrādē un ieviešanā, izmantojot globālā vides mehānisma (GEF) līdzekļus, un šos trūkumus radīja nepietiekams finansējums, pielāgošanās izmaksu nepietiekams novērtējums, vājas saites ar tautas attīstību, pārmērīga birokrātija attiecībā uz piekļuvi un ar projektiem saistītas novirzes; aicina Komisiju pilnībā atrisināt šos trūkumus, nodrošinot turpmāko atbalstu NAPA ieviešanā vismazāk attīstītajās valstīs un mazajās salu jaunattīstības valstīs ar GCCA palīdzību; šajā sakarā atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izpētīt iespējas ar budžeta atbalstu palielināt valdības iestāžu veiktspēju programmu īstenošanā;

| 33. | uzsver, ka budžeta atbalsta veiksmīga izmantošana, īstenojot uz attīstību orientētu pielāgošanos klimata pārmaiņām, ir atkarīga no plašas visu to līdzekļu izmantošanas, kas ir pieejami budžeta atbalsta pasākumos, tostarp politikas prioritāšu apspriešana, ilgtermiņa uzraudzība un tehniskā palīdzība budžeta izveidē un izpildē; turklāt uzsver arī nepieciešamību aktīvi iesaistīt pilsonisko sabiedrību un vietējās kopienas; mudina Komisiju būt gatavai izmantot papildu pasākumus gadījumos, kad budžeta atbalsts nav piemērots vai ar to neizdodas panākt labumu nabadzīgajiem un vismazāk aizsargātajiem; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka budžeta atbalsta veiksmīga izmantošana, īstenojot uz attīstību orientētu pielāgošanos klimata pārmaiņām, ir atkarīga no plašas visu to līdzekļu izmantošanas, kas ir pieejami budžeta atbalsta pasākumos, tostarp politikas prioritāšu apspriešana, ilgtermiņa uzraudzība un tehniskā palīdzība budžeta izveidē un izpildē; turklāt uzsver arī nepieciešamību aktīvi iesaistīt pilsonisko sabiedrību un vietējās kopienas; mudina Komisiju būt gatavai izmantot papildu pasākumus gadījumos, kad budžeta atbalsts nav piemērots vai ar to neizdodas panākt labumu nabadzīgajiem un vismazāk aizsargātajiem;

| 34. | aicina Komisiju nodrošināt, lai GCCA plānotajā pētījumā par pielāgošanās procesu jaunattīstības valstīs tiktu ievērota nepārprotama augšupēja pieeja, lai galvenā uzmanība tiktu pievērsta visnabadzīgākajiem un visievainojamākajiem, lai tā uzmanības centrā būtu vietējo kopienu vajadzības, un lai pētījums tiktu īstenots sadarbībā ar tiem cilvēkiem, uz kuriem tas attiecas; uzsver, cik svarīgi ir par šī pielāgošanās pētījuma rezultātiem informēt tā mērķauditoriju, izmantojot pieejamus plašsaziņas kanālus; |
| --- | --- |

34.

aicina Komisiju nodrošināt, lai GCCA plānotajā pētījumā par pielāgošanās procesu jaunattīstības valstīs tiktu ievērota nepārprotama augšupēja pieeja, lai galvenā uzmanība tiktu pievērsta visnabadzīgākajiem un visievainojamākajiem, lai tā uzmanības centrā būtu vietējo kopienu vajadzības, un lai pētījums tiktu īstenots sadarbībā ar tiem cilvēkiem, uz kuriem tas attiecas; uzsver, cik svarīgi ir par šī pielāgošanās pētījuma rezultātiem informēt tā mērķauditoriju, izmantojot pieejamus plašsaziņas kanālus;

| 35. | aicina Komisiju veltīt ievērojamus līdzekļus, lai izpētītu pielāgošanās ekonomiskos aspektus jaunattīstības valstīs, tostarp palielinātu izpratni par turpmākajām izmaksām saistībā ar nepieciešamo tirdzniecības, lauksaimniecības un drošības politikas un iestāžu pārstrukturēšanu; atzīst, ka zināšanu robi šajā jomā traucē īstenot efektīvu pielāgošanās darbību un izmantot vairāk valsts un privāto līdzekļu; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju veltīt ievērojamus līdzekļus, lai izpētītu pielāgošanās ekonomiskos aspektus jaunattīstības valstīs, tostarp palielinātu izpratni par turpmākajām izmaksām saistībā ar nepieciešamo tirdzniecības, lauksaimniecības un drošības politikas un iestāžu pārstrukturēšanu; atzīst, ka zināšanu robi šajā jomā traucē īstenot efektīvu pielāgošanās darbību un izmantot vairāk valsts un privāto līdzekļu;

| 36. | uzsver, ka ir svarīgi PKPA partnervalstīm nodot zināšanas un tehnoloģijas, tostarp tehnoloģijas dabas katastrofu riska samazināšanai; tādēļ aicina Komisiju veidot interneta “bibliotēku”, kurā būtu apkopoti attiecīgie dati par pielāgošanos klimata pārmaiņām, kā arī sekmēt apmaiņas programmu starp šo valstu ekspertiem, kuri specializējušies jautājumos par pielāgošanos klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka ir svarīgi PKPA partnervalstīm nodot zināšanas un tehnoloģijas, tostarp tehnoloģijas dabas katastrofu riska samazināšanai; tādēļ aicina Komisiju veidot interneta “bibliotēku”, kurā būtu apkopoti attiecīgie dati par pielāgošanos klimata pārmaiņām, kā arī sekmēt apmaiņas programmu starp šo valstu ekspertiem, kuri specializējušies jautājumos par pielāgošanos klimata pārmaiņām;

| 37. | atgādina, cik svarīga ir politikas virzienu saskaņotība, un aicina Komisiju ES budžeta pārskatīšanas laikā, kā arī dažādu attīstības instrumentu vidusposma pārskatā pievērst uzmanību klimata pārmaiņu problēmas iekļaušanai nabadzības samazināšanas centienos; |
| --- | --- |

37.

atgādina, cik svarīga ir politikas virzienu saskaņotība, un aicina Komisiju ES budžeta pārskatīšanas laikā, kā arī dažādu attīstības instrumentu vidusposma pārskatā pievērst uzmanību klimata pārmaiņu problēmas iekļaušanai nabadzības samazināšanas centienos;

| 38. | aicina Komisiju veltīt lielāku uzmanību klimata pārmaiņu ietekmei uz lauksaimniecību un mežsaimniecību, kā arī lauksaimniecības un mežsaimniecības pielāgošanai klimata pārmaiņām; aicina Komisiju izmantot GCCA, lai atbalstītu videi draudzīgus lauksaimniecības politikas virzienus, galveno uzmanību pievēršot iedzīvotāju nodrošināšanai ar pārtiku; turklāt aicina Komisiju palīdzēt izstrādāt atbilstošu iestāžu un finanšu sistēmu lauku reģionu nabadzīgajiem iedzīvotājiem, kuriem lauksaimniecība ir galvenais iztikas avots; |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju veltīt lielāku uzmanību klimata pārmaiņu ietekmei uz lauksaimniecību un mežsaimniecību, kā arī lauksaimniecības un mežsaimniecības pielāgošanai klimata pārmaiņām; aicina Komisiju izmantot GCCA, lai atbalstītu videi draudzīgus lauksaimniecības politikas virzienus, galveno uzmanību pievēršot iedzīvotāju nodrošināšanai ar pārtiku; turklāt aicina Komisiju palīdzēt izstrādāt atbilstošu iestāžu un finanšu sistēmu lauku reģionu nabadzīgajiem iedzīvotājiem, kuriem lauksaimniecība ir galvenais iztikas avots;

| 39. | uzsver, ka klimata pārmaiņas tieši un būtiski ietekmē lauksaimniecību nabadzīgajās jaunattīstības valstīs, un tas var nopietni ietekmēt nodrošinātību ar pārtiku; tādēļ aicina Komisiju izmantot GCCA, lai izstrādātu lauksaimniecības politikas virzienus un ražošanas metodes, kas labāk apmierinātu vietējo iedzīvotāju vajadzības un būtu ilgtermiņa risinājums attiecībā uz strauji pieaugošajām pārtikas cenām; jo īpaši mudina Komisiju atbalstīt novatoriskus risinājumus, piemēram, “zaļo jostu” izveide apkārt pilsētām, lai varētu apmierināt jaunattīstības valstu pilsētu iedzīvotāju pamatvajadzības pēc pārtikas; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka klimata pārmaiņas tieši un būtiski ietekmē lauksaimniecību nabadzīgajās jaunattīstības valstīs, un tas var nopietni ietekmēt nodrošinātību ar pārtiku; tādēļ aicina Komisiju izmantot GCCA, lai izstrādātu lauksaimniecības politikas virzienus un ražošanas metodes, kas labāk apmierinātu vietējo iedzīvotāju vajadzības un būtu ilgtermiņa risinājums attiecībā uz strauji pieaugošajām pārtikas cenām; jo īpaši mudina Komisiju atbalstīt novatoriskus risinājumus, piemēram, “zaļo jostu” izveide apkārt pilsētām, lai varētu apmierināt jaunattīstības valstu pilsētu iedzīvotāju pamatvajadzības pēc pārtikas;

| 40. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu ierosināt ES stratēģiju attiecībā uz KRS, jo tas ir svarīgs pasākums, lai samazinātu plaisu starp centieniem KRS, attīstības un pielāgošanās jomā; šajā sakarā aicina Komisiju precizēt, kā GCCA var praktiski veicināt šo integrāciju; |
| --- | --- |

40.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu ierosināt ES stratēģiju attiecībā uz KRS, jo tas ir svarīgs pasākums, lai samazinātu plaisu starp centieniem KRS, attīstības un pielāgošanās jomā; šajā sakarā aicina Komisiju precizēt, kā GCCA var praktiski veicināt šo integrāciju;

| 41. | uzsver, ka KRS stratēģija nedos būtiskus rezultātus, ja netiks izstrādāts konkrēts rīcības plāns un nopietni budžeta piešķīrumi netiks novirzīti KRS ilgtermiņa finansējumam un pielāgošanās pasākumiem, padarot tos par daļu no regulāras attīstības palīdzības, bet gan turpināsies pašreizējā kārtība, kad tiek sniegta īstermiņa humanitārā palīdzība ar vāji noteiktām prioritātēm; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka KRS stratēģija nedos būtiskus rezultātus, ja netiks izstrādāts konkrēts rīcības plāns un nopietni budžeta piešķīrumi netiks novirzīti KRS ilgtermiņa finansējumam un pielāgošanās pasākumiem, padarot tos par daļu no regulāras attīstības palīdzības, bet gan turpināsies pašreizējā kārtība, kad tiek sniegta īstermiņa humanitārā palīdzība ar vāji noteiktām prioritātēm;

| 42. | uzsver, ka EuropeAid un ES delegācijām ļoti nepieciešami papildu darbinieki, lai nodrošinātu GCCA veiksmīgu īstenošanu; aicina Komisiju 2009. gada budžetā šīm vajadzībām piešķirt ievērojamus līdzekļus; aicina Komisiju arī kopumā veltīt daudz vairāk resursu personāla apmācībai saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un KRS attiecīgajos Komisijas ģenerāldirektorātos un delegācijās, galveno uzmanību pievēršot praktiskās zinātības palielināšanai; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka EuropeAid un ES delegācijām ļoti nepieciešami papildu darbinieki, lai nodrošinātu GCCA veiksmīgu īstenošanu; aicina Komisiju 2009. gada budžetā šīm vajadzībām piešķirt ievērojamus līdzekļus; aicina Komisiju arī kopumā veltīt daudz vairāk resursu personāla apmācībai saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un KRS attiecīgajos Komisijas ģenerāldirektorātos un delegācijās, galveno uzmanību pievēršot praktiskās zinātības palielināšanai;

| 43. | tā kā saistībā ar GCCA paredzēti arī klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumi, uzsver, ka VAV un MSJV jāsniedz atbalsts arī veiktspējas palielināšanai un tehniskā palīdzība, lai šīs valstis varētu paplašināt savu līdzdalību tīras attīstības mehānismā; turklāt aicina Komisiju aktīvi iesaistīties starptautiskajās sarunās par klimata pārmaiņām, lai stiprinātu tīras attīstības mehānismu un nodrošinātu attīstības un klimata mērķu papildināmību un saskaņotību; aicina Komisiju arī neuzskatīt tīras attīstības mehānismu par vienīgo politikas instrumentu, bet sniegt papildus atbalstu citām mazināšanas darbībām, kas ir vairāk piemērotas nabadzīgākajām valstīm, par prioritāti izvirzot gan zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežkopības (LULUCF) darbības, gan arī zemu oglekļa emisiju tehnoloģijas; |
| --- | --- |

43.

tā kā saistībā ar GCCA paredzēti arī klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumi, uzsver, ka VAV un MSJV jāsniedz atbalsts arī veiktspējas palielināšanai un tehniskā palīdzība, lai šīs valstis varētu paplašināt savu līdzdalību tīras attīstības mehānismā; turklāt aicina Komisiju aktīvi iesaistīties starptautiskajās sarunās par klimata pārmaiņām, lai stiprinātu tīras attīstības mehānismu un nodrošinātu attīstības un klimata mērķu papildināmību un saskaņotību; aicina Komisiju arī neuzskatīt tīras attīstības mehānismu par vienīgo politikas instrumentu, bet sniegt papildus atbalstu citām mazināšanas darbībām, kas ir vairāk piemērotas nabadzīgākajām valstīm, par prioritāti izvirzot gan zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežkopības (LULUCF) darbības, gan arī zemu oglekļa emisiju tehnoloģijas;

| 44. | aicina Komisiju steidzami izstrādāt plašas papildu politiskas iniciatīvas, jo īpaši attiecībā uz tehnoloģisko sadarbību mežu un jūras aizsardzībā, ilgtspējīgā dabas resursu izmantošanā un klimata pārmaiņu seku mazināšanā, jo šajās jomās finanšu vajadzības būtiski pārsniedz to, ko GCCA var nodrošināt pašlaik; īpaši aicina ES aktīvi rīkoties gan finansiāla atbalsta, tehniskas palīdzības un tehnoloģiju nodošanas ziņā, gan arī attiecībā uz sadarbību ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu pēc iespējas drīzāku tādu tehnoloģiju izmantošanu, ar kurām var nodrošināt nelielas siltumnīcefekta gāzu emisijas, kā arī veicinātu videi draudzīgu ražošanas metožu izmantošanu; |
| --- | --- |

44.

aicina Komisiju steidzami izstrādāt plašas papildu politiskas iniciatīvas, jo īpaši attiecībā uz tehnoloģisko sadarbību mežu un jūras aizsardzībā, ilgtspējīgā dabas resursu izmantošanā un klimata pārmaiņu seku mazināšanā, jo šajās jomās finanšu vajadzības būtiski pārsniedz to, ko GCCA var nodrošināt pašlaik; īpaši aicina ES aktīvi rīkoties gan finansiāla atbalsta, tehniskas palīdzības un tehnoloģiju nodošanas ziņā, gan arī attiecībā uz sadarbību ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu pēc iespējas drīzāku tādu tehnoloģiju izmantošanu, ar kurām var nodrošināt nelielas siltumnīcefekta gāzu emisijas, kā arī veicinātu videi draudzīgu ražošanas metožu izmantošanu;

| 45. | aicina Komisiju pārskatīt tās priekšlikumu par biodegvielu ilgtspējas kritērijiem, nosakot stingrākas prasības attiecībā uz ieguvumiem klimata un ekosistēmu jomā, un ņemot vērā arī zemes izmantojuma netiešo izmaiņu un attīstības procesa izmaiņu ietekmi uz vietējām kopienām; uzsver, ka ilgtspējas kritēriji nedrīkst kļūt par jaunu aizsardzības pasākumu, bet tie ir jāizstrādā dialogā ar jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju pārskatīt tās priekšlikumu par biodegvielu ilgtspējas kritērijiem, nosakot stingrākas prasības attiecībā uz ieguvumiem klimata un ekosistēmu jomā, un ņemot vērā arī zemes izmantojuma netiešo izmaiņu un attīstības procesa izmaiņu ietekmi uz vietējām kopienām; uzsver, ka ilgtspējas kritēriji nedrīkst kļūt par jaunu aizsardzības pasākumu, bet tie ir jāizstrādā dialogā ar jaunattīstības valstīm;

| 46. | uzskata, ka ierosinātais Pasaules energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fonds ir svarīgs instruments šajā jomā, un tam var būt ievērojama loma energoefektivitātes projektos un atjaunojamās enerģijas veicināšanā jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

46.

uzskata, ka ierosinātais Pasaules energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fonds ir svarīgs instruments šajā jomā, un tam var būt ievērojama loma energoefektivitātes projektos un atjaunojamās enerģijas veicināšanā jaunattīstības valstīs;

| 47. | aicina Komisiju steidzami izstrādāt visaptverošu programmu, lai samazinātu mežu izciršanu un mežu degradāciju jaunattīstības valstīs, tostarp veicināt brīvprātīgus partnerības nolīgumus atbilstoši Rīcības plānam par tiesību aktu izpildi, pārvaldību un tirdzniecību mežu nozarē (FLEGT), kā arī sagatavot konkrētus priekšlikumus par finansēšanas mehānismiem, kurus iesniegt Klimata pārmaiņu konvencijas pušu konferencei (COP 14) Poznaņā 2008. gada decembrī; atgādina, cik šādi mehānismi ir svarīgi, lai nodrošinātu kompensāciju ne tikai par novērstām siltumnīcefekta gāzu emisijām, bet arī par mežu devumu bioloģiskajā daudzveidībā un attīstībā; |
| --- | --- |

47.

aicina Komisiju steidzami izstrādāt visaptverošu programmu, lai samazinātu mežu izciršanu un mežu degradāciju jaunattīstības valstīs, tostarp veicināt brīvprātīgus partnerības nolīgumus atbilstoši Rīcības plānam par tiesību aktu izpildi, pārvaldību un tirdzniecību mežu nozarē (FLEGT), kā arī sagatavot konkrētus priekšlikumus par finansēšanas mehānismiem, kurus iesniegt Klimata pārmaiņu konvencijas pušu konferencei (COP 14) Poznaņā 2008. gada decembrī; atgādina, cik šādi mehānismi ir svarīgi, lai nodrošinātu kompensāciju ne tikai par novērstām siltumnīcefekta gāzu emisijām, bet arī par mežu devumu bioloģiskajā daudzveidībā un attīstībā;

| 48. | pauž nožēlu, ka Komisijai vēl arvien nav izvirzījusi skaidrus un stingrus priekšlikumus par aizliegumu ES tirgū ievest nelegāli izstrādātus kokmateriālus un koksnes izstrādājumus; aicina Komisiju nekavējoties iesniegt šādus priekšlikumus; |
| --- | --- |

48.

pauž nožēlu, ka Komisijai vēl arvien nav izvirzījusi skaidrus un stingrus priekšlikumus par aizliegumu ES tirgū ievest nelegāli izstrādātus kokmateriālus un koksnes izstrādājumus; aicina Komisiju nekavējoties iesniegt šādus priekšlikumus;

| 49. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

49.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.

(2)  OV C 25, 30.1.2008., 1. lpp.

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.).

(4)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/10

---

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobrisPārvaldība un partnerība reģionālās politikas jomā valstu, reģionu un projektu līmenī

P6_TA(2008)0492

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūcija par pārvaldību un partnerību reģionālās politikas jomā valstu, reģionu un projektu līmenī (2008/2064(INI))

2010/C 15 E/02

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 158. un 159. pantu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 15. pantu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārējus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (1) (turpmāk “vispārējo struktūrfondu regulu”), un jo īpaši tās 11. pantu “Partnerība”,

ņemot vērā ES Teritoriālās attīstības programmu, Leipcigas Hartu par Eiropas pilsētu ilgtspējīgu attīstību, kā arī pirmo rīcības programmu Eiropas Savienības Teritoriālās attīstības programmas īstenošanai,

ņemot vērā Parlamenta Strukturālās un kohēzijas politikas departamenta pētījumu par pārvaldību un partnerību reģionālajā politikā,

ņemot vērā Reģionu komitejas (COTER-IV-17) atzinumu un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par pārvaldību un partnerību (CESE 1177/2008),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas izpētes atzinumu “Ceļā uz pilsētvides līdzsvarotu attīstību: problēmas un iespējas”(CESE 737/2008),

ņemot vērā Eiropas Komisijas Praktisko ceļvedi par ES finansējuma iespējām izpētei, attīstībai un inovācijām,

ņemot vērā programmas URBACT (2007.—2013. gads) otro ciklu, t. i., Eiropas programmu, lai veicinātu pieredzes apmaiņu starp Eiropas pilsētām, un jo īpaši septiņus jaunos tematiskos tīklus par pārvaldību,

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta kontroles komitejas atzinumu (A6-0356/2008),

| A. | tā kā pilsoņu intereses un labklājība ir dalībvalstu un reģionālās politikas centrālais temats un no uzlabota pārvaldības un partnerības līmeņa, lai izveidotu labāku koordināciju un sadarbību starp dažādām iestādēm, labumu gūst visi Savienības pilsoņi; |
| --- | --- |

A.

tā kā pilsoņu intereses un labklājība ir dalībvalstu un reģionālās politikas centrālais temats un no uzlabota pārvaldības un partnerības līmeņa, lai izveidotu labāku koordināciju un sadarbību starp dažādām iestādēm, labumu gūst visi Savienības pilsoņi;

| B. | tā kā praktiskus risinājumus, ko mūsu līdzpilsoņi gaida attiecībā uz sabiedriskajiem pakalpojumiem (piemēram, sabiedrisko transportu, dzeramo ūdeni, sociālajām mājām un valsts izglītību), var panākt tikai ar labu pārvaldību, kurā ir divas papildsistēmas: pirmkārt, iestāžu sistēma, kas paredz kompetenču un budžeta sadali starp valsti un reģionālām un vietējām iestādēm, otrkārt, partnerības sistēma, kas vieno visas valsts un privātās iestādes, kuras nodarbojas ar tiem pašiem jautājumiem noteiktā teritorijā; |
| --- | --- |

B.

tā kā praktiskus risinājumus, ko mūsu līdzpilsoņi gaida attiecībā uz sabiedriskajiem pakalpojumiem (piemēram, sabiedrisko transportu, dzeramo ūdeni, sociālajām mājām un valsts izglītību), var panākt tikai ar labu pārvaldību, kurā ir divas papildsistēmas: pirmkārt, iestāžu sistēma, kas paredz kompetenču un budžeta sadali starp valsti un reģionālām un vietējām iestādēm, otrkārt, partnerības sistēma, kas vieno visas valsts un privātās iestādes, kuras nodarbojas ar tiem pašiem jautājumiem noteiktā teritorijā;

| C. | tā kā ir jāuzsver “partnerības” definīcija vispārējā struktūrfondu regulā, saskaņā ar kuru katrai dalībvalstij ir jāorganizē
  “partnerība ar iestādēm un organizācijām, piemēram:






  a) | ar reģionālām, vietējām, pilsētu un citām kompetentām valsts iestādēm; |
| --- | --- | --- |

C.

tā kā ir jāuzsver “partnerības” definīcija vispārējā struktūrfondu regulā, saskaņā ar kuru katrai dalībvalstij ir jāorganizē

“partnerība ar iestādēm un organizācijām, piemēram:

a)

ar reģionālām, vietējām, pilsētu un citām kompetentām valsts iestādēm;

| b) | ar ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem; |
| --- | --- |

b)

ar ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem;

| c) | ar jebkuru citu struktūrvienību, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, vides partneriem, nevalstiskajām organizācijām un struktūrvienībām, kas atbildīgas par līdztiesības veicināšanu starp vīriešiem uns ievietēm;” |
| --- | --- |

c)

ar jebkuru citu struktūrvienību, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, vides partneriem, nevalstiskajām organizācijām un struktūrvienībām, kas atbildīgas par līdztiesības veicināšanu starp vīriešiem uns ievietēm;”

| D. | tā kā partnerība, kas ņemtu vērā visas attiecīgās kopienas un grupas, var dot priekšrocības un pievienoto vērtību kohēzijas politikas īstenošanā ar pastiprinātu leģitimitāti, garantētu pārredzamību un labāku fondu apgūšanu un to vajadzētu arī vērtēt pēc sociālās un pilsoniskās vērtības, ko tā pārstāv; |
| --- | --- |

D.

tā kā partnerība, kas ņemtu vērā visas attiecīgās kopienas un grupas, var dot priekšrocības un pievienoto vērtību kohēzijas politikas īstenošanā ar pastiprinātu leģitimitāti, garantētu pārredzamību un labāku fondu apgūšanu un to vajadzētu arī vērtēt pēc sociālās un pilsoniskās vērtības, ko tā pārstāv;

| E. | tā kā pēc iespējas ciešāka dažādu partneru iesaistīšana darbības programmu plānošanā nodrošina dokumenta redakciju, kurā pilnībā ņemtas vērā specifiskas noteiktas teritorijas iezīmes un kura dod labāko iespējamo risinājumu šā rajona vajadzībām un problēmām; |
| --- | --- |

E.

tā kā pēc iespējas ciešāka dažādu partneru iesaistīšana darbības programmu plānošanā nodrošina dokumenta redakciju, kurā pilnībā ņemtas vērā specifiskas noteiktas teritorijas iezīmes un kura dod labāko iespējamo risinājumu šā rajona vajadzībām un problēmām;

| F. | tā kā ciešāka partnerība ar universitātēm un augstākās vai tehniskās izglītības institūtiem, kā arī privātā sektora iesaistīšana var būt labvēlīga stratēģiju īstenošanai Lisabonas programmas un ES pētniecības un inovāciju politikas ietvaros; |
| --- | --- |

F.

tā kā ciešāka partnerība ar universitātēm un augstākās vai tehniskās izglītības institūtiem, kā arī privātā sektora iesaistīšana var būt labvēlīga stratēģiju īstenošanai Lisabonas programmas un ES pētniecības un inovāciju politikas ietvaros;

| G. | tā kā sociālais kapitāls aktīvas brīvprātības veidā ir nenoliedzami saistīts ar reģionālo ekonomisko izaugsmi un ir nozīmīgs faktors, lai mazinātu reģionālās atšķirības; |
| --- | --- |

G.

tā kā sociālais kapitāls aktīvas brīvprātības veidā ir nenoliedzami saistīts ar reģionālo ekonomisko izaugsmi un ir nozīmīgs faktors, lai mazinātu reģionālās atšķirības;

| H. | tā kā vispārējā struktūrfondu regulā minēto partneru plaša iesaistīšanās un labāka sadarbība starp dalībniekiem, kuri iesaistīti struktūrfondu un Kohēzijas fonda finansētajās programmās un projektos, ļauj padarīt efektīvāku kohēzijas politiku un palielināt tās sviras efektu; |
| --- | --- |

H.

tā kā vispārējā struktūrfondu regulā minēto partneru plaša iesaistīšanās un labāka sadarbība starp dalībniekiem, kuri iesaistīti struktūrfondu un Kohēzijas fonda finansētajās programmās un projektos, ļauj padarīt efektīvāku kohēzijas politiku un palielināt tās sviras efektu;

| I. | tā kā integrētā pieejā ir jāņem vērā ne tikai teritoriju attīstības ekonomiskie, sociālie un vides aspekti, bet arī jāļauj koordinēt dažādu iesaistīto dalībnieku intereses, ņemot vērā teritoriālās īpatnības, lai varētu reaģēt uz vietējām un reģionālām problēmām; |
| --- | --- |

I.

tā kā integrētā pieejā ir jāņem vērā ne tikai teritoriju attīstības ekonomiskie, sociālie un vides aspekti, bet arī jāļauj koordinēt dažādu iesaistīto dalībnieku intereses, ņemot vērā teritoriālās īpatnības, lai varētu reaģēt uz vietējām un reģionālām problēmām;

| J. | tā kā labāka koordinācija starp dažādām valsts politikām visos pārvaldes līmeņos un veiksmīga pārvaldība ir priekšnosacījumi teritoriju ilgtspējīgas attīstības progresam; |
| --- | --- |

J.

tā kā labāka koordinācija starp dažādām valsts politikām visos pārvaldes līmeņos un veiksmīga pārvaldība ir priekšnosacījumi teritoriju ilgtspējīgas attīstības progresam;

| K. | tā kā turpmāk integrētās pieejas koncepciju uzskata par nepieciešamu un to tagad vajadzētu reāli īstenot praksē; |
| --- | --- |

K.

tā kā turpmāk integrētās pieejas koncepciju uzskata par nepieciešamu un to tagad vajadzētu reāli īstenot praksē;

| L. | tā kā struktūrpolitika pēc savas nozīmības pārstāv otro daļu ES budžetā 2000.—2006. gada plānošanas periodā un pieder pie galvenajām Eiropas Savienības politikas jomām 2007.—2013. gada periodā; |
| --- | --- |

L.

tā kā struktūrpolitika pēc savas nozīmības pārstāv otro daļu ES budžetā 2000.—2006. gada plānošanas periodā un pieder pie galvenajām Eiropas Savienības politikas jomām 2007.—2013. gada periodā;

| M. | tā kā vajadzētu organizēt efektīvāku un pārredzamāku visu dalībnieku sadarbību starp dažādām valsts un privātajām iestādēm un organizācijām bez obligātas juridisko kompetenču pārnešanas un jaunu iestāžu izveides, ļaujot ikvienam darboties aktīvāk, pateicoties sadarbībai; |
| --- | --- |

M.

tā kā vajadzētu organizēt efektīvāku un pārredzamāku visu dalībnieku sadarbību starp dažādām valsts un privātajām iestādēm un organizācijām bez obligātas juridisko kompetenču pārnešanas un jaunu iestāžu izveides, ļaujot ikvienam darboties aktīvāk, pateicoties sadarbībai;

| N. | tā kā vajadzētu pēc iespējas savlaicīgi plānot reģionālo un vietējo iestāžu dalību sarunās par Kopienas tiesību aktiem un jo īpaši sarunās par gaidāmo tiesību aktu paketi par kohēzijas politiku; |
| --- | --- |

N.

tā kā vajadzētu pēc iespējas savlaicīgi plānot reģionālo un vietējo iestāžu dalību sarunās par Kopienas tiesību aktiem un jo īpaši sarunās par gaidāmo tiesību aktu paketi par kohēzijas politiku;

| O. | tā kā dzīves un nodarbinātības telpas koncepcija paredz ņemt vērā ierastās teritorijas, kur tiek attiecīgi risināti pilsoņu ikdienas dzīves pamatjautājumi (transports, sabiedriskie pakalpojumi, dzīves kvalitāte, darbavietas un vietējās saimnieciskās darbības, drošība u. tml.); |
| --- | --- |

O.

tā kā dzīves un nodarbinātības telpas koncepcija paredz ņemt vērā ierastās teritorijas, kur tiek attiecīgi risināti pilsoņu ikdienas dzīves pamatjautājumi (transports, sabiedriskie pakalpojumi, dzīves kvalitāte, darbavietas un vietējās saimnieciskās darbības, drošība u. tml.);

| P. | tā kā efektīvu pārvaldību var veicināt ar atbilstošu teritoriālo plānošanu; |
| --- | --- |

P.

tā kā efektīvu pārvaldību var veicināt ar atbilstošu teritoriālo plānošanu;

| Q. | tā kā zināšanas par “projektu vadību” dalībniekiem, kuri īsteno kohēzijas politiku, ir galvenais faktors pārvaldības uzlabošanai un atvieglošanai; |
| --- | --- |

Q.

tā kā zināšanas par “projektu vadību” dalībniekiem, kuri īsteno kohēzijas politiku, ir galvenais faktors pārvaldības uzlabošanai un atvieglošanai;

| R. | tā kā vajadzētu izmantot jauno pārvaldības un partnerības metožu pozitīvo pieredzi, tostarp pieredzi no pārvaldības metodēm, kas jau veiksmīgi pārbaudītas Eiropas fondu programmās, kā piemēru minot LEADER metodi un vispārējos piešķīrumus (atbilstoši vispārējās struktūrfondu regulas 42. un 43. pantam); |
| --- | --- |

R.

tā kā vajadzētu izmantot jauno pārvaldības un partnerības metožu pozitīvo pieredzi, tostarp pieredzi no pārvaldības metodēm, kas jau veiksmīgi pārbaudītas Eiropas fondu programmās, kā piemēru minot LEADER metodi un vispārējos piešķīrumus (atbilstoši vispārējās struktūrfondu regulas 42. un 43. pantam);

| S. | tā kā atbilstošas komunikāciju struktūras un stratēģijas visās īstenošanas un novērtēšanas stadijās (lēmums, īstenošana un novērtējums) politikai, kas izstrādāta ciešā sadarbībā ar reģionālām un vietējām iestādēm, izplatot informāciju visiem sabiedrības slāņiem, veicina pārredzamību, plašu līdzdalību un piešķīrumus; |
| --- | --- |

S.

tā kā atbilstošas komunikāciju struktūras un stratēģijas visās īstenošanas un novērtēšanas stadijās (lēmums, īstenošana un novērtējums) politikai, kas izstrādāta ciešā sadarbībā ar reģionālām un vietējām iestādēm, izplatot informāciju visiem sabiedrības slāņiem, veicina pārredzamību, plašu līdzdalību un piešķīrumus;

Pārvaldība un Kopienas fondi

| 1. | aicina dalībvalstis un reģionālās un vietējās iestādes pilnībā izmantot dažādu Kopienas fondu (struktūrfonda, Kopienas Septītās pamatprogrammas pētniecībai un attīstībai un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai) potenciālu, jo šo fondu mērķis ir reģionu un pilsētu attīstības veicināšana, lai atvieglotu integrētu finansēšanu; |
| --- | --- |

1.

aicina dalībvalstis un reģionālās un vietējās iestādes pilnībā izmantot dažādu Kopienas fondu (struktūrfonda, Kopienas Septītās pamatprogrammas pētniecībai un attīstībai un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai) potenciālu, jo šo fondu mērķis ir reģionu un pilsētu attīstības veicināšana, lai atvieglotu integrētu finansēšanu;

| 2. | aicina valsts, reģionālās un vietējās iestādes pašreizējā plānošanas periodā pastiprināti izmantot integrēto pieeju; |
| --- | --- |

2.

aicina valsts, reģionālās un vietējās iestādes pašreizējā plānošanas periodā pastiprināti izmantot integrēto pieeju;

| 3. | iesaka sakarā ar nākotnes kohēzijas politiku noteikt kā obligātu integrētās pieejas principu; uzskata, ka šī principa piemērošana ir jāuzsāk noteiktā termiņā; |
| --- | --- |

3.

iesaka sakarā ar nākotnes kohēzijas politiku noteikt kā obligātu integrētās pieejas principu; uzskata, ka šī principa piemērošana ir jāuzsāk noteiktā termiņā;

| 4. | ierosina vienkāršības un efektivitātes labad veikt pētījumu, vai nākotnes kohēzijas politikā pēc 2013. gada būtu iespējams sapludināt dažādus Eiropas fondus, jo īpaši Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai; |
| --- | --- |

4.

ierosina vienkāršības un efektivitātes labad veikt pētījumu, vai nākotnes kohēzijas politikā pēc 2013. gada būtu iespējams sapludināt dažādus Eiropas fondus, jo īpaši Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai;

| 5. | norāda, ka pārredzamas un skaidras procedūras ir labas pārvaldības faktori, tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis sadarbībā ar reģionālām un vietējām iestādēm un ņemot attiecīgi vērā potenciālo saņēmēju ieteikumus, nekavējoties izpētīt, kā vienkāršot un racionalizēt procedūras, uz kurām attiecas Komisijas noteiktais termiņš, un kā skaidrāk sadalīt pienākumus kohēzijas politikas īstenošanai, lai mazinātu birokrātisko slodzi attiecīgajām privātpersonām un iestādēm; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka pārredzamas un skaidras procedūras ir labas pārvaldības faktori, tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis sadarbībā ar reģionālām un vietējām iestādēm un ņemot attiecīgi vērā potenciālo saņēmēju ieteikumus, nekavējoties izpētīt, kā vienkāršot un racionalizēt procedūras, uz kurām attiecas Komisijas noteiktais termiņš, un kā skaidrāk sadalīt pienākumus kohēzijas politikas īstenošanai, lai mazinātu birokrātisko slodzi attiecīgajām privātpersonām un iestādēm;

| 6. | aicina Komisiju veicināt vispārējās struktūrfondu regulas 56. panta izmantošanu, kas ļauj atbalstīt ES līdzfinansētus projektus; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju veicināt vispārējās struktūrfondu regulas 56. panta izmantošanu, kas ļauj atbalstīt ES līdzfinansētus projektus;

Pārvaldība un partnerība

| 7. | iesaka Komisijai sagatavot un iesniegt Parlamentam bilanci, kā dalībvalstis īsteno partnerības principu, izstrādājot valstu stratēģiskās atsauces pamatprogrammas un darbības programmas, precizējot pārvaldības veiksmju un neveiksmju faktorus, kā arī izskatot, vai darbības programmu izstrādes laikā ir ņemti vērā partneru atzinumi un ierosinājumi; |
| --- | --- |

7.

iesaka Komisijai sagatavot un iesniegt Parlamentam bilanci, kā dalībvalstis īsteno partnerības principu, izstrādājot valstu stratēģiskās atsauces pamatprogrammas un darbības programmas, precizējot pārvaldības veiksmju un neveiksmju faktorus, kā arī izskatot, vai darbības programmu izstrādes laikā ir ņemti vērā partneru atzinumi un ierosinājumi;

| 8. | aicina Eiropas Komisiju izstrādāt norādījumus, kuros būtu ietverta skaidra definīcija un novērtēšanas kritēriji, kā arī instrumenti, rīki un paraugprakse (cita starpā partneru izvēlei), lai atvieglotu efektīvu partnerības īstenošanu saskaņā ar vispārējās struktūrfondu regulas 11. pantu, ievērojot katrai dalībvalstij raksturīgo iestāžu struktūru; |
| --- | --- |

8.

aicina Eiropas Komisiju izstrādāt norādījumus, kuros būtu ietverta skaidra definīcija un novērtēšanas kritēriji, kā arī instrumenti, rīki un paraugprakse (cita starpā partneru izvēlei), lai atvieglotu efektīvu partnerības īstenošanu saskaņā ar vispārējās struktūrfondu regulas 11. pantu, ievērojot katrai dalībvalstij raksturīgo iestāžu struktūru;

| 9. | atzīmē, ka partnerības process var notikt tikai ar partneriem, kuriem ir nepieciešamās kompetences un resursi, un aicina vadošās iestādes veicināt šo spēju nostiprināšanu, savlaicīgi nodrošinot partneriem saskaņā ar vispārējās struktūrfondu regulas 11. pantu to pašu informāciju, kas pieejama iestādēm, kā arī piešķirot attiecīgos finanšu resursus no tehniskās palīdzības partnerības principa īstenošanai, piemēram, apmācības pasākumiem, sociālā kapitāla palielināšanai un partnerības pasākumu profesionālā līmeņa celšanai; |
| --- | --- |

9.

atzīmē, ka partnerības process var notikt tikai ar partneriem, kuriem ir nepieciešamās kompetences un resursi, un aicina vadošās iestādes veicināt šo spēju nostiprināšanu, savlaicīgi nodrošinot partneriem saskaņā ar vispārējās struktūrfondu regulas 11. pantu to pašu informāciju, kas pieejama iestādēm, kā arī piešķirot attiecīgos finanšu resursus no tehniskās palīdzības partnerības principa īstenošanai, piemēram, apmācības pasākumiem, sociālā kapitāla palielināšanai un partnerības pasākumu profesionālā līmeņa celšanai;

| 10. | pauž nožēlu, ka pašreizējam plānošanas periodam nav noteikts kvantitatīvs struktūrfondu finansējuma apjoma minimums partnerības principa īstenošanai; aicina Padomi un Komisiju turpmākajos tiesību aktos noteikt kvantitatīvu struktūrfondu finansējuma apjoma minimumu partnerības principa īstenošanai; |
| --- | --- |

10.

pauž nožēlu, ka pašreizējam plānošanas periodam nav noteikts kvantitatīvs struktūrfondu finansējuma apjoma minimums partnerības principa īstenošanai; aicina Padomi un Komisiju turpmākajos tiesību aktos noteikt kvantitatīvu struktūrfondu finansējuma apjoma minimumu partnerības principa īstenošanai;

| 11. | atzīmē brīvprātības nozīmi partnerības procesā un aicina dalībvalstis un Komisiju atbalstīt un veicināt vērtīgo brīvprātīgo darbu šajā procesā, kā arī aktīvāku cilvēku un pamatorganizāciju ciešāku iesaistīšanu vietējā demokrātijā daudzlīmeņu partnerībā; |
| --- | --- |

11.

atzīmē brīvprātības nozīmi partnerības procesā un aicina dalībvalstis un Komisiju atbalstīt un veicināt vērtīgo brīvprātīgo darbu šajā procesā, kā arī aktīvāku cilvēku un pamatorganizāciju ciešāku iesaistīšanu vietējā demokrātijā daudzlīmeņu partnerībā;

| 12. | atgādina prasību publiski apspriesties ar pilsoņiem un organizācijām, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, par plānošanas jautājumiem, lai atspoguļotu viņu priekšlikumus, un uzsver, ka pilsoniskās sabiedrības dalība palīdz leģitimizēt lēmumu pieņemšanas procesu; norāda, ka centieni iesaistīt sabiedrību darbības programmu sagatavošanā periodam no 2007. gada līdz 2013. gadam nav bijusi tik veiksmīga, kā cerēts; tādēļ aicina Komisiju apzināt paraugpraksi un veicināt tās piemērošanu, lai uzlabotu sabiedrības iesaistīšanos pirms nākamā plānošanas perioda; |
| --- | --- |

12.

atgādina prasību publiski apspriesties ar pilsoņiem un organizācijām, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, par plānošanas jautājumiem, lai atspoguļotu viņu priekšlikumus, un uzsver, ka pilsoniskās sabiedrības dalība palīdz leģitimizēt lēmumu pieņemšanas procesu; norāda, ka centieni iesaistīt sabiedrību darbības programmu sagatavošanā periodam no 2007. gada līdz 2013. gadam nav bijusi tik veiksmīga, kā cerēts; tādēļ aicina Komisiju apzināt paraugpraksi un veicināt tās piemērošanu, lai uzlabotu sabiedrības iesaistīšanos pirms nākamā plānošanas perioda;

| 13. | aicina vadošās iestādes informēt partnerus, kā un kādā mērā ir ņemti vērā viņu ierosinājumi dažādās struktūrfondu plānošanas procesa fāzēs; |
| --- | --- |

13.

aicina vadošās iestādes informēt partnerus, kā un kādā mērā ir ņemti vērā viņu ierosinājumi dažādās struktūrfondu plānošanas procesa fāzēs;

| 14. | atgādina, ka partnerība var veicināt efektivitāti, leģitimitāti un pārredzamību visās struktūrfondu plānošanas un īstenošanas fāzēs, kā arī apņēmību attiecībā uz programmas rezultātiem; tādēļ aicina dalībvalstis un vadošās iestādes iesaistīt ciešāk partnerus jau agrākā stadijā visās struktūrfondu plānošanas un īstenošanas fāzēs, lai labāk izmantotu viņu pieredzi un zināšanas; |
| --- | --- |

14.

atgādina, ka partnerība var veicināt efektivitāti, leģitimitāti un pārredzamību visās struktūrfondu plānošanas un īstenošanas fāzēs, kā arī apņēmību attiecībā uz programmas rezultātiem; tādēļ aicina dalībvalstis un vadošās iestādes iesaistīt ciešāk partnerus jau agrākā stadijā visās struktūrfondu plānošanas un īstenošanas fāzēs, lai labāk izmantotu viņu pieredzi un zināšanas;

| 15. | mudina dalībvalstis nodrošināt ciešāku sadarbību starp valsts un privāto sektoru, iedibinot valsts un privātā sektora partnerību struktūrfondu īstenošanai, jo valsts un privātā sektora partnerības potenciāls joprojām lielā mērā netiek izmantots; |
| --- | --- |

15.

mudina dalībvalstis nodrošināt ciešāku sadarbību starp valsts un privāto sektoru, iedibinot valsts un privātā sektora partnerību struktūrfondu īstenošanai, jo valsts un privātā sektora partnerības potenciāls joprojām lielā mērā netiek izmantots;

| 16. | norāda, ka jaunās dalībvalstis nav pilnībā ievērojušas partnerības principu un tādēļ varētu pakāpeniski veicināt šī principa ieviešanu; |
| --- | --- |

16.

norāda, ka jaunās dalībvalstis nav pilnībā ievērojušas partnerības principu un tādēļ varētu pakāpeniski veicināt šī principa ieviešanu;

| 17. | prasa iekļaut jaunajā Struktūrfondu regulā īpašus noteikumus, lai partnerības principa piemērošana būtu juridiski saistoša, paredzot skaidri pārbaudāmus kritērijus; |
| --- | --- |

17.

prasa iekļaut jaunajā Struktūrfondu regulā īpašus noteikumus, lai partnerības principa piemērošana būtu juridiski saistoša, paredzot skaidri pārbaudāmus kritērijus;

Daudzpakāpju pārvaldība

| 18. | aicina dalībvalstis pēc iespējas īsā laikā izstrādāt konkrētus pirmās rīcības programmas pasākumus Eiropas Savienības Teritoriālās attīstības programmas īstenošanai, īpaši saistībā ar tās 3.1. sadaļu, lai veicinātu daudzpakāpju pārvaldību; |
| --- | --- |

18.

aicina dalībvalstis pēc iespējas īsā laikā izstrādāt konkrētus pirmās rīcības programmas pasākumus Eiropas Savienības Teritoriālās attīstības programmas īstenošanai, īpaši saistībā ar tās 3.1. sadaļu, lai veicinātu daudzpakāpju pārvaldību;

| 19. | ierosina iekļaut pārvaldības dimensiju Eiropas Savienības Teritoriālās attīstības programmas īstenošanas pirmās rīcības programmas 4.1. sadaļā, kas prasa Eiropas telpiskās plānošanas novērošanas tīklam (ORATE) izstrādāt jaunus indikatorus teritoriālajai kohēzijai; |
| --- | --- |

19.

ierosina iekļaut pārvaldības dimensiju Eiropas Savienības Teritoriālās attīstības programmas īstenošanas pirmās rīcības programmas 4.1. sadaļā, kas prasa Eiropas telpiskās plānošanas novērošanas tīklam (ORATE) izstrādāt jaunus indikatorus teritoriālajai kohēzijai;

| 20. | uzskata, ka veiksmīgas daudzlīmeņu pārvaldības pamatā ir jābūt “augšupējai” pieejai; aicina šajā kontekstā vietējās un reģionālās iestādes meklēt līdzekļus, kā pastiprināt sadarbību un kontaktu ar dalībvalstu valdībām, kā arī ar Komisiju, un iesaka organizēt regulāras sanāksmes amatpersonām no dalībvalstu, reģionālām un vietējām iestādēm; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka veiksmīgas daudzlīmeņu pārvaldības pamatā ir jābūt “augšupējai” pieejai; aicina šajā kontekstā vietējās un reģionālās iestādes meklēt līdzekļus, kā pastiprināt sadarbību un kontaktu ar dalībvalstu valdībām, kā arī ar Komisiju, un iesaka organizēt regulāras sanāksmes amatpersonām no dalībvalstu, reģionālām un vietējām iestādēm;

| 21. | aicina dalībvalstis decentralizēt kohēzijas politikas īstenošanu, lai daudzpakāpju pārvaldības sistēma labi darbotos, ievērojot partnerības un subsidiaritātes principu, kā arī aicina dalībvalstis veikt nepieciešamos likumdošanas un budžeta pasākumus attiecībā uz decentralizāciju; |
| --- | --- |

21.

aicina dalībvalstis decentralizēt kohēzijas politikas īstenošanu, lai daudzpakāpju pārvaldības sistēma labi darbotos, ievērojot partnerības un subsidiaritātes principu, kā arī aicina dalībvalstis veikt nepieciešamos likumdošanas un budžeta pasākumus attiecībā uz decentralizāciju;

| 22. | uzsver, ka reģionālā un vietējā administratīvā veiktspēja, kā arī tās stabilitāte un kontinuitāte ir priekšnosacījums efektīvai fondu apgūšanai un to maksimāla efekta nodrošināšanai; aicina dalībvalstis nodrošināt atbilstošas administratīvās struktūras un cilvēkkapitālu attiecībā uz pieņemšanu darbā, atalgojumu, apmācību, resursiem, procedūrām, pārredzamību un pieejamību; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka reģionālā un vietējā administratīvā veiktspēja, kā arī tās stabilitāte un kontinuitāte ir priekšnosacījums efektīvai fondu apgūšanai un to maksimāla efekta nodrošināšanai; aicina dalībvalstis nodrošināt atbilstošas administratīvās struktūras un cilvēkkapitālu attiecībā uz pieņemšanu darbā, atalgojumu, apmācību, resursiem, procedūrām, pārredzamību un pieejamību;

| 23. | aicina kontroles mehānismos piešķirt lielāku nozīmi dalībvalstu revīzijas palātām, lai nodrošinātu pareizu finansējuma izlietošanu, kā arī, lai palātas uzņemtos atbildību un paustu aktīvāku nostāju; |
| --- | --- |

23.

aicina kontroles mehānismos piešķirt lielāku nozīmi dalībvalstu revīzijas palātām, lai nodrošinātu pareizu finansējuma izlietošanu, kā arī, lai palātas uzņemtos atbildību un paustu aktīvāku nostāju;

| 24. | aicina dalībvalstis uzticēt struktūrfondu vadību reģionālām un vietējām iestādēm, pamatojoties uz noteiktiem termiņiem un kritērijiem, kas minētajām iestādēm ir jāievēro, lai tās labāk un ar oficiālu koordinācijas struktūru palīdzību iesaistītos darbības programmu izstrādē un īstenošanā, vai vismaz tām piešķirtu vispārējos piešķīrumus, pilnībā izmantojot struktūrfondu piedāvātās iespējas, kas ļautu reģionālām un vietējām iestādēm pilnībā iesaistīties daudzpakāpju pārvaldības mehānismā; |
| --- | --- |

24.

aicina dalībvalstis uzticēt struktūrfondu vadību reģionālām un vietējām iestādēm, pamatojoties uz noteiktiem termiņiem un kritērijiem, kas minētajām iestādēm ir jāievēro, lai tās labāk un ar oficiālu koordinācijas struktūru palīdzību iesaistītos darbības programmu izstrādē un īstenošanā, vai vismaz tām piešķirtu vispārējos piešķīrumus, pilnībā izmantojot struktūrfondu piedāvātās iespējas, kas ļautu reģionālām un vietējām iestādēm pilnībā iesaistīties daudzpakāpju pārvaldības mehānismā;

Pārvaldība un teritoriālā dimensija

| 25. | aicina dalībvalstis, kas nav vēl pielāgojušas savus valsts tiesību aktus, lai tie ļautu izveidot Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG), to izdarīt pēc iespējas drīz; |
| --- | --- |

25.

aicina dalībvalstis, kas nav vēl pielāgojušas savus valsts tiesību aktus, lai tie ļautu izveidot Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG), to izdarīt pēc iespējas drīz;

| 26. | aicina Eiropas Komisiju, pārbaudot atbilstību NUTS līmenim, noteikt apgabalu, kurā, pamatojoties uz uzkrāto pieredzi, varētu vislabāk īstenot integrētu teritoriju attīstības politiku, kas būtu par pamatu šādiem projektiem. Te īpaši jāmin:






  — | dzīves un nodarbinātības telpas, t. i., pilsētas, piepilsētas zonas un apkārtējie lauku rajoni; |
| --- | --- | --- |

26.

aicina Eiropas Komisiju, pārbaudot atbilstību NUTS līmenim, noteikt apgabalu, kurā, pamatojoties uz uzkrāto pieredzi, varētu vislabāk īstenot integrētu teritoriju attīstības politiku, kas būtu par pamatu šādiem projektiem. Te īpaši jāmin:

—

dzīves un nodarbinātības telpas, t. i., pilsētas, piepilsētas zonas un apkārtējie lauku rajoni;

| — | teritorijas, kurām ir pamatojums īpašām tematiskām pieejām, piemēram, kalnu masīvi, plašas mežu zemes, nacionālie parki, upju baseini, piekrastes rajoni, salu reģioni un ekoloģiski degradēti apgabali, lai izstrādātu attiecīgas pieejas; |
| --- | --- |

—

teritorijas, kurām ir pamatojums īpašām tematiskām pieejām, piemēram, kalnu masīvi, plašas mežu zemes, nacionālie parki, upju baseini, piekrastes rajoni, salu reģioni un ekoloģiski degradēti apgabali, lai izstrādātu attiecīgas pieejas;

Pārvaldība un Eiropas Savienības iestādes

| 27. | atzinīgi vērtē pieaugušo reģionālo un vietējo iestāžu atzīšanu un subsidiaritātes principa nostiprināšanu Lisabonas līgumā; aicina Eiropas Savienības iestādes no šā brīža domāt par šādas attīstības konkrētām sekām; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē pieaugušo reģionālo un vietējo iestāžu atzīšanu un subsidiaritātes principa nostiprināšanu Lisabonas līgumā; aicina Eiropas Savienības iestādes no šā brīža domāt par šādas attīstības konkrētām sekām;

| 28. | konstatē, ka Padomē, kas ir Eiropas Savienības galvenais budžeta postenis, nav struktūras, kas būtu īpaši veltīta kohēzijas politikai, lai nodrošinātu šīs politikas stratēģisku uzraudzību, un aicina dalībvalstis paredzēt Padomē īpašas sesijas ministriem, kuri nodarbojas ar kohēzijas politiku; |
| --- | --- |

28.

konstatē, ka Padomē, kas ir Eiropas Savienības galvenais budžeta postenis, nav struktūras, kas būtu īpaši veltīta kohēzijas politikai, lai nodrošinātu šīs politikas stratēģisku uzraudzību, un aicina dalībvalstis paredzēt Padomē īpašas sesijas ministriem, kuri nodarbojas ar kohēzijas politiku;

| 29. | atzinīgi vērtē dienestu sadarbības grupu, piemēram, “pilsētu politikas” un “integrētās pieejas” grupu izveidi Komisijā; aicina Komisiju izvērst šādu kopīgu pieeju un regulāri informēt Parlamentu un Reģionu komiteju par minēto grupu darba rezultātiem; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē dienestu sadarbības grupu, piemēram, “pilsētu politikas” un “integrētās pieejas” grupu izveidi Komisijā; aicina Komisiju izvērst šādu kopīgu pieeju un regulāri informēt Parlamentu un Reģionu komiteju par minēto grupu darba rezultātiem;

| 30. | apņemas izpētīt Eiropas Parlamenta Reglamenta pielāgošanu, lai būtu iespējams veikt kopīgu darbu par jautājumiem, kuros iesaistītas vairākas Parlamenta komitejas (pagaidu grupas vai citas) tieši sakarā ar darbu, ko veic parlamentārās reformas darba grupa; |
| --- | --- |

30.

apņemas izpētīt Eiropas Parlamenta Reglamenta pielāgošanu, lai būtu iespējams veikt kopīgu darbu par jautājumiem, kuros iesaistītas vairākas Parlamenta komitejas (pagaidu grupas vai citas) tieši sakarā ar darbu, ko veic parlamentārās reformas darba grupa;

| 31. | aicina Reģionu komiteju veikt pasākumus, lai attīstītu pārvaldības praksi gan kvantitatīvi, gan kvalitatīvi; |
| --- | --- |

31.

aicina Reģionu komiteju veikt pasākumus, lai attīstītu pārvaldības praksi gan kvantitatīvi, gan kvalitatīvi;

Veiksmīgas pārvaldības un partnerības veicināšanas rīki

| 32. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt apmācības pasākumu izstrādi pārvaldībai un partnerībai kopā ar valsts un privātajām izglītības un mācību iestādēm, lai stātos pie lielu Kopienas uzdevumu veikšanas; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt apmācības pasākumu izstrādi pārvaldībai un partnerībai kopā ar valsts un privātajām izglītības un mācību iestādēm, lai stātos pie lielu Kopienas uzdevumu veikšanas;

| 33. | aicina dalībvalstis izmantot teritoriālo plānošanu, lai veicinātu līdzsvarotu reģionālo attīstību; |
| --- | --- |

33.

aicina dalībvalstis izmantot teritoriālo plānošanu, lai veicinātu līdzsvarotu reģionālo attīstību;

| 34. | aicina vēlētos pārstāvjus un valstu, reģionālo un vietējo administrāciju ierēdņus un partnerus, kuri saskaņā ar vispārējās struktūrfondu regulas 11. pantu ir iesaistīti kohēzijas politikas darbības programmu vadībā, izmantot finanšu resursus, kas pieejami šo programmu tehniskajai palīdzībai, lai veiktu apmācību pārvaldības formās, kas saistītas ar šīm programmām, īpaši ar projektu vadību; ierosina arī Komisijai prasīt no dalībvalstīm detalizētu pārskatu par veidu, kādā izmantotas to īpašās finanšu programmas; |
| --- | --- |

34.

aicina vēlētos pārstāvjus un valstu, reģionālo un vietējo administrāciju ierēdņus un partnerus, kuri saskaņā ar vispārējās struktūrfondu regulas 11. pantu ir iesaistīti kohēzijas politikas darbības programmu vadībā, izmantot finanšu resursus, kas pieejami šo programmu tehniskajai palīdzībai, lai veiktu apmācību pārvaldības formās, kas saistītas ar šīm programmām, īpaši ar projektu vadību; ierosina arī Komisijai prasīt no dalībvalstīm detalizētu pārskatu par veidu, kādā izmantotas to īpašās finanšu programmas;

| 35. | uzskata, ka Eiropas paraugprakses apmaiņas tīkliem vajadzētu izvērst savu darbību pārvaldības un partnerības jomā, likt lielāku uzsvaru uz politisko un stratēģisko pieredzi, kas gūta iepriekšējos programmu ciklos, kā arī nodrošināt publisku piekļuvi pieredzes apmaiņai visās ES valodās un tādējādi palīdzēt nodrošināt paraugprakses reālu īstenošanu; |
| --- | --- |

35.

uzskata, ka Eiropas paraugprakses apmaiņas tīkliem vajadzētu izvērst savu darbību pārvaldības un partnerības jomā, likt lielāku uzsvaru uz politisko un stratēģisko pieredzi, kas gūta iepriekšējos programmu ciklos, kā arī nodrošināt publisku piekļuvi pieredzes apmaiņai visās ES valodās un tādējādi palīdzēt nodrošināt paraugprakses reālu īstenošanu;

| 36. | atzinīgi vērtē ES Francijas prezidentūras iniciatīvu uzsākt ilgtspējīgas un solidāras pilsētas standarta izstrādes procesu un aicina šajā standartā ņemt vērā pārvaldības dimensiju; |
| --- | --- |

36.

atzinīgi vērtē ES Francijas prezidentūras iniciatīvu uzsākt ilgtspējīgas un solidāras pilsētas standarta izstrādes procesu un aicina šajā standartā ņemt vērā pārvaldības dimensiju;

| 37. | ierosina izveidot ERASMUS programmai analogu programmu vietējām un reģionālajām vēlētajām amatpersonām; |
| --- | --- |

37.

ierosina izveidot ERASMUS programmai analogu programmu vietējām un reģionālajām vēlētajām amatpersonām;

*

* *

| 38. | uzdod komitejas priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

38.

uzdod komitejas priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/16

---

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobris“Tiesību aktu labāka izstrāde 2006” saskaņā ar Protokola par subsidiaritātes un proporcionalitātes principa piemērošanu 9. pantu

P6_TA(2008)0493

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūcija par Komisijas ziņojumu “Tiesību aktu labāka izstrāde 2006” saskaņā ar Protokola par subsidiaritātes un proporcionalitātes principa piemērošanu 9. pantu (2008/2045(INI))

2010/C 15 E/03

Eiropas Parlaments,

ņemto vērā 2007. gada 4. septembra rezolūciju par tiesību aktu labāku izstrādi 2005: subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošana — 13. gada ziņojums (1),

ņemot vērā 2007. gada 4. septembra rezolūciju par labāku regulējumu Eiropas Savienībā (2),

ņemot vērā 2007. gada 4. septembra rezolūciju par normatīvās vides vienkāršošanas stratēģiju (3),

ņemot vērā 2007. gada 4. septembra rezolūciju par ieteikuma tiesību instrumentu izmantošanas institucionālo un juridisko ietekmi (4),

ņemot vērā Komisijas ziņojumu “Tiesību aktu labāka izstrāde 2006” saskaņā ar Protokola par subsidiaritātes un proporcionalitātes principa piemērošanu 9. pantu — (14. ziņojums) (COM(2007)0286),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu ar nosaukumu “Otrais labāka regulējuma stratēģisks pārskats Eiropas Savienībā” (COM(2008)0032),

ņemot vērā Komisijas darba dokumentu “Otrais progresa ziņojums par normatīvās vides vienkāršošanas stratēģiju” (COM(2008)0033),

ņemot vērā Komisijas darba dokumentu “Administratīvo izmaksu novērtēšana un administratīvā sloga samazināšana Eiropas Savienībā” (COM(2008)0141),

ņemot vērā Komisijas darba dokumentu “Administratīvā sloga samazināšana Eiropas Savienībā — 2007. gada progresa ziņojums un prognoze 2008. gadam” (COM(2008)0035),

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A6-0355/2008),

| A. | tā kā Eiropas Savienības regulatīvajam pamatam ir jābūt skaidrības un efektivitātes kritēriju iedvesmotam; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienības regulatīvajam pamatam ir jābūt skaidrības un efektivitātes kritēriju iedvesmotam;

| B. | tā kā normatīvo procedūru uzlabošana var veicināt Eiropas Savienības mērķu īstenošanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā normatīvo procedūru uzlabošana var veicināt Eiropas Savienības mērķu īstenošanu;

| C. | tā kā subsidiaritātes un proporcionalitātes principi ir primāro tiesību aktu galvenie principi un tie, ja vien Kopienai nav ekskluzīva likumdošanas kompetence, obligāti ir jāievēro; |
| --- | --- |

C.

tā kā subsidiaritātes un proporcionalitātes principi ir primāro tiesību aktu galvenie principi un tie, ja vien Kopienai nav ekskluzīva likumdošanas kompetence, obligāti ir jāievēro;

| D. | tā kā pareiza subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošana pamatos veicina varas konsolidāciju un Kopienas likumdošanas efektivitāti, kā arī lēmumu tuvināšanu pilsoņiem un tādējādi arī Eiropas Savienības lielāku atzīšanu iedzīvotāju vidū un tā kā šie principi ir nepieciešami, lai leģitimētu Kopienas pasākumu pamatotību un vērienu, jo tie dod iespēju dalībvalstīm īstenot savas likumdošanas pilnvaras, pastāvot sadarbībai starp dažādiem varas līmeņiem, tādējādi nostiprinot juridisko noteiktību; |
| --- | --- |

D.

tā kā pareiza subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošana pamatos veicina varas konsolidāciju un Kopienas likumdošanas efektivitāti, kā arī lēmumu tuvināšanu pilsoņiem un tādējādi arī Eiropas Savienības lielāku atzīšanu iedzīvotāju vidū un tā kā šie principi ir nepieciešami, lai leģitimētu Kopienas pasākumu pamatotību un vērienu, jo tie dod iespēju dalībvalstīm īstenot savas likumdošanas pilnvaras, pastāvot sadarbībai starp dažādiem varas līmeņiem, tādējādi nostiprinot juridisko noteiktību;

| E. | tā kā Kopienas regulējuma attīstība pašlaik ir pakļauta subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanai un tāpēc ir nepieciešams izveidot procedūras koordinācijai ar likumdošanas, izpildvaras iestādēm un tiesu iestādēm, lai konstatētu Eiropas Savienības pasākumu nepieciešamību, gan arī nodrošinātu tās rīcības likumību; |
| --- | --- |

E.

tā kā Kopienas regulējuma attīstība pašlaik ir pakļauta subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanai un tāpēc ir nepieciešams izveidot procedūras koordinācijai ar likumdošanas, izpildvaras iestādēm un tiesu iestādēm, lai konstatētu Eiropas Savienības pasākumu nepieciešamību, gan arī nodrošinātu tās rīcības likumību;

| F. | tā kā Komisija uzsver vairākus nozīmīgus aspektus, kas vērsti uz Eiropas Savienības regulējuma uzlabošanu, piemēram, uz ietekmes novērtēšanu, administratīvo izmaksu un nevajadzīgu šķēršļu samazināšanu, kā arī uz spēkā esošo normu vienkāršošanu, uzlabošanu un atjaunināšanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā Komisija uzsver vairākus nozīmīgus aspektus, kas vērsti uz Eiropas Savienības regulējuma uzlabošanu, piemēram, uz ietekmes novērtēšanu, administratīvo izmaksu un nevajadzīgu šķēršļu samazināšanu, kā arī uz spēkā esošo normu vienkāršošanu, uzlabošanu un atjaunināšanu;

| G. | tā kā Komisija lielu nozīmi šajā nolūkā piešķir atklāta dialoga izveidei ar sociālajiem partneriem un valstu likumdevējiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā Komisija lielu nozīmi šajā nolūkā piešķir atklāta dialoga izveidei ar sociālajiem partneriem un valstu likumdevējiem;

| H. | tā kā dokumentā “Pirmais progresa ziņojums par normatīvās vides vienkāršošanas stratēģiju” (COM(2006)0690) Komisija 2006. gadam paredzēja 50 kodifikācijas iniciatīvas, taču patiesībā tikai 36 ir iesniegtas Eiropas Parlamentam, turklāt 2007. gada kodifikācijas iniciatīvu skaits sasniedz 200, bet tikai 21 no tām ir iesniegta likumdevējam; |
| --- | --- |

H.

tā kā dokumentā “Pirmais progresa ziņojums par normatīvās vides vienkāršošanas stratēģiju” (COM(2006)0690) Komisija 2006. gadam paredzēja 50 kodifikācijas iniciatīvas, taču patiesībā tikai 36 ir iesniegtas Eiropas Parlamentam, turklāt 2007. gada kodifikācijas iniciatīvu skaits sasniedz 200, bet tikai 21 no tām ir iesniegta likumdevējam;

| I. | tā kā ar vienkāršošanas mainīgo programmu, kas pievienota iepriekš minētajam otrajam progresa ziņojumam par normatīvās vides vienkāršošanas stratēģiju, Komisija uzskata, ka dažu jomu spēkā esošo tiesību aktu pārskatīšana ir līdzvērtīga pārstrādāšanai (ēku energoefektivitāte, civilā aviācija u. c.); |
| --- | --- |

I.

tā kā ar vienkāršošanas mainīgo programmu, kas pievienota iepriekš minētajam otrajam progresa ziņojumam par normatīvās vides vienkāršošanas stratēģiju, Komisija uzskata, ka dažu jomu spēkā esošo tiesību aktu pārskatīšana ir līdzvērtīga pārstrādāšanai (ēku energoefektivitāte, civilā aviācija u. c.);

| J. | tā kā Komisija ir apņēmusies iesniegt rīcības programmu, kuras mērķis ir līdz 2012. gadam par 25 % samazināt administratīvo slogu, kas apgrūtina Eiropas Savienības uzņēmumus, un tā kā šajā nolūkā tā ir ierosinājusi virkni tūlītēju pasākumu, kas saistīti ar likumdošanas jomām, |
| --- | --- |

J.

tā kā Komisija ir apņēmusies iesniegt rīcības programmu, kuras mērķis ir līdz 2012. gadam par 25 % samazināt administratīvo slogu, kas apgrūtina Eiropas Savienības uzņēmumus, un tā kā šajā nolūkā tā ir ierosinājusi virkni tūlītēju pasākumu, kas saistīti ar likumdošanas jomām,

| 1. | atbalsta Komisijas noteikto mērķi uzlabot Kopienas tiesību aktu kvalitāti un samazināt tajos noteiktos šķēršļus, tostarp atceļot nevajadzīgos tiesību aktus, kas kavē izaugsmi un jauninājumus; uzsver, ka dažās jomās ir vajadzīgas vēl lielākas pūles, lai gūtu maksimālu ekonomisko labumu no tiesību aktiem, kas saistīti ar iekšējo tirgu; |
| --- | --- |

1.

atbalsta Komisijas noteikto mērķi uzlabot Kopienas tiesību aktu kvalitāti un samazināt tajos noteiktos šķēršļus, tostarp atceļot nevajadzīgos tiesību aktus, kas kavē izaugsmi un jauninājumus; uzsver, ka dažās jomās ir vajadzīgas vēl lielākas pūles, lai gūtu maksimālu ekonomisko labumu no tiesību aktiem, kas saistīti ar iekšējo tirgu;

| 2. | atbalsta uz principiem balstītus tiesību aktus un tiekšanos pēc kvalitātes, nevis kvantitātes; uzskata, ka debates par labāku regulējumu ir lieliska iespēja apsvērt likumdošanu kā procesu, kura mērķis ir īstenot skaidri definētus politikas mērķus, uzlabojot Kopienas tiesību aktus, kas veicina izaugsmi un rada jaunas darba vietas, kā arī iesaistot visas ieinteresētās puses un nodrošinot to līdzdalību visās procesa stadijās, sākot no tiesību aktu sagatavošanas līdz to ieviešanai; |
| --- | --- |

2.

atbalsta uz principiem balstītus tiesību aktus un tiekšanos pēc kvalitātes, nevis kvantitātes; uzskata, ka debates par labāku regulējumu ir lieliska iespēja apsvērt likumdošanu kā procesu, kura mērķis ir īstenot skaidri definētus politikas mērķus, uzlabojot Kopienas tiesību aktus, kas veicina izaugsmi un rada jaunas darba vietas, kā arī iesaistot visas ieinteresētās puses un nodrošinot to līdzdalību visās procesa stadijās, sākot no tiesību aktu sagatavošanas līdz to ieviešanai;

| 3. | uzsver, cik liela nozīme ir subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem centienos nodrošināt labāku likumdošanu, kā arī novērst gan nevajadzīgu birokrātisko slogu attiecībā uz dalībvalstīm un visiem iesaistītajiem, gan radīt ES iedzīvotāju vidū plašāku izpratni par pasākumiem, kurus saskaņā ar šiem abiem principiem var reglamentēt tikai Kopienas līmenī; |
| --- | --- |

3.

uzsver, cik liela nozīme ir subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem centienos nodrošināt labāku likumdošanu, kā arī novērst gan nevajadzīgu birokrātisko slogu attiecībā uz dalībvalstīm un visiem iesaistītajiem, gan radīt ES iedzīvotāju vidū plašāku izpratni par pasākumiem, kurus saskaņā ar šiem abiem principiem var reglamentēt tikai Kopienas līmenī;

| 4. | atbalsta Komisijas pūliņus, īstenojot Kopienas tiesību kopuma vienkāršošanu; |
| --- | --- |

4.

atbalsta Komisijas pūliņus, īstenojot Kopienas tiesību kopuma vienkāršošanu;

| 5. | atbalsta ieinteresēto pušu viedokļa noskaidrošanai paredzēto procedūru uzlabošanu, ko Komisija ir īstenojusi ar mērķi izstrādāt likumdošanas priekšlikumus, un ņem vērā, novērtējot iegūtās ieinteresēto pušu pārsvarā pozitīvās atsauksmes par to, kā Komisija veicina iesaistīšanos; |
| --- | --- |

5.

atbalsta ieinteresēto pušu viedokļa noskaidrošanai paredzēto procedūru uzlabošanu, ko Komisija ir īstenojusi ar mērķi izstrādāt likumdošanas priekšlikumus, un ņem vērā, novērtējot iegūtās ieinteresēto pušu pārsvarā pozitīvās atsauksmes par to, kā Komisija veicina iesaistīšanos;

| 6. | pauž nožēlu, ka, neskatoties uz procedūru uzlabošanu, Komisija turpina izstrādāt dažādus ar vienkāršošanu un ar tiesību aktu labāku izstrādi saistītus dokumentus, kuros ir ietverti dažādu vienkāršošanas stratēģiju uzskaitījums, jo tas padara sarežģītu galīga pārskata gūšanu par stratēģiju; uzstāj, ka ir jānovērš šo dokumentu skaita palielināšanās; aicina Komisiju gadā sagatavot tikai vienu dokumentu; uzsver, ka Eiropas Savienības līmenī jāveic politiski vērtējumi un laba sadarbība, jo īpaši šajos centienos iesaistoties Parlamentam, Padomei un Komisijai; |
| --- | --- |

6.

pauž nožēlu, ka, neskatoties uz procedūru uzlabošanu, Komisija turpina izstrādāt dažādus ar vienkāršošanu un ar tiesību aktu labāku izstrādi saistītus dokumentus, kuros ir ietverti dažādu vienkāršošanas stratēģiju uzskaitījums, jo tas padara sarežģītu galīga pārskata gūšanu par stratēģiju; uzstāj, ka ir jānovērš šo dokumentu skaita palielināšanās; aicina Komisiju gadā sagatavot tikai vienu dokumentu; uzsver, ka Eiropas Savienības līmenī jāveic politiski vērtējumi un laba sadarbība, jo īpaši šajos centienos iesaistoties Parlamentam, Padomei un Komisijai;

| 7. | uzskata, ka objektīvs ietekmes novērtējums ir nozīmīgs instruments Komisijas priekšlikumu vērtēšanā, un tādēļ atbalsta ārējas un neatkarīgas pārbaudes veikšanu attiecībā uz ietekmes novērtējuma īstenošanu; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka objektīvs ietekmes novērtējums ir nozīmīgs instruments Komisijas priekšlikumu vērtēšanā, un tādēļ atbalsta ārējas un neatkarīgas pārbaudes veikšanu attiecībā uz ietekmes novērtējuma īstenošanu;

| 8. | uzskata, ka apspriešanās un ietekmes novērtējumi ir būtiski svarīgi, lai sagatavotu labākus Kopienas tiesību aktu projektus, un ka tie nedrīkst ne palielināt birokrātiju, ne arī birokrātiskā veidā liegt Komisijai rīkoties, bet tiem vajadzētu palīdzēt izveidot pareizu tiesisko regulējumu, kas spēj veicināt izaugsmi Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka apspriešanās un ietekmes novērtējumi ir būtiski svarīgi, lai sagatavotu labākus Kopienas tiesību aktu projektus, un ka tie nedrīkst ne palielināt birokrātiju, ne arī birokrātiskā veidā liegt Komisijai rīkoties, bet tiem vajadzētu palīdzēt izveidot pareizu tiesisko regulējumu, kas spēj veicināt izaugsmi Eiropas Savienībā;

| 9. | uzsver, ka ir jāveic izmaksu un ieguvumu analīze, kas atspoguļo tiesību aktu piemērošanas izmaksu struktūru, transponējot direktīvas dalībvalstu tiesību aktos, un maina normatīvo sistēmu, kādā darbojas uzņēmumi un privātpersonas; tomēr apzinās, ka šāda izmaksu un ieguvumu analīze nevar aizstāt politiskas debates, kurās tiek apspriesti visi attiecīgo tiesību aktu “par” un “pret”; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka ir jāveic izmaksu un ieguvumu analīze, kas atspoguļo tiesību aktu piemērošanas izmaksu struktūru, transponējot direktīvas dalībvalstu tiesību aktos, un maina normatīvo sistēmu, kādā darbojas uzņēmumi un privātpersonas; tomēr apzinās, ka šāda izmaksu un ieguvumu analīze nevar aizstāt politiskas debates, kurās tiek apspriesti visi attiecīgo tiesību aktu “par” un “pret”;

| 10. | uzskata, ka Parlamentam un Padomei, ierosinot grozījumus, vajadzētu ņemt vērā gan Komisijas, gan pašu sagatavotos ietekmes novērtējumus, lai uzlabotu tiesību aktu projektu sagatavošanas kvalitāti; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka Parlamentam un Padomei, ierosinot grozījumus, vajadzētu ņemt vērā gan Komisijas, gan pašu sagatavotos ietekmes novērtējumus, lai uzlabotu tiesību aktu projektu sagatavošanas kvalitāti;

| 11. | turklāt uzskata, ka, veicot objektīvus ietekmes novērtējumus, jāņem vērā arī iesaistīto pušu viedoklis, savlaicīgi un visaptveroši apspriežoties ar tām; aicina Komisiju tās ietekmes novērtējumos paredzēt pietiekamu skaitu attīstības modeļu un politisko pasākumu iespēju (tostarp arī iespēju vajadzības gadījumā neveikt nekādus pasākumus) kā pamatu rentabliem un noturīgiem risinājumiem; |
| --- | --- |

11.

turklāt uzskata, ka, veicot objektīvus ietekmes novērtējumus, jāņem vērā arī iesaistīto pušu viedoklis, savlaicīgi un visaptveroši apspriežoties ar tām; aicina Komisiju tās ietekmes novērtējumos paredzēt pietiekamu skaitu attīstības modeļu un politisko pasākumu iespēju (tostarp arī iespēju vajadzības gadījumā neveikt nekādus pasākumus) kā pamatu rentabliem un noturīgiem risinājumiem;

| 12. | cer, ka pēc administratīvo izmaksu tāmes iekļaušanas ietekmes novērtējumos uzlabosies to kvalitāte; |
| --- | --- |

12.

cer, ka pēc administratīvo izmaksu tāmes iekļaušanas ietekmes novērtējumos uzlabosies to kvalitāte;

| 13. | uzsver tā politiskā novērtējuma nozīmi, ko Eiropas Savienības līmenī ir veikušas pilsoņus pārstāvošās iestādes, piemēram, Parlaments, vai pašvaldības un sociālās aprindas pārstāvošas iestādes, piemēram, Reģionu komiteja un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja; |
| --- | --- |

13.

uzsver tā politiskā novērtējuma nozīmi, ko Eiropas Savienības līmenī ir veikušas pilsoņus pārstāvošās iestādes, piemēram, Parlaments, vai pašvaldības un sociālās aprindas pārstāvošas iestādes, piemēram, Reģionu komiteja un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja;

| 14. | pauž šaubas par to, cik ieteicama ir pašregulēšanas un kopregulēšanas veicināšana, kas galu galā varētu izraisīt “atturēšanos no likumdošanas”, veicinot tikai interešu grupu un ietekmīgu uzņēmēju darbību; šā iemesla dēļ atbalsta Komisijas secinājumu, ka regulas joprojām ir vienkāršākais Eiropas Savienības mērķu īstenošanas veids un tās nodrošina juridisku noteiktību uzņēmumiem un iedzīvotājiem; aicina Komisiju šajā saistībā izstrādāt konsekventāku pieeju; |
| --- | --- |

14.

pauž šaubas par to, cik ieteicama ir pašregulēšanas un kopregulēšanas veicināšana, kas galu galā varētu izraisīt “atturēšanos no likumdošanas”, veicinot tikai interešu grupu un ietekmīgu uzņēmēju darbību; šā iemesla dēļ atbalsta Komisijas secinājumu, ka regulas joprojām ir vienkāršākais Eiropas Savienības mērķu īstenošanas veids un tās nodrošina juridisku noteiktību uzņēmumiem un iedzīvotājiem; aicina Komisiju šajā saistībā izstrādāt konsekventāku pieeju;

| 15. | uzsver, ka, pieņemot juridiski nesaistošus pasākumus, jārespektē iestāžu pilnvaras un attiecīgā loma; vēlas dot nozīmīgu un saskaņotu ieguldījumu attiecībā uz šādiem pasākumiem, pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi; uzsver, ka šādiem novatoriskiem pasākumiem ir nepieciešams politisks atbalsts; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka, pieņemot juridiski nesaistošus pasākumus, jārespektē iestāžu pilnvaras un attiecīgā loma; vēlas dot nozīmīgu un saskaņotu ieguldījumu attiecībā uz šādiem pasākumiem, pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi; uzsver, ka šādiem novatoriskiem pasākumiem ir nepieciešams politisks atbalsts;

| 16. | uzskata, ka ir jānostiprina oficiālā Eiropas Savienības normatīvā sistēma atbilstīgi līgumos paredzētajiem noteikumiem un vajadzētu izvairīties no problēmām, ko rada neformālas, nesaistošas normas; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka ir jānostiprina oficiālā Eiropas Savienības normatīvā sistēma atbilstīgi līgumos paredzētajiem noteikumiem un vajadzētu izvairīties no problēmām, ko rada neformālas, nesaistošas normas;

| 17. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir veikusi pasākumus, lai novērstu aizkavējušos kodifikācijas procesā esošo tekstu tulkošanu jaunajās ES oficiālajās valodās; pauž nožēlu, ka, neskatoties uz 2006. gadā paredzētajām 50 kodifikācijas iniciatīvām, bet 2007. gadā — 200, Komisija ir iesniegusi Parlamentam attiecīgi tikai 36 un 21 priekšlikumu; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir veikusi pasākumus, lai novērstu aizkavējušos kodifikācijas procesā esošo tekstu tulkošanu jaunajās ES oficiālajās valodās; pauž nožēlu, ka, neskatoties uz 2006. gadā paredzētajām 50 kodifikācijas iniciatīvām, bet 2007. gadā — 200, Komisija ir iesniegusi Parlamentam attiecīgi tikai 36 un 21 priekšlikumu;

| 18. | aicina Komisiju ievērot publicētos kodifikācijas un pārstrādāšanas sarakstus, likumdevējam iespēju robežās iesniedzot visas paredzētās iniciatīvas un izskaidrot iemeslus, kāpēc nav iesniegtas pārējās paredzētās iniciatīvas; uzsver, ka Parlaments ir apliecinājis savu labo gribu, pārstrādājot Reglamenta 80. un 80.a pantu, kas ļauj uz vienkāršošanas iniciatīvām attiecināt ātrāku un vienkāršāku pieņemšanas procedūru; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju ievērot publicētos kodifikācijas un pārstrādāšanas sarakstus, likumdevējam iespēju robežās iesniedzot visas paredzētās iniciatīvas un izskaidrot iemeslus, kāpēc nav iesniegtas pārējās paredzētās iniciatīvas; uzsver, ka Parlaments ir apliecinājis savu labo gribu, pārstrādājot Reglamenta 80. un 80.a pantu, kas ļauj uz vienkāršošanas iniciatīvām attiecināt ātrāku un vienkāršāku pieņemšanas procedūru;

| 19. | atgādina arī Komisijai, ka kodifikācijas un pārstrādāšanas iniciatīvas Eiropas Parlaments pieņem saprātīgā termiņā, taču šis termiņš mēdz būt ilgāks attiecībā uz pārējām vienkāršošanas iniciatīvām, jo šīs iniciatīvas ir parasti likumdošanas priekšlikumi, kas ir pakļauti parastajai pieņemšanas procedūrai parastajā termiņā; |
| --- | --- |

19.

atgādina arī Komisijai, ka kodifikācijas un pārstrādāšanas iniciatīvas Eiropas Parlaments pieņem saprātīgā termiņā, taču šis termiņš mēdz būt ilgāks attiecībā uz pārējām vienkāršošanas iniciatīvām, jo šīs iniciatīvas ir parasti likumdošanas priekšlikumi, kas ir pakļauti parastajai pieņemšanas procedūrai parastajā termiņā;

| 20. | apstiprina, ka vēlas, lai Komisija pieņem pārstrādāšanas procedūru kā parasto likumdošanas metodi, pat ja tiek piedāvāta spēkā esošo tekstu “pārskatīšana”, lai iegūtu teksta pilnīgu pārskatu attiecībā uz katru iniciatīvu, tostarp attiecībā uz katru konkrētu grozījumu, skaidri norādot jaunās daļas un tās, kas paliek nemainītas; |
| --- | --- |

20.

apstiprina, ka vēlas, lai Komisija pieņem pārstrādāšanas procedūru kā parasto likumdošanas metodi, pat ja tiek piedāvāta spēkā esošo tekstu “pārskatīšana”, lai iegūtu teksta pilnīgu pārskatu attiecībā uz katru iniciatīvu, tostarp attiecībā uz katru konkrētu grozījumu, skaidri norādot jaunās daļas un tās, kas paliek nemainītas;

| 21. | turklāt aicina Komisiju paturēt prātā, ka gadījumos, ja pārstrādāšana nav iespējama, attiecībā uz parasto likumdošanas metodi vajadzētu paredzēt noteikumu par attiecīgā tiesību akta secīgo grozījumu kodifikāciju ne ilgāk kā sešu mēnešu laikā; uzskata, ka saskaņā ar Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu (5) varētu izveidot īpašas struktūras kopīgi ar Padomi un Komisiju, lai vienkāršošanas veicināšanas nolūkā nodrošinātu ieinteresēto pušu pienācīgu iesaistīšanos; |
| --- | --- |

21.

turklāt aicina Komisiju paturēt prātā, ka gadījumos, ja pārstrādāšana nav iespējama, attiecībā uz parasto likumdošanas metodi vajadzētu paredzēt noteikumu par attiecīgā tiesību akta secīgo grozījumu kodifikāciju ne ilgāk kā sešu mēnešu laikā; uzskata, ka saskaņā ar Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu (5) varētu izveidot īpašas struktūras kopīgi ar Padomi un Komisiju, lai vienkāršošanas veicināšanas nolūkā nodrošinātu ieinteresēto pušu pienācīgu iesaistīšanos;

| 22. | atgādina, ka indikatīvo tiesību neskaidrie un neefektīvie instrumenti var negatīvi ietekmēt Eiropas Savienības tiesību attīstību un iestāžu līdzsvaru un tāpēc tie ir jāizmanto ļoti uzmanīgi, ja tie ir paredzēti līgumos (tos nekādā ziņā nevar izmantot, apejot primārajos tiesību aktos noteikto kompetenču sadalījumu), un ka visos gadījumos vajadzētu nodrošināt juridisko noteiktību; |
| --- | --- |

22.

atgādina, ka indikatīvo tiesību neskaidrie un neefektīvie instrumenti var negatīvi ietekmēt Eiropas Savienības tiesību attīstību un iestāžu līdzsvaru un tāpēc tie ir jāizmanto ļoti uzmanīgi, ja tie ir paredzēti līgumos (tos nekādā ziņā nevar izmantot, apejot primārajos tiesību aktos noteikto kompetenču sadalījumu), un ka visos gadījumos vajadzētu nodrošināt juridisko noteiktību;

| 23. | atzinīgi vērtē faktu, ka Komisija ir nolēmusi nosūtīt jaunos priekšlikumus un apspriežu dokumentus tieši dalībvalstu parlamentiem, lai noskaidrotu to viedokli tā saucamajā Kopienas tiesību augšupējā posmā, tādējādi priekšlaikus piemērojot Lisabonas līguma noteikumus; pilnībā atbalsta šā sadarbības veida nozīmi, lai uzlabotu Kopienas tiesību normu kvalitāti un piemērošanu, it īpaši izmantojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē faktu, ka Komisija ir nolēmusi nosūtīt jaunos priekšlikumus un apspriežu dokumentus tieši dalībvalstu parlamentiem, lai noskaidrotu to viedokli tā saucamajā Kopienas tiesību augšupējā posmā, tādējādi priekšlaikus piemērojot Lisabonas līguma noteikumus; pilnībā atbalsta šā sadarbības veida nozīmi, lai uzlabotu Kopienas tiesību normu kvalitāti un piemērošanu, it īpaši izmantojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus;

| 24. | uzskata, ka transponēšana ir nopietni un intensīvi jāuzrauga, lai izvairītos no atšķirīgas interpretācijas un idealizēšanas; aicina Komisiju uzņemties aktīvu lomu transponēšanas procesā, darot to kopā ar pārraugu un ekspertu grupām, kas ir izveidotas gan ES, gan dalībvalstu līmenī, jo savlaicīga analīze var novērst vilcināšanos un uzņēmumu nevajadzīgu apgrūtināšanu; aicina Komisiju noskaidrot, kādus pasākumus vēl var veikt, lai šo idealizēšanu nepieļautu, cita starpā piešķirot pilsoņiem tiesības uz tiešu rīcību; aicina atkārtoti veikt ietekmes novērtējumu, analizējot, kā praktiski tiek īstenoti lēmumi dalībvalstu un vietējā līmenī; atbalsta arvien atbilstīgāku regulu izmantošanu; vēlreiz ierosina, lai Parlaments noteiktu pareizas transponēšanas uzraudzības procedūras, cieši sadarbojoties ar dalībvalstu partneriem; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka transponēšana ir nopietni un intensīvi jāuzrauga, lai izvairītos no atšķirīgas interpretācijas un idealizēšanas; aicina Komisiju uzņemties aktīvu lomu transponēšanas procesā, darot to kopā ar pārraugu un ekspertu grupām, kas ir izveidotas gan ES, gan dalībvalstu līmenī, jo savlaicīga analīze var novērst vilcināšanos un uzņēmumu nevajadzīgu apgrūtināšanu; aicina Komisiju noskaidrot, kādus pasākumus vēl var veikt, lai šo idealizēšanu nepieļautu, cita starpā piešķirot pilsoņiem tiesības uz tiešu rīcību; aicina atkārtoti veikt ietekmes novērtējumu, analizējot, kā praktiski tiek īstenoti lēmumi dalībvalstu un vietējā līmenī; atbalsta arvien atbilstīgāku regulu izmantošanu; vēlreiz ierosina, lai Parlaments noteiktu pareizas transponēšanas uzraudzības procedūras, cieši sadarbojoties ar dalībvalstu partneriem;

| 25. | uzskata, ka ir nepieciešams izstrādāt kopēju to nosacījumu koncepciju, kuri noteikti ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem, lai uzlabotu attiecību ar dalībvalstu parlamentiem efektivitāti; pilnībā atbalsta Komisijas iniciatīvu par tādu standartjautājumu loka iekļaušanu šajā sakarā, kuri tiktu izmantoti, lai sagatavotu paskaidrojumu rakstus, kas tiek pievienoti Komisijas priekšlikumiem, kā norādīts Komisijas darba dokumenta 3. pielikumā (SEC(2007)0737); |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka ir nepieciešams izstrādāt kopēju to nosacījumu koncepciju, kuri noteikti ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem, lai uzlabotu attiecību ar dalībvalstu parlamentiem efektivitāti; pilnībā atbalsta Komisijas iniciatīvu par tādu standartjautājumu loka iekļaušanu šajā sakarā, kuri tiktu izmantoti, lai sagatavotu paskaidrojumu rakstus, kas tiek pievienoti Komisijas priekšlikumiem, kā norādīts Komisijas darba dokumenta 3. pielikumā (SEC(2007)0737);

| 26. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir paziņojusi par Kopienas tiesību aktu kopuma pārskatīšanu uzņēmējdarbības tiesību aktu, grāmatvedības un revīzijas tiesību aktu jomā, un steidzami gaida konkrētus priekšlikumus saistībā ar šo jautājumu; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir paziņojusi par Kopienas tiesību aktu kopuma pārskatīšanu uzņēmējdarbības tiesību aktu, grāmatvedības un revīzijas tiesību aktu jomā, un steidzami gaida konkrētus priekšlikumus saistībā ar šo jautājumu;

| 27. | atkārtoti apliecina nepieciešamību samazināt nevajadzīgu administratīvo slogu, kas traucē uzņēmumiem pielāgoties informācijas pienākumiem, kas paredzēti gan Eiropas, gan attiecīgajos valsts tiesību aktos; īpaši norāda, ka Komisijas mērķim panākt administratīvā sloga samazināšanu par 25 % līdz 2012. gadam jābūt minimālajam mērķim, un tas nozīmē, ka sloga samazinājumu, kas tiek panākts konkrētās jomās, nedrīkst iznīcināt, nosakot jaunus administratīvus slogus; atbalsta informācijas un komunikācijas tehnoloģiju lietošanas veicināšanu; šajā jomā aicina Komisiju izskatīt un, ja iespējams, censties samazināt administratīvo slogu, kas varētu apgrūtināt visas ieinteresētās puses, pat ja tie nav uzņēmumi; |
| --- | --- |

27.

atkārtoti apliecina nepieciešamību samazināt nevajadzīgu administratīvo slogu, kas traucē uzņēmumiem pielāgoties informācijas pienākumiem, kas paredzēti gan Eiropas, gan attiecīgajos valsts tiesību aktos; īpaši norāda, ka Komisijas mērķim panākt administratīvā sloga samazināšanu par 25 % līdz 2012. gadam jābūt minimālajam mērķim, un tas nozīmē, ka sloga samazinājumu, kas tiek panākts konkrētās jomās, nedrīkst iznīcināt, nosakot jaunus administratīvus slogus; atbalsta informācijas un komunikācijas tehnoloģiju lietošanas veicināšanu; šajā jomā aicina Komisiju izskatīt un, ja iespējams, censties samazināt administratīvo slogu, kas varētu apgrūtināt visas ieinteresētās puses, pat ja tie nav uzņēmumi;

| 28. | uzsver, ka turklāt vajadzīgi turpmāki centieni, lai panāktu vienkāršotu Komisijas mijiedarbību ar pilsoņiem, piemēram, iepirkumu, finanšu pakalpojumu, pētniecības programmu, valsts atbalsta noteikumu jomā un pieteikumu jomā par Kopienas finansējuma piešķiršanu; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka turklāt vajadzīgi turpmāki centieni, lai panāktu vienkāršotu Komisijas mijiedarbību ar pilsoņiem, piemēram, iepirkumu, finanšu pakalpojumu, pētniecības programmu, valsts atbalsta noteikumu jomā un pieteikumu jomā par Kopienas finansējuma piešķiršanu;

| 29. | atgādina, cik svarīgi ir saprātīgi izmantot “pārskatīšanas klauzulu”, lai saglabātu tiesību aktu atbilstību; |
| --- | --- |

29.

atgādina, cik svarīgi ir saprātīgi izmantot “pārskatīšanas klauzulu”, lai saglabātu tiesību aktu atbilstību;

| 30. | apstiprina nepieciešamību saglabāt un nostiprināt sadarbību ar Padomi un Komisiju, lai apmierinātu pilsoņu un uzņēmumu vēlmes Kopienas tiesību aktu vienkāršošanas jomā, īpaši saistībā ar steidzamu pasākumu priekšlikumiem, kuru mērķis ir samazināt administratīvo slogu; uzsver, ka jebkurā gadījumā lēmumu pieņemšanas kārtības vienkāršošanas procesā ar mērķi samazināt termiņus ir jāievēro līgumos noteiktās prasības attiecībā uz procedūru; |
| --- | --- |

30.

apstiprina nepieciešamību saglabāt un nostiprināt sadarbību ar Padomi un Komisiju, lai apmierinātu pilsoņu un uzņēmumu vēlmes Kopienas tiesību aktu vienkāršošanas jomā, īpaši saistībā ar steidzamu pasākumu priekšlikumiem, kuru mērķis ir samazināt administratīvo slogu; uzsver, ka jebkurā gadījumā lēmumu pieņemšanas kārtības vienkāršošanas procesā ar mērķi samazināt termiņus ir jāievēro līgumos noteiktās prasības attiecībā uz procedūru;

| 31. | uzdod priekšsēdētājam iesniegt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

31.

uzdod priekšsēdētājam iesniegt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 187 E, 24.7.2008., 67. lpp.

(2)  OV C 187 E, 24.7.2008., 60. lpp.

(3)  OV C 187 E, 24.7.2008., 72. lpp.

(4)  OV C 187 E, 24.7.2008., 75. lpp.

(5)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/21

---

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobrisKopienas tiesību piemērošanas pārraudzība

P6_TA(2008)0494

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūcija par 24. ikgadējo Komisijas ziņojumu par Kopienas tiesību piemērošanas pārraudzību (2008/2046(INI))

2010/C 15 E/04

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā 24. ikgadējo Komisijas 2007. gada 17. jūlija ziņojumu par Kopienas tiesību piemērošanas pārraudzību (COM(2007)0398),

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentus SEC(2007)0975 un SEC(2007)0976,

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 5. septembra paziņojumu “Rezultātu Eiropa — Kopienas tiesību aktu piemērošana” (COM(2007)0502),

ņemot vērā Padomes 1986. gada 24. jūlija Direktīvu 86/378/EEK par vienlīdzīgas attieksmes principa pret vīriešiem un sievietēm īstenošanu sociālā arodnodrošinājuma sistēmā (1),

ņemot vērā Padomes 1996. gada 3. jūnija Direktīvu 96/34/EK par UNICE (Eiropas profesionālo un darba devēju konfederācijas savienības), CEEP (Uzņēmumu ar valsts kapitāla daļu un vispārējas ekonomiskas intereses uzņēmumu Eiropas centra) un EAK (Eiropas arodbiedrību konfederācijas) noslēgto pamatnolīgumu attiecībā uz bērna kopšanas atvaļinājumu (2),

ņemot vērā Padomes 1996. gada 20. decembra Direktīvu 96/97/EK, ar ko groza Direktīvu 86/378/EEK par vienlīdzīgas attieksmes principa pret vīriešiem un sievietēm īstenošanu sociālā arodnodrošinājuma sistēmā (3),

ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (4),

ņemot vērā Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (5),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 23. septembra Direktīvu 2002/73/EK, ar kuru groza Padomes Direktīvu 76/207/EEK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz darba, profesionālās izglītības un izaugsmes iespējām un darba apstākļiem (6),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/38/EK par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā (7),

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 21. februāra rezolūciju par 23. ikgadējo Komisijas ziņojumu par Kopienas tiesību piemērošanas pārraudzību (2005. g.) (8),

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu un 112. panta 2. punktu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0363/2008),

| A. | tā kā ES politikas efektivitāti lielā mērā nosaka tās īstenošana valsts, reģionālā un vietējā līmenī; tā kā ir stingri jākontrolē un jāpārrauga, vai dalībvalstis atbilstoši piemēro Kopienas tiesību aktus, lai nodrošinātu, ka tiem ir vēlamā pozitīvā ietekme uz pilsoņu ikdienas dzīvi; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES politikas efektivitāti lielā mērā nosaka tās īstenošana valsts, reģionālā un vietējā līmenī; tā kā ir stingri jākontrolē un jāpārrauga, vai dalībvalstis atbilstoši piemēro Kopienas tiesību aktus, lai nodrošinātu, ka tiem ir vēlamā pozitīvā ietekme uz pilsoņu ikdienas dzīvi;

| B. | tā kā Kopienas tiesību piemērošanas pienācīga pārraudzība ir saistīta ne vien ar transponēšanas novērtēšanu kvantitatīvā izteiksmē, bet arī transponēšanas kvalitātes un Kopienas tiesību aktu efektīvā piemērošanā dalībvalstīs izmantoto metožu novērtēšanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Kopienas tiesību piemērošanas pienācīga pārraudzība ir saistīta ne vien ar transponēšanas novērtēšanu kvantitatīvā izteiksmē, bet arī transponēšanas kvalitātes un Kopienas tiesību aktu efektīvā piemērošanā dalībvalstīs izmantoto metožu novērtēšanu;

| C. | tā kā iepriekšējos gados Komisijas ierosināto Kopienas tiesību pārkāpumu tiesvedības gadījumu skaits turpina pieaugt (2005. gadā tas bija 2 653), bet 2006. gadā nedaudz samazinājās (2 518 pārkāpumi); tā kā desmit jaunu dalībvalstu pievienošanās, šķiet, nav ietekmējusi reģistrēto pārkāpumu skaita pieaugumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā iepriekšējos gados Komisijas ierosināto Kopienas tiesību pārkāpumu tiesvedības gadījumu skaits turpina pieaugt (2005. gadā tas bija 2 653), bet 2006. gadā nedaudz samazinājās (2 518 pārkāpumi); tā kā desmit jaunu dalībvalstu pievienošanās, šķiet, nav ietekmējusi reģistrēto pārkāpumu skaita pieaugumu;

| D. | tā kā attiecībā uz 25 ES dalībvalstīm 2006. gadā salīdzinājumā ar 2005. gadu par 16 % samazinājās tiesvedības gadījumu skaits (no 1 079 uz 904 gadījumiem) saistībā ar transponēšanas pasākumu nepaziņošanu; tā kā šis samazinājums izriet no tā, ka samazinājās to direktīvu skaits, kuru transponēšanas termiņš ir attiecīgais gads (no 123 gadījumiem 2005. gadā uz 108 gadījumiem 2006. gadā), un tā, ka dalībvalstis savlaicīgi ziņoja par šiem pasākumiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā attiecībā uz 25 ES dalībvalstīm 2006. gadā salīdzinājumā ar 2005. gadu par 16 % samazinājās tiesvedības gadījumu skaits (no 1 079 uz 904 gadījumiem) saistībā ar transponēšanas pasākumu nepaziņošanu; tā kā šis samazinājums izriet no tā, ka samazinājās to direktīvu skaits, kuru transponēšanas termiņš ir attiecīgais gads (no 123 gadījumiem 2005. gadā uz 108 gadījumiem 2006. gadā), un tā, ka dalībvalstis savlaicīgi ziņoja par šiem pasākumiem;

| E. | tā kā Komisijas sniegtajā statistikā 2006. gadam redzams, ka daudzās dalībvalstīs tiesas nelabprāt izmanto prejudiciāla nolēmuma procedūru, kas paredzēta EK līguma 234. pantā; tā kā tas var būt saistīts ar joprojām nepietiekamajām zināšanām par Kopienas tiesībām; |
| --- | --- |

E.

tā kā Komisijas sniegtajā statistikā 2006. gadam redzams, ka daudzās dalībvalstīs tiesas nelabprāt izmanto prejudiciāla nolēmuma procedūru, kas paredzēta EK līguma 234. pantā; tā kā tas var būt saistīts ar joprojām nepietiekamajām zināšanām par Kopienas tiesībām;

| F. | tā kā princips — vienlīdzība likuma priekšā — nosaka, ka Savienības pilsoņiem ir vienādi paritātes noteikumi ne tikai attiecībā uz Eiropas Savienības tiesību aktiem, bet arī uz transponēšanas tiesību aktiem; tā kā būtu lietderīgi, lai saistībā ar Eiropas tiesību aktu transponēšanas termiņu beigām dalībvalstis ne vien skaidri norādītu transponēšanas noteikumus, bet Oficiālajā Vēstnesī publicētu arī, kādi ir dalībvalsts tiesību akti attiecībā uz konkrētā noteikuma piemērošanu un kuras valsts iestādes ir atbildīgas par piemērošanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā princips — vienlīdzība likuma priekšā — nosaka, ka Savienības pilsoņiem ir vienādi paritātes noteikumi ne tikai attiecībā uz Eiropas Savienības tiesību aktiem, bet arī uz transponēšanas tiesību aktiem; tā kā būtu lietderīgi, lai saistībā ar Eiropas tiesību aktu transponēšanas termiņu beigām dalībvalstis ne vien skaidri norādītu transponēšanas noteikumus, bet Oficiālajā Vēstnesī publicētu arī, kādi ir dalībvalsts tiesību akti attiecībā uz konkrētā noteikuma piemērošanu un kuras valsts iestādes ir atbildīgas par piemērošanu;

| G. | tā kā pilsoņu sūdzībām nav tikai simboliska nozīme pilsoņu Eiropas veidošanā, bet tās arī ir konkrēts un efektīvs līdzeklis, lai pārraudzītu Kopienas tiesību piemērošanu, |
| --- | --- |

G.

tā kā pilsoņu sūdzībām nav tikai simboliska nozīme pilsoņu Eiropas veidošanā, bet tās arī ir konkrēts un efektīvs līdzeklis, lai pārraudzītu Kopienas tiesību piemērošanu,

| H. | tā kā Parlamentā iesniegtie lūgumraksti ir nozīmīgs informācijas avots par Kopienas tiesību pārkāpumiem dalībvalstīs un tā kā pēdējos gados lūgumrakstu skaits ir ievērojami pieaudzis (2006. gadā tika iesniegti apmēram 1 000 lūgumraksti); |
| --- | --- |

H.

tā kā Parlamentā iesniegtie lūgumraksti ir nozīmīgs informācijas avots par Kopienas tiesību pārkāpumiem dalībvalstīs un tā kā pēdējos gados lūgumrakstu skaits ir ievērojami pieaudzis (2006. gadā tika iesniegti apmēram 1 000 lūgumraksti);

| I. | tā kā lūgumrakstos visbiežāk minētie jautājumi attiecas uz izglītības un profesionālās kvalifikācijas atzīšanu, nodokļiem un tiesībām brīvi pārvietoties dalībvalstu teritorijās, kā arī uz jautājumiem saistībā ar diskrimināciju; |
| --- | --- |

I.

tā kā lūgumrakstos visbiežāk minētie jautājumi attiecas uz izglītības un profesionālās kvalifikācijas atzīšanu, nodokļiem un tiesībām brīvi pārvietoties dalībvalstu teritorijās, kā arī uz jautājumiem saistībā ar diskrimināciju;

| J. | tā kā 2006. gadā Eiropas ombudam iesniegto sūdzību skaits bija stabils (3 830 sūdzības); tā kā 75 % no saņemtajām sūdzībām neattiecās uz ombuda pilnvarām, jo attiecas uz dalībvalstu valsts vai reģionālajām iestādēm, un tā kā tāpat kā iepriekšējos gados 70 % no ombuda uzsākto izmeklēšanu attiecās uz Komisiju; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2006. gadā Eiropas ombudam iesniegto sūdzību skaits bija stabils (3 830 sūdzības); tā kā 75 % no saņemtajām sūdzībām neattiecās uz ombuda pilnvarām, jo attiecas uz dalībvalstu valsts vai reģionālajām iestādēm, un tā kā tāpat kā iepriekšējos gados 70 % no ombuda uzsākto izmeklēšanu attiecās uz Komisiju;

| K. | tā kā nediskriminācijas princips ir viens no Eiropas integrācijas procesa stūrakmeņiem un ir cieši saistīts ar iekšējā tirgus darbību, jo īpaši attiecībā uz personu brīvu pārvietošanos un uz pakalpojumu, preču un kapitāla brīvu apriti, un tas nodrošina tiesību un iespēju vienlīdzību visiem Savienības pilsoņiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā nediskriminācijas princips ir viens no Eiropas integrācijas procesa stūrakmeņiem un ir cieši saistīts ar iekšējā tirgus darbību, jo īpaši attiecībā uz personu brīvu pārvietošanos un uz pakalpojumu, preču un kapitāla brīvu apriti, un tas nodrošina tiesību un iespēju vienlīdzību visiem Savienības pilsoņiem;

| L. | tā kā saskaņā ar Māstrihtas līgumu Savienības pilsonība garantē pilsoņiem tiesības brīvi pārvietoties dalībvalstu teritorijā, kā arī vairākas politiskas tiesības, ko nodrošina ES iestādes; |
| --- | --- |

L.

tā kā saskaņā ar Māstrihtas līgumu Savienības pilsonība garantē pilsoņiem tiesības brīvi pārvietoties dalībvalstu teritorijā, kā arī vairākas politiskas tiesības, ko nodrošina ES iestādes;

| M. | tā kā Direktīvas 2004/38/EK, ar kuru tiek vispārinātas brīvas pārvietošanās tiesības Eiropas Savienības teritorijā, transponēšanas termiņš bija noteikts 2006. gada 30. aprīlis; |
| --- | --- |

M.

tā kā Direktīvas 2004/38/EK, ar kuru tiek vispārinātas brīvas pārvietošanās tiesības Eiropas Savienības teritorijā, transponēšanas termiņš bija noteikts 2006. gada 30. aprīlis;

| N. | tā kā studentiem joprojām ir grūtības brīvi pārvietoties vai piekļūt augstākajai izglītībai citās Eiropas Savienības dalībvalstīs, un šīs grūtības saistītas, piemēram, ar administratīviem vai uz kvotām attiecināmiem šķēršļiem (kas diskriminē tos ārvalstu studentus, kuri vēlas pieteikties studijām universitātēs); tā kā ES var iejaukties tikai gadījumos, kad notiek diskriminācija tautības dēļ; |
| --- | --- |

N.

tā kā studentiem joprojām ir grūtības brīvi pārvietoties vai piekļūt augstākajai izglītībai citās Eiropas Savienības dalībvalstīs, un šīs grūtības saistītas, piemēram, ar administratīviem vai uz kvotām attiecināmiem šķēršļiem (kas diskriminē tos ārvalstu studentus, kuri vēlas pieteikties studijām universitātēs); tā kā ES var iejaukties tikai gadījumos, kad notiek diskriminācija tautības dēļ;

| O. | tā kā Eiropas Kopienu dibināšanas līguma 39. pantā noteikts, ka pārvietošanās brīvība nozīmē to, ka tiek likvidēta jebkādu citu valstu dalībvalstu darba ņēmēju diskriminācija attiecībā uz nodarbinātību, darba samaksu un citiem darba u nodarbinātības apstākļiem, tā kā Kopienas atvasinātajos tiesību aktos ir virkne noteikumu, kuru mērķis ir efektīvi apkarot šāda veida diskrimināciju; |
| --- | --- |

O.

tā kā Eiropas Kopienu dibināšanas līguma 39. pantā noteikts, ka pārvietošanās brīvība nozīmē to, ka tiek likvidēta jebkādu citu valstu dalībvalstu darba ņēmēju diskriminācija attiecībā uz nodarbinātību, darba samaksu un citiem darba u nodarbinātības apstākļiem, tā kā Kopienas atvasinātajos tiesību aktos ir virkne noteikumu, kuru mērķis ir efektīvi apkarot šāda veida diskrimināciju;

| P. | tā kā pastāv tieša saikne starp pakāpi, kādā dalībvalsts īsteno Kopienu tiesības, tostarp arī vides aizsardzības jomā, un dalībvalsts spēju izmantot būtiskiem ieguldījumiem, infrastruktūrai un modernizācijas projektiem pieejamo finansējumu, |
| --- | --- |

P.

tā kā pastāv tieša saikne starp pakāpi, kādā dalībvalsts īsteno Kopienu tiesības, tostarp arī vides aizsardzības jomā, un dalībvalsts spēju izmantot būtiskiem ieguldījumiem, infrastruktūrai un modernizācijas projektiem pieejamo finansējumu,

2006. gada ziņojums un veiktie pasākumi saistībā ar Parlamenta 2008. gada 21. februāra rezolūciju

| 1. | atzinīgi vērtē iepriekšminēto Komisijas 2007. gada 5. septembra paziņojumu un Komisijas pasludināto apņemšanos uzlabot darba metodes, ko tā izmanto, lai noteiktu prioritātes, un visefektīvākajā veidā pārbaudīt uz līdz šim izskatītās lietas un to pārvaldību; tomēr pauž nožēlu par to, ka Komisija vēl nav atbildējusi, ne arī reaģējusi uz iepriekšminēto Parlamenta 2008. gada 21. februāra rezolūciju, kurā Parlaments aicina Komisiju sniegt precīzu informāciju par dažādiem Kopienas tiesību aktu piemērošanas aspektiem, īpaši uzsverot iepriekšminētās jaunās darba metodes izstrādāšanu; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē iepriekšminēto Komisijas 2007. gada 5. septembra paziņojumu un Komisijas pasludināto apņemšanos uzlabot darba metodes, ko tā izmanto, lai noteiktu prioritātes, un visefektīvākajā veidā pārbaudīt uz līdz šim izskatītās lietas un to pārvaldību; tomēr pauž nožēlu par to, ka Komisija vēl nav atbildējusi, ne arī reaģējusi uz iepriekšminēto Parlamenta 2008. gada 21. februāra rezolūciju, kurā Parlaments aicina Komisiju sniegt precīzu informāciju par dažādiem Kopienas tiesību aktu piemērošanas aspektiem, īpaši uzsverot iepriekšminētās jaunās darba metodes izstrādāšanu;

| 2. | ir dziļi nobažījies par to, ka jaunā darba metode, kas paredz to sūdzību, ko saņēmusi Komisija, nosūtīšanu attiecīgajai dalībvalstij (galvenajai atbildīgajai par Kopienas tiesību nepareizu piemērošanu), var samazināt tās kā “līgumu sargātājas” institucionālo atbildību, kas atbilstīgi EK līguma 211. pantam nodrošina Kopienas tiesību aktu īstenošanu; atzīmē, ka Komisija bieži vien ir vienīgā pēdējā instance, kurā Eiropas pilsoņi var vērsties, lai sūdzētos par Kopienas tiesību nepareizu piemērošanu; neatlaidīgi prasa Komisijai līdz 2008. gada novembrim iesniegt Parlamentam pirmo ziņojumu par piemērotajām procedūrām un 2008. gada 15. aprīlī uzsāktā izmēģinājuma projekta rezultātiem, kas sasniegti pirmajos sešos mēnešos; |
| --- | --- |

2.

ir dziļi nobažījies par to, ka jaunā darba metode, kas paredz to sūdzību, ko saņēmusi Komisija, nosūtīšanu attiecīgajai dalībvalstij (galvenajai atbildīgajai par Kopienas tiesību nepareizu piemērošanu), var samazināt tās kā “līgumu sargātājas” institucionālo atbildību, kas atbilstīgi EK līguma 211. pantam nodrošina Kopienas tiesību aktu īstenošanu; atzīmē, ka Komisija bieži vien ir vienīgā pēdējā instance, kurā Eiropas pilsoņi var vērsties, lai sūdzētos par Kopienas tiesību nepareizu piemērošanu; neatlaidīgi prasa Komisijai līdz 2008. gada novembrim iesniegt Parlamentam pirmo ziņojumu par piemērotajām procedūrām un 2008. gada 15. aprīlī uzsāktā izmēģinājuma projekta rezultātiem, kas sasniegti pirmajos sešos mēnešos;

| 3. | uzsver, ka saskaņā ar EK līguma 211. pantu Komisija ir iestāde, kura ir atbildīga par Līguma noteikumu, kā arī to noteikumu, ko iestādes noteikušas saskaņā ar Līgumu, piemērošanas uzraudzību, un saskaņā ar 226. pantu Komisija ir pilnvarota uzsākt procedūru pret jebkuru dalībvalsti, kas nepilda Līgumā ietvertos pienākumus; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka saskaņā ar EK līguma 211. pantu Komisija ir iestāde, kura ir atbildīga par Līguma noteikumu, kā arī to noteikumu, ko iestādes noteikušas saskaņā ar Līgumu, piemērošanas uzraudzību, un saskaņā ar 226. pantu Komisija ir pilnvarota uzsākt procedūru pret jebkuru dalībvalsti, kas nepilda Līgumā ietvertos pienākumus;

| 4. | neatlaidīgi aicina Komisiju plaši piemērot principu, atbilstīgi kuram jebkura sarakste, kas var liecināt par Kopienas tiesību pārkāpumiem, jāreģistrē kā sūdzība, izņemot gadījumus, kad pārkāpums attiecas uz īpašiem apstākļiem, kas minēti Komisijas 2002. gada 20. marta paziņojumā “Attiecības ar sūdzības iesniedzēju jautājumos par Eiropas Kopienu tiesību pārkāpumiem (COM(2002)0141)”; prasa Komisijai informēt Parlamentu par veidu, kādā šis princips tiks ievērots tad, kad tiks piemērota jaunā metode; neatlaidīgi aicina Komisiju informēt un apspriesties ar Parlamentu par jebkādām izmaiņām attiecībā uz ārkārtējiem kritērijiem, kas attaisno sūdzību nereģistrēšanu; |
| --- | --- |

4.

neatlaidīgi aicina Komisiju plaši piemērot principu, atbilstīgi kuram jebkura sarakste, kas var liecināt par Kopienas tiesību pārkāpumiem, jāreģistrē kā sūdzība, izņemot gadījumus, kad pārkāpums attiecas uz īpašiem apstākļiem, kas minēti Komisijas 2002. gada 20. marta paziņojumā “Attiecības ar sūdzības iesniedzēju jautājumos par Eiropas Kopienu tiesību pārkāpumiem (COM(2002)0141)”; prasa Komisijai informēt Parlamentu par veidu, kādā šis princips tiks ievērots tad, kad tiks piemērota jaunā metode; neatlaidīgi aicina Komisiju informēt un apspriesties ar Parlamentu par jebkādām izmaiņām attiecībā uz ārkārtējiem kritērijiem, kas attaisno sūdzību nereģistrēšanu;

| 5. | konstatē, ka galvenās problēmas, kas saistītas ar pārkāpumu procedūru, ir tās ilgums (vidēji 20,5 mēneši sākot no lietas reģistrācijas noteiktajā termiņā līdz prasības vēstules nosūtīšanai Eiropas Kopienu Tiesai saskaņā ar EK līguma 226. pantu), kā arī tas, ka nepietiekami tiek piemērots 228. pants; aicina Komisiju rīkoties, lai samazinātu salīdzinoši ilgo sūdzību vai lūgumrakstu izskatīšanas laikposmu un rast praktiskus risinājumus norādītājām problēmām, katrā konkrētajā gadījumā lemjot, vai būtu ieteicams pielietot alternatīvas metodes, piemēram SOLVIT, kuras izmantošana joprojām nav pietiekami veicināta; |
| --- | --- |

5.

konstatē, ka galvenās problēmas, kas saistītas ar pārkāpumu procedūru, ir tās ilgums (vidēji 20,5 mēneši sākot no lietas reģistrācijas noteiktajā termiņā līdz prasības vēstules nosūtīšanai Eiropas Kopienu Tiesai saskaņā ar EK līguma 226. pantu), kā arī tas, ka nepietiekami tiek piemērots 228. pants; aicina Komisiju rīkoties, lai samazinātu salīdzinoši ilgo sūdzību vai lūgumrakstu izskatīšanas laikposmu un rast praktiskus risinājumus norādītājām problēmām, katrā konkrētajā gadījumā lemjot, vai būtu ieteicams pielietot alternatīvas metodes, piemēram SOLVIT, kuras izmantošana joprojām nav pietiekami veicināta;

| 6. | konstatē, ka ievērojami pieaudzis to 2006. gadā pārbaudīto pārkāpumu skaits, kā arī to gadījumu skaits, kad netiek izpildīti Tiesas spriedumi; uzsver divus gadījumus, kad dalībvalstīm tika piemērotas finansiālas sankcijas; aicina Komisiju stingrāk piemērot EK līguma 228. pantu, lai nodrošinātu Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu pienācīgu izpildi; |
| --- | --- |

6.

konstatē, ka ievērojami pieaudzis to 2006. gadā pārbaudīto pārkāpumu skaits, kā arī to gadījumu skaits, kad netiek izpildīti Tiesas spriedumi; uzsver divus gadījumus, kad dalībvalstīm tika piemērotas finansiālas sankcijas; aicina Komisiju stingrāk piemērot EK līguma 228. pantu, lai nodrošinātu Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu pienācīgu izpildi;

| 7. | aicina Komisiju saistībā ar to, ka dalībvalstis jau ilgstoši neievēro direktīvu transponēšanai paredzētos termiņus, sagatavot sarakstu, kurā minētas direktīvas ar zemāko īstenošanas līmeni, pievienojot tam sīkāku informāciju par iespējamiem neievērošanas iemesliem; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju saistībā ar to, ka dalībvalstis jau ilgstoši neievēro direktīvu transponēšanai paredzētos termiņus, sagatavot sarakstu, kurā minētas direktīvas ar zemāko īstenošanas līmeni, pievienojot tam sīkāku informāciju par iespējamiem neievērošanas iemesliem;

| 8. | atzinīgi vērtē dažu Komisijas ģenerāldirektorātu, jo īpaši Vides ģenerāldirektorāta pūliņus, lai uzlabotu atbilstības pārbaudes, kas paredzētas attiecīgajās direktīvās, vienlaicīgi paužot neapmierinātību ar Komisijas atbildēm attiecībā uz atbilstības pārbaužu konfidencialitāti; atkārtoti aicina Komisiju savā tīmekļa vietnē publicēt pēc vairāku ģenerāldirektorātu pieprasījuma veiktos pētījumus par dalībvalstu pasākumu atbilstības Kopienas tiesību aktiem novērtēšanu; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē dažu Komisijas ģenerāldirektorātu, jo īpaši Vides ģenerāldirektorāta pūliņus, lai uzlabotu atbilstības pārbaudes, kas paredzētas attiecīgajās direktīvās, vienlaicīgi paužot neapmierinātību ar Komisijas atbildēm attiecībā uz atbilstības pārbaužu konfidencialitāti; atkārtoti aicina Komisiju savā tīmekļa vietnē publicēt pēc vairāku ģenerāldirektorātu pieprasījuma veiktos pētījumus par dalībvalstu pasākumu atbilstības Kopienas tiesību aktiem novērtēšanu;

| 9. | konstatē, ka lielākajā daļā dalībvalstu valsts tiesas nepietiekami sadarbojas ar Eiropas Kopienu Tiesu, un šīs dalībvalstis joprojām negribīgi piemēro Kopienas tiesību pārākuma principu; turklāt norāda, cik ārkārtīgi liela nozīme pareizā Kopienas tiesību piemērošanā ir prejudiciālo nolēmumu procedūrai; |
| --- | --- |

9.

konstatē, ka lielākajā daļā dalībvalstu valsts tiesas nepietiekami sadarbojas ar Eiropas Kopienu Tiesu, un šīs dalībvalstis joprojām negribīgi piemēro Kopienas tiesību pārākuma principu; turklāt norāda, cik ārkārtīgi liela nozīme pareizā Kopienas tiesību piemērošanā ir prejudiciālo nolēmumu procedūrai;

| 10. | šajā saistībā atbalsta Komisijas centienus noteikt jomas, kurās dalībvalstu tiesnešiem, juristiem un ierēdņiem būtu lietderīga papildu apmācība par Kopienas tiesībām; |
| --- | --- |

10.

šajā saistībā atbalsta Komisijas centienus noteikt jomas, kurās dalībvalstu tiesnešiem, juristiem un ierēdņiem būtu lietderīga papildu apmācība par Kopienas tiesībām;

Iestāžu sadarbība

| 11. | pauž pārliecību, ka ir ļoti svarīgi panākt konsensu jautājumā par Kopienas tiesību piemērošanas pārraudzību un veidot sadarbību starp Komisiju, Padomi, Eiropas ombudu un attiecīgajām Eiropas Parlamenta komitejām, lai nodrošinātu iedarbīgu rīcību visos gadījumos, kad lūgumraksta iesniedzējs ir pamatoti sūdzējies par Kopienas tiesību pārkāpumu; |
| --- | --- |

11.

pauž pārliecību, ka ir ļoti svarīgi panākt konsensu jautājumā par Kopienas tiesību piemērošanas pārraudzību un veidot sadarbību starp Komisiju, Padomi, Eiropas ombudu un attiecīgajām Eiropas Parlamenta komitejām, lai nodrošinātu iedarbīgu rīcību visos gadījumos, kad lūgumraksta iesniedzējs ir pamatoti sūdzējies par Kopienas tiesību pārkāpumu;

| 12. | konstatē, ka, lai gan patiesu Kopienas tiesību pārkāpumu skaits, par kuriem tika ziņots, nav liels salīdzinājumā ar lūgumrakstu kopējo skaitu (tikai četri 2006. gadā), tie ir neaizvietojams informācijas avots par Eiropas pilsoņu būtiskākajām prasībām un Komisijai tie jāizmanto kā norāde attiecībā uz likumdošanas iniciatīvu; |
| --- | --- |

12.

konstatē, ka, lai gan patiesu Kopienas tiesību pārkāpumu skaits, par kuriem tika ziņots, nav liels salīdzinājumā ar lūgumrakstu kopējo skaitu (tikai četri 2006. gadā), tie ir neaizvietojams informācijas avots par Eiropas pilsoņu būtiskākajām prasībām un Komisijai tie jāizmanto kā norāde attiecībā uz likumdošanas iniciatīvu;

| 13. | uzsver, ka jāuzlabo informācijas sniegšana pilsoņiem, lai ikvienam, kurš vēlas iesniegt lūgumrakstu, palīdzētu vērsties pie tās struktūrvienības, kas ir viskompetentākā konkrētā jautājuma risināšanā dalībvalsts vai Kopienas līmenī; prasa ES iestādēm veikt pasākumus, kas veicinātu labas pārvaldības un pakalpojumu kultūru šajās iestādēs, lai nodrošinātu, ka pilsoņi tiek pienācīgi apkalpoti un var pilnībā īstenot savas tiesības; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka jāuzlabo informācijas sniegšana pilsoņiem, lai ikvienam, kurš vēlas iesniegt lūgumrakstu, palīdzētu vērsties pie tās struktūrvienības, kas ir viskompetentākā konkrētā jautājuma risināšanā dalībvalsts vai Kopienas līmenī; prasa ES iestādēm veikt pasākumus, kas veicinātu labas pārvaldības un pakalpojumu kultūru šajās iestādēs, lai nodrošinātu, ka pilsoņi tiek pienācīgi apkalpoti un var pilnībā īstenot savas tiesības;

| 14. | iesaka Komisijai joprojām paredzēt iespēju uzaicināt savus pārstāvjus ierasties dalībvalstīs, lai novērotu un pārbaudītu ieviešanu praksē; |
| --- | --- |

14.

iesaka Komisijai joprojām paredzēt iespēju uzaicināt savus pārstāvjus ierasties dalībvalstīs, lai novērotu un pārbaudītu ieviešanu praksē;

| 15. | uzsver nepieciešamību apsvērt iepriekš apspriesto ideju par kopēju piekļuves centru visām pilsoņu iesniegtajām sūdzībām un visām problēmām, kas saistītas ar Kopienas tiesību piemērošanas problēmām, jo pašlaik pilsoņu rīcībā ir ļoti daudz iespēju (lūgumraksti, sūdzības, Ombuds, SOLVIT u. c.), un tāpēc centralizētas izziņošanas sistēmas rezultāti varētu būt konkrētāki, kā arī tiktu ievēroti termiņi; |
| --- | --- |

15.

uzsver nepieciešamību apsvērt iepriekš apspriesto ideju par kopēju piekļuves centru visām pilsoņu iesniegtajām sūdzībām un visām problēmām, kas saistītas ar Kopienas tiesību piemērošanas problēmām, jo pašlaik pilsoņu rīcībā ir ļoti daudz iespēju (lūgumraksti, sūdzības, Ombuds, SOLVIT u. c.), un tāpēc centralizētas izziņošanas sistēmas rezultāti varētu būt konkrētāki, kā arī tiktu ievēroti termiņi;

| 16. | atzinīgi vērtē to, ka Komisijas gada ziņojumi par Kopienu tiesību piemērošanu ir papildināti ar pielikumiem, kas paplašina šajos ziņojumos sniegto informāciju un sniedz būtiskus statistikas datus; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē to, ka Komisijas gada ziņojumi par Kopienu tiesību piemērošanu ir papildināti ar pielikumiem, kas paplašina šajos ziņojumos sniegto informāciju un sniedz būtiskus statistikas datus;

| 17. | atzīst, ka Parlamenta pastāvīgajām komitejām aktīvāk jādarbojas Kopienas tiesību aktu piemērošanas kontrolē; pauž pārliecību, ka komitejas atbilstoši administratīvi jāatbalsta, lai tās varētu efektīvi šo kontroli veikt; prasa parlamentārās reformas darba grupai, Budžeta komitejai un citām attiecīgajām Parlamenta struktūrām novērtēt iespēju izveidot speciālu operatīvu grupu katras komitejas sekretariātā, lai nodrošinātu nepārtrauktu un efektīvu Kopienas tiesību piemērošanas kontroli; |
| --- | --- |

17.

atzīst, ka Parlamenta pastāvīgajām komitejām aktīvāk jādarbojas Kopienas tiesību aktu piemērošanas kontrolē; pauž pārliecību, ka komitejas atbilstoši administratīvi jāatbalsta, lai tās varētu efektīvi šo kontroli veikt; prasa parlamentārās reformas darba grupai, Budžeta komitejai un citām attiecīgajām Parlamenta struktūrām novērtēt iespēju izveidot speciālu operatīvu grupu katras komitejas sekretariātā, lai nodrošinātu nepārtrauktu un efektīvu Kopienas tiesību piemērošanas kontroli;

Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu sadarbība

| 18. | aicina Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentus ciešāk sadarboties, lai vēl labāk un iedarbīgāk pārraudzītu Kopienu tiesību īstenošanu valsts, reģionālajā un vietējā līmenī; uzskata, ka dalībvalstu parlamentiem ir ļoti liela nozīme Kopienu tiesību piemērošanas pārraudzībā, turklāt tie palīdz vairot Eiropas Savienības demokrātisko likumību un tuvināt ES tās iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

18.

aicina Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentus ciešāk sadarboties, lai vēl labāk un iedarbīgāk pārraudzītu Kopienu tiesību īstenošanu valsts, reģionālajā un vietējā līmenī; uzskata, ka dalībvalstu parlamentiem ir ļoti liela nozīme Kopienu tiesību piemērošanas pārraudzībā, turklāt tie palīdz vairot Eiropas Savienības demokrātisko likumību un tuvināt ES tās iedzīvotājiem;

| 19. | atgādina, ka atbilstīgi Amsterdamas līgumam pievienotajam Protokolam par valstu parlamentu lomu, dalībvalstīm un Eiropas Kopienas lietu komiteju konferencei (COSAC) jāuzņemas īpašas saistības politikas jomā attiecībā uz brīvības, drošības un tiesiskuma telpu; uzskata, ka šīm saistībām jāattiecas gan uz lēmumu pieņemšanas augšupejošo posmu, gan uz Eiropas tiesību aktu īstenošanas posmu, lai Eiropas un dalībvalstu likumdevējs varētu pieņemt nepieciešamos jauninājumus nozarēs, kas ir un būs dalītās kompetences jomas; tāpēc aicina attiecīgās dalībvalstu un Eiropas Parlamenta komitejas veidot pastāvīgus kontaktus attiecībā uz specifiskiem tiesību jautājumiem, apvienojot visu noderīgo informāciju, lai likumdošanas process būtu pārskatāms un efektīvs gan Eiropas, gan dalībvalstu, līmenī; atbalsta īpašu Eiropas likumdevēju sanāksmju organizēšanu kā tās, kas notikušas 2008. gada 6. aprīlī ar dalībvalstu parlamentu pārstāvjiem saistībā ar Pamatlēmuma par terorisma apkarošanu pārskatīšanu, kas ļāva novērtēt ne tikai spēkā esošo Eiropas tiesību aktu piemērošanas problēmas, bet arī Padomē izskatāmo grozījumu priekšlikumu atbilstību; |
| --- | --- |

19.

atgādina, ka atbilstīgi Amsterdamas līgumam pievienotajam Protokolam par valstu parlamentu lomu, dalībvalstīm un Eiropas Kopienas lietu komiteju konferencei (COSAC) jāuzņemas īpašas saistības politikas jomā attiecībā uz brīvības, drošības un tiesiskuma telpu; uzskata, ka šīm saistībām jāattiecas gan uz lēmumu pieņemšanas augšupejošo posmu, gan uz Eiropas tiesību aktu īstenošanas posmu, lai Eiropas un dalībvalstu likumdevējs varētu pieņemt nepieciešamos jauninājumus nozarēs, kas ir un būs dalītās kompetences jomas; tāpēc aicina attiecīgās dalībvalstu un Eiropas Parlamenta komitejas veidot pastāvīgus kontaktus attiecībā uz specifiskiem tiesību jautājumiem, apvienojot visu noderīgo informāciju, lai likumdošanas process būtu pārskatāms un efektīvs gan Eiropas, gan dalībvalstu, līmenī; atbalsta īpašu Eiropas likumdevēju sanāksmju organizēšanu kā tās, kas notikušas 2008. gada 6. aprīlī ar dalībvalstu parlamentu pārstāvjiem saistībā ar Pamatlēmuma par terorisma apkarošanu pārskatīšanu, kas ļāva novērtēt ne tikai spēkā esošo Eiropas tiesību aktu piemērošanas problēmas, bet arī Padomē izskatāmo grozījumu priekšlikumu atbilstību;

| 20. | norāda, ka atbilstoši Lisabona līgumā paredzētajam subsidiaritātes principa ievērošanas pārraudzības mehānismam, dalībvalstu parlamentu nozīme Kopienas likumdošanas procesā ievērojami palielinās; |
| --- | --- |

20.

norāda, ka atbilstoši Lisabona līgumā paredzētajam subsidiaritātes principa ievērošanas pārraudzības mehānismam, dalībvalstu parlamentu nozīme Kopienas likumdošanas procesā ievērojami palielinās;

Diskriminācijas apkarošana Eiropas Savienībā

| 21. | uzskata, ka pilsonības jēdziens ievērojami paplašina nediskriminēšanas principa darbības jomu; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka pilsonības jēdziens ievērojami paplašina nediskriminēšanas principa darbības jomu;

| 22. | norāda, ka pēdējā laikā attīstās Eiropas Kopienu Tiesas judikatūra, kas pamatojas uz ES pilsonības jēdzienu, saskaņā ar ko dalībvalsts nevar izturēties nelabvēlīgāk pret tiem valspiederīgajiem, kuri ir izmantojuši savas tiesības brīvi pārvietoties un dzīvot citā dalībvalstī, nekā pret tiem, kuri šīs tiesības nav izmantojuši; |
| --- | --- |

22.

norāda, ka pēdējā laikā attīstās Eiropas Kopienu Tiesas judikatūra, kas pamatojas uz ES pilsonības jēdzienu, saskaņā ar ko dalībvalsts nevar izturēties nelabvēlīgāk pret tiem valspiederīgajiem, kuri ir izmantojuši savas tiesības brīvi pārvietoties un dzīvot citā dalībvalstī, nekā pret tiem, kuri šīs tiesības nav izmantojuši;

| 23. | neatlaidīgi aicina dalībvalstis ievērot no ES pilsonības atvasinātās tiesības, tostarp tiesības balsot un kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās, kas ir īpaši svarīgi, gatavojoties 2009. gada vēlēšanām; |
| --- | --- |

23.

neatlaidīgi aicina dalībvalstis ievērot no ES pilsonības atvasinātās tiesības, tostarp tiesības balsot un kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās, kas ir īpaši svarīgi, gatavojoties 2009. gada vēlēšanām;

| 24. | norāda, ka Parlaments saņem lūgumrakstus ar sūdzībām par to, ka dažas dalībvalstis pārkāpj Direktīvu 2004/38/EK; atzīmē šīs direktīvas būtisko nozīmi attiecībā uz ES pilsoņu tiesību brīvi pārvietoties citu dalībvalstu teritorijā aizstāvēšanu; konstatē, ka Komisija ir paziņojusi, ka tā izstrādās ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu 2008. gada otrajā pusē; |
| --- | --- |

24.

norāda, ka Parlaments saņem lūgumrakstus ar sūdzībām par to, ka dažas dalībvalstis pārkāpj Direktīvu 2004/38/EK; atzīmē šīs direktīvas būtisko nozīmi attiecībā uz ES pilsoņu tiesību brīvi pārvietoties citu dalībvalstu teritorijā aizstāvēšanu; konstatē, ka Komisija ir paziņojusi, ka tā izstrādās ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu 2008. gada otrajā pusē;

| 25. | neatlaidīgi aicina Komisiju rūpīgi pārraudzīt Direktīvas 2000/43/EK un Direktīvas 2000/78/EK transponēšanu un to, vai tiesību akti, ko dalībvalstis pieņēmušas saistībā ar šo transponēšanu, atbilst šo direktīvu noteikumiem, kā arī turpināt izdarīt spiedienu uz dalībvalstīm, uzsākot tiesvedību par noteikumu neievērošanu, lai tās pildītu savas saistības pēc iespējas ātrāk pilnībā transponēt šīs direktīvas; uzskata, ka Parlamenta atbilstīgajai komitejai jābūt iesaistītai notiekošajā kontroles procesā, pārraugot, kā dalībvalstis ievēro no šīm direktīvām izrietošās saistības; |
| --- | --- |

25.

neatlaidīgi aicina Komisiju rūpīgi pārraudzīt Direktīvas 2000/43/EK un Direktīvas 2000/78/EK transponēšanu un to, vai tiesību akti, ko dalībvalstis pieņēmušas saistībā ar šo transponēšanu, atbilst šo direktīvu noteikumiem, kā arī turpināt izdarīt spiedienu uz dalībvalstīm, uzsākot tiesvedību par noteikumu neievērošanu, lai tās pildītu savas saistības pēc iespējas ātrāk pilnībā transponēt šīs direktīvas; uzskata, ka Parlamenta atbilstīgajai komitejai jābūt iesaistītai notiekošajā kontroles procesā, pārraugot, kā dalībvalstis ievēro no šīm direktīvām izrietošās saistības;

| 26. | atzinīgi vērtē 2008. gada 2. jūlijā, kā tas paredzēts 2008. gada politikas stratēģijā, Komisijas pieņemto priekšlikumu (COM(2008)0426) horizontālai direktīvai, ar kuru īsteno vienādas attieksmes principu jomās, kas nav saistītas ar nodarbinātību, un nodrošina vienlīdzīgu piekļuvi precēm, pakalpojumiem, mājoklim, izglītībai, kā arī sociālajai aizsardzībai un sociālajām priekšrocībām, direktīvai, kas papildina diskriminācijas novēršanai veltīto dokumentu kopumu; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē 2008. gada 2. jūlijā, kā tas paredzēts 2008. gada politikas stratēģijā, Komisijas pieņemto priekšlikumu (COM(2008)0426) horizontālai direktīvai, ar kuru īsteno vienādas attieksmes principu jomās, kas nav saistītas ar nodarbinātību, un nodrošina vienlīdzīgu piekļuvi precēm, pakalpojumiem, mājoklim, izglītībai, kā arī sociālajai aizsardzībai un sociālajām priekšrocībām, direktīvai, kas papildina diskriminācijas novēršanai veltīto dokumentu kopumu;

| 27. | neatlaidīgi aicina Komisiju rūpīgi analizēt gadījumus, kad dalībvalstis studentiem no citām valstīm piemēro ar valstspiederību nesaistītus ierobežojumus piekļuvei izglītībai, lai nodrošinātu, ka studenti var brīvi pārvietoties un ka attieksme pret viņiem šo dalībvalstu izglītības sistēmā ir vienlīdzīga; |
| --- | --- |

27.

neatlaidīgi aicina Komisiju rūpīgi analizēt gadījumus, kad dalībvalstis studentiem no citām valstīm piemēro ar valstspiederību nesaistītus ierobežojumus piekļuvei izglītībai, lai nodrošinātu, ka studenti var brīvi pārvietoties un ka attieksme pret viņiem šo dalībvalstu izglītības sistēmā ir vienlīdzīga;

| 28. | prasa jo īpaši tām dalībvalstīm, kuras ir tiesīgas izmantot struktūrfondus saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2007.—2013. gadam, steidzami un pareizi pielāgot valsts tiesību aktus ES standartiem, jo īpaši vides aizsardzības jomā, un izstrādāt pilsoņiem pārredzamas konkursa procedūras, lai varētu efektīvi izmantot pieejamos struktūrfondu līdzekļus un veicināt reģionu sociālo un ekonomisko attīstību; |
| --- | --- |

28.

prasa jo īpaši tām dalībvalstīm, kuras ir tiesīgas izmantot struktūrfondus saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2007.—2013. gadam, steidzami un pareizi pielāgot valsts tiesību aktus ES standartiem, jo īpaši vides aizsardzības jomā, un izstrādāt pilsoņiem pārredzamas konkursa procedūras, lai varētu efektīvi izmantot pieejamos struktūrfondu līdzekļus un veicināt reģionu sociālo un ekonomisko attīstību;

*

* *

| 29. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, Eiropas Kopienu Tiesai, Eiropas ombudam, kā arī dalībvalstu parlamentiem un valdībām. |
| --- | --- |

29.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, Eiropas Kopienu Tiesai, Eiropas ombudam, kā arī dalībvalstu parlamentiem un valdībām.

---

(1)  OV L 225, 12.8. 1986., 40. lpp.

(2)  OV L 145, 19.6. 1996., 4. lpp.

(3)  OV L 46, 17.2.1997., 20. lpp.

(4)  OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.

(5)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.

(6)  OV L 269, 5.10.2002., 15. lpp.

(7)  OV L 158, 30.4.2004., 77. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0060.

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/27

---

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobrisStratēģija regulatīvo aģentūru institucionālo aspektu noteikšanai nākotnē

P6_TA(2008)0495

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūcija par stratēģiju regulatīvo aģentūru institucionālo aspektu noteikšanai nākotnē (2008/2103(INI))

2010/C 15 E/05

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 11. marta paziņojumu “Eiropas aģentūras — turpmākā virzība” (COM(2008)0135),

ņemot vērā 2004. gada 13. janvāra rezolūciju par Komisijas paziņojumu “Eiropas regulatīvo aģentūru darbības pamatprincipi” (1),

ņemot vērā 2005. gada 25. februārī iesniegtā Iestāžu nolīguma projektu par Eiropas regulatīvo aģentūru darbības pamatprincipiem (COM(2005)0059),

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas un Budžeta komitejas kopīgi Padomei iesniegto jautājumu, uz ko jāsniedz mutiska atbilde, un Padomes atbildi, kas sniegta 2005. gada 15. novembra plenārsēdē (O-0093/05),

ņemot vērā 2005. gada 1. decembra rezolūciju par Komisijas iesniegto Iestāžu nolīguma projektu par Eiropas regulatīvo aģentūru darbības pamatprincipiem (2),

ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences 2008. gada 17. aprīļa lēmumu,

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja 2008. gada 7. maija vēstuli Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam un amatā esošajam Padomes priekšsēdētājam par iestāžu darba grupas izveidi politiskā līmenī,

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Ekonomikas un monetāro lietu komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus (A6-0354/2008),

| A. | tā kā Parlamenta un Komisijas centieni noteikt juridiski saistošus Eiropas regulatīvo aģentūru darbības pamatprincipus nav devuši rezultātu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Parlamenta un Komisijas centieni noteikt juridiski saistošus Eiropas regulatīvo aģentūru darbības pamatprincipus nav devuši rezultātu;

| B. | tā kā ar 2005. gada Iestāžu nolīguma projektu nav panākts būtisks progress, jo Padome pret to iebilda institucionālā un politiskā ziņā, un tā kā Komisija nolēma atsaukt savu priekšlikumu par Iestāžu nolīgumu un aizstāt to ar aicinājumu sākt iestāžu dialogu, kura rezultātā izstrādātu vienotu pieeju; |
| --- | --- |

B.

tā kā ar 2005. gada Iestāžu nolīguma projektu nav panākts būtisks progress, jo Padome pret to iebilda institucionālā un politiskā ziņā, un tā kā Komisija nolēma atsaukt savu priekšlikumu par Iestāžu nolīgumu un aizstāt to ar aicinājumu sākt iestāžu dialogu, kura rezultātā izstrādātu vienotu pieeju;

| C. | tā kā regulatīvās aģentūras tomēr rada makroietekmi Eiropas pārvaldes līmenī, kaut gan sākotnēji šķiet, ka tās “mikroiestādes”; |
| --- | --- |

C.

tā kā regulatīvās aģentūras tomēr rada makroietekmi Eiropas pārvaldes līmenī, kaut gan sākotnēji šķiet, ka tās “mikroiestādes”;

| D. | tā kā joprojām ir jānosaka vismaz galvenās regulatīvo aģentūru strukturālās iezīmes, lai tādējādi tās kļūtu par atzītām iestādēm, kas kļūst par atzītu līdzvērtīgu Eiropas Savienības institucionālo komponentu; |
| --- | --- |

D.

tā kā joprojām ir jānosaka vismaz galvenās regulatīvo aģentūru strukturālās iezīmes, lai tādējādi tās kļūtu par atzītām iestādēm, kas kļūst par atzītu līdzvērtīgu Eiropas Savienības institucionālo komponentu;

| E. | tā kā Komisija ierosina izveidot iestāžu darba grupu, kura izstrādās kopējos regulatīvo aģentūru darbības pamatprincipus un noteiks ikvienas Eiropas Savienības iestādes kompetenci attiecībā uz šīm aģentūrām; |
| --- | --- |

E.

tā kā Komisija ierosina izveidot iestāžu darba grupu, kura izstrādās kopējos regulatīvo aģentūru darbības pamatprincipus un noteiks ikvienas Eiropas Savienības iestādes kompetenci attiecībā uz šīm aģentūrām;

| F. | tā kā Komisijai ir jāveic regulatīvo aģentūru horizontālā novērtēšana līdz 2009.—2010. gadam un iespējami drīz Parlamentam un Padomei jāiesniedz ziņojums par secinājumiem, kas izdarīti, pamatojoties uz šo novērtējumu; |
| --- | --- |

F.

tā kā Komisijai ir jāveic regulatīvo aģentūru horizontālā novērtēšana līdz 2009.—2010. gadam un iespējami drīz Parlamentam un Padomei jāiesniedz ziņojums par secinājumiem, kas izdarīti, pamatojoties uz šo novērtējumu;

| G. | tā kā atzinīgi ir vērtējams Komisijas lēmums neierosināt jaunu aģentūru izveidi, kamēr iestāžu darba grupa nebūs pabeigusi darbu; |
| --- | --- |

G.

tā kā atzinīgi ir vērtējams Komisijas lēmums neierosināt jaunu aģentūru izveidi, kamēr iestāžu darba grupa nebūs pabeigusi darbu;

| H. | tā kā Komisijai nevajadzētu atkāpties no 2005. gada Iestāžu nolīguma projektā ietvertajiem pamatprincipiem attiecībā uz grozījumiem galvenajos tiesību aktos, kuri reglamentē pašreizējo regulatīvo aģentūru darbību, tādējādi nodrošinot to atbilstību jaunajai pieejai; |
| --- | --- |

H.

tā kā Komisijai nevajadzētu atkāpties no 2005. gada Iestāžu nolīguma projektā ietvertajiem pamatprincipiem attiecībā uz grozījumiem galvenajos tiesību aktos, kuri reglamentē pašreizējo regulatīvo aģentūru darbību, tādējādi nodrošinot to atbilstību jaunajai pieejai;

| I. | tā kā patlaban jau ir ieviests vienots to izpildaģentūru regulējums (3), kurām uz noteiktu laika periodu ir uzticēta Kopienas programmu pārvaldība, |
| --- | --- |

I.

tā kā patlaban jau ir ieviests vienots to izpildaģentūru regulējums (3), kurām uz noteiktu laika periodu ir uzticēta Kopienas programmu pārvaldība,

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | uzskata, ka Komisijas priekšlikums ir teicama iniciatīva, un pauž gatavību ar savu pārstāvju palīdzību piedalīties iestāžu darba grupas darbā, bet uzskata, ka “vienotā pieeja” tomēr neattaisno EP cerības attiecībā uz Iestāžu nolīguma noslēgšanu; atzīmē, ka iepriekš minētais neizslēdz iespēju darba grupas darba rezultātā panākt cita veida savstarpējas vienošanās; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka Komisijas priekšlikums ir teicama iniciatīva, un pauž gatavību ar savu pārstāvju palīdzību piedalīties iestāžu darba grupas darbā, bet uzskata, ka “vienotā pieeja” tomēr neattaisno EP cerības attiecībā uz Iestāžu nolīguma noslēgšanu; atzīmē, ka iepriekš minētais neizslēdz iespēju darba grupas darba rezultātā panākt cita veida savstarpējas vienošanās;

| 2. | aicina Padomi kā vienu no budžeta lēmējiestādēm sniegt konstruktīvu ieguldījumu šīs darba grupas darbā; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi kā vienu no budžeta lēmējiestādēm sniegt konstruktīvu ieguldījumu šīs darba grupas darbā;

| 3. | aicina Padomi un Komisiju iespējami drīz kopīgi ar Parlamentu izstrādāt iestāžu darba grupas darba programmu, lai šī grupa varētu sākt strādāt 2008. gada rudenī; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi un Komisiju iespējami drīz kopīgi ar Parlamentu izstrādāt iestāžu darba grupas darba programmu, lai šī grupa varētu sākt strādāt 2008. gada rudenī;

| 4. | uzskata, ka iestāžu darba grupas darba programmā jāietver arī šādi uzdevumi:






  — | jānosaka jomas par kurām Komisijai līdz 2009. gada beigām jāveic horizontālais novērtējums; |
| --- | --- | --- |

4.

uzskata, ka iestāžu darba grupas darba programmā jāietver arī šādi uzdevumi:

—

jānosaka jomas par kurām Komisijai līdz 2009. gada beigām jāveic horizontālais novērtējums;

| — | jānosaka objektīvi kritēriji, uz kuriem pamatojoties varētu novērtēt aģentūru izveides nepieciešamību, ņemot vērā iespējamus alternatīvus risinājumus; |
| --- | --- |

—

jānosaka objektīvi kritēriji, uz kuriem pamatojoties varētu novērtēt aģentūru izveides nepieciešamību, ņemot vērā iespējamus alternatīvus risinājumus;

| — | regulāri, koordinēti un saskaņoti jānovērtē aģentūru darbs un sasniegtie rezultāti, tostarp jāveic arī ārējais novērtējums, analizējot izmaksas un ieguvumus; |
| --- | --- |

—

regulāri, koordinēti un saskaņoti jānovērtē aģentūru darbs un sasniegtie rezultāti, tostarp jāveic arī ārējais novērtējums, analizējot izmaksas un ieguvumus;

| — | jāizvērtē, vai izmaksu ziņā aģentūru izveide ir izdevīgāka nekā attiecīgo uzdevumu uzticēšana Komisijas dienestiem; |
| --- | --- |

—

jāizvērtē, vai izmaksu ziņā aģentūru izveide ir izdevīgāka nekā attiecīgo uzdevumu uzticēšana Komisijas dienestiem;

| — | jānovērtē iespējamais ieguvumu zaudējums gadījumā, ja noteiktas darbības veiks nevis Komisijas dienesti, bet gan regulatīvās aģentūras; |
| --- | --- |

—

jānovērtē iespējamais ieguvumu zaudējums gadījumā, ja noteiktas darbības veiks nevis Komisijas dienesti, bet gan regulatīvās aģentūras;

| — | jāīsteno aģentūru pārredzamības palielināšanas pasākumi, it īpaši tuvinot to būtiskākās strukturālās iezīmes; |
| --- | --- |

—

jāīsteno aģentūru pārredzamības palielināšanas pasākumi, it īpaši tuvinot to būtiskākās strukturālās iezīmes;

| — | jānosaka aģentūru neatkarības un pārraudzības pakāpe, it īpaši Komisijas atbildības veids un apjoms attiecībā uz šo aģentūru darbībām, ņemot vērā to, ka Komisijas atbildības apjoms nevar būt lielāks par tās faktisko ietekmi uz aģentūru darbību; |
| --- | --- |

—

jānosaka aģentūru neatkarības un pārraudzības pakāpe, it īpaši Komisijas atbildības veids un apjoms attiecībā uz šo aģentūru darbībām, ņemot vērā to, ka Komisijas atbildības apjoms nevar būt lielāks par tās faktisko ietekmi uz aģentūru darbību;

| — | jāieceļ Padomes un Komisijas pārstāvji aģentūru uzraudzības iestādēs un jāuzklausa kandidāti Eiropas Parlamenta atbildīgajā komitejā; |
| --- | --- |

—

jāieceļ Padomes un Komisijas pārstāvji aģentūru uzraudzības iestādēs un jāuzklausa kandidāti Eiropas Parlamenta atbildīgajā komitejā;

| — | jāieceļ aģentūru izpildpersonāls, it īpaši to direktorus, un jāprecizē Eiropas Parlamenta loma šajā procedūrā; |
| --- | --- |

—

jāieceļ aģentūru izpildpersonāls, it īpaši to direktorus, un jāprecizē Eiropas Parlamenta loma šajā procedūrā;

| — | uz aģentūrām jāattiecina standarta pieeja par to darbību izklāstu attiecīgajā finanšu gadā, kā arī par pārskatiem un ziņojumiem par budžeta un finanšu pārvaldību; |
| --- | --- |

—

uz aģentūrām jāattiecina standarta pieeja par to darbību izklāstu attiecīgajā finanšu gadā, kā arī par pārskatiem un ziņojumiem par budžeta un finanšu pārvaldību;

| — | jānosaka standarta prasība visu aģentūru direktoriem sagatavot un parakstīt ticamības deklarāciju, vajadzības gadījumā ierakstot atrunas; |
| --- | --- |

—

jānosaka standarta prasība visu aģentūru direktoriem sagatavot un parakstīt ticamības deklarāciju, vajadzības gadījumā ierakstot atrunas;

| — | visām aģentūrām un decentralizētām struktūrām jāpiemēro saskaņots paraugs, skaidri nodalot:






  — | plašam lasītāju lokam domātu gada ziņojumu par iestādes darbībām, darbu un sasniegumiem, |
| --- | --- | --- |

—

visām aģentūrām un decentralizētām struktūrām jāpiemēro saskaņots paraugs, skaidri nodalot:

—

plašam lasītāju lokam domātu gada ziņojumu par iestādes darbībām, darbu un sasniegumiem,

| — | finanšu pārskatus un ziņojumu par budžeta izpildi, |
| --- | --- |

—

finanšu pārskatus un ziņojumu par budžeta izpildi,

| — | darbības pārskatu atbilstoši Komisijas ģenerāldirektoru darbības pārskatiem, |
| --- | --- |

—

darbības pārskatu atbilstoši Komisijas ģenerāldirektoru darbības pārskatiem,

| — | iestādes direktora parakstītu ticamības deklarāciju kopā ar visām atrunām vai apsvērumiem, kam, pēc direktora ieskatiem, būtu jāpievērš budžeta izpildes apstiprinātājas iestādes uzmanība; |
| --- | --- |

—

iestādes direktora parakstītu ticamības deklarāciju kopā ar visām atrunām vai apsvērumiem, kam, pēc direktora ieskatiem, būtu jāpievērš budžeta izpildes apstiprinātājas iestādes uzmanība;

| — | jādefinē principi, uz kuriem pamatojoties nosaka, vai un cik lielā mērā aģentūru finansēšanai jāizmanto maksas un maksājumi; |
| --- | --- |

—

jādefinē principi, uz kuriem pamatojoties nosaka, vai un cik lielā mērā aģentūru finansēšanai jāizmanto maksas un maksājumi;

| — | pastāvīgi jāpārbauda, vai pašreizējās aģentūras joprojām ir nepieciešamas, un jāizstrādā kritēriji, lai noteiktu, vai regulatīvā aģentūra ir izpildījusi tai doto uzdevumu un vai tās darbību var izbeigt; |
| --- | --- |

—

pastāvīgi jāpārbauda, vai pašreizējās aģentūras joprojām ir nepieciešamas, un jāizstrādā kritēriji, lai noteiktu, vai regulatīvā aģentūra ir izpildījusi tai doto uzdevumu un vai tās darbību var izbeigt;

| 5. | pauž nožēlu, ka nav vispārējas ES aģentūru izveides stratēģijas; atzīmē, ka jaunas aģentūras veido, katru gadījumu izskatot atsevišķi, un tādējādi rodas nepārredzama regulatīvo aģentūru, izpildaģentūru un citu Kopienas iestāžu sistēma, kurā ikviena iestāde ir radīta, pamatojoties uz atšķirīgiem principiem; |
| --- | --- |

5.

pauž nožēlu, ka nav vispārējas ES aģentūru izveides stratēģijas; atzīmē, ka jaunas aģentūras veido, katru gadījumu izskatot atsevišķi, un tādējādi rodas nepārredzama regulatīvo aģentūru, izpildaģentūru un citu Kopienas iestāžu sistēma, kurā ikviena iestāde ir radīta, pamatojoties uz atšķirīgiem principiem;

| 6. | atzīmē Komisijas nostāju, kurā pausts, ka regulatīvo aģentūru izveide, kura dažkārt notiek ar Parlamenta līdzdalību, ir dalībvalstu sadarbības izpausme un šo aģentūru darbība ir atkarīga no pienākumu savstarpējās sasaistes un izpildes, turklāt, ja šos pienākumus uztic pildīt tikai ES iestādēm, varētu rasties iebildumi par centralizāciju; |
| --- | --- |

6.

atzīmē Komisijas nostāju, kurā pausts, ka regulatīvo aģentūru izveide, kura dažkārt notiek ar Parlamenta līdzdalību, ir dalībvalstu sadarbības izpausme un šo aģentūru darbība ir atkarīga no pienākumu savstarpējās sasaistes un izpildes, turklāt, ja šos pienākumus uztic pildīt tikai ES iestādēm, varētu rasties iebildumi par centralizāciju;

| 7. | aicina Padomi un Komisiju sadarboties ar Parlamentu, lai kopīgi izveidotu skaidrus, kopējus un saskaņotus pamatprincipus par aģentūru turpmāko lomu ES pārvaldē; |
| --- | --- |

7.

aicina Padomi un Komisiju sadarboties ar Parlamentu, lai kopīgi izveidotu skaidrus, kopējus un saskaņotus pamatprincipus par aģentūru turpmāko lomu ES pārvaldē;

| 8. | uzskata, ka jānodrošina regulatīvo aģentūru pārredzamība, it īpaši attiecībā uz to darbību, informācijas izpaušanu un pieejamību, kā arī darbības plānošanu un atskaitīšanos par to; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka jānodrošina regulatīvo aģentūru pārredzamība, it īpaši attiecībā uz to darbību, informācijas izpaušanu un pieejamību, kā arī darbības plānošanu un atskaitīšanos par to;

| 9. | uzskata, ka, pieņemot iestāžu savstarpējās saprašanās kopējos pamatprincipus, par prioritāti jānosaka regulatīvo aģentūru darbības racionalizācija un pievienotās vērtības palielināšana, tādējādi panākot lielāku pārredzamību, pamanāmu demokrātisko kontroli un uzlabotu efektivitāti; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka, pieņemot iestāžu savstarpējās saprašanās kopējos pamatprincipus, par prioritāti jānosaka regulatīvo aģentūru darbības racionalizācija un pievienotās vērtības palielināšana, tādējādi panākot lielāku pārredzamību, pamanāmu demokrātisko kontroli un uzlabotu efektivitāti;

| 10. | uzskata, ka noteikti ir jāpieņem obligātie kopējie principi un noteikumi par visu regulatīvo aģentūru struktūru, darbību un kontroli neatkarīgi no regulatīvo aģentūru veida; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka noteikti ir jāpieņem obligātie kopējie principi un noteikumi par visu regulatīvo aģentūru struktūru, darbību un kontroli neatkarīgi no regulatīvo aģentūru veida;

| 11. | uzskata, ka ieinteresēto pušu līdzdalība regulatīvo aģentūru darbībā būs jānodrošina, formāli strukturējot apspriešanos un dialogu ar tām; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka ieinteresēto pušu līdzdalība regulatīvo aģentūru darbībā būs jānodrošina, formāli strukturējot apspriešanos un dialogu ar tām;

| 12. | uzskata, ka atšķirības aģentūru struktūrā un darbībā rada būtiskus jautājumus par regulatīvajiem parametriem, labu pārvaldību un iestāžu attiecībām centralizācijas un decentralizācijas ziņā; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka atšķirības aģentūru struktūrā un darbībā rada būtiskus jautājumus par regulatīvajiem parametriem, labu pārvaldību un iestāžu attiecībām centralizācijas un decentralizācijas ziņā;

| 13. | atbalsta viedokli, ka labas pārvaldības principi jānodrošina, izmantojot vienotu pieeju personāla atlases norisei, budžeta veidošanai, resursu pārvaldībai, efektīvai vadībai un darbības novērtēšanai; |
| --- | --- |

13.

atbalsta viedokli, ka labas pārvaldības principi jānodrošina, izmantojot vienotu pieeju personāla atlases norisei, budžeta veidošanai, resursu pārvaldībai, efektīvai vadībai un darbības novērtēšanai;

| 14. | vēlas pārliecināties, vai Komisijas apņēmība atlikt jebkura tāda priekšlikuma izskatīšanu, kas saistīts ar jaunu regulatīvu aģentūru izveidi, jāattiecina arī uz abiem pašreizējiem pagaidām atliktajiem priekšlikumiem enerģētikas un elektronisko sakaru jomā; |
| --- | --- |

14.

vēlas pārliecināties, vai Komisijas apņēmība atlikt jebkura tāda priekšlikuma izskatīšanu, kas saistīts ar jaunu regulatīvu aģentūru izveidi, jāattiecina arī uz abiem pašreizējiem pagaidām atliktajiem priekšlikumiem enerģētikas un elektronisko sakaru jomā;

| 15. | uzsver, ka jānosaka parlamentārā kontrole attiecībā uz regulatīvo aģentūru izveidi un darbību, un tai jāizpaužas galvenokārt šādi:






  — | aģentūras Parlamentam iesniedz gada pārskatu, |
| --- | --- | --- |

15.

uzsver, ka jānosaka parlamentārā kontrole attiecībā uz regulatīvo aģentūru izveidi un darbību, un tai jāizpaužas galvenokārt šādi:

—

aģentūras Parlamentam iesniedz gada pārskatu,

| — | ikvienas aģentūras direktoru iecelšanas procedūras laikā var aicināt uzstāties Parlamenta atbildīgajā komitejā, |
| --- | --- |

—

ikvienas aģentūras direktoru iecelšanas procedūras laikā var aicināt uzstāties Parlamenta atbildīgajā komitejā,

| — | Parlaments apstiprina to aģentūru budžeta izpildi, kuras saņem Kopienas finansējumu; |
| --- | --- |

—

Parlaments apstiprina to aģentūru budžeta izpildi, kuras saņem Kopienas finansējumu;

| 16. | mudina Komisiju laikus, pirms beidzies 2009.—2010. gada periods, iesniegt regulatīvo aģentūru horizontālā novērtējuma secinājumus, lai iestāžu darba grupa varētu tos ņemt vērā; |
| --- | --- |

16.

mudina Komisiju laikus, pirms beidzies 2009.—2010. gada periods, iesniegt regulatīvo aģentūru horizontālā novērtējuma secinājumus, lai iestāžu darba grupa varētu tos ņemt vērā;

| 17. | aicina Komisiju izstrādāt kritērijus šo rezultātu salīdzināšanai un paredzēt skaidrus noteikumus, kā izbeigt aģentūru pilnvaras to neapmierinošas darbības gadījumā; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju izstrādāt kritērijus šo rezultātu salīdzināšanai un paredzēt skaidrus noteikumus, kā izbeigt aģentūru pilnvaras to neapmierinošas darbības gadījumā;

| 18. | aicina priekšsēdētāju un Priekšsēdētāju konferenci noteikt, ka jautājums par Komisijas ierosinātās darba grupas sastāvu ir prioritārs, un uzskata, ka ir lietderīgi šajā darba grupā Parlamentu pārstāvēt Konstitucionālo jautājumu komitejai, Budžeta komitejai un divām citām komitejām, kas guvušas pieredzi, praksē veicot regulatīvo aģentūru darba pārraudzību; |
| --- | --- |

18.

aicina priekšsēdētāju un Priekšsēdētāju konferenci noteikt, ka jautājums par Komisijas ierosinātās darba grupas sastāvu ir prioritārs, un uzskata, ka ir lietderīgi šajā darba grupā Parlamentu pārstāvēt Konstitucionālo jautājumu komitejai, Budžeta komitejai un divām citām komitejām, kas guvušas pieredzi, praksē veicot regulatīvo aģentūru darba pārraudzību;

| 19. | atkārto 2005. gada Iestāžu nolīguma projektā Komisijas un Parlamenta ierosinājumu pamatdokumentā iekļaut lēmumu par aģentūras darba vietu; |
| --- | --- |

19.

atkārto 2005. gada Iestāžu nolīguma projektā Komisijas un Parlamenta ierosinājumu pamatdokumentā iekļaut lēmumu par aģentūras darba vietu;

Budžeta apsvērumi

| 20. | vēlas atgādināt, cik svarīgi iestāžu līmenī ir nodrošināt 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (4) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) 47. punktā noteiktās procedūras sistemātisku piemērošanu, un uzsver, ka ir jāveic piemēroti turpmākie pasākumi saskaņā ar Parlamenta, Padomes un Komisijas 2007. gada 13. jūlija kopīgo paziņojumu par decentralizētajām aģentūrām; |
| --- | --- |

20.

vēlas atgādināt, cik svarīgi iestāžu līmenī ir nodrošināt 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (4) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) 47. punktā noteiktās procedūras sistemātisku piemērošanu, un uzsver, ka ir jāveic piemēroti turpmākie pasākumi saskaņā ar Parlamenta, Padomes un Komisijas 2007. gada 13. jūlija kopīgo paziņojumu par decentralizētajām aģentūrām;

| 21. | ir pārliecināts, ka šā noteikuma piemērošanai noteikti ir vajadzīga detalizēta procedūra; uzskata, ka, izmantojot šādu procedūru, būtu iespējams ietvert dažus svarīgus atliktā 2005. gada Iestāžu nolīguma projekta aspektus, varbūt kombinējot tos ar dažiem Aģentūru finanšu pamatregulas (5) pielāgojumiem; |
| --- | --- |

21.

ir pārliecināts, ka šā noteikuma piemērošanai noteikti ir vajadzīga detalizēta procedūra; uzskata, ka, izmantojot šādu procedūru, būtu iespējams ietvert dažus svarīgus atliktā 2005. gada Iestāžu nolīguma projekta aspektus, varbūt kombinējot tos ar dažiem Aģentūru finanšu pamatregulas (5) pielāgojumiem;

| 22. | secina, ka gadījumā, ja novērtēšanas pasākumi parādīs, ka decentralizētā pārvaldība nenodrošina izmaksu lietderību un efektivitāti, Eiropas Savienībai nevajadzētu kavēties, bet gan mainīt pašreizējo tendenci Kopienas uzdevumus veikt ar ārpakalpojumu palīdzību, un ir jānosaka skaidri noteikumi par decentralizēto aģentūru darbības izbeigšanu; |
| --- | --- |

22.

secina, ka gadījumā, ja novērtēšanas pasākumi parādīs, ka decentralizētā pārvaldība nenodrošina izmaksu lietderību un efektivitāti, Eiropas Savienībai nevajadzētu kavēties, bet gan mainīt pašreizējo tendenci Kopienas uzdevumus veikt ar ārpakalpojumu palīdzību, un ir jānosaka skaidri noteikumi par decentralizēto aģentūru darbības izbeigšanu;

| 23. | atbalsta Komisijas nodomu neierosināt jaunu decentralizētu aģentūru izveidi, kamēr nav pabeigts novērtēšanas process, it īpaši ņemot vērā, ka ar pašreizējā daudzgadu finanšu shēmā paredzētajām rezervēm būtu ļoti grūti finansēt jaunu Kopienas struktūru, būtiski nemainot plānojumu; |
| --- | --- |

23.

atbalsta Komisijas nodomu neierosināt jaunu decentralizētu aģentūru izveidi, kamēr nav pabeigts novērtēšanas process, it īpaši ņemot vērā, ka ar pašreizējā daudzgadu finanšu shēmā paredzētajām rezervēm būtu ļoti grūti finansēt jaunu Kopienas struktūru, būtiski nemainot plānojumu;

| 24. | uzskata, ka no budžeta viedokļa iestāžu darba grupai par ES aģentūru nākotni darba kārtībā galvenie jautājumi ir šādi: |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka no budžeta viedokļa iestāžu darba grupai par ES aģentūru nākotni darba kārtībā galvenie jautājumi ir šādi:

Aģentūras definīcijas noteikšana

| 25. | šajā sakarā atgādina aģentūras definīciju, ko noteica 2007. gada 7. marta trialogā, kad tika panākta vienošanās, ka attiecībā uz 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 47. punkta piemērošanu aģentūras statusu nosaka atkarībā no tā, vai attiecīgā struktūra ir izveidota, pamatojoties uz 185. pantu Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6) (Finanšu regula); |
| --- | --- |

25.

šajā sakarā atgādina aģentūras definīciju, ko noteica 2007. gada 7. marta trialogā, kad tika panākta vienošanās, ka attiecībā uz 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 47. punkta piemērošanu aģentūras statusu nosaka atkarībā no tā, vai attiecīgā struktūra ir izveidota, pamatojoties uz 185. pantu Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6) (Finanšu regula);

| 26. | vēlas uzsvērt, ka ļoti svarīgi ir kopīgai lietošanai ieviest skaidru un saskaņotu ar aģentūrām saistītu vispārējo terminu kopumu; atgādina, ka “regulatīvās aģentūras” ir tikai decentralizēto aģentūru apakšgrupa; |
| --- | --- |

26.

vēlas uzsvērt, ka ļoti svarīgi ir kopīgai lietošanai ieviest skaidru un saskaņotu ar aģentūrām saistītu vispārējo terminu kopumu; atgādina, ka “regulatīvās aģentūras” ir tikai decentralizēto aģentūru apakšgrupa;

Jaunas aģentūras — saikne starp likumdošanu un budžeta prerogatīvām

| 27. | uzskata, ka ir svarīgi apspriest ar termiņiem saistītās problēmas, kā arī juridiskos un procesuālos aspektus, kas varētu kļūt aktuāli gadījumā, ja paralēli likumdevēja pieņemtajiem lēmumiem laikus netiks panākta vienošanās par jaunas aģentūras finansēšanu saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 47. punktu; uzskata, ka tikpat būtiski ir apsvērt iespēju noteikt procesuālas garantijas, lai nodrošinātu budžeta lēmējinstitūcijas pilnīgu iesaistīšanu visos jautājumos, kas ietekmē budžetu, piemēram, attiecībā uz aģentūru uzdevumu saraksta papildināšanu; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka ir svarīgi apspriest ar termiņiem saistītās problēmas, kā arī juridiskos un procesuālos aspektus, kas varētu kļūt aktuāli gadījumā, ja paralēli likumdevēja pieņemtajiem lēmumiem laikus netiks panākta vienošanās par jaunas aģentūras finansēšanu saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 47. punktu; uzskata, ka tikpat būtiski ir apsvērt iespēju noteikt procesuālas garantijas, lai nodrošinātu budžeta lēmējinstitūcijas pilnīgu iesaistīšanu visos jautājumos, kas ietekmē budžetu, piemēram, attiecībā uz aģentūru uzdevumu saraksta papildināšanu;

| 28. | atgādina, ka jau 2005. gadā Parlaments aicināja ieviest izmaksu un ieguvumu obligātu novērtējumu pirms jaunu aģentūru izveides ierosināšanas, it īpaši pievēršoties jautājumam, vai aģentūras izveide (tostarp iespējamās izmaksas saistībā ar uzraudzību un koordināciju) izmaksu ziņā ir efektīvāka nekā tad, ja attiecīgos uzdevumus veiktu Komisijas dienesti, kā arī tādiem jautājumiem kā aģentūras pilnvaras un darba metodes vai tās neatkarība no Komisijas, jo bieži vien tas likumdevēju interesē īpaši; |
| --- | --- |

28.

atgādina, ka jau 2005. gadā Parlaments aicināja ieviest izmaksu un ieguvumu obligātu novērtējumu pirms jaunu aģentūru izveides ierosināšanas, it īpaši pievēršoties jautājumam, vai aģentūras izveide (tostarp iespējamās izmaksas saistībā ar uzraudzību un koordināciju) izmaksu ziņā ir efektīvāka nekā tad, ja attiecīgos uzdevumus veiktu Komisijas dienesti, kā arī tādiem jautājumiem kā aģentūras pilnvaras un darba metodes vai tās neatkarība no Komisijas, jo bieži vien tas likumdevēju interesē īpaši;

Pašreizējās aģentūras — uzraudzība

| 29. | uzsver, ka regulāri un koordinēti, nepieļaujot dublēšanos un pārklāšanos, jāveic novērtēšana un pārbaudes, lai novērtētu pievienoto vērtību jau izveidotajām decentralizētajām aģentūrām, uz kurām vairs neattiecas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 47. punkta darbības joma; uzskata to par turpinājumu iepriekš veiktajam darbam, kura rezultātā Kopienas aģentūras 2007. gada 18. aprīļa trialogā vienojās par kopīgu paziņojumu, ka regulāri jānovērtē jau izveidotās Kopienas aģentūras, īpaši pievēršoties izmaksām un ieguvumiem un sīki paskaidrojot novērtējamo aģentūru izvēles kritērijus; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka regulāri un koordinēti, nepieļaujot dublēšanos un pārklāšanos, jāveic novērtēšana un pārbaudes, lai novērtētu pievienoto vērtību jau izveidotajām decentralizētajām aģentūrām, uz kurām vairs neattiecas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 47. punkta darbības joma; uzskata to par turpinājumu iepriekš veiktajam darbam, kura rezultātā Kopienas aģentūras 2007. gada 18. aprīļa trialogā vienojās par kopīgu paziņojumu, ka regulāri jānovērtē jau izveidotās Kopienas aģentūras, īpaši pievēršoties izmaksām un ieguvumiem un sīki paskaidrojot novērtējamo aģentūru izvēles kritērijus;

| 30. | atzīmē, ka veiktajai analīzei jāsniedz atbildes uz dažiem pamatjautājumiem par izmaksām un ieguvumiem un tā jāveic, inter alia, saskaņā ar šādiem kritērijiem:






  — | atbilstība: kādā mērā aģentūras izveides regulā noteiktie mērķi atbilst budžetā paredzētajam publisko izdevumu līmenim? |
| --- | --- | --- |

30.

atzīmē, ka veiktajai analīzei jāsniedz atbildes uz dažiem pamatjautājumiem par izmaksām un ieguvumiem un tā jāveic, inter alia, saskaņā ar šādiem kritērijiem:

—

atbilstība: kādā mērā aģentūras izveides regulā noteiktie mērķi atbilst budžetā paredzētajam publisko izdevumu līmenim?

| — | efektivitāte: kādas ir bijušas aģentūras darbības sekas (ietekme)? |
| --- | --- |

—

efektivitāte: kādas ir bijušas aģentūras darbības sekas (ietekme)?

| — | lietderība (izmaksu efektivitāte): cik ekonomiski dažādi ieguldījumi ir pārveidoti par iznākumiem un rezultātiem? Vai (paredzētie) rezultāti ir iegūti ar pamatotām izmaksām, it īpaši attiecībā uz iesaistītajiem darbiniekiem un iekšējo organizāciju? |
| --- | --- |

—

lietderība (izmaksu efektivitāte): cik ekonomiski dažādi ieguldījumi ir pārveidoti par iznākumiem un rezultātiem? Vai (paredzētie) rezultāti ir iegūti ar pamatotām izmaksām, it īpaši attiecībā uz iesaistītajiem darbiniekiem un iekšējo organizāciju?

| 31. | norāda, ka, ņemot vērā aģentūru kopējo ietekmi uz budžetu, Komisijai ir pārliecinoši jāpierāda, ka Eiropas pārvaldība ar aģentūru palīdzību ir izmaksu ziņā lietderīga, efektīva un piemērota izvēle Eiropas politikas īstenošanai pašlaik un tuvākajā nākotnē; |
| --- | --- |

31.

norāda, ka, ņemot vērā aģentūru kopējo ietekmi uz budžetu, Komisijai ir pārliecinoši jāpierāda, ka Eiropas pārvaldība ar aģentūru palīdzību ir izmaksu ziņā lietderīga, efektīva un piemērota izvēle Eiropas politikas īstenošanai pašlaik un tuvākajā nākotnē;

Kopējie vispārējie pamatprincipi

| 32. | uzsver, ka jānosaka obligātie kopējie standarti arī par Komisijas lomu un politisko atbildību saistībā ar aģentūru, par uzņēmējvalstu piešķiramo palīdzību un savlaicīgu un pārredzamu lēmumu par aģentūras atrašanās vietu, ko varētu noteikt aģentūru dibināšanas regulās; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka jānosaka obligātie kopējie standarti arī par Komisijas lomu un politisko atbildību saistībā ar aģentūru, par uzņēmējvalstu piešķiramo palīdzību un savlaicīgu un pārredzamu lēmumu par aģentūras atrašanās vietu, ko varētu noteikt aģentūru dibināšanas regulās;

| 33. | atgādina, ka aģentūru darbība jāreglamentē, vadoties pēc skaidriem norādījumiem par atbildību, ievērojot Finanšu regulas noteikumus; uzsver aģentūru saistības attiecībā uz budžeta izpildes apstiprināšanu; |
| --- | --- |

33.

atgādina, ka aģentūru darbība jāreglamentē, vadoties pēc skaidriem norādījumiem par atbildību, ievērojot Finanšu regulas noteikumus; uzsver aģentūru saistības attiecībā uz budžeta izpildes apstiprināšanu;

| 34. | turklāt uzskata, ka ļoti svarīgi ir censties definēt kopējus aģentūru budžetu sagatavošanas noteikumus, lai iegūtu pārredzamākus un salīdzināmākus budžeta rādītājus, piemēram, par aģentūru darbību īstenošanas līmeni vai ieņēmumu un izdevumu sastāvdaļām; uzskata, ka tas, kā ES budžetā kopumā tiek atainotas subsīdijas aģentūrām, varbūt būs jāpielāgo jaunās paaudzes aģentūru uzdevumiem un lomai; |
| --- | --- |

34.

turklāt uzskata, ka ļoti svarīgi ir censties definēt kopējus aģentūru budžetu sagatavošanas noteikumus, lai iegūtu pārredzamākus un salīdzināmākus budžeta rādītājus, piemēram, par aģentūru darbību īstenošanas līmeni vai ieņēmumu un izdevumu sastāvdaļām; uzskata, ka tas, kā ES budžetā kopumā tiek atainotas subsīdijas aģentūrām, varbūt būs jāpielāgo jaunās paaudzes aģentūru uzdevumiem un lomai;

| 35. | norāda, ka saskaņā ar Komisijas iepriekš minētajā paziņojumā sniegtajiem datiem pašlaik ir 29 regulatīvās aģentūras, kurās strādā apmēram 3 800 darbinieku un kuru gada budžets ir aptuveni 1 100 miljoni euro, tostarp Kopienas finansējums — aptuveni 559 miljoni euro; |
| --- | --- |

35.

norāda, ka saskaņā ar Komisijas iepriekš minētajā paziņojumā sniegtajiem datiem pašlaik ir 29 regulatīvās aģentūras, kurās strādā apmēram 3 800 darbinieku un kuru gada budžets ir aptuveni 1 100 miljoni euro, tostarp Kopienas finansējums — aptuveni 559 miljoni euro;

| 36. | uzstāj, ka revīzijas/budžeta izpildes apstiprināšanas procesam ir jābūt samērīgam ar aģentūru kopējo budžetu; īpaši uzsver, ka Eiropas Revīzijas palātas resursi pēdējo gadu laikā nav palielinājušies atbilstoši aģentūru skaita pieaugumam; |
| --- | --- |

36.

uzstāj, ka revīzijas/budžeta izpildes apstiprināšanas procesam ir jābūt samērīgam ar aģentūru kopējo budžetu; īpaši uzsver, ka Eiropas Revīzijas palātas resursi pēdējo gadu laikā nav palielinājušies atbilstoši aģentūru skaita pieaugumam;

| 37. | atkārtoti uzsver, ka Parlamenta 2008. gada 22. aprīļa rezolūcijas par aģentūru budžeta izpildes apstiprināšanu 7. punktā ir pausta vēlme, lai Eiropas Revīzijas palāta vai cita neatkarīga revīzijas iestāde regulāri (un pamatojoties uz ad hoc principu) novērtētu aģentūru darbības rezultātus; uzskata, ka, vērtējot aģentūru darbību, jāpārbauda ne tikai ierastie finanšu pārvaldības elementi un publisko līdzekļu pienācīgs izlietojums, bet jāizvērtē arī administrēšanas efektivitāte un lietderīgums un ikvienas aģentūras finanšu pārvaldība; |
| --- | --- |

37.

atkārtoti uzsver, ka Parlamenta 2008. gada 22. aprīļa rezolūcijas par aģentūru budžeta izpildes apstiprināšanu 7. punktā ir pausta vēlme, lai Eiropas Revīzijas palāta vai cita neatkarīga revīzijas iestāde regulāri (un pamatojoties uz ad hoc principu) novērtētu aģentūru darbības rezultātus; uzskata, ka, vērtējot aģentūru darbību, jāpārbauda ne tikai ierastie finanšu pārvaldības elementi un publisko līdzekļu pienācīgs izlietojums, bet jāizvērtē arī administrēšanas efektivitāte un lietderīgums un ikvienas aģentūras finanšu pārvaldība;

| 38. | uzskata, ka katrai aģentūrai papildus amatu sarakstam jāsniedz pārskats par pastāvīgo un pagaidu darbinieku un valstu ekspertu skaitu, kā arī jānorāda tajā visas izmaiņas iepriekšējos divos gados; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka katrai aģentūrai papildus amatu sarakstam jāsniedz pārskats par pastāvīgo un pagaidu darbinieku un valstu ekspertu skaitu, kā arī jānorāda tajā visas izmaiņas iepriekšējos divos gados;

| 39. | vērš uzmanību uz Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 5/2008 par pareizu finanšu pārvaldību aģentūrās, īpaši pievēršoties darbības rezultātu novērtējumam; |
| --- | --- |

39.

vērš uzmanību uz Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 5/2008 par pareizu finanšu pārvaldību aģentūrās, īpaši pievēršoties darbības rezultātu novērtējumam;

| 40. | aicina Komisiju apvienot mazo aģentūru administratīvās funkcijas, lai panāktu “kritisko masu”, kas nepieciešama, lai aģentūras varētu pienācīgi ievērot spēkā esošos publiskā iepirkuma noteikumus, Finanšu regulu un Civildienesta noteikumus (7); |
| --- | --- |

40.

aicina Komisiju apvienot mazo aģentūru administratīvās funkcijas, lai panāktu “kritisko masu”, kas nepieciešama, lai aģentūras varētu pienācīgi ievērot spēkā esošos publiskā iepirkuma noteikumus, Finanšu regulu un Civildienesta noteikumus (7);

| 41. | mudina Komisiju kritiski izvērtēt aģentūru pieprasījumus pēc budžeta līdzekļiem, jo lielākā daļa aģentūru neizlieto pieprasīto finansējumu; |
| --- | --- |

41.

mudina Komisiju kritiski izvērtēt aģentūru pieprasījumus pēc budžeta līdzekļiem, jo lielākā daļa aģentūru neizlieto pieprasīto finansējumu;

*

* *

| 42. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

42.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām.

---

(1)  OV C 92 E, 16.4.2004., 119. lpp.

(2)  OV C 285 E, 22.11.2006., 123. lpp.

(3)  Padomes 2002. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus (OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.).

(4)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(5)  Komisijas 2002. gada 19. novembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.).

(6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(7)  Padomes 1968. gada 29. februāra Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68, ar ko nosaka Civildienesta noteikumus un Eiropas Kopienu Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību un ievieš īpašus pasākumus, kas uz laiku attiecināmi uz Komisijas ierēdņiem (OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.).

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/33

---

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobrisApsūdzības izvirzīšana Joseph Kony un viņa tiesāšana Starptautiskajā Krimināltiesā

P6_TA(2008)0496

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūcija par apsūdzības izvirzīšanu Joseph Kony un viņa tiesāšanu Starptautiskajā Krimināltiesā

2010/C 15 E/06

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus, jo īpaši to 86. pantu, un šo statūtu stāšanos spēkā 2002. gada 1. jūlijā,

ņemot vērā, ka 2002. gada 14. jūnijā Uganda ratificēja Romas statūtus,

ņemot vērā, ka Ugandas prezidents Yoweri Museveni 2003. gadā vērsās Starptautiskajā Krimināltiesā Lord's Resistance Army (LRA) lietā, kas ir pirmais gadījums Starptautiskās Krimināltiesas vēsturē, kad tajā vēršas valsts,

ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas prokurora 2004. gada 29. jūlija lēmumu sākt izmeklēšanu par situāciju Ziemeļugandā,

ņemot vērā, ka Starptautiskā Krimināltiesa 2005. gada 8. jūlijā izdeva orderi Joseph Kony apcietināšanai, ko grozīja 2005. gada 27. septembrī (Nr. ICC-02/04-01/05-53),

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm (ĀKK), no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, ko parakstīja Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (1) un ko grozīja ar Vienošanos par Partnerattiecību nolīguma grozīšanu, ko savukārt parakstīja Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (2) (Kotonū nolīgums), un jo īpaši ņemot vērā šā nolīguma 8. pantu par politisko dialogu un 11. panta 6. punktu par miera un starptautiskā tiesiskuma stiprināšanu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Lēmumu 2002/494/TI par Eiropas sakaru punktu tīklu izveidošanu attiecībā uz personām, kas atbildīgas par genocīdu, noziegumiem pret cilvēci un kara noziegumiem (3), un 2002. gada 9. aprīļa Nostāju par Eiropas kontaktpunktu tīklu (4),

ņemot vērā Padomes 2003. gada 8. maija Lēmumu 2003/335/TI par genocīda, noziegumu pret cilvēci un kara noziegumu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tiem (5) un tā 2002. gada 17. decembra Nostāju par kara noziegumu un noziegumu pret cilvēci iztiesāšanu (6),

ņemot vērā Padomes 2003. gada 16. jūnija Kopējo nostāju 2003/444/KĀDP par Starptautisko Krimināltiesu (7) un Padomes rīcības plānu par izpildes pārbaudi, kurš sekoja šai Kopējai nostājai,

ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas un ES Nolīgumu par sadarbību un palīdzību, ko parakstīja 2006. gada 10. aprīlī un kas stājās spēkā 2006. gada 1. maijā (8),

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2008. gada 23. jūnija papildprotokolu par bērnu stāvokli un bruņoto konfliktu Ugandā,

ņemot vērā 2003. gada ES cilvēktiesību pamatnostādnes par bērnu stāvokli bruņotu konfliktu laikā,

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas un jo īpaši 2008. gada 22. maija rezolūciju par Sudānu un Starptautisko Krimināltiesu (9), 2003. gada 3. jūlija rezolūciju par cilvēktiesību pārkāpumiem Ziemeļugandā (10) un 2000. gada 6. jūlija rezolūciju par bērnu nolaupīšanu, ko veic Lord's Resistance Army (LRA)
   (11),

ņemot vērā ASV Finanšu departamenta ārvalstu ieguldījumu kontroles biroja (OFAC)2008. gada 28. augusta lēmumu, ar ko nosaka jaunas sankcijas pret Joseph Kony, ierindojot viņu “melnajā” sarakstā — īpaši nozīmēto valstspiederīgo (SDN) sarakstā,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Attīstības komitejas 2008. gada 15. septembra sanāksmē notikušo viedokļu apmaiņu par Starptautisko Krimināltiesu,

ņemot vērā Reglamenta 91. pantu un 90. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2005. gada jūlijā Starptautiskā Krimināltiesa izdeva orderi Joseph Kony, LRA komandiera un virspavēlnieka apcietināšanai, izvirzot apsūdzību 33 epizodēs par noziegumiem pret cilvēci un kara noziegumiem, kas tika grozīta 2005. gada septembrī; tā kā orderi ir izdoti arī citu LRA augstāko vadītāju, tostarp Vincent Otti, Okot Odhiambo un Domic Ongwen, apcietināšanai; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2005. gada jūlijā Starptautiskā Krimināltiesa izdeva orderi Joseph Kony, LRA komandiera un virspavēlnieka apcietināšanai, izvirzot apsūdzību 33 epizodēs par noziegumiem pret cilvēci un kara noziegumiem, kas tika grozīta 2005. gada septembrī; tā kā orderi ir izdoti arī citu LRA augstāko vadītāju, tostarp Vincent Otti, Okot Odhiambo un Domic Ongwen, apcietināšanai;

| B. | tā kā 33 epizodes, kurās ir apsūdzēts Joseph Kony, ietver 12 kara noziegumus un noziegumus pret cilvēci, tostarp slepkavību, izvarošanu, paverdzināšanu, seksuālu paverdzināšanu un necilvēcīgu apiešanos, nodarot smagus ievainojumus un radot ciešanas, un 21 kara noziegumu, tostarp slepkavību, nežēlīgu apiešanos ar civiliedzīvotājiem, tīši uzbrūkot civiliedzīvotāju kopienām, marodēšanu, pamudināšanu uz izvarošanu un bērnu piespiedu iesaistīšanu karadarbībā; |
| --- | --- |

B.

tā kā 33 epizodes, kurās ir apsūdzēts Joseph Kony, ietver 12 kara noziegumus un noziegumus pret cilvēci, tostarp slepkavību, izvarošanu, paverdzināšanu, seksuālu paverdzināšanu un necilvēcīgu apiešanos, nodarot smagus ievainojumus un radot ciešanas, un 21 kara noziegumu, tostarp slepkavību, nežēlīgu apiešanos ar civiliedzīvotājiem, tīši uzbrūkot civiliedzīvotāju kopienām, marodēšanu, pamudināšanu uz izvarošanu un bērnu piespiedu iesaistīšanu karadarbībā;

| C. | tā kā LRA kopš 1986. gada šajā reģionā nepārprotami cīnās pret Ugandas valdību; |
| --- | --- |

C.

tā kā LRA kopš 1986. gada šajā reģionā nepārprotami cīnās pret Ugandas valdību;

| D. | tā kā kopš 1986. gada Ziemeļugandā cīnās bruņotu nemiernieku grupa, kura pašreiz sevi dēvē par LRA; |
| --- | --- |

D.

tā kā kopš 1986. gada Ziemeļugandā cīnās bruņotu nemiernieku grupa, kura pašreiz sevi dēvē par LRA;

| E. | tā kā 2006. gada augustā Ugandas valdība un LRA parakstīja Nolīgumu par karadarbības pārtraukšanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2006. gada augustā Ugandas valdība un LRA parakstīja Nolīgumu par karadarbības pārtraukšanu;

| F. | tā kā vardarbības uzliesmojumā Ziemeļugandā 2005. gadā ap 1,6 miljoniem cilvēku tika pārvietoti un nomitināti valsts iekšienē un tūkstošiem bērnu, meklējot glābiņu, naktis pavadīja pilsētu centros; tā kā, lai gan kopš 2006. gada puse no valsts iekšienē pārvietotajiem iedzīvotājiem var atgriezties mājās vai māju apkaimes rajonos, daudzi pārvietotie iedzīvotāji joprojām atrodas kritiskā situācijā, jo viņi nevēlas atgriezties mājās pirms nav noslēgts galīgais miera nolīgums; |
| --- | --- |

F.

tā kā vardarbības uzliesmojumā Ziemeļugandā 2005. gadā ap 1,6 miljoniem cilvēku tika pārvietoti un nomitināti valsts iekšienē un tūkstošiem bērnu, meklējot glābiņu, naktis pavadīja pilsētu centros; tā kā, lai gan kopš 2006. gada puse no valsts iekšienē pārvietotajiem iedzīvotājiem var atgriezties mājās vai māju apkaimes rajonos, daudzi pārvietotie iedzīvotāji joprojām atrodas kritiskā situācijā, jo viņi nevēlas atgriezties mājās pirms nav noslēgts galīgais miera nolīgums;

| G. | tā kā šā konflikta postošās sekas, izraisot vairāk nekā 20 000 bērnu nolaupīšanu un radot milzīgas cilvēku ciešanas, jo īpaši civiliedzīvotāju vidū, kā arī izraisot rupjus cilvēktiesību pārkāpumus, iedzīvotāju masveida pārvietošanu un sociālo un ekonomisko struktūru iznīcināšanu ir pamats nopietnām bažām; tā kā bērnu nolaupīšana, viņu seksuāla paverdzināšana vai iesaistīšana karadarbībā ir kara noziegums un noziegums pret cilvēci; |
| --- | --- |

G.

tā kā šā konflikta postošās sekas, izraisot vairāk nekā 20 000 bērnu nolaupīšanu un radot milzīgas cilvēku ciešanas, jo īpaši civiliedzīvotāju vidū, kā arī izraisot rupjus cilvēktiesību pārkāpumus, iedzīvotāju masveida pārvietošanu un sociālo un ekonomisko struktūru iznīcināšanu ir pamats nopietnām bažām; tā kā bērnu nolaupīšana, viņu seksuāla paverdzināšana vai iesaistīšana karadarbībā ir kara noziegums un noziegums pret cilvēci;

| H. | tā kā tikai 2008. gadā vien LRA ir apsūdzēta 200 līdz 300 nolaupīšanas epizodēs Centrālāfrikas Republikā (CR), Dienvidsudānā un Kongo Demokrātiskajā Republikā (KDR), tādējādi vardarbībā iesaistot aizvien jaunus cietušos; |
| --- | --- |

H.

tā kā tikai 2008. gadā vien LRA ir apsūdzēta 200 līdz 300 nolaupīšanas epizodēs Centrālāfrikas Republikā (CR), Dienvidsudānā un Kongo Demokrātiskajā Republikā (KDR), tādējādi vardarbībā iesaistot aizvien jaunus cietušos;

| I. | tā kā LRA 2008. gada jūlijā pie Nabangas pilsētas uzbruka Sudānas Atbrīvošanas armijai, nogalinot apmēram 20 karavīrus; |
| --- | --- |

I.

tā kā LRA 2008. gada jūlijā pie Nabangas pilsētas uzbruka Sudānas Atbrīvošanas armijai, nogalinot apmēram 20 karavīrus;

| J. | tā kā Joseph Kony vairākkārt ir atteicies ierasties Džubā un joprojām atsakās parakstīt galīgo miera nolīgumu, līdz Vienotas sadarbības grupa nebūs atrisinājusi jautājumus saistībā ar Starptautiskās Krimināltiesas izdoto apcietinājuma orderi un dažiem citiem nolīgumā ietvertiem nosacījumiem; tā kā sarunās par galīgo miera nolīgumu ir piedalījies ANO Drošības padomes īpašais sūtnis LRA lietās, bijušais Mozambikas prezidents Joaquim Chissano; |
| --- | --- |

J.

tā kā Joseph Kony vairākkārt ir atteicies ierasties Džubā un joprojām atsakās parakstīt galīgo miera nolīgumu, līdz Vienotas sadarbības grupa nebūs atrisinājusi jautājumus saistībā ar Starptautiskās Krimināltiesas izdoto apcietinājuma orderi un dažiem citiem nolīgumā ietvertiem nosacījumiem; tā kā sarunās par galīgo miera nolīgumu ir piedalījies ANO Drošības padomes īpašais sūtnis LRA lietās, bijušais Mozambikas prezidents Joaquim Chissano;

| K. | tā kā Joseph Kony miera procesa laikā panākto pamieru ir izmantojis, lai pārgrupētu un pārstrukturētu LRA spēkus Kongo Demokrātiskajā Republikā; |
| --- | --- |

K.

tā kā Joseph Kony miera procesa laikā panākto pamieru ir izmantojis, lai pārgrupētu un pārstrukturētu LRA spēkus Kongo Demokrātiskajā Republikā;

| L. | tā kā valsts varas iestādēm nav izdevies apcietināt Joseph Kony un citus LRA vadītājus, LRA pašreiz palielina savus bruņotos spēkus, pielietojot personu nolaupīšanu; |
| --- | --- |

L.

tā kā valsts varas iestādēm nav izdevies apcietināt Joseph Kony un citus LRA vadītājus, LRA pašreiz palielina savus bruņotos spēkus, pielietojot personu nolaupīšanu;

| M. | tā kā saskaņā ar ANO Bērnu fonda (UNICEF) datiem pastāv aizdomas, ka 2008. gada septembrī LRA ir nolaupījusi 90 skolēnus Kongo Demokrātiskās Republikas pilsētās Kiliva un Duru un veikusi daudzus uzbrukumus citos Kongo rajonos, izraisot iedzīvotāju masveida pārvietošanos šajā reģionā; |
| --- | --- |

M.

tā kā saskaņā ar ANO Bērnu fonda (UNICEF) datiem pastāv aizdomas, ka 2008. gada septembrī LRA ir nolaupījusi 90 skolēnus Kongo Demokrātiskās Republikas pilsētās Kiliva un Duru un veikusi daudzus uzbrukumus citos Kongo rajonos, izraisot iedzīvotāju masveida pārvietošanos šajā reģionā;

| N. | tā kā Starptautiskajai Krimināltiesai ir izšķiroša nozīme, lai novērstu un ierobežotu tās jurisdikcijā ietilpstošu smagu noziegumu izdarīšanu, un šai tiesa ir būtiska ietekme, lai veicinātu starptautisko humanitāro tiesību un cilvēktiesību ievērošanu, tādējādi nodrošinot brīvību, drošību, taisnīgumu un tiesiskumu, kā arī sekmējot miera saglabāšanu un starptautisko drošību; |
| --- | --- |

N.

tā kā Starptautiskajai Krimināltiesai ir izšķiroša nozīme, lai novērstu un ierobežotu tās jurisdikcijā ietilpstošu smagu noziegumu izdarīšanu, un šai tiesa ir būtiska ietekme, lai veicinātu starptautisko humanitāro tiesību un cilvēktiesību ievērošanu, tādējādi nodrošinot brīvību, drošību, taisnīgumu un tiesiskumu, kā arī sekmējot miera saglabāšanu un starptautisko drošību;

| O. | tā kā Starptautiskās Krimināltiesas jurisdikcijā ietilpst noziegumi, kurus starptautiskā sabiedrība ir atzinusi par smagākajiem pārkāpumiem, proti, genocīds, noziegumi pret cilvēci un kara noziegumi, kas izdarīti pēc 2002. gada 1. jūlija; |
| --- | --- |

O.

tā kā Starptautiskās Krimināltiesas jurisdikcijā ietilpst noziegumi, kurus starptautiskā sabiedrība ir atzinusi par smagākajiem pārkāpumiem, proti, genocīds, noziegumi pret cilvēci un kara noziegumi, kas izdarīti pēc 2002. gada 1. jūlija;

| P. | tā kā saskaņā ar Romas Starptautiskās Krimināltiesas statūtiem tās dalībvalstis ir apņēmušās notiesāt par tās jurisdikcijā izdarītiem iepriekšminētajiem noziegumiem un atbalstīt Starptautiskās Krimināltiesas iejaukšanos, ja citas valstis nepilda savas saistības; |
| --- | --- |

P.

tā kā saskaņā ar Romas Starptautiskās Krimināltiesas statūtiem tās dalībvalstis ir apņēmušās notiesāt par tās jurisdikcijā izdarītiem iepriekšminētajiem noziegumiem un atbalstīt Starptautiskās Krimināltiesas iejaukšanos, ja citas valstis nepilda savas saistības;

| Q. | tā kā visas ES dalībvalstis, izņemot Čehijas Republiku, ir ratificējušas Romas statūtus; |
| --- | --- |

Q.

tā kā visas ES dalībvalstis, izņemot Čehijas Republiku, ir ratificējušas Romas statūtus;

| R. | tā kā saskaņā ar iepriekš minēto ES un Starptautiskās Krimināltiesas sadarbības nolīgumu, saskaņā ar kuru nolūkā veicināt sadarbības un palīdzības sniegšanas pienākuma ievērošanu puses cita starpā vienojās par atbilstīgu regulāru kontaktu nodibināšanu starp Krimināltiesu un ES Kontaktpunktu sadarbībai ar Krimināltiesu; |
| --- | --- |

R.

tā kā saskaņā ar iepriekš minēto ES un Starptautiskās Krimināltiesas sadarbības nolīgumu, saskaņā ar kuru nolūkā veicināt sadarbības un palīdzības sniegšanas pienākuma ievērošanu puses cita starpā vienojās par atbilstīgu regulāru kontaktu nodibināšanu starp Krimināltiesu un ES Kontaktpunktu sadarbībai ar Krimināltiesu;

| S. | tā kā ES un tās dalībvalstīm ir jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu, ka pēc iespējas lielāks valstu skaits piedalās Starptautiskās Krimināltiesas darbā, šo mērķi paturot prātā sarunās (gan divpusējās, gan daudzpusējās) un politiskajā dialogā ar trešām valstīm un reģionālajām organizācijām; |
| --- | --- |

S.

tā kā ES un tās dalībvalstīm ir jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu, ka pēc iespējas lielāks valstu skaits piedalās Starptautiskās Krimināltiesas darbā, šo mērķi paturot prātā sarunās (gan divpusējās, gan daudzpusējās) un politiskajā dialogā ar trešām valstīm un reģionālajām organizācijām;

| T. | tā kā Starptautiskā Krimināltiesa ir jāiesaista ES ārējo attiecību veidošanas darbā un Romas statūtu ratificēšana un īstenošana ir jāietver cilvēktiesību un politiskajā dialogā (jo īpaši sammitos un citās augsta līmeņa sanāksmēs) ar trešām valstīm, tostarp attīstības sadarbības jomā, piemēram, saistībā ar Kotonū nolīgumu, |
| --- | --- |

T.

tā kā Starptautiskā Krimināltiesa ir jāiesaista ES ārējo attiecību veidošanas darbā un Romas statūtu ratificēšana un īstenošana ir jāietver cilvēktiesību un politiskajā dialogā (jo īpaši sammitos un citās augsta līmeņa sanāksmēs) ar trešām valstīm, tostarp attīstības sadarbības jomā, piemēram, saistībā ar Kotonū nolīgumu,

| 1. | aicina Ugandas valdību un kaimiņvalstu valdības, jo īpaši Kongo Demokrātisko Republiku, pilnībā sadarboties ar Starptautisko Krimināltiesu, palīdzot izmeklēšanas un kriminālvajāšanas darbā; jo īpaši aicina sadarboties, lai nekavējoties panāktu Joseph Kony un citu Krimināltiesas apsūdzēto personu apcietināšanu; |
| --- | --- |

1.

aicina Ugandas valdību un kaimiņvalstu valdības, jo īpaši Kongo Demokrātisko Republiku, pilnībā sadarboties ar Starptautisko Krimināltiesu, palīdzot izmeklēšanas un kriminālvajāšanas darbā; jo īpaši aicina sadarboties, lai nekavējoties panāktu Joseph Kony un citu Krimināltiesas apsūdzēto personu apcietināšanu;

| 2. | nosoda tīšu vilcināšanos, neļaujot panākt Joseph Kony un citu Krimināltiesas apsūdzēto personu apcietināšanu; atgādina Ugandas valdībai, ka tai kā pusei, kura ir parakstījusi Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus, ir pienākums pilnībā sadarboties ar Starptautisko Krimināltiesu; |
| --- | --- |

2.

nosoda tīšu vilcināšanos, neļaujot panākt Joseph Kony un citu Krimināltiesas apsūdzēto personu apcietināšanu; atgādina Ugandas valdībai, ka tai kā pusei, kura ir parakstījusi Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus, ir pienākums pilnībā sadarboties ar Starptautisko Krimināltiesu;

| 3. | atzīmē, ka Romas statūtos ir paredzēts, ka, gadījumā, ja persona padodas Starptautiskajai Krimināltiesai, Ugandas valdība var pieprasīt lietas nodošanu Ugandas tiesām, ar nosacījumu, ka Starptautiskā Krimināltiesa pārliecinās, ka Ugandas tiesas patiešām vēlas izmeklēt un notiesāt apcietinājuma orderos minētos un aizdomās turētos LRA darboņus; |
| --- | --- |

3.

atzīmē, ka Romas statūtos ir paredzēts, ka, gadījumā, ja persona padodas Starptautiskajai Krimināltiesai, Ugandas valdība var pieprasīt lietas nodošanu Ugandas tiesām, ar nosacījumu, ka Starptautiskā Krimināltiesa pārliecinās, ka Ugandas tiesas patiešām vēlas izmeklēt un notiesāt apcietinājuma orderos minētos un aizdomās turētos LRA darboņus;

| 4. | mudina Ugandas valdību atturēties no jebkādu tādu vienošanos noslēgšanu ar LRA, kas varētu apiet starptautiskos likumus; |
| --- | --- |

4.

mudina Ugandas valdību atturēties no jebkādu tādu vienošanos noslēgšanu ar LRA, kas varētu apiet starptautiskos likumus;

| 5. | mudina ES dalībvalstis, Āfrikas Savienību (ĀS) un jo īpaši Ugandas kaimiņvalstis saskaņoti risināt ar apcietinājuma orderu izpildi saistītos jautājumus; |
| --- | --- |

5.

mudina ES dalībvalstis, Āfrikas Savienību (ĀS) un jo īpaši Ugandas kaimiņvalstis saskaņoti risināt ar apcietinājuma orderu izpildi saistītos jautājumus;

| 6. | prasa nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visas LRA nolaupītās personas, jo īpaši bērnus, kuriem draud seksuāla paverdzināšana vai piespiedu karošana LRA pusē; |
| --- | --- |

6.

prasa nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visas LRA nolaupītās personas, jo īpaši bērnus, kuriem draud seksuāla paverdzināšana vai piespiedu karošana LRA pusē;

| 7. | aicina starptautisko sabiedrību izmeklēt nesenos LRA noziegumus Centrālāfrikas Republikā, Kongo Demokrātiskajā Republikā un Dienvidsudānā un publiskot ANO veiktās izmeklēšanas par Centrālāfrikas Republikā izdarītajiem noziegumiem, un publicēt šo izmeklēšanu rezultātus; |
| --- | --- |

7.

aicina starptautisko sabiedrību izmeklēt nesenos LRA noziegumus Centrālāfrikas Republikā, Kongo Demokrātiskajā Republikā un Dienvidsudānā un publiskot ANO veiktās izmeklēšanas par Centrālāfrikas Republikā izdarītajiem noziegumiem, un publicēt šo izmeklēšanu rezultātus;

| 8. | aicina reģiona valdības, ANO misiju Kongo Demokrātiskajā Republikā un citas valdības, kas kā novērotājas ir iesaistījušās miera sarunās, izsekot un publiskot LRA pārvietošanos, pastāvīgi novērojot reģionālās robežas, un uzraudzīt un aizliegt ieroču un citu materiālu piegādi LRA spēkiem; aicina izstrādāt efektīvas rīcības plānus, lai panāktu Starptautiskās Krimināltiesas izdoto apcietinājuma orderu izpildi, vienlaikus samazinot civiliedzīvotāju apdraudējumu un nepielietojot pārmērīgu spēku, tostarp šajā izpildē iesaistot ANO misiju Kongo Demokrātiskajā Republikā; |
| --- | --- |

8.

aicina reģiona valdības, ANO misiju Kongo Demokrātiskajā Republikā un citas valdības, kas kā novērotājas ir iesaistījušās miera sarunās, izsekot un publiskot LRA pārvietošanos, pastāvīgi novērojot reģionālās robežas, un uzraudzīt un aizliegt ieroču un citu materiālu piegādi LRA spēkiem; aicina izstrādāt efektīvas rīcības plānus, lai panāktu Starptautiskās Krimināltiesas izdoto apcietinājuma orderu izpildi, vienlaikus samazinot civiliedzīvotāju apdraudējumu un nepielietojot pārmērīgu spēku, tostarp šajā izpildē iesaistot ANO misiju Kongo Demokrātiskajā Republikā;

| 9. | aicina ES dalībvalstis, jo īpaši tās, kuras ir iesaistījušās Ugandas un Džubas miera procesā, sadarboties ar reģiona valdībām, ANO sekretariātu un miera uzturēšanas spēkiem, lai izpildītu Starptautiskās Krimināltiesas izdotos orderus par LRA vadoņu apcietināšanu; |
| --- | --- |

9.

aicina ES dalībvalstis, jo īpaši tās, kuras ir iesaistījušās Ugandas un Džubas miera procesā, sadarboties ar reģiona valdībām, ANO sekretariātu un miera uzturēšanas spēkiem, lai izpildītu Starptautiskās Krimināltiesas izdotos orderus par LRA vadoņu apcietināšanu;

| 10. | vērš uzmanību uz to, ka tiesiskums ir kopīgs ES un Āfrikas Savienības mērķis; |
| --- | --- |

10.

vērš uzmanību uz to, ka tiesiskums ir kopīgs ES un Āfrikas Savienības mērķis;

| 11. | atgādina, ka saskaņā ar Romas statūtiem valstis ir apņēmušās nepieļaut tādu noziegumu nesodīšanu, kurus starptautiskā sabiedrība ir atzinusi par smagākajiem, kā arī censties novērst šādu noziegumu izdarīšanu; ir pārliecināts, ka Starptautiskā Krimināltiesa un ad hoc tribunāli veicina samierināšanas un miera procesu; |
| --- | --- |

11.

atgādina, ka saskaņā ar Romas statūtiem valstis ir apņēmušās nepieļaut tādu noziegumu nesodīšanu, kurus starptautiskā sabiedrība ir atzinusi par smagākajiem, kā arī censties novērst šādu noziegumu izdarīšanu; ir pārliecināts, ka Starptautiskā Krimināltiesa un ad hoc tribunāli veicina samierināšanas un miera procesu;

| 12. | pauž bažas par skaidru centienu trūkumu, lai nepieļautu starptautiskās palīdzības nonākšanu LRA rokās, tādējādi ļaujot Joseph Kony atjaunot bruņojumu; mudina apturēt LRA piegādes tīklu darbību; aicina Sudānas valdību pārtraukt finansiālu un militāru palīdzību LRA; |
| --- | --- |

12.

pauž bažas par skaidru centienu trūkumu, lai nepieļautu starptautiskās palīdzības nonākšanu LRA rokās, tādējādi ļaujot Joseph Kony atjaunot bruņojumu; mudina apturēt LRA piegādes tīklu darbību; aicina Sudānas valdību pārtraukt finansiālu un militāru palīdzību LRA;

| 13. | aicina ES un starptautiskos palīdzības sniedzējus atbalstīt bijušo LRA kaujinieku atbruņošanu, demobilizāciju un reintegrāciju, valsts iekšienē pārvietotu personu atgriešanos un kompensācijas cietušajiem; |
| --- | --- |

13.

aicina ES un starptautiskos palīdzības sniedzējus atbalstīt bijušo LRA kaujinieku atbruņošanu, demobilizāciju un reintegrāciju, valsts iekšienē pārvietotu personu atgriešanos un kompensācijas cietušajiem;

| 14. | atzinīgi vērtē ciešos un regulāros kontaktus starp Starptautiskās Krimināltiesas vecākajām amatpersonām un ES; atzīmē ES ciešo atbalstu Romas statūtu piemērošanai un īstenošanai; uzsver, ka ES ir jāuzņemas vadošā loma, lai panāktu Starptautiskās Krimināltiesas pilnvaru izpildi; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē ciešos un regulāros kontaktus starp Starptautiskās Krimināltiesas vecākajām amatpersonām un ES; atzīmē ES ciešo atbalstu Romas statūtu piemērošanai un īstenošanai; uzsver, ka ES ir jāuzņemas vadošā loma, lai panāktu Starptautiskās Krimināltiesas pilnvaru izpildi;

| 15. | pauž pārliecību, ka ilgtermiņā Starptautiskā Krimināltiesa palīdz novērst jaunu zvērību pastrādāšanu; norāda, ka Joseph Kony neapcietināšanas sekas ir jaunas zvērības un jauni cilvēktiesību pārkāpumi; uzsver, ka miers un samierināšana nav iespējami bez taisnīgas attieksmes pret cietušajiem; |
| --- | --- |

15.

pauž pārliecību, ka ilgtermiņā Starptautiskā Krimināltiesa palīdz novērst jaunu zvērību pastrādāšanu; norāda, ka Joseph Kony neapcietināšanas sekas ir jaunas zvērības un jauni cilvēktiesību pārkāpumi; uzsver, ka miers un samierināšana nav iespējami bez taisnīgas attieksmes pret cietušajiem;

| 16. | iesaka ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai cieši sekot situācijas attīstībai Ziemeļugandā un LRA pastrādātajiem cilvēktiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

16.

iesaka ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai cieši sekot situācijas attīstībai Ziemeļugandā un LRA pastrādātajiem cilvēktiesību pārkāpumiem;

| 17. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ES īpašajam pārstāvim Lielo ezeru reģionā, ES īpašajam pārstāvim Āfrikas Savienībā, Ugandas valdībai, ES dalībvalstu valdībām, ANO Drošības padomes locekļiem, Āfrikas Savienības iestādēm un Starptautiskās Krimināltiesas prokuroram. |
| --- | --- |

17.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ES īpašajam pārstāvim Lielo ezeru reģionā, ES īpašajam pārstāvim Āfrikas Savienībā, Ugandas valdībai, ES dalībvalstu valdībām, ANO Drošības padomes locekļiem, Āfrikas Savienības iestādēm un Starptautiskās Krimināltiesas prokuroram.

---

(1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

(2)  OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.

(3)  OV L 167, 26.06.2002., 1. lpp.

(4)  OV C 127 E, 29.5.2003., 130. lpp.

(5)  OV L 118, 14.05.2003., 12. lpp.

(6)  OV C 31 E, 5.2.2004., 83. lpp.

(7)  OV L 150, 18.6.2003., 67. lpp.

(8)  OV L 115, 28.4.2006., 50. lpp.

(9)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0238.

(10)  OV C 74 E, 24.3.2004., 879. lpp.

(11)  OV C 121, 24.4.2001., 401. lpp.

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/38 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/38

---

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobrisBērnu tirdzniecības apkarošana

P6_TA(2008)0504

Eiropas Parlamenta deklarācija par bērnu tirdzniecības apkarošanu

2010/C 15 E/07

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā ANO Konvencijas par bērnu tiesībām 34. un 35. pantu,

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par cilvēku tirdzniecības apkarošanu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

ņemot vērā Reglamenta 116. pantu,

| A. | tā kā bērnu tirdzniecības problēma vēl joprojām pastāv un ik gadu vairāk nekā divi miljoni bērnu tiek pārdoti nodarbināšanai piespiedu darbos un seksuālai izmantošanai; |
| --- | --- |

A.

tā kā bērnu tirdzniecības problēma vēl joprojām pastāv un ik gadu vairāk nekā divi miljoni bērnu tiek pārdoti nodarbināšanai piespiedu darbos un seksuālai izmantošanai;

| B. | tā kā jaunu komunikācijas tehnoloģiju attīstība izraisa bērnu tirdzniecības pieaugumu, padarot šīs situācijas pārvaldīšanu grūtāku; |
| --- | --- |

B.

tā kā jaunu komunikācijas tehnoloģiju attīstība izraisa bērnu tirdzniecības pieaugumu, padarot šīs situācijas pārvaldīšanu grūtāku;

| C. | tā kā dalībvalstu iestādes un nevalstiskās organizācijas vēl joprojām efektīvi necīnās pret bērnu tirdzniecību, jo nenotiek pietiekami intensīva pārrobežu sadarbība, trūkst specializētu apmācību vai netiek atbilstīgi īstenotas pašreizējās tiesiskās normas, |
| --- | --- |

C.

tā kā dalībvalstu iestādes un nevalstiskās organizācijas vēl joprojām efektīvi necīnās pret bērnu tirdzniecību, jo nenotiek pietiekami intensīva pārrobežu sadarbība, trūkst specializētu apmācību vai netiek atbilstīgi īstenotas pašreizējās tiesiskās normas,

| 1. | aicina dalībvalstis cīņu pret bērnu tirdzniecību atzīt par prioritāru uzdevumu valsts bērnu aizsardzības politikā; |
| --- | --- |

1.

aicina dalībvalstis cīņu pret bērnu tirdzniecību atzīt par prioritāru uzdevumu valsts bērnu aizsardzības politikā;

| 2. | aicina Eiropas Parlamentu un Padomi nodrošināt saskaņā ar Komisijas stratēģiju nepieciešamos līdzekļus bērnu tiesību veicināšanai un aizsargāšanai; |
| --- | --- |

2.

aicina Eiropas Parlamentu un Padomi nodrošināt saskaņā ar Komisijas stratēģiju nepieciešamos līdzekļus bērnu tiesību veicināšanai un aizsargāšanai;

| 3. | aicina dalībvalstis turpināt aktīvi sadarboties un dalīties zināšanās un pieredzē ar attiecīgajām ES iestādēm un NVO, lai novērstu un apkarotu bērnu tirdzniecību un nodrošinātu šādas tirdzniecības upuriem piemērotu ārstēšanu; |
| --- | --- |

3.

aicina dalībvalstis turpināt aktīvi sadarboties un dalīties zināšanās un pieredzē ar attiecīgajām ES iestādēm un NVO, lai novērstu un apkarotu bērnu tirdzniecību un nodrošinātu šādas tirdzniecības upuriem piemērotu ārstēšanu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem Padomei un Komisijai.

Parakstīja

Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Rapisardo Antinucci, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Maria Badia i Cutchet, Mariela Velichkova Baeva, Enrique Barón Crespo, Paolo Bartolozzi, Alessandro Battilocchio, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Zsolt László Becsey, Ivo Belet, Irena Belohorská, Monika Beňová, Giovanni Berlinguer, Slavi Binev, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Guy Bono, Josep Borrell Fontelles, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Catherine Boursier, Bernadette Bourzai, John Bowis, Sharon Bowles, Emine Bozkurt, Iles Braghetto, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Jan Březina, Ieke van den Burg, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Jerzy Buzek, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marie-Arlette Carlotti, Giorgio Carollo, Paulo Casaca, Michael Cashman, Françoise Castex, Pilar del Castillo Vera, Giusto Catania, Jean-Marie Cavada, Alejandro Cercas, Giulietto Chiesa, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Thierry Cornillet, Jean Louis Cottigny, Michael Cramer, Corina Crețu, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Hanne Dahl, Daniel Dăianu, Dragoș Florin David, Chris Davies, Bairbre de Brún, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marielle De Sarnez, Marie-Hélène Descamps, Harlem Désir, Christine De Veyrac, Mia De Vits, Jolanta Dičkutė, Alexandra Dobolyi, Valdis Dombrovskis, Beniamino Donnici, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Bárbara Dührkop Dührkop, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Göran Färm, Richard Falbr, Emanuel Jardim Fernandes, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Roberto Fiore, Věra Flasarová, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Armando França, Duarte Freitas, Urszula Gacek, Kinga Gál, Milan Gaľa, Vicente Miguel Garcés Ramón, Iratxe García Pérez, Jean-Paul Gauzès, Evelyne Gebhardt, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Adam Gierek, Maciej Marian Giertych, Neena Gill, Robert Goebbels, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Martí Grau i Segú, Louis Grech, Nathalie Griesbeck, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Mathieu Grosch, Françoise Grossetête, Lilli Gruber, Ignasi Guardans Cambó, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Catherine Guy-Quint, Fiona Hall, Małgorzata Handzlik, Gábor Harangozó, Malcolm Harbour, Marian Harkin, Joel Hasse Ferreira, Satu Hassi, Anna Hedh, Gyula Hegyi, Erna Hennicot-Schoepges, Edit Herczog, Esther Herranz García, Jim Higgins, Jens Holm, Mary Honeyball, Richard Howitt, Ján Hudacký, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Iliana Malinova Iotova, Mikel Irujo Amezaga, Carlos José Iturgaiz Angulo, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Stanisław Jałowiecki, Lívia Járóka, Pierre Jonckheer, Romana Jordan Cizelj, Madeleine Jouye de Grandmaison, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Ioannis Kasoulides, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Piia-Noora Kauppi, Metin Kazak, Glenys Kinnock, Evgeni Kirilov, Ewa Klamt, Wolf Klinz, Dieter-Lebrecht Koch, Jaromír Kohlíček, Maria Eleni Koppa, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Guntars Krasts, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, André Laignel, Alain Lamassoure, Stavros Lambrinidis, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Esther De Lange, Raymond Langendries, Vincenzo Lavarra, Henrik Lax, Johannes Lebech, Stéphane Le Foll, Roselyne Lefrançois, Bernard Lehideux, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Jean-Marie Le Pen, Katalin Lévai, Janusz Lewandowski, Bogusław Liberadzki, Marie-Noëlle Lienemann, Kartika Tamara Liotard, Pia Elda Locatelli, Eleonora Lo Curto, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Patrick Louis, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Jamila Madeira, Eugenijus Maldeikis, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Marian-Jean Marinescu, Helmuth Markov, Sérgio Marques, David Martin, Miguel Angel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Antonio Masip Hidalgo, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Mario Mauro, Manolis Mavrommatis, Hans-Peter Mayer, Jaime Mayor Oreja, Manuel Medina Ortega, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Gay Mitchell, Nickolay Mladenov, Viktória Mohácsi, Claude Moraes, Javier Moreno Sánchez, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Elisabeth Morin, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Joseph Muscat, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Juan Andrés Naranjo Escobar, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, Bill Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Angelika Niebler, Lambert van Nistelrooij, Vural Öger, Cem Özdemir, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Gérard Onesta, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Maria Grazia Pagano, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Vladko Todorov Panayotov, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Alojz Peterle, Maria Petre, Rihards Pīks, Józef Pinior, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Lydie Polfer, José Javier Pomés Ruiz, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, John Purvis, Bilyana Ilieva Raeva, Miloslav Ransdorf, Poul Nyrup Rasmussen, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Karin Riis-Jørgensen, Giovanni Rivera, Maria Robsahm, Michel Rocard, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Libor Rouček, Martine Roure, Heide Rühle, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Daciana Octavia Sârbu, Christel Schaldemose, Olle Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Inger Segelström, Esko Seppänen, Adrian Severin, Czesław Adam Siekierski, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Peter Skinner, Csaba Sógor, Renate Sommer, Søren Bo Søndergaard, María Sornosa Martínez, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Gabriele Stauner, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Theodor Dumitru Stolojan, Dimitar Stoyanov, Margie Sudre, Eva-Britt Svensson, József Szájer, István Szent-Iványi, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Jacques Toubon, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Evangelia Tzampazi, Feleknas Uca, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ari Vatanen, Yannick Vaugrenard, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Kristian Vigenin, Dominique Vlasto, Diana Wallis, Graham Watson, Renate Weber, Åsa Westlund, Glenis Willmott, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Francis Wurtz, Anna Záborská, Jan Zahradil, Zbigniew Zaleski, Iva Zanicchi, Andrzej Tomasz Zapałowski, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Roberts Zīle, Gabriele Zimmer, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka

---

Trešdiena, 2008. gada 22. oktobris

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/40

---

Trešdiena, 2008. gada 22. oktobrisEiropadomes 2008. gada 15. un 16. oktobra sanāksme

P6_TA(2008)0506

Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. oktobra rezolūcija par Eiropadomes 2008. gada 15. un 16. oktobra sanāksmi

2010/C 15 E/08

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā prezidentvalsts secinājumus, kas pieņemti pēc Eiropadomes 2008. gada 15. un 16. oktobra sanāksmes,

ņemot vērā Eiropadomes ziņojumu un Komisijas paziņojumu par Eiropadomes 2008. gada 15. un 16. oktobra sanāksmi,

ņemot vērā Padomes 2008. gada 14. maija secinājumus par ES uzraudzības pamatsistēmu un finanšu stabilitātes pasākumiem un Padomes 2008. gada 3. jūnija, 2007. gada 4. decembra un 2007. gada 9. oktobra secinājumus par saistītiem jautājumiem,

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā ES ir kritiskā situācijā attiecībā uz finanšu krīzi, ar klimata pārmaiņām saistītām problēmām un nepieciešamību panākt skaidru institucionālu risinājumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES ir kritiskā situācijā attiecībā uz finanšu krīzi, ar klimata pārmaiņām saistītām problēmām un nepieciešamību panākt skaidru institucionālu risinājumu;

| B. | tā kā pašreizējās finanšu krīzes, ko izraisīja ASV augsta riska hipotekārie kredīti, pirmsākumi ir meklējami ASV Federālo rezervju pēdējo gadu pārāk ekspansīvajā monetārajā politikā, finanšu tirgu nepārredzamībā un pārmērīgā finanšu institūciju kredītkapitāla piesaistīšanā, novērtējumu zemajā kvalitātē, kļūdīgos pieņēmumos par nekustamā īpašuma cenām, un tā finanšu tirgu pieaugošas integrācijas dēļ ir izplatījusies finanšu sistēmās visā pasaulē; |
| --- | --- |

B.

tā kā pašreizējās finanšu krīzes, ko izraisīja ASV augsta riska hipotekārie kredīti, pirmsākumi ir meklējami ASV Federālo rezervju pēdējo gadu pārāk ekspansīvajā monetārajā politikā, finanšu tirgu nepārredzamībā un pārmērīgā finanšu institūciju kredītkapitāla piesaistīšanā, novērtējumu zemajā kvalitātē, kļūdīgos pieņēmumos par nekustamā īpašuma cenām, un tā finanšu tirgu pieaugošas integrācijas dēļ ir izplatījusies finanšu sistēmās visā pasaulē;

| C. | tā kā jauninājumi finanšu tirgū var būt lietderīgi, bet šādiem finanšu produktiem jābūt regulētiem un pārredzamiem, lai nodrošinātu pareizu efektivitātes un stabilitātes līdzsvaru, un tā kā finanšu tirgiem jākalpo reālai ekonomikai; |
| --- | --- |

C.

tā kā jauninājumi finanšu tirgū var būt lietderīgi, bet šādiem finanšu produktiem jābūt regulētiem un pārredzamiem, lai nodrošinātu pareizu efektivitātes un stabilitātes līdzsvaru, un tā kā finanšu tirgiem jākalpo reālai ekonomikai;

| D. | tā kā ar pašreizējo instrumentu palīdzību vairs nevar ierobežot finanšu krīzes ietekmi tā, lai līdz minimumam samazinātu kopējās izmaksas un novērstu kaitējumu; tā kā ir jānodrošina aizvien integrētāko Eiropas finanšu tirgu saskaņota uzraudzība ES līmenī, tomēr finanšu stabilitātei un krīžu vadībai ir vajadzīga plašāka ieinteresēto personu, ne tikai uzraudzības iestāžu, līdzdalība; |
| --- | --- |

D.

tā kā ar pašreizējo instrumentu palīdzību vairs nevar ierobežot finanšu krīzes ietekmi tā, lai līdz minimumam samazinātu kopējās izmaksas un novērstu kaitējumu; tā kā ir jānodrošina aizvien integrētāko Eiropas finanšu tirgu saskaņota uzraudzība ES līmenī, tomēr finanšu stabilitātei un krīžu vadībai ir vajadzīga plašāka ieinteresēto personu, ne tikai uzraudzības iestāžu, līdzdalība;

| E. | tā kā prezidentvalsts secinājumos par finanšu krīzi nav atsauces uz Eiropas Parlamentu kā līdzvērtīgu likumdevēju Eiropas Savienības Padomes lēmumu īstenošanā; |
| --- | --- |

E.

tā kā prezidentvalsts secinājumos par finanšu krīzi nav atsauces uz Eiropas Parlamentu kā līdzvērtīgu likumdevēju Eiropas Savienības Padomes lēmumu īstenošanā;

| F. | tā kā jau 24 dalībvalstīs ir pabeigtas Lisabonas līguma ratifikācijas parlamenta procedūras; tā kā Lisabonas līgumā paredzētās institucionālās reformas ir steidzami nepieciešamas, lai Eiropas Savienība varētu veiksmīgi un līdzsvaroti darboties un tiktu nodrošināta pilnīga demokrātiskā kontrole; |
| --- | --- |

F.

tā kā jau 24 dalībvalstīs ir pabeigtas Lisabonas līguma ratifikācijas parlamenta procedūras; tā kā Lisabonas līgumā paredzētās institucionālās reformas ir steidzami nepieciešamas, lai Eiropas Savienība varētu veiksmīgi un līdzsvaroti darboties un tiktu nodrošināta pilnīga demokrātiskā kontrole;

| G. | tā kā 2009. gadā gaidāmi svarīgi politiski notikumi, tostarp Eiropas vēlēšanas un jaunas Eiropas Komisijas izveide, un tāpēc ir nepieciešama skaidrība par institucionālajiem noteikumiem, kādi būs jāpiemēro; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2009. gadā gaidāmi svarīgi politiski notikumi, tostarp Eiropas vēlēšanas un jaunas Eiropas Komisijas izveide, un tāpēc ir nepieciešama skaidrība par institucionālajiem noteikumiem, kādi būs jāpiemēro;

| H. | tā kā ES ir viens no ietekmīgākajiem spēkiem pasaulē klimata pārmaiņu novēršanas ziņā, jo uzņemas vadību starptautiskās sarunās un 27 dalībvalstīs ir apņēmusies ievērojami samazināt minēto pārmaiņu ietekmi; tā kā šai ziņā Eiropadome 2007. gada 8. un 9. marta sanāksmē apņēmās nodrošināt, lai līdz 2020. gadam siltumnīcefekta gāzu emisijas apjoms samazinātos vismaz par 20 %, nodrošinot 30 % samazinājumu vispārēja starptautiska nolīguma gadījumā; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES ir viens no ietekmīgākajiem spēkiem pasaulē klimata pārmaiņu novēršanas ziņā, jo uzņemas vadību starptautiskās sarunās un 27 dalībvalstīs ir apņēmusies ievērojami samazināt minēto pārmaiņu ietekmi; tā kā šai ziņā Eiropadome 2007. gada 8. un 9. marta sanāksmē apņēmās nodrošināt, lai līdz 2020. gadam siltumnīcefekta gāzu emisijas apjoms samazinātos vismaz par 20 %, nodrošinot 30 % samazinājumu vispārēja starptautiska nolīguma gadījumā;

| I. | tā kā cīņa pret klimata pārmaiņām ir ļoti svarīgs jautājums un mērķis Eiropas Savienībai un saistībā ar to starptautiskā līmenī jāpiemēro visaptveroša pieeja; |
| --- | --- |

I.

tā kā cīņa pret klimata pārmaiņām ir ļoti svarīgs jautājums un mērķis Eiropas Savienībai un saistībā ar to starptautiskā līmenī jāpiemēro visaptveroša pieeja;

| J. | tā kā Lisabonas un Gēteborgas stratēģijas mērķu izpilde un klimata pārmaiņu un enerģētikas tiesību aktu pakete paredz ilgtermiņa ieguldījumus, un tā kā šajā ziņā ir jāpalielina Eiropas Investīciju bankas (EIB) ietekme, |
| --- | --- |

J.

tā kā Lisabonas un Gēteborgas stratēģijas mērķu izpilde un klimata pārmaiņu un enerģētikas tiesību aktu pakete paredz ilgtermiņa ieguldījumus, un tā kā šajā ziņā ir jāpalielina Eiropas Investīciju bankas (EIB) ietekme,

Pasaules finanšu krīzes ietekme makroekonomikas līmenī uz reālo tautsaimniecību

| 1. | visnotaļ uzsver, cik svarīgi ir, lai Eiropas makroekonomiskās politikas pamatnostādnes būtu tādas, kas, ātri un koordinēti reaģējot, atdzīvinātu globālo ekonomisko izaugsmi; taču piebilst, ka nedrīkst vājināt stabilitātes un izaugsmes pakta principus un ka dalībvalstīm ir jācenšas konsolidēt nodokļus; |
| --- | --- |

1.

visnotaļ uzsver, cik svarīgi ir, lai Eiropas makroekonomiskās politikas pamatnostādnes būtu tādas, kas, ātri un koordinēti reaģējot, atdzīvinātu globālo ekonomisko izaugsmi; taču piebilst, ka nedrīkst vājināt stabilitātes un izaugsmes pakta principus un ka dalībvalstīm ir jācenšas konsolidēt nodokļus;

| 2. | pauž ļoti nopietnas bažas par stāvokli finanšu tirgos un aicina vēl pastiprināt koordinēto rīcību, lai atjaunotu uzticību tirgiem; |
| --- | --- |

2.

pauž ļoti nopietnas bažas par stāvokli finanšu tirgos un aicina vēl pastiprināt koordinēto rīcību, lai atjaunotu uzticību tirgiem;

| 3. | atzinīgi vērtē prezidentvalsts secinājumus, ar kuriem apstiprināja pasākumus par kuriem Eirogrupa lēma 2008. gada 12. oktobrī, kas ir viens no pirmajiem nozīmīgajiem un koordinētajiem soļiem, lai atjaunotu uzticību tirgiem, veicinātu starpbanku aizdevumus un stiprinātu banku pašu līdzekļus, tā nodrošinot bankām iespēju arī turpmāk izsniegt aizdevumus uzņēmumiem un privātpersonām; atzīst, ka šie pasākumi bija nepieciešami, lai apturētu pašreizējo finanšu krīzi; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē prezidentvalsts secinājumus, ar kuriem apstiprināja pasākumus par kuriem Eirogrupa lēma 2008. gada 12. oktobrī, kas ir viens no pirmajiem nozīmīgajiem un koordinētajiem soļiem, lai atjaunotu uzticību tirgiem, veicinātu starpbanku aizdevumus un stiprinātu banku pašu līdzekļus, tā nodrošinot bankām iespēju arī turpmāk izsniegt aizdevumus uzņēmumiem un privātpersonām; atzīst, ka šie pasākumi bija nepieciešami, lai apturētu pašreizējo finanšu krīzi;

| 4. | uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, ka dalībvalstis izrāda savu spēcīgo apņemšanos un efektīvas vadības spēju, lai atjaunotu labus tirgus apstākļus, jo tas ir galvenais faktors uzticības atjaunošanai; uzskata, ka, pirmā euro zonas valstu un valdību vadītāju sanāksme, kurā pieņēma šāda līmeņa lēmumus, ir vēl jāturpina izvērtēt; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, ka dalībvalstis izrāda savu spēcīgo apņemšanos un efektīvas vadības spēju, lai atjaunotu labus tirgus apstākļus, jo tas ir galvenais faktors uzticības atjaunošanai; uzskata, ka, pirmā euro zonas valstu un valdību vadītāju sanāksme, kurā pieņēma šāda līmeņa lēmumus, ir vēl jāturpina izvērtēt;

| 5. | norāda, ka krīze iespaido ne tikai finanšu tirgus, bet jo īpaši ietekmē arī uzņēmumu dzīvotspēju, nodarbinātību, iedzīvotāju finansiālo stāvokli un mazos un vidējos uzņēmumus, un ka šī ietekme būtu neparedzama, ja valstu iestādes, Eiropas Centrālā banka (ECB) un citas centrālās bankas nebūtu veikušas pasākumus, lai atjaunotu uzticēšanos finanšu sistēmai; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka krīze iespaido ne tikai finanšu tirgus, bet jo īpaši ietekmē arī uzņēmumu dzīvotspēju, nodarbinātību, iedzīvotāju finansiālo stāvokli un mazos un vidējos uzņēmumus, un ka šī ietekme būtu neparedzama, ja valstu iestādes, Eiropas Centrālā banka (ECB) un citas centrālās bankas nebūtu veikušas pasākumus, lai atjaunotu uzticēšanos finanšu sistēmai;

| 6. | uzsver nepieciešamību rīkoties attiecībā uz finanšu stabilitāti un sistēmisko risku; mudina Komisiju un Padomi atjaunot Lisabonas programmu un šajā ekonomisko traucējumu laikā līdz gada beigām pieņemt dalībvalstu reformu programmas, lai aizsargātu ES pilsoņu darbavietas un ienākumus; |
| --- | --- |

6.

uzsver nepieciešamību rīkoties attiecībā uz finanšu stabilitāti un sistēmisko risku; mudina Komisiju un Padomi atjaunot Lisabonas programmu un šajā ekonomisko traucējumu laikā līdz gada beigām pieņemt dalībvalstu reformu programmas, lai aizsargātu ES pilsoņu darbavietas un ienākumus;

| 7. | pauž pārliecību, ka ilgtspējīga un uz izaugsmi orientēta makroekonomiskā vide ir nepieciešama; atgādina, cik būtiski ir arī turpmāk nodrošināt kredītu pieejamību iedzīvotājiem un MVU, kā arī ieguldījumus ES infrastruktūrās, lai novērstu ekonomiskās izaugsmes un nodarbinātības strauju lejupslīdi; uzsver, ka nozīmīga šai ziņā varētu būt Eiropas Investīciju bankas rīcība; |
| --- | --- |

7.

pauž pārliecību, ka ilgtspējīga un uz izaugsmi orientēta makroekonomiskā vide ir nepieciešama; atgādina, cik būtiski ir arī turpmāk nodrošināt kredītu pieejamību iedzīvotājiem un MVU, kā arī ieguldījumus ES infrastruktūrās, lai novērstu ekonomiskās izaugsmes un nodarbinātības strauju lejupslīdi; uzsver, ka nozīmīga šai ziņā varētu būt Eiropas Investīciju bankas rīcība;

Stratēģija izkļūšanai no finanšu krīzes

| 8. | pauž apņēmību atbalstīt pasākumus tirgus likviditātes atjaunošanai, lai kredītiestādes varētu atsākt pildīt saistības pret uzņēmumiem un privātpersonām; apzinās nepieciešamību pārliecināt nodokļu maksātājus, ka ikviens pasākums tiks veikts viņu interešu aizsardzībai, un norāda, ka stabila stāvokļa atjaunošana finanšu jomā ir izšķiroši svarīga turpmākai ekonomiskai izaugsmei; aicina dalībvalstis pārskatīt pašreizējās finanšu sistēmas darbību, ja dalībvalstis īsteni vēlas atjaunot uzticību finanšu tirgiem, un rast visaptverošu finanšu krīzes risinājumu; |
| --- | --- |

8.

pauž apņēmību atbalstīt pasākumus tirgus likviditātes atjaunošanai, lai kredītiestādes varētu atsākt pildīt saistības pret uzņēmumiem un privātpersonām; apzinās nepieciešamību pārliecināt nodokļu maksātājus, ka ikviens pasākums tiks veikts viņu interešu aizsardzībai, un norāda, ka stabila stāvokļa atjaunošana finanšu jomā ir izšķiroši svarīga turpmākai ekonomiskai izaugsmei; aicina dalībvalstis pārskatīt pašreizējās finanšu sistēmas darbību, ja dalībvalstis īsteni vēlas atjaunot uzticību finanšu tirgiem, un rast visaptverošu finanšu krīzes risinājumu;

| 9. | ļoti atzinīgi vērtē straujo un vispusīgo Komisijas reakciju attiecībā uz valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kuri tika veikti, palīdzot finanšu iestādēm; aicina Komisiju saistībā ar ārkārtas pasākumu stingru uzraudzību izveidot starpnozaru komandu, kurā iekļautu Konkurences ģenerāldirektorāta, 3L3 uzraudzītāju un Eiropas Centrālo banku sistēmas pārstāvjus, lai apkopotu zināšanas un zinātību un nodrošinātu, ka visās dalībvalstīs tiek pieņemti līdzsvaroti, objektīvi un kvalitatīvi lēmumi; |
| --- | --- |

9.

ļoti atzinīgi vērtē straujo un vispusīgo Komisijas reakciju attiecībā uz valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kuri tika veikti, palīdzot finanšu iestādēm; aicina Komisiju saistībā ar ārkārtas pasākumu stingru uzraudzību izveidot starpnozaru komandu, kurā iekļautu Konkurences ģenerāldirektorāta, 3L3 uzraudzītāju un Eiropas Centrālo banku sistēmas pārstāvjus, lai apkopotu zināšanas un zinātību un nodrošinātu, ka visās dalībvalstīs tiek pieņemti līdzsvaroti, objektīvi un kvalitatīvi lēmumi;

| 10. | atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu izveidot augsta līmeņa grupu, lai izstrādātu stabilu un ilgtspējīgu uzraudzības sistēmu, kas nodrošinātu labāku integrāciju un koordināciju nozaru un pārrobežu līmenī; īpaši norāda, cik tas ir svarīgi, lai šai augsta līmeņa grupai tiktu piešķirtas īstermiņā precīzi definētas pilnvaras un lai tā par savu darbu ziņotu Padomei, Komisijai un Eiropas Parlamentam; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu izveidot augsta līmeņa grupu, lai izstrādātu stabilu un ilgtspējīgu uzraudzības sistēmu, kas nodrošinātu labāku integrāciju un koordināciju nozaru un pārrobežu līmenī; īpaši norāda, cik tas ir svarīgi, lai šai augsta līmeņa grupai tiktu piešķirtas īstermiņā precīzi definētas pilnvaras un lai tā par savu darbu ziņotu Padomei, Komisijai un Eiropas Parlamentam;

| 11. | piekrīt “finanšu krīzes vienības” izveidei un prasa, lai Komisija iespējami ātrāk vienotos par kārtību, kādā šī vienība strādā un sadarbojas ar jaunizveidoto augsta līmeņa grupu; spēcīgi kritizē to, ka Eiropas Parlaments šās krīzes vienības darbā netiek iesaistīts; atbalsta to, ka tiek izveidota spēcīgāka agrā brīdinājuma sistēma, kuru vadītu Komisija un ECB, un kurai tiktu piešķirtas koordinācijas un izpildes pilnvaras, iesaistot šajā sistēmā 3. līmeņa komitejas; |
| --- | --- |

11.

piekrīt “finanšu krīzes vienības” izveidei un prasa, lai Komisija iespējami ātrāk vienotos par kārtību, kādā šī vienība strādā un sadarbojas ar jaunizveidoto augsta līmeņa grupu; spēcīgi kritizē to, ka Eiropas Parlaments šās krīzes vienības darbā netiek iesaistīts; atbalsta to, ka tiek izveidota spēcīgāka agrā brīdinājuma sistēma, kuru vadītu Komisija un ECB, un kurai tiktu piešķirtas koordinācijas un izpildes pilnvaras, iesaistot šajā sistēmā 3. līmeņa komitejas;

| 12. | atbalsta Padomes lēmumu palielināt Eiropas Investīciju bankas aizdevējas un aizdevumu ņēmējas lomu, |
| --- | --- |

12.

atbalsta Padomes lēmumu palielināt Eiropas Investīciju bankas aizdevējas un aizdevumu ņēmējas lomu,

| 13. | ir norūpējies par kaitējuma risku finanšu tirgos, kuru rada piešķirto valsts atbalsta līdzekļu apjoms, un uzskata, ka tas ir nodokļu maksātāju un dalībvalstu budžeta interesēs, lai ikviena situācija, kad valsts naudu iegulda finanšu sistēmas glābšanas plānos būtu sabiedrībai pārredzama, vienlaikus uzlabojot pārvaldību, nosakot kompensēšanas shēmu ierobežojumus, pastiprinot pārskatatbildību varas iestādēm un piedāvājot ieguldījumu stratēģijas reālai tautsaimniecībai; |
| --- | --- |

13.

ir norūpējies par kaitējuma risku finanšu tirgos, kuru rada piešķirto valsts atbalsta līdzekļu apjoms, un uzskata, ka tas ir nodokļu maksātāju un dalībvalstu budžeta interesēs, lai ikviena situācija, kad valsts naudu iegulda finanšu sistēmas glābšanas plānos būtu sabiedrībai pārredzama, vienlaikus uzlabojot pārvaldību, nosakot kompensēšanas shēmu ierobežojumus, pastiprinot pārskatatbildību varas iestādēm un piedāvājot ieguldījumu stratēģijas reālai tautsaimniecībai;

Labāks regulējums

| 14. | aicina Padomi strādāt sadarbībā ar Parlamentu un aicina Komisiju izmantot tās likumdošanas ierosināšanas tiesības, lai ieteiktu ES līmeņa pasākumus ES reglamentējošo noteikumu un uzraudzības sistēmas stiprināšanai, kā arī krīzes pārvarēšanai; |
| --- | --- |

14.

aicina Padomi strādāt sadarbībā ar Parlamentu un aicina Komisiju izmantot tās likumdošanas ierosināšanas tiesības, lai ieteiktu ES līmeņa pasākumus ES reglamentējošo noteikumu un uzraudzības sistēmas stiprināšanai, kā arī krīzes pārvarēšanai;

| 15. | uzsver nepieciešamību rūpīgi analizēt pašreizējās finanšu krīzes cēloņus, sevišķi to, cik uzraudzība ir pietiekama un atbilstīga spēkā esošajiem noteikumiem; atkārto savu aicinājumu pieņemt likumdošanas pasākumus, sevišķi attiecībā uz: banku regulējumu un uzraudzību, kredītvērtējuma aģentūru darbību, pārvēršanu vērtspapīros un šā procesa pārraudzību, riska ieguldījumu fondiem un citiem jaunu struktūru veidiem, kredīta izmantošanu biržas operācijās, pārredzamības prasībām, likvidācijas noteikumiem, ārpusbiržas tirgu klīringu un krīžu novēršanas mehānismiem; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu noteikt stingrāku obligāto aizsardzību banku depozītiem un vēlreiz pauž apņemšanos ātri izvērtēt šo priekšlikumu; |
| --- | --- |

15.

uzsver nepieciešamību rūpīgi analizēt pašreizējās finanšu krīzes cēloņus, sevišķi to, cik uzraudzība ir pietiekama un atbilstīga spēkā esošajiem noteikumiem; atkārto savu aicinājumu pieņemt likumdošanas pasākumus, sevišķi attiecībā uz: banku regulējumu un uzraudzību, kredītvērtējuma aģentūru darbību, pārvēršanu vērtspapīros un šā procesa pārraudzību, riska ieguldījumu fondiem un citiem jaunu struktūru veidiem, kredīta izmantošanu biržas operācijās, pārredzamības prasībām, likvidācijas noteikumiem, ārpusbiržas tirgu klīringu un krīžu novēršanas mehānismiem; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu noteikt stingrāku obligāto aizsardzību banku depozītiem un vēlreiz pauž apņemšanos ātri izvērtēt šo priekšlikumu;

| 16. | vēlreiz uzsver, ka ir jāstiprina Lamfalussy process, kā prasīts Parlamenta 2008. gada 9. oktobra rezolūcijā ar ieteikumiem Komisijai “Lamfalussy procesa turpinājums — uzraudzības struktūra nākotnē” (1), tostarp stiprinot lielāko pārrobežu finanšu grupu uzraudzību, ko īsteno kolēģijas, kā arī precīzi nosakot Lamfalussy procesa 3. līmeņa komiteju juridisko statusu un spēcīgākas šo komiteju prerogatīvas, lai garantētu labāku uzraudzību ES un veicinātu starptautisku dialogu un politikas saskaņotu īstenošanu šajā jomā; |
| --- | --- |

16.

vēlreiz uzsver, ka ir jāstiprina Lamfalussy process, kā prasīts Parlamenta 2008. gada 9. oktobra rezolūcijā ar ieteikumiem Komisijai “Lamfalussy procesa turpinājums — uzraudzības struktūra nākotnē” (1), tostarp stiprinot lielāko pārrobežu finanšu grupu uzraudzību, ko īsteno kolēģijas, kā arī precīzi nosakot Lamfalussy procesa 3. līmeņa komiteju juridisko statusu un spēcīgākas šo komiteju prerogatīvas, lai garantētu labāku uzraudzību ES un veicinātu starptautisku dialogu un politikas saskaņotu īstenošanu šajā jomā;

| 17. | norāda, ka valstu iestādes nav spējīgas vienas atrisināt tādu krīzi, kas pārsniedz valstu jurisdikcijas robežas, un ka pārrobežu krīzes gadījumā ļoti svarīga ir uzraudzības iestāžu sadarbība un savstarpēja uzticība; mudina Komisiju un valstu atbildīgās iestādes izstrādāt attiecīgus kopīgus priekšlikumus krīzes efektīvai pārvaldībai, kurus pēc tam iesniegtu izskatīšanai Parlamentā; pievērš uzmanību nozīmei, kāda ir stingrai ES līmeņa koordinācijai G8 valstu pārstāvju tikšanās laikā, un ir pārliecināts, ka globālie krīzes risinājumi veicinās jaunas starptautiskas finanšu kārtības noteikšanu, reformējot Bretonvudsas organizācijas; |
| --- | --- |

17.

norāda, ka valstu iestādes nav spējīgas vienas atrisināt tādu krīzi, kas pārsniedz valstu jurisdikcijas robežas, un ka pārrobežu krīzes gadījumā ļoti svarīga ir uzraudzības iestāžu sadarbība un savstarpēja uzticība; mudina Komisiju un valstu atbildīgās iestādes izstrādāt attiecīgus kopīgus priekšlikumus krīzes efektīvai pārvaldībai, kurus pēc tam iesniegtu izskatīšanai Parlamentā; pievērš uzmanību nozīmei, kāda ir stingrai ES līmeņa koordinācijai G8 valstu pārstāvju tikšanās laikā, un ir pārliecināts, ka globālie krīzes risinājumi veicinās jaunas starptautiskas finanšu kārtības noteikšanu, reformējot Bretonvudsas organizācijas;

| 18. | atzinīgi vērtē iniciatīvu vistuvākā laikā sasaukt starptautisku konferenci, lai apspriestu regulatīvās un pārraudzības darbības, kādas jāveic pašreizējās krīzes risināšanai; ir pārliecināts, ka ES jāuzņemas vadošā loma diskusijās par nākotnes starptautisko finanšu sistēmu; lūdz Eiropadomi un Komisiju iesaistīt Eiropas parlamentu šajā procesā; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē iniciatīvu vistuvākā laikā sasaukt starptautisku konferenci, lai apspriestu regulatīvās un pārraudzības darbības, kādas jāveic pašreizējās krīzes risināšanai; ir pārliecināts, ka ES jāuzņemas vadošā loma diskusijās par nākotnes starptautisko finanšu sistēmu; lūdz Eiropadomi un Komisiju iesaistīt Eiropas parlamentu šajā procesā;

| 19. | mudina Komisiju nevilcinoties iesniegt savu priekšlikumu par Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīvas 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem (2) pārskatīšanu; |
| --- | --- |

19.

mudina Komisiju nevilcinoties iesniegt savu priekšlikumu par Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīvas 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem (2) pārskatīšanu;

Lisabonas līgums

| 20. | atkārtoti apliecina, ka respektē Īrijas referenduma rezultātu, kā arī pārējo dalībvalstu ratifikācijas procedūras un uzskata, ka ir iespējams kliedēt Īrijas iedzīvotāju paustās bažas, nodrošinot risinājumu, kurš būtu pieņemams visiem pirms Eiropas vēlēšanām; pauž gatavību piedāvāt Īrijas valdībai un parlamentam jebkuru palīdzību, kas būtu nepieciešama, lai izstrādātu ierosinājumu kopumu, ar kuru varētu veicināt lielāku un informētāku Īrijas sabiedrības viedokļa vienprātību par Īrijas nākotni reformētā un stiprākā Eiropas Savienībā un kas būtu pieņemama Īrijas ES partneriem; |
| --- | --- |

20.

atkārtoti apliecina, ka respektē Īrijas referenduma rezultātu, kā arī pārējo dalībvalstu ratifikācijas procedūras un uzskata, ka ir iespējams kliedēt Īrijas iedzīvotāju paustās bažas, nodrošinot risinājumu, kurš būtu pieņemams visiem pirms Eiropas vēlēšanām; pauž gatavību piedāvāt Īrijas valdībai un parlamentam jebkuru palīdzību, kas būtu nepieciešama, lai izstrādātu ierosinājumu kopumu, ar kuru varētu veicināt lielāku un informētāku Īrijas sabiedrības viedokļa vienprātību par Īrijas nākotni reformētā un stiprākā Eiropas Savienībā un kas būtu pieņemama Īrijas ES partneriem;

| 21. | aicina Eiropadomi nākamajā sanāksmē noteikt veidu un grafiku šī mērķa sasniegšanai; |
| --- | --- |

21.

aicina Eiropadomi nākamajā sanāksmē noteikt veidu un grafiku šī mērķa sasniegšanai;

Enerģētika un klimata pārmaiņas

| 22. | uzskata, ka pašreizējā finanšu krīze nedrīkst likt apšaubīt tos mērķus, kas ES klimata jomā jāsasniedz pēc 2012. gada; apņemas cieši sadarboties ar Padomi un Komisiju, lai pēc iespējas īsākā laikā panāktu efektīvu un praksē īstenojamu vienošanos par klimata pārmaiņu un enerģētikas likumdošanas paketi; tomēr uzsver, ka ES rūpniecībai, tajā nodarbinātajiem un arī patērētajiem ir ļoti svarīgi, lai šo mērķu sasniegšanai iecerētos līdzekļus visaptveroši novērtētu un pārbaudītu ietekmi uz ES uzņēmumu nozaru un vispārējo konkurētspēju; atgādina Padomei, ka šī ir koplēmuma procedūra, kurā jāpieņem lēmums ar kvalitatīvu balsu vairākumu; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka pašreizējā finanšu krīze nedrīkst likt apšaubīt tos mērķus, kas ES klimata jomā jāsasniedz pēc 2012. gada; apņemas cieši sadarboties ar Padomi un Komisiju, lai pēc iespējas īsākā laikā panāktu efektīvu un praksē īstenojamu vienošanos par klimata pārmaiņu un enerģētikas likumdošanas paketi; tomēr uzsver, ka ES rūpniecībai, tajā nodarbinātajiem un arī patērētajiem ir ļoti svarīgi, lai šo mērķu sasniegšanai iecerētos līdzekļus visaptveroši novērtētu un pārbaudītu ietekmi uz ES uzņēmumu nozaru un vispārējo konkurētspēju; atgādina Padomei, ka šī ir koplēmuma procedūra, kurā jāpieņem lēmums ar kvalitatīvu balsu vairākumu;

| 23. | aicina Padomi ievērot nopietno apņemšanos un laikā līdz 2020. gadam panākt, ka Kopienas vispārējā patēriņā 20 % enerģijas obligāti jāiegūst no ilgtspējīgiem atjaunojamiem avotiem, bet ikvienas dalībvalsts transporta nozarē 10 % izmantojamās enerģijas obligāti jāiegūst no ilgtspējīgiem atjaunojamiem avotiem; |
| --- | --- |

23.

aicina Padomi ievērot nopietno apņemšanos un laikā līdz 2020. gadam panākt, ka Kopienas vispārējā patēriņā 20 % enerģijas obligāti jāiegūst no ilgtspējīgiem atjaunojamiem avotiem, bet ikvienas dalībvalsts transporta nozarē 10 % izmantojamās enerģijas obligāti jāiegūst no ilgtspējīgiem atjaunojamiem avotiem;

| 24. | atzīmē tās pašas Eiropadomes pieņemto lēmumu turpināt virzību līdz 30 % samazinājumam starptautiska nolīguma gadījumā, ar noteikumu, ka citas rūpnieciski attīstītās valstis uzņemas salīdzināmu emisiju samazināšanu un ekonomiski veiksmīgākās jaunattīstības valstis sniedz atbilstīgu devumu saskaņā ar savu atbildību un attiecīgajām spējām; |
| --- | --- |

24.

atzīmē tās pašas Eiropadomes pieņemto lēmumu turpināt virzību līdz 30 % samazinājumam starptautiska nolīguma gadījumā, ar noteikumu, ka citas rūpnieciski attīstītās valstis uzņemas salīdzināmu emisiju samazināšanu un ekonomiski veiksmīgākās jaunattīstības valstis sniedz atbilstīgu devumu saskaņā ar savu atbildību un attiecīgajām spējām;

| 25. | atgādina, ka ES rūpniecības nozarei ir svarīgi, lai jomās, kas visvairāk pakļautas uzņēmējdarbības pārvietošanai/oglekļa emisiju pārvirzei un konkurētspējas zaudēšanai, tiktu ieviesti nepieciešamie elastīguma pasākumi; |
| --- | --- |

25.

atgādina, ka ES rūpniecības nozarei ir svarīgi, lai jomās, kas visvairāk pakļautas uzņēmējdarbības pārvietošanai/oglekļa emisiju pārvirzei un konkurētspējas zaudēšanai, tiktu ieviesti nepieciešamie elastīguma pasākumi;

| 26. | pievērš uzmanību tam, ka oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijas var sekmēt ievērojamu CO2 samazinājumu enerģētikas nozarē, un rūpnieciskās iekārtas cita starpā ir atzinusi Klimata pārmaiņu starpvaldību padome; tādēļ aicina Padomi nodrošināt atbilstīga finansējuma pieejamību, lai 12 demonstrācijas projekti, kurus tā ir aicinājusi uzsākt, varētu līdz 2015. gadam uzsākt darbu; |
| --- | --- |

26.

pievērš uzmanību tam, ka oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijas var sekmēt ievērojamu CO2 samazinājumu enerģētikas nozarē, un rūpnieciskās iekārtas cita starpā ir atzinusi Klimata pārmaiņu starpvaldību padome; tādēļ aicina Padomi nodrošināt atbilstīga finansējuma pieejamību, lai 12 demonstrācijas projekti, kurus tā ir aicinājusi uzsākt, varētu līdz 2015. gadam uzsākt darbu;

| 27. | atgādina, cik nepieciešamas iekļaut arī Eiropas Parlamenta un Padomes regulas priekšlikumu, ar ko noteiktu emisiju standartus jauniem vieglajiem automobiļiem, kā daļu no Kopienas integrētas pieejas CO2 emisiju samazināšanai no mazjaudas kravas automobiļiem (COM(2007)0856), kas būtu viens no likumdošanas priekšlikumiem kopējā klimata pārmaiņu un enerģētikas paketē; |
| --- | --- |

27.

atgādina, cik nepieciešamas iekļaut arī Eiropas Parlamenta un Padomes regulas priekšlikumu, ar ko noteiktu emisiju standartus jauniem vieglajiem automobiļiem, kā daļu no Kopienas integrētas pieejas CO2 emisiju samazināšanai no mazjaudas kravas automobiļiem (COM(2007)0856), kas būtu viens no likumdošanas priekšlikumiem kopējā klimata pārmaiņu un enerģētikas paketē;

Energoapgādes drošība

| 28. | prasa apliecināt ciešu politisko apņēmību nodrošināt Eiropas Savienības virzību uz zemas oglekļa emisijas ekonomiku, vairāk izmantojot dabiskos resursus, decentralizējot enerģijas ražošanu un īstenojot energotaupības pasākumus, lai veicinātu atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu, energoefektivitāti un citu zemas oglekļa emisijas enerģijas avotu izmantošanu, kā arī censties dažādot energoresursu piegādi un mazināt atkarību no fosilā kurināmā importa, jo šādi pasākumi ir loģiskākā atbilde uz augošajām naftas cenām; piekrīt, ka tā ir prioritāte — papildus šiem stratēģiskajiem pasākumiem īstenot nopietnas finanšu saistības pētniecības un attīstības jomā; |
| --- | --- |

28.

prasa apliecināt ciešu politisko apņēmību nodrošināt Eiropas Savienības virzību uz zemas oglekļa emisijas ekonomiku, vairāk izmantojot dabiskos resursus, decentralizējot enerģijas ražošanu un īstenojot energotaupības pasākumus, lai veicinātu atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu, energoefektivitāti un citu zemas oglekļa emisijas enerģijas avotu izmantošanu, kā arī censties dažādot energoresursu piegādi un mazināt atkarību no fosilā kurināmā importa, jo šādi pasākumi ir loģiskākā atbilde uz augošajām naftas cenām; piekrīt, ka tā ir prioritāte — papildus šiem stratēģiskajiem pasākumiem īstenot nopietnas finanšu saistības pētniecības un attīstības jomā;

| 29. | aicina Padomi un Komisiju apņēmīgi īstenot Eiropas Parlamenta ierosinājumus attiecībā uz Eiropai kopīgas enerģētikas ārpolitikas pieņemšanu, jo īpaši sekmējot Eiropas vienotību sarunās ar enerģijas piegādātājiem un tranzītvalstīm, aizsargājot ES intereses kopumā, izstrādājot efektīvu “enerģētikas diplomātiju” un efektīvākus mehānismus krīzes situāciju risināšanai, kā arī dažādojot energoresursu piegādes; atgādina par nepieciešamību pieņemt stratēģiju un paredzēt attiecīgos instrumentus šo mērķu īstenošanai; aicina pievērst īpašu uzmanību nepieciešamo tīklu starpsavienojumu izveidei, kuru jo īpaši trūkst Eiropas austrumu daļā; |
| --- | --- |

29.

aicina Padomi un Komisiju apņēmīgi īstenot Eiropas Parlamenta ierosinājumus attiecībā uz Eiropai kopīgas enerģētikas ārpolitikas pieņemšanu, jo īpaši sekmējot Eiropas vienotību sarunās ar enerģijas piegādātājiem un tranzītvalstīm, aizsargājot ES intereses kopumā, izstrādājot efektīvu “enerģētikas diplomātiju” un efektīvākus mehānismus krīzes situāciju risināšanai, kā arī dažādojot energoresursu piegādes; atgādina par nepieciešamību pieņemt stratēģiju un paredzēt attiecīgos instrumentus šo mērķu īstenošanai; aicina pievērst īpašu uzmanību nepieciešamo tīklu starpsavienojumu izveidei, kuru jo īpaši trūkst Eiropas austrumu daļā;

| 30. | atzinīgi vērtē Padomes aicinājumu stiprināt un pilnveidot kritisko infrastruktūru; aicina Komisiju nodrošināt Eiropas enerģētikas tīklu izveidi un izstrādāt prioritāru starpsavienojumu plānu, tajā iekļaujot arī sašķidrinātas dabasgāzes uztveršanas un regazifikācijas infrastruktūru un uzglabāšanas iekārtas; atzinīgi vērtē to, ka īpaša uzmanība tiek veltīta izolētiem ES reģioniem; uzsver, cik nozīmīga ir Eiropas starpsavienojumu un tīkla infrastruktūras turpmāka pilnveidošana, lai piegādātu tirgiem aizvien vairāk jūras vēja enerģijas; atzīmē, ka pārrobežu starpsavienojumu izveidošanai būs nepieciešami īpaši pasākumi, piemēram, preferenciāls finansējums vai nodokļu atbrīvojumi; īpaši norāda, ka trūkstošo Eiropas komunikāciju tīklu posmu izveide uzlabos energoapgādes drošību un veicinās iekšējā tirgus galīgo izveidi; |
| --- | --- |

30.

atzinīgi vērtē Padomes aicinājumu stiprināt un pilnveidot kritisko infrastruktūru; aicina Komisiju nodrošināt Eiropas enerģētikas tīklu izveidi un izstrādāt prioritāru starpsavienojumu plānu, tajā iekļaujot arī sašķidrinātas dabasgāzes uztveršanas un regazifikācijas infrastruktūru un uzglabāšanas iekārtas; atzinīgi vērtē to, ka īpaša uzmanība tiek veltīta izolētiem ES reģioniem; uzsver, cik nozīmīga ir Eiropas starpsavienojumu un tīkla infrastruktūras turpmāka pilnveidošana, lai piegādātu tirgiem aizvien vairāk jūras vēja enerģijas; atzīmē, ka pārrobežu starpsavienojumu izveidošanai būs nepieciešami īpaši pasākumi, piemēram, preferenciāls finansējums vai nodokļu atbrīvojumi; īpaši norāda, ka trūkstošo Eiropas komunikāciju tīklu posmu izveide uzlabos energoapgādes drošību un veicinās iekšējā tirgus galīgo izveidi;

| 31. | uzsver nepieciešamību veicināt sadarbību ar kaimiņvalstīm Melnās jūras reģionā ar daudzpusēja institucionāla veidojuma palīdzību, tostarp jautājumos par energoapgādes drošību un tranzītu un tirgus darījumu pārredzamību; |
| --- | --- |

31.

uzsver nepieciešamību veicināt sadarbību ar kaimiņvalstīm Melnās jūras reģionā ar daudzpusēja institucionāla veidojuma palīdzību, tostarp jautājumos par energoapgādes drošību un tranzītu un tirgus darījumu pārredzamību;

| 32. | norāda, ka energoapgādes drošība ir Eiropas Savienības prioritāte; šajā sakarā uzsver, ka kopīgu ES atjaunojamās enerģijas projektu izstrādei ir jābūt galvenajam faktoram, lai nodrošinātu energoapgādi, vienlaikus garantējot atbilstību Lisabonas un Gēteborgas mērķiem; |
| --- | --- |

32.

norāda, ka energoapgādes drošība ir Eiropas Savienības prioritāte; šajā sakarā uzsver, ka kopīgu ES atjaunojamās enerģijas projektu izstrādei ir jābūt galvenajam faktoram, lai nodrošinātu energoapgādi, vienlaikus garantējot atbilstību Lisabonas un Gēteborgas mērķiem;

| 33. | uzsver, ka energoefektivitāte ir ne tikai rentablākais veids, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas, bet tai ir arī tieša pozitīva ietekme uz ekonomiku, jo samazinās rēķini par degvielu un palielinās patērētāju pirktspēja attiecībā uz citām precēm un pakalpojumiem; aicina dalībvalstis straujāk īstenot energoefektivitātes politiku un spēkā esošos tiesību aktus; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka energoefektivitāte ir ne tikai rentablākais veids, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas, bet tai ir arī tieša pozitīva ietekme uz ekonomiku, jo samazinās rēķini par degvielu un palielinās patērētāju pirktspēja attiecībā uz citām precēm un pakalpojumiem; aicina dalībvalstis straujāk īstenot energoefektivitātes politiku un spēkā esošos tiesību aktus;

| 34. | uzskata — lai panāktu energoapgādes drošību, izšķiroša nozīme ir pilnvērtīgai iekšējā tirgus darbībai; atzīmē, ka ES enerģētikas tirgus joprojām nav pilnībā izveidots un tā pilnīga īstenošana ir obligāta; atzinīgi vērtē aicinājumu līdz šā pilnvaru laika beigām izstrādāt galīgo tiesību aktu kopumu iekšējā enerģijas tirgus jomā; aicina Padomi sākt sarunas ar Parlamentu par iekšējā enerģijas tirgus tiesību aktu kopumu, pamatojoties uz Energoapgādes regulēšanas padomes 2008. gada 10. oktobra sanāksmē panākto politisko vienošanos; |
| --- | --- |

34.

uzskata — lai panāktu energoapgādes drošību, izšķiroša nozīme ir pilnvērtīgai iekšējā tirgus darbībai; atzīmē, ka ES enerģētikas tirgus joprojām nav pilnībā izveidots un tā pilnīga īstenošana ir obligāta; atzinīgi vērtē aicinājumu līdz šā pilnvaru laika beigām izstrādāt galīgo tiesību aktu kopumu iekšējā enerģijas tirgus jomā; aicina Padomi sākt sarunas ar Parlamentu par iekšējā enerģijas tirgus tiesību aktu kopumu, pamatojoties uz Energoapgādes regulēšanas padomes 2008. gada 10. oktobra sanāksmē panākto politisko vienošanos;

Eiropas Imigrācijas un patvēruma pakts

| 35. | atzinīgi vērtē Francijas prezidentūras iniciatīvu par Eiropas Imigrācijas un patvēruma pakta pieņemšanu, ciktāl tas veicina saskaņotu un līdzsvarotu pieeju migrācijai, pateicoties divējādiem mērķiem — nodrošināt legālus migrācijas kanālus, vienlaikus risinot nelegālās migrācijas problēmu; šajā sakarā uzskata, ka kopējas imigrācijas politikas pamatā ir jābūt pieņēmumam, ka migranti ir individuāli sabiedrības locekļi un potenciāli pilsoņi; uzskata, ka dalībvalstīm turklāt ir jācenšas izstrādāt skaidru un efektīvu sociālās integrācijas politiku; tāpēc uzskata, ka minētais pakts ir jāpapildina ar konkrētiem likumdošanas priekšlikumiem; |
| --- | --- |

35.

atzinīgi vērtē Francijas prezidentūras iniciatīvu par Eiropas Imigrācijas un patvēruma pakta pieņemšanu, ciktāl tas veicina saskaņotu un līdzsvarotu pieeju migrācijai, pateicoties divējādiem mērķiem — nodrošināt legālus migrācijas kanālus, vienlaikus risinot nelegālās migrācijas problēmu; šajā sakarā uzskata, ka kopējas imigrācijas politikas pamatā ir jābūt pieņēmumam, ka migranti ir individuāli sabiedrības locekļi un potenciāli pilsoņi; uzskata, ka dalībvalstīm turklāt ir jācenšas izstrādāt skaidru un efektīvu sociālās integrācijas politiku; tāpēc uzskata, ka minētais pakts ir jāpapildina ar konkrētiem likumdošanas priekšlikumiem;

| 36. | piekrīt Padomei, ka Eiropas Imigrācijas un patvēruma paktam jānodrošina pamatnostādnes arī turpmāko prezidentvalstu rīcībai šajā jomā; |
| --- | --- |

36.

piekrīt Padomei, ka Eiropas Imigrācijas un patvēruma paktam jānodrošina pamatnostādnes arī turpmāko prezidentvalstu rīcībai šajā jomā;

Turpmākie pasākumi pēc Eiropadomes 2008. gada 1. septembra sanāksmes

| 37. | uzskata, ka konfliktus Kaukāzā nevar atrisināt ar militāru spēku, un asi nosoda visus tos, kas ķērās pie spēka pielietošanas un vardarbības, lai Gruzijas separātiskajās teritorijās Dienvidosetijā un Abhāzijā mainītu pastāvošo situāciju; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka konfliktus Kaukāzā nevar atrisināt ar militāru spēku, un asi nosoda visus tos, kas ķērās pie spēka pielietošanas un vardarbības, lai Gruzijas separātiskajās teritorijās Dienvidosetijā un Abhāzijā mainītu pastāvošo situāciju;

| 38. | atgādina par Krievijas nesamērīgo militāro rīcību Gruzijā 2008. gada augusta sākumā un Krievijas militāro spēku ievešanu dziļi Gruzijas teritorijā, kā arī par Krievijas vienpusējo lēmumu atzīt Abhāzijas un Dienvidosetijas neatkarību; |
| --- | --- |

38.

atgādina par Krievijas nesamērīgo militāro rīcību Gruzijā 2008. gada augusta sākumā un Krievijas militāro spēku ievešanu dziļi Gruzijas teritorijā, kā arī par Krievijas vienpusējo lēmumu atzīt Abhāzijas un Dienvidosetijas neatkarību;

| 39. | aicina Krieviju ievērot Gruzijas suverenitāti un teritoriālo integritāti, kā arī visu ES dalībvalstu atzīto šīs valsts robežu neaizskaramību; |
| --- | --- |

39.

aicina Krieviju ievērot Gruzijas suverenitāti un teritoriālo integritāti, kā arī visu ES dalībvalstu atzīto šīs valsts robežu neaizskaramību;

| 40. | uzsver, ka ES ir jāpārskata politika attiecībām ar Krieviju, ja šī valsts nepildīs saistības, ko paredz 2008. gada 12. augusta un 8. septembra vienošanās; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka ES ir jāpārskata politika attiecībām ar Krieviju, ja šī valsts nepildīs saistības, ko paredz 2008. gada 12. augusta un 8. septembra vienošanās;

| 41. | atzinīgi vērtē Padomes nostāju attiecībā uz stāvokli Gruzijā; atgādina par saistībām, ko paredz 2008. gada 12. augusta un 8. septembra vienošanās; uzsver, ka Krievijas karaspēka izvešana no Dienvidosetijas un Abhāzijas tiešā tuvumā esošajām teritorijām ir būtiski svarīga papildu rīcība; prasa nodrošināt bēgļu drošu un drīzu atgriešanos un ES novērotāju izvietošanu attiecīgajās teritorijās; pauž nožēlu par neveiksmīgajām Krievijas un Gruzijas sarunām 2008. gada 15. oktobrī Ženēvā; |
| --- | --- |

41.

atzinīgi vērtē Padomes nostāju attiecībā uz stāvokli Gruzijā; atgādina par saistībām, ko paredz 2008. gada 12. augusta un 8. septembra vienošanās; uzsver, ka Krievijas karaspēka izvešana no Dienvidosetijas un Abhāzijas tiešā tuvumā esošajām teritorijām ir būtiski svarīga papildu rīcība; prasa nodrošināt bēgļu drošu un drīzu atgriešanos un ES novērotāju izvietošanu attiecīgajās teritorijās; pauž nožēlu par neveiksmīgajām Krievijas un Gruzijas sarunām 2008. gada 15. oktobrī Ženēvā;

| 42. | turklāt pauž nožēlu, ka Eiropas Savienības Novērošanas misijai (EUMM) Gruzijā ir liegta pieeja diviem separātiskajiem apgabaliem, kuros Krievija plāno izvietot 7 600 regulārās armijas militārpersonu, ar tiem aizvietojot nelielo Krievijas miera uzturēšanas spēku kontingentu, kas šajās teritorijās bija izvietots pēc tam, kad 1992.—1994. gadā tika panāktas vienošanās par uguns pārtraukšanu; |
| --- | --- |

42.

turklāt pauž nožēlu, ka Eiropas Savienības Novērošanas misijai (EUMM) Gruzijā ir liegta pieeja diviem separātiskajiem apgabaliem, kuros Krievija plāno izvietot 7 600 regulārās armijas militārpersonu, ar tiem aizvietojot nelielo Krievijas miera uzturēšanas spēku kontingentu, kas šajās teritorijās bija izvietots pēc tam, kad 1992.—1994. gadā tika panāktas vienošanās par uguns pārtraukšanu;

| 43. | gaida secinājumus, ko pieņems Gruzijai veltītajā starptautiskajā līdzekļu devēju 2008. gada 22. oktobra konferencē; atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos sniegt spēcīgu politisko, finansiālo un praktisko palīdzību Gruzijai; aicina Komisiju iesniegt un nevilcinoties izvērtēt pasākumus, kas paredzēti, lai rehabilitētu un atjaunotu konfliktā cietušās teritorijas, un paātrināt humānās palīdzības sniegšanu, lai pirms ziemas iestāšanās atrastu jaunas mājvietas un nodrošinātu pajumti karā cietušajiem cilvēkiem; |
| --- | --- |

43.

gaida secinājumus, ko pieņems Gruzijai veltītajā starptautiskajā līdzekļu devēju 2008. gada 22. oktobra konferencē; atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos sniegt spēcīgu politisko, finansiālo un praktisko palīdzību Gruzijai; aicina Komisiju iesniegt un nevilcinoties izvērtēt pasākumus, kas paredzēti, lai rehabilitētu un atjaunotu konfliktā cietušās teritorijas, un paātrināt humānās palīdzības sniegšanu, lai pirms ziemas iestāšanās atrastu jaunas mājvietas un nodrošinātu pajumti karā cietušajiem cilvēkiem;

| 44. | uzsver, ka visas vēl aktuālās problēmas ir jāatrisina starptautiskajā konferencē Ženēvā, jo īpaši jautājumi par stāvokli Dienvidosetijā un Abhāzijā un šo apgabalu statusu nākotnē, kā arī Krievijas militārā klātbūtne Akhalgori un Perevi ciematos Dienvidosetijā un Kodori ielejā Abhāzijā, un norāda, ka ES un Krievijas attiecības nav iespējams pilnībā normalizēt, kamēr šie jautājumi nav atrisināti; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka visas vēl aktuālās problēmas ir jāatrisina starptautiskajā konferencē Ženēvā, jo īpaši jautājumi par stāvokli Dienvidosetijā un Abhāzijā un šo apgabalu statusu nākotnē, kā arī Krievijas militārā klātbūtne Akhalgori un Perevi ciematos Dienvidosetijā un Kodori ielejā Abhāzijā, un norāda, ka ES un Krievijas attiecības nav iespējams pilnībā normalizēt, kamēr šie jautājumi nav atrisināti;

| 45. | atgādina Krievijas iestādēm, ka ir svarīgi nodrošināt, lai personas un NVO, kuras iesaistītas cilvēktiesību un civilo tiesību aizsardzībā, varētu netraucēti darboties, Krievijai pildot savas saistības Eiropas Padomē un neizmantojot iebiedēšanas taktiku; |
| --- | --- |

45.

atgādina Krievijas iestādēm, ka ir svarīgi nodrošināt, lai personas un NVO, kuras iesaistītas cilvēktiesību un civilo tiesību aizsardzībā, varētu netraucēti darboties, Krievijai pildot savas saistības Eiropas Padomē un neizmantojot iebiedēšanas taktiku;

| 46. | aicina Padomi un Komisiju apsvērt iespēju Baltkrievijai selektīvi piemērot Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu un Eiropas cilvēktiesību un demokrātijas instrumentu, sniedzot lielāku atbalstu Baltkrievijas pilsoniskajai sabiedrībai; uzsver, ka ES un Baltkrievijas dialogā ir pilnībā jāiesaista Baltkrievijas demokrātiskā opozīcija; |
| --- | --- |

46.

aicina Padomi un Komisiju apsvērt iespēju Baltkrievijai selektīvi piemērot Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu un Eiropas cilvēktiesību un demokrātijas instrumentu, sniedzot lielāku atbalstu Baltkrievijas pilsoniskajai sabiedrībai; uzsver, ka ES un Baltkrievijas dialogā ir pilnībā jāiesaista Baltkrievijas demokrātiskā opozīcija;

| 47. | aicina Padomi un Komisiju sākt patiesu dialogu ar Baltkrievijas iestādēm, pamatojoties uz pakāpenisku un ar nosacījumu izpildi saistītu pieeju, nosakot salīdzinošus kritērijus, grafikus, pārskatīšanas noteikumus un nodrošinot pietiekamus finanšu līdzekļus; |
| --- | --- |

47.

aicina Padomi un Komisiju sākt patiesu dialogu ar Baltkrievijas iestādēm, pamatojoties uz pakāpenisku un ar nosacījumu izpildi saistītu pieeju, nosakot salīdzinošus kritērijus, grafikus, pārskatīšanas noteikumus un nodrošinot pietiekamus finanšu līdzekļus;

| 48. | atzinīgi vērtē Eiropadomes atbalstu “austrumu partnerībai”, kuru pašlaik sagatavo Komisija, lai stiprinātu attiecības starp Eiropas Savienību un tās austrumu kaimiņiem; uzsver, ka šai partnerībai ir jābūt konkrētam un taustāmam saturam, īpaši attiecībā uz pārvietošanās brīvību un brīvu tirdzniecību, taču tai jāatvēl arī pietiekami finanšu resursi ES budžetā; |
| --- | --- |

48.

atzinīgi vērtē Eiropadomes atbalstu “austrumu partnerībai”, kuru pašlaik sagatavo Komisija, lai stiprinātu attiecības starp Eiropas Savienību un tās austrumu kaimiņiem; uzsver, ka šai partnerībai ir jābūt konkrētam un taustāmam saturam, īpaši attiecībā uz pārvietošanās brīvību un brīvu tirdzniecību, taču tai jāatvēl arī pietiekami finanšu resursi ES budžetā;

*

* *

| 49. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

49.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0476.

(2)  OV L 157, 26.6.2003., 38. lpp.

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/46 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/46

---

Trešdiena, 2008. gada 22. oktobrisAustrālijas un ES PDR nolīguma novērtējums

P6_TA(2008)0512

Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. oktobra ieteikums Padomei par Eiropas Parlamenta nolīgumu starp Eiropas Savienību un Austrāliju par gaisa pārvadātāju veikto Eiropas Savienības pasažieru datu reģistra (PDR) datu apstrādi un pārsūtīšanu Austrālijas muitas dienestam (2008/2187(INI))

2010/C 15 E/09

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei, ko ALDE grupas vārdā iesniedza Sophia in't Veld, par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Austrāliju par gaisa pārvadātāju veikto Eiropas Savienības pasažieru datu reģistra (PDR) datu apstrādi un pārsūtīšanu Austrālijas muitas dienestam (B6-0383/2008),

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2., 6., 24., 29. un 38. pantu, kas ir juridiskais pamats Eiropas brīvības, drošības un tiesiskuma telpai un starptautiskām sarunām ar trešām valstīm un organizācijām, ciktāl tas attiecas uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās,

ņemot vērā Padomes 2008. gada 30. jūnija Lēmumu 2008/651/KĀDP/TI par nolīguma parakstīšanu Eiropas Savienības vārdā starp Eiropas Savienību un Austrāliju par gaisa pārvadātāju veikto Eiropas Savienības pasažieru datu reģistra (PDR) datu apstrādi un pārsūtīšanu Austrālijas muitas dienestam (1), kā arī minēto nolīgumu,

ņemot vērā to, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 24. panta 5. punktu patlaban šis nolīgums pagaidām ir saistošs tikai tām dalībvalstīm, kuras šai nolūkā nav paziņojušas, ka tām jāievēro atbilstība savai konstitucionālai procedūrai, piemēram, kā to darījušas Beļģija, Čehija, Vācija, Īrija, Latvija, Ungārija, Malta, Nīderlande, Polija un Somija (2),

ņemot vērā iepriekšminētajam Padomes lēmumam izvēlēto juridisko pamatu, proti, Līguma par ES 38. un 24. pantu (pēdējais attiecas uz ārpolitiku), saskaņā ar ES līguma 21. pantu prezidentūrai vajadzēs apspriesties ar Parlamentu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas galvenajiem jautājumiem un pamatizvēlēm,

ņemot vērā EP iepriekšējās rezolūcijas un ieteikumus par PDR jautājumu (3),

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas (ECHR) 8. panta 2. punktu un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvas 2004/82/EK par pārvadātāju pienākumu darīt zināmus datus par pasažieriem (4) 3. panta 2. punktu un 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā iestāžu lojālās sadarbības pamatprincipus, kuri nosaka, ka Parlamentu pilnībā informē un ar to apspriežas, kā arī to, ka Komisija un/vai Padome pat neinformēja Parlamentu par gaidāmajām sarunām, pretēji citiem gadījumiem saistībā ar nolīgumiem par PDR un arī pirmās sarunu kārtas laikā ar Austrāliju 2003.—2004. gadā (5),

ņemot vērā faktu, ka lai gan citas iestādes nav paudušas vēlmi, Parlamentam ir jāpieņem sava nostāja jautājumā, kurš ietekmē pilsoņu pamattiesības un kuru patlaban apspriež kā iespējamo jomu, uz ko attiecas ES tiesību akti,

ņemot vērā Reglamenta 114. panta 3. punktu, 83. panta 5. punktu, kā arī 94. pantu,

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0403/2008),

| 1. | iesniedz Padomei šādus ieteikumus un apsvērumus:


  Par procedūras jautājumiem








  a) | uzskata, ka ar procedūru, ko piemēro nolīguma noslēgšanai, neievēro demokrātisko leģitimitāti, jo nevienā no procesa posmiem nebija paredzēta saprātīga demokrātiska kontrole vai Parlamenta apstiprināšana; atzīmē, ka Padome regulāri izvēlas šo procedūru tādu starptautisku nolīgumu slēgšanai, kuri ietekmē Eiropas pilsoņu pamattiesības; |
| --- | --- | --- |

1.

iesniedz Padomei šādus ieteikumus un apsvērumus:

Par procedūras jautājumiem

a)

uzskata, ka ar procedūru, ko piemēro nolīguma noslēgšanai, neievēro demokrātisko leģitimitāti, jo nevienā no procesa posmiem nebija paredzēta saprātīga demokrātiska kontrole vai Parlamenta apstiprināšana; atzīmē, ka Padome regulāri izvēlas šo procedūru tādu starptautisku nolīgumu slēgšanai, kuri ietekmē Eiropas pilsoņu pamattiesības;

| b) | atzīmē — lai gan Parlaments atkārtoti pieprasījis, to neinformēja un ar to neapspriedās ne par sarunu mandātu un to gaitu, ne par nolīguma slēgšanu; tāpēc sakarā ar to uzskata, ka procedūra, ko piemēro Padome, neatbilst lojālas sadarbības principiem; |
| --- | --- |

b)

atzīmē — lai gan Parlaments atkārtoti pieprasījis, to neinformēja un ar to neapspriedās ne par sarunu mandātu un to gaitu, ne par nolīguma slēgšanu; tāpēc sakarā ar to uzskata, ka procedūra, ko piemēro Padome, neatbilst lojālas sadarbības principiem;

| c) | atzīmē, ka valsts parlamenta apstiprinājums ir vajadzīgs tikai desmit no 27 ES dalībvalstīm un ka nav iespējams ierosināt nekādus grozījumus; uzskata, ka šī procedūra ir pilnīgi nepiemērota; atzīmē arī, ka nolīguma nosacījumu turpmākas izmaiņas notiks bez dalībvalstu parlamentu apstiprināšanas; |
| --- | --- |

c)

atzīmē, ka valsts parlamenta apstiprinājums ir vajadzīgs tikai desmit no 27 ES dalībvalstīm un ka nav iespējams ierosināt nekādus grozījumus; uzskata, ka šī procedūra ir pilnīgi nepiemērota; atzīmē arī, ka nolīguma nosacījumu turpmākas izmaiņas notiks bez dalībvalstu parlamentu apstiprināšanas;

| d) | joprojām izsaka šaubas par juridisko pamatu, ko izvēlējusies Padome attiecībā uz starptautisko nolīgumu, jo tajā galvenā uzmanība pievērsta tikai trešās valsts iekšējās drošības vajadzībām un tam nav pievienotās vērtības, ciktāl tas attiecas uz ES, tās dalībvalstu vai ES pilsoņu drošību; tāpēc patur tiesības iejaukties un vērsties Eiropas Kopienu Tiesā, ja trešā persona apšauba šā nolīguma leģitimitāti; |
| --- | --- |

d)

joprojām izsaka šaubas par juridisko pamatu, ko izvēlējusies Padome attiecībā uz starptautisko nolīgumu, jo tajā galvenā uzmanība pievērsta tikai trešās valsts iekšējās drošības vajadzībām un tam nav pievienotās vērtības, ciktāl tas attiecas uz ES, tās dalībvalstu vai ES pilsoņu drošību; tāpēc patur tiesības iejaukties un vērsties Eiropas Kopienu Tiesā, ja trešā persona apšauba šā nolīguma leģitimitāti;

| e) | aicina Padomi un Komisiju pilnībā iesaistīt Parlamentu un dalībvalstu parlamentus sarunu mandāta apstiprināšanā un jebkādu turpmāko nolīgumu noslēgšanā attiecībā uz personas datu pārsūtīšanu, jo īpaši saistībā ar pašreizējām sarunām ar Dienvidkoreju par PDR datu pārsūtīšanu; |
| --- | --- |

e)

aicina Padomi un Komisiju pilnībā iesaistīt Parlamentu un dalībvalstu parlamentus sarunu mandāta apstiprināšanā un jebkādu turpmāko nolīgumu noslēgšanā attiecībā uz personas datu pārsūtīšanu, jo īpaši saistībā ar pašreizējām sarunām ar Dienvidkoreju par PDR datu pārsūtīšanu;

Par darbības jomu un mērķi

| f) | atzīmē, ka nolīguma tekstā ir minēts plašs mērķu diapazons un ka vienlaikus minēti dažādi jēdzieni:






  — | “apkarot terorismu un ar to saistītos noziegumus un citus smagus noziegumus, tostarp organizēto noziedzību, kam ir pārrobežu raksturs” (ievads); |
| --- | --- | --- |

f)

atzīmē, ka nolīguma tekstā ir minēts plašs mērķu diapazons un ka vienlaikus minēti dažādi jēdzieni:

—

“apkarot terorismu un ar to saistītos noziegumus un citus smagus noziegumus, tostarp organizēto noziedzību, kam ir pārrobežu raksturs” (ievads);

| — | “tikai mērķiem, lai novērstu un apkarotu” terorismu un ar to saistītos noziegumus (5. panta 1. punkta i) apakšpunkts) un citus smagus noziegumus, tostarp organizēto noziedzību, kas pēc būtības ir starptautiska (5. panta 1. punkta ii) apakšpunkts); |
| --- | --- |

—

“tikai mērķiem, lai novērstu un apkarotu” terorismu un ar to saistītos noziegumus (5. panta 1. punkta i) apakšpunkts) un citus smagus noziegumus, tostarp organizēto noziedzību, kas pēc būtības ir starptautiska (5. panta 1. punkta ii) apakšpunkts);

| — | izvairīšanās no apcietināšanas orderiem vai apcietinājuma par iepriekšminētajiem noziedzīgajiem nodarījumiem (5. panta 1. punkta iii) apakšpunkts); |
| --- | --- |

—

izvairīšanās no apcietināšanas orderiem vai apcietinājuma par iepriekšminētajiem noziedzīgajiem nodarījumiem (5. panta 1. punkta iii) apakšpunkts);

| — | sabiedrības drošības garantēšana un tiesībaizsardzības īstenošana (ievads); |
| --- | --- |

—

sabiedrības drošības garantēšana un tiesībaizsardzības īstenošana (ievads);

| — | muita, migrācija un noziegumi (atsauces uz attiecīgajiem tiesību aktiem ievadā); |
| --- | --- |

—

muita, migrācija un noziegumi (atsauces uz attiecīgajiem tiesību aktiem ievadā);

| — | “izskatot katru gadījumu atsevišķi”, ja tas ir vajadzīgs datu subjekta vai citu personu vitālo interešu aizsardzībai, jo īpaši saistībā ar datu subjekta vai citu personu nāves vai smagu ievainojumu draudiem (5. panta 2. punkts); |
| --- | --- |

—

“izskatot katru gadījumu atsevišķi”, ja tas ir vajadzīgs datu subjekta vai citu personu vitālo interešu aizsardzībai, jo īpaši saistībā ar datu subjekta vai citu personu nāves vai smagu ievainojumu draudiem (5. panta 2. punkts);

| — | būtiski draudi sabiedrības veselībai (5. panta 2. punkts); |
| --- | --- |

—

būtiski draudi sabiedrības veselībai (5. panta 2. punkts);

| — | publiskas pārvaldes uzraudzība un atbildība, tostarp saskaņā ar prasībām Informācijas brīvības likumā, Cilvēktiesību un vienlīdzīgu iespēju komisijas likumā, Privātās dzīves aizsardzības likumā, Ģenerālrevidentu likumā vai Ombuda likumā (5. panta 3. punkts); |
| --- | --- |

—

publiskas pārvaldes uzraudzība un atbildība, tostarp saskaņā ar prasībām Informācijas brīvības likumā, Cilvēktiesību un vienlīdzīgu iespēju komisijas likumā, Privātās dzīves aizsardzības likumā, Ģenerālrevidentu likumā vai Ombuda likumā (5. panta 3. punkts);

| g) | tāpēc uzskata, ka mērķu ierobežojums ir pilnīgi nepiemērots, jo nav iespējams noteikt, vai pasākumi ir pamatoti un samērīgi; un tādējādi nolīgums var neatbilst ES un starptautiskajiem personas datu aizsardzības standartiem, turklāt nav atbilstīgs arī
  ECHR
  8. pantam, kurā prasīta precīza mērķu ierobežošana; uzskata, ka tāpēc nolīgumu būtu iespējams juridiski apstrīdēt; |
| --- | --- |

g)

tāpēc uzskata, ka mērķu ierobežojums ir pilnīgi nepiemērots, jo nav iespējams noteikt, vai pasākumi ir pamatoti un samērīgi; un tādējādi nolīgums var neatbilst ES un starptautiskajiem personas datu aizsardzības standartiem, turklāt nav atbilstīgs arī
  ECHR
  8. pantam, kurā prasīta precīza mērķu ierobežošana; uzskata, ka tāpēc nolīgumu būtu iespējams juridiski apstrīdēt;

Par datu aizsardzību

| h) | atzinīgi vērtē to, ka Austrālijas Privātās dzīves aizsardzības likumu pilnībā piemēros attiecībā uz ES pilsoņiem, taču pauž bažas par iespējamiem izņēmumiem un atbrīvojumiem, kuru dēļ ES pilsoņiem varētu būt nepietiekama tiesiska aizsardzība; uzskata, ka nolīgumam būtu pilnībā jāatbilst ne tikai Austrālijas datu aizsardzības likumiem, bet arī un galvenokārt ES tiesību aktiem; uzstāj, ka vienīgi atbilstība nolīgumam nevar aizstāt oficiālo piemērotības atzinumu un nav pietiekami, ka Eiropas Savienības un Austrālijas datu aizsardzības tiesību aktiem, politikai un principiem ir kopējs pamats; |
| --- | --- |

h)

atzinīgi vērtē to, ka Austrālijas Privātās dzīves aizsardzības likumu pilnībā piemēros attiecībā uz ES pilsoņiem, taču pauž bažas par iespējamiem izņēmumiem un atbrīvojumiem, kuru dēļ ES pilsoņiem varētu būt nepietiekama tiesiska aizsardzība; uzskata, ka nolīgumam būtu pilnībā jāatbilst ne tikai Austrālijas datu aizsardzības likumiem, bet arī un galvenokārt ES tiesību aktiem; uzstāj, ka vienīgi atbilstība nolīgumam nevar aizstāt oficiālo piemērotības atzinumu un nav pietiekami, ka Eiropas Savienības un Austrālijas datu aizsardzības tiesību aktiem, politikai un principiem ir kopējs pamats;

| i) | atzinīgi vērtē lēmumu par apkopotu datu izpaušanu tikai tādā veidā, ka tie ir padarīti anonīmi; |
| --- | --- |

i)

atzinīgi vērtē lēmumu par apkopotu datu izpaušanu tikai tādā veidā, ka tie ir padarīti anonīmi;

| j) | atzīmē saistībā ar to personu tiesībām, uz kurām dati attiecas, — nolīgumā paredzēts, ka Austrālijas puse nodrošina sistēmu, kas pieejama personām neatkarīgi no to valstspiederības vai pastāvīgās dzīvesvietas valsts, lai personas varētu īstenot savas tiesības; saistībā ar pasažieru informēšanu būtu jāveicina Austrālijas muitas dienesta gatavība informēt sabiedrību par PDR datu apstrādi; |
| --- | --- |

j)

atzīmē saistībā ar to personu tiesībām, uz kurām dati attiecas, — nolīgumā paredzēts, ka Austrālijas puse nodrošina sistēmu, kas pieejama personām neatkarīgi no to valstspiederības vai pastāvīgās dzīvesvietas valsts, lai personas varētu īstenot savas tiesības; saistībā ar pasažieru informēšanu būtu jāveicina Austrālijas muitas dienesta gatavība informēt sabiedrību par PDR datu apstrādi;

| k) | atzīmē, ka atšķirībā no Nolīguma starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par gaisa pārvadātāju veikto pasažieru datu reģistra (PDR) datu apstrādi un pārsūtīšanu Amerikas Savienoto Valstu Iekšzemes drošības departamentam (IDD) (2007. gada PDR nolīgums) (6) nolīgumā ar Austrāliju ir nosacījums par domstarpību izšķiršanas mehānismu strīdu gadījumā, un kompetentās iestādes ES dalībvalstīs var izmantot savas pilnvaras, apturot datu plūsmu, lai aizsargātu privātpersonas attiecībā uz to personas datu apstrādi gadījumā, ja ir būtiska iespējamība, ka ir pārkāpti nolīguma noteikumi; |
| --- | --- |

k)

atzīmē, ka atšķirībā no Nolīguma starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par gaisa pārvadātāju veikto pasažieru datu reģistra (PDR) datu apstrādi un pārsūtīšanu Amerikas Savienoto Valstu Iekšzemes drošības departamentam (IDD) (2007. gada PDR nolīgums) (6) nolīgumā ar Austrāliju ir nosacījums par domstarpību izšķiršanas mehānismu strīdu gadījumā, un kompetentās iestādes ES dalībvalstīs var izmantot savas pilnvaras, apturot datu plūsmu, lai aizsargātu privātpersonas attiecībā uz to personas datu apstrādi gadījumā, ja ir būtiska iespējamība, ka ir pārkāpti nolīguma noteikumi;

| l) | atzinīgi vērtē punktu par datu aizsardzības iestāžu kopīgu nolīguma īstenošanas pārskatīšanu, taču pauž nožēlu, ka šādai pārskatīšanai nav noteikts termiņš; aicina Komisiju un Padomi pieprasīt pārskatīšanu pirms 2010. gada jūnija un šīs pārskatīšanas konstatējumus iesniegt Parlamentā; |
| --- | --- |

l)

atzinīgi vērtē punktu par datu aizsardzības iestāžu kopīgu nolīguma īstenošanas pārskatīšanu, taču pauž nožēlu, ka šādai pārskatīšanai nav noteikts termiņš; aicina Komisiju un Padomi pieprasīt pārskatīšanu pirms 2010. gada jūnija un šīs pārskatīšanas konstatējumus iesniegt Parlamentā;

| m) | saistībā ar datu tālāku nodošanu atzinīgi vērtē to, ka ir ierobežotas iespējas tālāk nodot datus, jo īpaši tāpēc, ka šāda nodošana notiek, vienīgi izskatot katru gadījumu atsevišķi, un Austrālijas muitas dienests uztur visu datu izpaušanas gadījumu reģistru; |
| --- | --- |

m)

saistībā ar datu tālāku nodošanu atzinīgi vērtē to, ka ir ierobežotas iespējas tālāk nodot datus, jo īpaši tāpēc, ka šāda nodošana notiek, vienīgi izskatot katru gadījumu atsevišķi, un Austrālijas muitas dienests uztur visu datu izpaušanas gadījumu reģistru;

| n) | atzīmē, ka saskaņā ar 2. panta 2. punktu dati nav jāglabā, taču pielikuma 12. punktā minēts, ka tos glabā piecarpus gadus; lai gan šis periods ir īsāks nekā nolīgumos ar ASV, Parlaments uzskata, ka nav samērīgi noteikt piecarpus gadu glabāšanas periodu, jo nav pietiekami precizēti mērķi, kāpēc uzglabā pasažieru datus; |
| --- | --- |

n)

atzīmē, ka saskaņā ar 2. panta 2. punktu dati nav jāglabā, taču pielikuma 12. punktā minēts, ka tos glabā piecarpus gadus; lai gan šis periods ir īsāks nekā nolīgumos ar ASV, Parlaments uzskata, ka nav samērīgi noteikt piecarpus gadu glabāšanas periodu, jo nav pietiekami precizēti mērķi, kāpēc uzglabā pasažieru datus;

| o) | attiecībā uz sensitīviem datiem atzīmē, ka Austrālijas muitas dienests ir īpaši noteicic, ka šādu informāciju tas neprasa un tāda nav vajadzīga, ar ko strīdīgais jautājums — kāpēc citu valstu, piemēram, Kanādas un ASV, jurisdikcijā paredz šādu datu nepieciešamību — uzskatāms par nokārtotu, un rodas stingrāka pārliecība, ka Austrālijas muitas dienests sensitīvus datus, kurus tas varētu saņemt, faktiski nošķirs un dzēsīs; taču tas, ka datu apstrādātāja atbildība par sensitīvu ES izcelsmes PDR datu nošķiršanu ir uzdota datu saņēmējam, t. i., Austrālijas muitas dienestam, ir saskaņā ar apstiprinātajiem datu aizsardzības standartiem, kuri paredzēti, piemēram, Eiropas Padomes 1981. gada 28. janvāra Konvencijā Nr. 108 (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (8); |
| --- | --- |

o)

attiecībā uz sensitīviem datiem atzīmē, ka Austrālijas muitas dienests ir īpaši noteicic, ka šādu informāciju tas neprasa un tāda nav vajadzīga, ar ko strīdīgais jautājums — kāpēc citu valstu, piemēram, Kanādas un ASV, jurisdikcijā paredz šādu datu nepieciešamību — uzskatāms par nokārtotu, un rodas stingrāka pārliecība, ka Austrālijas muitas dienests sensitīvus datus, kurus tas varētu saņemt, faktiski nošķirs un dzēsīs; taču tas, ka datu apstrādātāja atbildība par sensitīvu ES izcelsmes PDR datu nošķiršanu ir uzdota datu saņēmējam, t. i., Austrālijas muitas dienestam, ir saskaņā ar apstiprinātajiem datu aizsardzības standartiem, kuri paredzēti, piemēram, Eiropas Padomes 1981. gada 28. janvāra Konvencijā Nr. 108 (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (8);

| p) | stingri uzskata, ka diplomātisku notu apmaiņa ir nepieņemama metode, lai izdarītu grozījumus struktūrvienību un aģentūru sarakstā, kurām varētu sniegt piekļuvi PDR datiem; |
| --- | --- |

p)

stingri uzskata, ka diplomātisku notu apmaiņa ir nepieņemama metode, lai izdarītu grozījumus struktūrvienību un aģentūru sarakstā, kurām varētu sniegt piekļuvi PDR datiem;

| q) | pauž nožēlu par to, ka, ņemot vērā Austrālijas muitas dienestam pārsūtīto datu kategorijas, pieprasītie dati pieder pie tādām pašām datu kategorijām kā iepriekš minētajā 2007. gada nolīgumā ar ASV (34 datu lauki tika sagrupēti 19 datu kategorijās, radot iespaidu, ka pārsūtāmo datu daudzums tika ievērojami samazināts, kas neatbilda faktiskajai situācijai); šāda plaša datu vākšana nav pamatota, un tā jāuzskata par nesamērīgu; |
| --- | --- |

q)

pauž nožēlu par to, ka, ņemot vērā Austrālijas muitas dienestam pārsūtīto datu kategorijas, pieprasītie dati pieder pie tādām pašām datu kategorijām kā iepriekš minētajā 2007. gada nolīgumā ar ASV (34 datu lauki tika sagrupēti 19 datu kategorijās, radot iespaidu, ka pārsūtāmo datu daudzums tika ievērojami samazināts, kas neatbilda faktiskajai situācijai); šāda plaša datu vākšana nav pamatota, un tā jāuzskata par nesamērīgu;

| 2. | aicina dalībvalstis un to parlamentus, kas patlaban izskata šo nolīgumu un/vai nolīgumu ar ASV (Beļģiju, Čehiju, Spāniju, Ungāriju, Nīderlandi, Poliju), ņemt vērā iepriekšminētos atzinumus un ieteikumus; |
| --- | --- |

2.

aicina dalībvalstis un to parlamentus, kas patlaban izskata šo nolīgumu un/vai nolīgumu ar ASV (Beļģiju, Čehiju, Spāniju, Ungāriju, Nīderlandi, Poliju), ņemt vērā iepriekšminētos atzinumus un ieteikumus;

| 3. | atgādina Padomei — ja Lisabonas līgums stāsies spēkā, visu nolīgumu pārskatīšanā saistībā ar PDR taisnīgi jāiesaista Parlaments; |
| --- | --- |

3.

atgādina Padomei — ja Lisabonas līgums stāsies spēkā, visu nolīgumu pārskatīšanā saistībā ar PDR taisnīgi jāiesaista Parlaments;

*

* *

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Padomei un informācijas nolūkā Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Austrālijas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Padomei un informācijas nolūkā Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Austrālijas valdībai un parlamentam.

---

(1)  OV L 213, 8.8.2008., 47. lpp.

(2)  Dažas dalībvalstis pieņēmušas īpašas deklarācijas, kas publicētas Padomes protokolā un pieejamas šādā tīmekļa vietnē: http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st10/st10439.en08.pdf

(3)  Parlamenta 2003. gada 13. marta rezolūcija par personas datu pārsūtīšanu ar starpkontinentālo lidojumu aviosabiedrībām (OV C 61 E, 10.3.2004., 381. lpp.), 2003. gada 9. oktobra rezolūcija par personas datu pārsūtīšanu ar starpkontinentālo lidojumu aviosabiedrībām: sarunu posms ar ASV (OV C 81 E, 31.3.2004., 105. lpp.), 2004. gada 31. marta rezolūcija par Komisijas lēmuma projektu, kurā uzsvērts to pasažieru datu reģistra (PDR) personas datu atbilstīgs aizsardzības līmenis, ko pārsūta ASV Muitas un robežapsardzības birojam (OV C 103 E, 29.4.2004., 665. lpp.), EP 2006. gada 7. septembra ieteikums Padomei par sarunām par nolīguma noslēgšanu ar Amerikas Savienotajām Valstīm attiecībā uz pasažieru datu reģistra (PNR) izmantošanu, lai novērstu un apkarotu terorismu un starptautisko noziedzību, tostarp organizēto noziedzību (OV C 305 E, 14.12.2006., 250. lpp.) un 2005. gada 7. jūlija nostāja par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma slēgšanu starp Eiropas Kopienu un Kanādas valdību par papildu informācijas par pasažieri (API) un pasažieru datu reģistra (PNR) datu apstrādi (OV C 157 E, 6.7.2006., 464. lpp.).

(4)  OV L 261, 6.8.2004., 24. lpp.

(5)  Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja ņēma vērā arī saskaņā ar 29. pantu izveidotās Datu aizsardzības darba grupas atzinumu par šīm sarunām. Sk.: http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/docs/wpdocs/2004/wp85_en.pdf

(6)  OV L 204, 4.8.2007., 18. lpp.

(7)  Eiropas Padomes 1981. gada 28. janvāra Konvencija par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi un turpmākie tās grozījumi.

(8)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/50 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/50

---

Trešdiena, 2008. gada 22. oktobrisUzdevumi, kas jārisina saistībā ar koplīgumiem ES

P6_TA(2008)0513

Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. oktobra rezolūcija par uzdevumiem, kas jārisina saistībā ar koplīgumiem ES (2008/2085(INI))

2010/C 15 E/10

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu, jo īpaši tā pirmo ievilkumu, un EK Līguma 3. panta 1. punkta j) apakšpunktu,

ņemot vērā EK līguma 136., 137., 138., 139. un 140. pantu,

ņemot vērā EK līguma 12., 39. un 49. pantu,

ņemot vērā 2007. gada 13. decembra ar Lisabonas līgumu grozīto Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 3. pantu,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 152. pantu, ar ko atzīst sociālā dialoga un sarunu par darba koplīguma slēgšanu nozīmi attīstības jomā,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 27., 28. un 34. pantu,

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un jo īpaši tās 11. pantu,

ņemot vērā Eiropas Sociālo hartu un jo īpaši tās 5., 6. un 19. pantu,

ņemot vērā Eiropas Konvenciju par viesstrādnieku juridisko statusu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 16. decembra Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā (1) (Direktīva par darba ņēmēju norīkošanu),

ņemot vērā Komisijas dienestu ziņojumu par Direktīvas 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā īstenošanu (SEC(2006)0439) (Dienestu ziņojums),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (Valsts iepirkumu direktīva) (2),

ņemot vērā Monti klauzulu Padomes 1998. gada 7. decembra Regulā (EK) Nr. 2679/98 par iekšējā tirgus darbību attiecībā uz brīvu preču apriti starp dalībvalstīm (3),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū (Pakalpojumu direktīva) (4),

ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas (EKT) 1990. gada 27. marta spriedumu lietā C-113/89 Rush Portugesa Ltda pret Office Nationale d'Immigration
   (5),

ņemot vērā EKT 1994. gada 9. augusta spriedumu lietā C-43/93, Vander Elst
   (6), 1999. gada 23. novembra spriedumu apvienotajās lietās C-369/96 un 376/96, Arblade
   (7), 2001. gada 25. oktobra spriedumu apvienotajās lietās C-49/98, C-50/98, C-52/98, C-54/98, C-68/98 un C-71/98, Finalarte
   (8), 2002. gada 7. februāra spriedumu lietā C-279/00, Komisija/Itālija (9), 2004. gada 12. oktobra spriedumu lietā C-60/03, Wolff & Müller GmbH
   (10), 2004. gada 21. oktobra spriedumu lietā C-445/03, Komisija/ Luksemburga (11), un 2006. gada 19. janvāra spriedumu lietā C-244/04, Komisija/Vācija (12),

ņemot vērā EKT 2007. gada 11. decembra spriedumu lietā C-438/05, International Transport Workers' Federation, Finnish Seamen's Union pret Viking line ABP
   (13)
  (Viking lieta),

ņemot vērā EKT 2007. gada 18. decembra spriedumu lietā C-341/05, Laval un Partneri Ltd
   (14),

ņemot vērā EKT 2008. gada 3. aprīļa spriedumu lietā C-346/06, Rüffert
   (15),

ņemot vērā šādas Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas: SDO konvencija Nr. 94 — Darba tiesību klauzulas (valsts iepirkuma līgumi); SDO konvencija Nr. 87 — Biedrošanās brīvība un apvienošanās tiesību aizsardzība; SDO konvencija Nr. 98 — Tiesības apvienoties organizācijās un vest sarunas par darba koplīguma slēgšanu; SDO konvencija Nr. 117 — Sociālās politikas pamatmērķi un standarti, jo īpaši IV daļa; SDO konvencija Nr. 154 — Sarunas par darba koplīguma slēgšanu,

ņemot vērā 2006. gada 26. oktobra rezolūciju par to, kā piemēro Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju nosūtīšanu (16),

ņemot vērā 2004. gada 15. janvāra rezolūciju par Direktīvas 96/71/EK īstenošanu dalībvalstīs (17),

ņemot vērā 2007. gada 23. maija rezolūciju par pienācīgas kvalitātes darba visiem veicināšanu (18),

ņemot vērā kopīgos elastdrošības principus, ko 2007. gada 14. decembrī apstiprināja Eiropadome, kā arī Parlamenta 2007. gada 29. novembra rezolūciju par kopējiem elastīguma un sociālās drošības principiem (19),

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus (A6-0370/2008),

| A. | tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartā ietvertās pamattiesības ir atzītas par ES tiesību un administratīvās prakses pamatu EK līgumā, kā arī dalībvalstu konstitūcijās un dažādos starptautiskos līgumos un konvencijās; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartā ietvertās pamattiesības ir atzītas par ES tiesību un administratīvās prakses pamatu EK līgumā, kā arī dalībvalstu konstitūcijās un dažādos starptautiskos līgumos un konvencijās;

| B. | tā kā EK līgumā ir noteikti vairāki būtiski principi un tā kā viens no Kopienas pamatmērķiem ir iekšējais tirgus, kurā atcelti preču, pakalpojumu, kapitāla un personu brīvas kustības ierobežojumi dalībvalstīs un kuram raksturīga sakārtota sociālā politika; |
| --- | --- |

B.

tā kā EK līgumā ir noteikti vairāki būtiski principi un tā kā viens no Kopienas pamatmērķiem ir iekšējais tirgus, kurā atcelti preču, pakalpojumu, kapitāla un personu brīvas kustības ierobežojumi dalībvalstīs un kuram raksturīga sakārtota sociālā politika;

| C. | tā kā viens no šiem principiem ir iedzīvotāju tādu konstitucionālo pamattiesību atzīšana kā tiesības veidot arodbiedrības, streikot un vest sarunas par darba koplīguma slēgšanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā viens no šiem principiem ir iedzīvotāju tādu konstitucionālo pamattiesību atzīšana kā tiesības veidot arodbiedrības, streikot un vest sarunas par darba koplīguma slēgšanu;

| D. | tā kā iekšējā tirgus pamatprincipi ietver darba ņēmēju pārvietošanās brīvību, dibinājumbrīvību un pakalpojumu sniegšanas brīvību; |
| --- | --- |

D.

tā kā iekšējā tirgus pamatprincipi ietver darba ņēmēju pārvietošanās brīvību, dibinājumbrīvību un pakalpojumu sniegšanas brīvību;

| E. | tā kā saskaņā ar EK līguma 39. pantu darba ņēmēju pārvietošanās brīvība ietver to, ka ir jānovērš pilsonības dēļ pieļauta jebkāda veida darba ņēmēju diskriminācija saistībā ar nodarbinātību, darba samaksu un citiem darba apstākļiem un nodarbinātības nosacījumiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar EK līguma 39. pantu darba ņēmēju pārvietošanās brīvība ietver to, ka ir jānovērš pilsonības dēļ pieļauta jebkāda veida darba ņēmēju diskriminācija saistībā ar nodarbinātību, darba samaksu un citiem darba apstākļiem un nodarbinātības nosacījumiem;

| F. | tā kā EK līgumā tiek pieļauti pamatbrīvību ierobežojumi, ja to leģitīmie mērķi atbilst EK līgumam, to pamatā ir sevišķi svarīgas sabiedrības intereses, un tie ir piemēroti un kalpo vienīgi noteikto mērķu sasniegšanai; turklāt tā kā saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 52. pantu jebkādus tajā atzīto tiesību un brīvību izmantošanas ierobežojumus drīkst piemērot tikai tad, ja tie ir samērīgi un nepieciešami un ja tie patiesi atbilst vispārējas nozīmes mērķiem, ko atzinusi Eiropas Savienība, vai arī tie ir vajadzīgi, lai aizsargātu citu personu tiesības un brīvības; |
| --- | --- |

F.

tā kā EK līgumā tiek pieļauti pamatbrīvību ierobežojumi, ja to leģitīmie mērķi atbilst EK līgumam, to pamatā ir sevišķi svarīgas sabiedrības intereses, un tie ir piemēroti un kalpo vienīgi noteikto mērķu sasniegšanai; turklāt tā kā saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 52. pantu jebkādus tajā atzīto tiesību un brīvību izmantošanas ierobežojumus drīkst piemērot tikai tad, ja tie ir samērīgi un nepieciešami un ja tie patiesi atbilst vispārējas nozīmes mērķiem, ko atzinusi Eiropas Savienība, vai arī tie ir vajadzīgi, lai aizsargātu citu personu tiesības un brīvības;

| G. | tā kā EKT par pamattiesībām atzīst tiesības uz kolektīvu rīcību, kas ir Kopienas tiesību vispārējo principu neatņemama daļa; šīs tiesības būs iekļautas arī Lisabonas līgumā, ja šo līgumu ratificēs; |
| --- | --- |

G.

tā kā EKT par pamattiesībām atzīst tiesības uz kolektīvu rīcību, kas ir Kopienas tiesību vispārējo principu neatņemama daļa; šīs tiesības būs iekļautas arī Lisabonas līgumā, ja šo līgumu ratificēs;

| H. | tā kā Eiropas Komisija vairākkārt ir uzsvērusi to nozīmi, kāda darba ņēmēju tiesību aizsardzībā ir spēkā esošajam valsts darba tiesību regulējumam un sarunām par darba koplīguma slēgšanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas Komisija vairākkārt ir uzsvērusi to nozīmi, kāda darba ņēmēju tiesību aizsardzībā ir spēkā esošajam valsts darba tiesību regulējumam un sarunām par darba koplīguma slēgšanu;

| I. | tā kā Komisijas 2006. gada ziņojums par darba attiecībām Eiropā apliecina, ka izvērstām sarunām par darba koplīguma slēgšanu var būt pozitīva ietekme uz sociālo integrāciju; |
| --- | --- |

I.

tā kā Komisijas 2006. gada ziņojums par darba attiecībām Eiropā apliecina, ka izvērstām sarunām par darba koplīguma slēgšanu var būt pozitīva ietekme uz sociālo integrāciju;

| J. | tā kā saskaņā ar EK Līguma 136. pantu Kopiena un dalībvalstis par mērķiem izvirza “dzīves un darba apstākļu uzlabošanu nolūkā tos saskaņot, turpinot ieviest uzlabojumus”; un tā kā, lai sasniegtu šos mērķus, EK Līguma 140. pants paredz, ka Komisijai ir jāveicina cieša sadarbība starp dalībvalstīm sociālās politikas jomā, jo īpaši jautājumos par tiesībām apvienoties un rīkot kolektīvas sarunas starp darba devējiem un darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā saskaņā ar EK Līguma 136. pantu Kopiena un dalībvalstis par mērķiem izvirza “dzīves un darba apstākļu uzlabošanu nolūkā tos saskaņot, turpinot ieviest uzlabojumus”; un tā kā, lai sasniegtu šos mērķus, EK Līguma 140. pants paredz, ka Komisijai ir jāveicina cieša sadarbība starp dalībvalstīm sociālās politikas jomā, jo īpaši jautājumos par tiesībām apvienoties un rīkot kolektīvas sarunas starp darba devējiem un darba ņēmējiem;

| K. | tā kā saskaņā ar Direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu preambulu, lai veicinātu pārrobežu pakalpojumu sniegšanu, ir jārada neierobežotas un godīgas konkurences vide un jāveic pasākumi, kas nodrošina darba ņēmēju tiesību ievērošanu un kas ir saskaņā ar valsts darba tiesību normatīvo regulējumu un industriālajām attiecībām dalībvalstīs; |
| --- | --- |

K.

tā kā saskaņā ar Direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu preambulu, lai veicinātu pārrobežu pakalpojumu sniegšanu, ir jārada neierobežotas un godīgas konkurences vide un jāveic pasākumi, kas nodrošina darba ņēmēju tiesību ievērošanu un kas ir saskaņā ar valsts darba tiesību normatīvo regulējumu un industriālajām attiecībām dalībvalstīs;

| L. | tā kā Direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu 12. apsvērumā ir skaidri norādīts, ka “Kopienas tiesības neizslēdz iespēju dalībvalstīs piemērot to tiesību aktus vai kolektīvos līgumus, ko ir parakstījuši darba devēji un darba ņēmēji, jebkurai personai, kuru, kaut vai īslaicīgi, nodarbina to teritorijā, lai gan šīs personas darba devējs ir reģistrēts citā dalībvalstī,” un ka “Kopienas tiesības neaizliedz dalībvalstīm nodrošināt šo tiesību normu ievērošanu ar piemērotiem līdzekļiem”; |
| --- | --- |

L.

tā kā Direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu 12. apsvērumā ir skaidri norādīts, ka “Kopienas tiesības neizslēdz iespēju dalībvalstīs piemērot to tiesību aktus vai kolektīvos līgumus, ko ir parakstījuši darba devēji un darba ņēmēji, jebkurai personai, kuru, kaut vai īslaicīgi, nodarbina to teritorijā, lai gan šīs personas darba devējs ir reģistrēts citā dalībvalstī,” un ka “Kopienas tiesības neaizliedz dalībvalstīm nodrošināt šo tiesību normu ievērošanu ar piemērotiem līdzekļiem”;

| M. | tā kā Direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu mērķi — radīt godīgas konkurences vidi un veikt pasākumus, lai nodrošinātu darba ņēmēju tiesību ievērošanu, — ir būtiski laikā, kad palielinās pārrobežu pakalpojumu sniegšana, lai aizsargātu iesaistītos darba ņēmējus, vienlaikus ievērojot darba tiesību regulējumu un darba attiecības dalībvalstīs, ja tas nav pretrunā ar Kopienas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā Direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu mērķi — radīt godīgas konkurences vidi un veikt pasākumus, lai nodrošinātu darba ņēmēju tiesību ievērošanu, — ir būtiski laikā, kad palielinās pārrobežu pakalpojumu sniegšana, lai aizsargātu iesaistītos darba ņēmējus, vienlaikus ievērojot darba tiesību regulējumu un darba attiecības dalībvalstīs, ja tas nav pretrunā ar Kopienas tiesību aktiem;

| N. | tā kā saskaņā ar Direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu dalībvalstu tiesību aktos ir jānosaka obligāti noteikumi, ar ko nodrošina norīkoto darba ņēmēju aizsardzības minimumu, kas jāievēro uzņēmējvalstī, neierobežojot darba ņēmējiem labvēlīgāku nodarbinātības noteikumu un nosacījumu piemērošanu; |
| --- | --- |

N.

tā kā saskaņā ar Direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu dalībvalstu tiesību aktos ir jānosaka obligāti noteikumi, ar ko nodrošina norīkoto darba ņēmēju aizsardzības minimumu, kas jāievēro uzņēmējvalstī, neierobežojot darba ņēmējiem labvēlīgāku nodarbinātības noteikumu un nosacījumu piemērošanu;

| O. | tā kā saskaņā ar Direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu 3. panta 8. punktu šo direktīvu var īstenot vai nu ar tiesību aktu, vai ar koplīgumu starpniecību, kuri ir noteikti par vispārēji piemērojamiem vai kuri ir vispārēji piemērojami visiem attiecīgās nozares līdzīgajiem uzņēmumiem, vai kurus ir noslēgušas reprezentatīvākās valsts līmeņa darba devēju apvienības un arodorganizācijas un kuri tiek piemēroti visā valsts teritorijā; tā kā arī EKT apstiprina, ka, tā kā Direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu mērķis nav saskaņot nodarbinātības noteikumu un nosacījumu izveides sistēmas dalībvalstīs, tās ir tiesīgas noteikt arī tādu valsts līmeņa sistēmu, kas nav skaidri minēta Direktīvā par darba ņēmēju norīkošanu; |
| --- | --- |

O.

tā kā saskaņā ar Direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu 3. panta 8. punktu šo direktīvu var īstenot vai nu ar tiesību aktu, vai ar koplīgumu starpniecību, kuri ir noteikti par vispārēji piemērojamiem vai kuri ir vispārēji piemērojami visiem attiecīgās nozares līdzīgajiem uzņēmumiem, vai kurus ir noslēgušas reprezentatīvākās valsts līmeņa darba devēju apvienības un arodorganizācijas un kuri tiek piemēroti visā valsts teritorijā; tā kā arī EKT apstiprina, ka, tā kā Direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu mērķis nav saskaņot nodarbinātības noteikumu un nosacījumu izveides sistēmas dalībvalstīs, tās ir tiesīgas noteikt arī tādu valsts līmeņa sistēmu, kas nav skaidri minēta Direktīvā par darba ņēmēju norīkošanu;

| P. | tā kā Direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu 3. panta 1. punkta pamatnosacījumi ietver obligātus starptautiskos noteikumus, par kuriem dalībvalstis ir kopīgi vienojušās; tā kā 3. panta 10. punktā paredzētie sabiedriskās kārtības nosacījumi ietver arī obligātus starptautiskos noteikumus, bet dalībvalstīm tiek dota rīcības brīvība to noteikšanai savos tiesību aktos; tā kā 3. panta 10. punktā paredzēto noteikumu piemērošana ir būtiska dalībvalstīm, jo šie noteikumi ļauj tām rīkoties daudzās ar darba tirgu, sociālo politiku un citiem jautājumiem, tostarp ar darba ņēmēju aizsardzību, saistītās jomās, vienlaikus ievērojot vienlīdzīgas attieksmes principu; |
| --- | --- |

P.

tā kā Direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu 3. panta 1. punkta pamatnosacījumi ietver obligātus starptautiskos noteikumus, par kuriem dalībvalstis ir kopīgi vienojušās; tā kā 3. panta 10. punktā paredzētie sabiedriskās kārtības nosacījumi ietver arī obligātus starptautiskos noteikumus, bet dalībvalstīm tiek dota rīcības brīvība to noteikšanai savos tiesību aktos; tā kā 3. panta 10. punktā paredzēto noteikumu piemērošana ir būtiska dalībvalstīm, jo šie noteikumi ļauj tām rīkoties daudzās ar darba tirgu, sociālo politiku un citiem jautājumiem, tostarp ar darba ņēmēju aizsardzību, saistītās jomās, vienlaikus ievērojot vienlīdzīgas attieksmes principu;

| Q. | tā kā darba ņēmēju mobilitāte ir būtiski veicinājusi nodarbinātību, labklājību un integrāciju ES, sniedzot iedzīvotājiem jaunas iespējas uzkrāt zināšanas un pieredzi un uzlabot dzīves līmeni; |
| --- | --- |

Q.

tā kā darba ņēmēju mobilitāte ir būtiski veicinājusi nodarbinātību, labklājību un integrāciju ES, sniedzot iedzīvotājiem jaunas iespējas uzkrāt zināšanas un pieredzi un uzlabot dzīves līmeni;

| R. | tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 28. pantā ir kodificētas tiesību normas par iesaistīšanos sarunās par darba koplīguma slēgšanu un par kolektīvu rīcību; |
| --- | --- |

R.

tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 28. pantā ir kodificētas tiesību normas par iesaistīšanos sarunās par darba koplīguma slēgšanu un par kolektīvu rīcību;

| S. | tā kā Direktīva par darba ņēmēju norīkošanu vairāk nekā miljonam darba ņēmēju ir devusi iespēju strādāt ārvalstīs drošos apstākļos, nesaskaroties ar problēmām vai konfliktiem; |
| --- | --- |

S.

tā kā Direktīva par darba ņēmēju norīkošanu vairāk nekā miljonam darba ņēmēju ir devusi iespēju strādāt ārvalstīs drošos apstākļos, nesaskaroties ar problēmām vai konfliktiem;

| T. | tā kā Direktīvā par darba ņēmēju norīkošanu paredzēto noteikumu vienota piemērošana un izpilde ir priekšnoteikums, lai sasniegtu minētās direktīvas mērķus, jo īpaši attiecībā uz dalībvalstīs spēkā esošo darba koplīgumu slēgšanas noteikumu ievērošanu; |
| --- | --- |

T.

tā kā Direktīvā par darba ņēmēju norīkošanu paredzēto noteikumu vienota piemērošana un izpilde ir priekšnoteikums, lai sasniegtu minētās direktīvas mērķus, jo īpaši attiecībā uz dalībvalstīs spēkā esošo darba koplīgumu slēgšanas noteikumu ievērošanu;

| U. | tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas par pakalpojumiem iekšējā tirgū (Pakalpojumu direktīva) 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā ir skaidri norādīts, ka ar minēto direktīvu neparedz aizstāt un neskar Direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu; |
| --- | --- |

U.

tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas par pakalpojumiem iekšējā tirgū (Pakalpojumu direktīva) 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā ir skaidri norādīts, ka ar minēto direktīvu neparedz aizstāt un neskar Direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu;

| V. | tā kā Regulas (EK) Nr. 2679/98 2. pantā attiecībā uz brīvu preču apriti starp dalībvalstīm ir iekļauta šāda klauzula (tā dēvētā Monti klauzula): “šo regulu nevar interpretēt kā tādu, kas jebkādā veidā ietekmē dalībvalstīs atzīto pamatbrīvību īstenošanu, tostarp attiecībā uz tiesībām vai brīvību streikot. Šādas tiesības var ietvert arī tiesības vai brīvību veikt citas darbības, ko nosaka dalībvalstīs pieņemtās īpašās sistēmas, kas reglamentē darba attiecības”; |
| --- | --- |

V.

tā kā Regulas (EK) Nr. 2679/98 2. pantā attiecībā uz brīvu preču apriti starp dalībvalstīm ir iekļauta šāda klauzula (tā dēvētā Monti klauzula): “šo regulu nevar interpretēt kā tādu, kas jebkādā veidā ietekmē dalībvalstīs atzīto pamatbrīvību īstenošanu, tostarp attiecībā uz tiesībām vai brīvību streikot. Šādas tiesības var ietvert arī tiesības vai brīvību veikt citas darbības, ko nosaka dalībvalstīs pieņemtās īpašās sistēmas, kas reglamentē darba attiecības”;

| W. | tā kā Pakalpojumu direktīvas 1. panta 7. punktā ir noteikts, ka: “šī direktīva neskar pamattiesību īstenošanu, kā tās atzītas dalībvalstīs un Kopienas tiesību aktos. Tāpat tā neskar tiesības apspriest, noslēgt un īstenot koplīgumus, kā arī veikt protesta akcijas saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi, kas ir saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem”; |
| --- | --- |

W.

tā kā Pakalpojumu direktīvas 1. panta 7. punktā ir noteikts, ka: “šī direktīva neskar pamattiesību īstenošanu, kā tās atzītas dalībvalstīs un Kopienas tiesību aktos. Tāpat tā neskar tiesības apspriest, noslēgt un īstenot koplīgumus, kā arī veikt protesta akcijas saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi, kas ir saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem”;

| X. | tā kā Eiropadome ir noteikusi principus tādu darba tirgus modeļu izveidei, kas sniegtu gan augsta līmeņa drošību, gan augsta līmeņa elastīgumu (tā dēvētais elastdrošības modelis); tā kā ir atzīts, ka veiksmīga elastdrošības modeļa nozīmīgs elements ir stabilas sociālo partneru attiecības, kurās īpašu uzmanību pievērš sarunām par darba koplīguma slēgšanu; |
| --- | --- |

X.

tā kā Eiropadome ir noteikusi principus tādu darba tirgus modeļu izveidei, kas sniegtu gan augsta līmeņa drošību, gan augsta līmeņa elastīgumu (tā dēvētais elastdrošības modelis); tā kā ir atzīts, ka veiksmīga elastdrošības modeļa nozīmīgs elements ir stabilas sociālo partneru attiecības, kurās īpašu uzmanību pievērš sarunām par darba koplīguma slēgšanu;

| Y. | tā kā EKT ir ekskluzīvas tiesības interpretēt Kopienas tiesības no pamattiesību un pamatbrīvību viedokļa, kā arī tai ir pienākums nodrošināt EK līguma interpretācijas un piemērošanas atbilstību likumam; |
| --- | --- |

Y.

tā kā EKT ir ekskluzīvas tiesības interpretēt Kopienas tiesības no pamattiesību un pamatbrīvību viedokļa, kā arī tai ir pienākums nodrošināt EK līguma interpretācijas un piemērošanas atbilstību likumam;

| Z. | tā kā dalībvalstu tiesas, katru gadījumu izskatot atsevišķi, var pārbaudīt, vai, nosakot pamatbrīvību ierobežojumus, ir ievēroti kritēriji par to atbilstību Kopienas tiesībām; |
| --- | --- |

Z.

tā kā dalībvalstu tiesas, katru gadījumu izskatot atsevišķi, var pārbaudīt, vai, nosakot pamatbrīvību ierobežojumus, ir ievēroti kritēriji par to atbilstību Kopienas tiesībām;

| AA. | tā kā tiesības uz kolektīvu rīcību un koplīgumu slēgšanu ir pamattiesības, kas ir Kopienas tiesību vispārējo principu neatņemama daļa; tā kā šajā sakarībā EKT nebūtu jābalstās uz Padomes un Komisijas 1996. gada 24. septembra paziņojumu — ko Eiropas Parlaments kā viens no likumdevējiem nav pieņēmis —, kas ierobežotu jēdzienu “sabiedriskās kārtības noteikumi” un “valsts noteikumi politiskās kārtības nodrošināšanai” interpretāciju, tos uzskatot vienīgi par prevalējošām tiesību aktu normām; |
| --- | --- |

AA.

tā kā tiesības uz kolektīvu rīcību un koplīgumu slēgšanu ir pamattiesības, kas ir Kopienas tiesību vispārējo principu neatņemama daļa; tā kā šajā sakarībā EKT nebūtu jābalstās uz Padomes un Komisijas 1996. gada 24. septembra paziņojumu — ko Eiropas Parlaments kā viens no likumdevējiem nav pieņēmis —, kas ierobežotu jēdzienu “sabiedriskās kārtības noteikumi” un “valsts noteikumi politiskās kārtības nodrošināšanai” interpretāciju, tos uzskatot vienīgi par prevalējošām tiesību aktu normām;

| AB. | tā kā EKT 1999. gada 21. septembra spriedums Albany International BV lietā (C-67/96) (20) konkurences tiesību jomā nodrošināja arodbiedrībām plašu rīcības brīvību saistībā ar darba tirgus jautājumiem; |
| --- | --- |

AB.

tā kā EKT 1999. gada 21. septembra spriedums Albany International BV lietā (C-67/96) (20) konkurences tiesību jomā nodrošināja arodbiedrībām plašu rīcības brīvību saistībā ar darba tirgus jautājumiem;

| AC. | tā kā ir konstatēts, ka EKT un starp Tiesu un tās ģenerāladvokātiem pastāvēja dažādi viedokļi un interpretācijas atšķirības vairākās lietās saistībā ar Direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu, jo īpaši iepriekš minētajās lietās (Laval lieta un Rüffert lieta); tā kā, ņemot vērā šīs viedokļu un interpretācijas atšķirības, vajadzētu skaidri norādīt līdzsvaru starp pamattiesībām un pamatbrīvībām, |
| --- | --- |

AC.

tā kā ir konstatēts, ka EKT un starp Tiesu un tās ģenerāladvokātiem pastāvēja dažādi viedokļi un interpretācijas atšķirības vairākās lietās saistībā ar Direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu, jo īpaši iepriekš minētajās lietās (Laval lieta un Rüffert lieta); tā kā, ņemot vērā šīs viedokļu un interpretācijas atšķirības, vajadzētu skaidri norādīt līdzsvaru starp pamattiesībām un pamatbrīvībām,

| 1. | uzsver, ka pakalpojumu sniegšanas brīvība ir viens no Eiropas politikas stūrakmeņiem; tomēr uzskata, ka pakalpojumu sniegšanas brīvība, no vienas puses, ir jālīdzsvaro ar Līgumos ietvertajām pamattiesībām un sociālajiem mērķiem un, no otras puses, ar valsts un sociālo partneru tiesībām nodrošināt nediskriminējošu un vienlīdzīgu attieksmi un dzīves un darba apstākļu uzlabošanu; atgādina, ka sarunas par darba koplīguma slēgšanu un kolektīva rīcība ir pamattiesības, kas ir atzītas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, un ka vienlīdzīga attieksme ir viens noEiropas Savienības pamatprincipiem; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka pakalpojumu sniegšanas brīvība ir viens no Eiropas politikas stūrakmeņiem; tomēr uzskata, ka pakalpojumu sniegšanas brīvība, no vienas puses, ir jālīdzsvaro ar Līgumos ietvertajām pamattiesībām un sociālajiem mērķiem un, no otras puses, ar valsts un sociālo partneru tiesībām nodrošināt nediskriminējošu un vienlīdzīgu attieksmi un dzīves un darba apstākļu uzlabošanu; atgādina, ka sarunas par darba koplīguma slēgšanu un kolektīva rīcība ir pamattiesības, kas ir atzītas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, un ka vienlīdzīga attieksme ir viens noEiropas Savienības pamatprincipiem;

| 2. | uzskata, ka ikvienam ES iedzīvotājam ir jābūt tiesībām strādāt jebkurā Eiropas Savienības vietā un tādējādi ir jābūt tiesībām uz vienlīdzīgu attieksmi; tādēļ pauž nožēlu, ka šīs tiesības netiek vienoti piemērotas visā ES; uzskata, ka Eiropas Komisijai ir rūpīgi jāpārskata joprojām spēkā esošie pārejas noteikumi, lai novērtētu, vai tie patiešām ir vajadzīgi, lai novērstu izkropļojumus dalībvalstu darba tirgos, un, ja tiek konstatēts, ka šādi noteikumi nav vajadzīgi, tie pēc iespējas drīz ir jāatceļ; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka ikvienam ES iedzīvotājam ir jābūt tiesībām strādāt jebkurā Eiropas Savienības vietā un tādējādi ir jābūt tiesībām uz vienlīdzīgu attieksmi; tādēļ pauž nožēlu, ka šīs tiesības netiek vienoti piemērotas visā ES; uzskata, ka Eiropas Komisijai ir rūpīgi jāpārskata joprojām spēkā esošie pārejas noteikumi, lai novērtētu, vai tie patiešām ir vajadzīgi, lai novērstu izkropļojumus dalībvalstu darba tirgos, un, ja tiek konstatēts, ka šādi noteikumi nav vajadzīgi, tie pēc iespējas drīz ir jāatceļ;

| 3. | uzsver, ka pakalpojumu sniegšanas brīvība nav pretrunā ar un nav prevalējoša pār sociālo partneru pamattiesībām veicināt sociālo dialogu un rīkot streikus, jo īpaši ņemot vērā, ka vairākās dalībvalstīs tās ir konstitucionālas tiesības; uzsver, ka Monti klauzulas mērķis bija aizsargāt šīs konstitucionālās pamattiesības saistībā ar vienotā tirgus darbību; vienlaikus atgādina, ka darba ņēmēju pārvietošanās brīvība ir viena no četrām iekšējā tirgus brīvībām; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka pakalpojumu sniegšanas brīvība nav pretrunā ar un nav prevalējoša pār sociālo partneru pamattiesībām veicināt sociālo dialogu un rīkot streikus, jo īpaši ņemot vērā, ka vairākās dalībvalstīs tās ir konstitucionālas tiesības; uzsver, ka Monti klauzulas mērķis bija aizsargāt šīs konstitucionālās pamattiesības saistībā ar vienotā tirgus darbību; vienlaikus atgādina, ka darba ņēmēju pārvietošanās brīvība ir viena no četrām iekšējā tirgus brīvībām;

| 4. | atzinīgi vērtē Lisabonas līgumu un to, ka Eiropas Savienības Pamattiesību harta ir noteikta par juridiski saistošu; atzīmē, ka tas ietver arodbiedrību tiesības atbilstīgā līmenī apspriest un noslēgt koplīgumus un interešu konflikta gadījumos kolektīvi rīkoties (piemēram, streikot), lai aizstāvētu savas intereses; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē Lisabonas līgumu un to, ka Eiropas Savienības Pamattiesību harta ir noteikta par juridiski saistošu; atzīmē, ka tas ietver arodbiedrību tiesības atbilstīgā līmenī apspriest un noslēgt koplīgumus un interešu konflikta gadījumos kolektīvi rīkoties (piemēram, streikot), lai aizstāvētu savas intereses;

| 5. | uzsver, ka pakalpojumu sniegšanas brīvība nav prevalējoša pār Eiropas Savienības Pamattiesību hartā noteiktajām pamattiesībām un jo īpaši pār arodbiedrību tiesībām rīkot streikus, ņemot vērā, ka vairākās dalībvalstīs tās ir konstitucionālas tiesības; līdz ar to uzsver, ka iepriekš minētie EKT spriedumi Rüffert, Laval un Viking lietā uzskatāmi parāda, ka ir jāizskaidro, ka Līgumos paredzētās ekonomiskās brīvības būtu jāinterpretē tā, lai netiktu pārkāpta dalībvalstu un Kopienas tiesību aktos atzīto sociālo pamattiesību īstenošana, tostarp tiesības apspriest, noslēgt un īstenot koplīgumus un veikt kolektīvu rīcību, un lai, īstenojot šīs pamattiesības saskaņā ar sociālajām interesēm un darba ņēmēju aizsardzību, netiktu pārkāpta sociālo partneru autonomija; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka pakalpojumu sniegšanas brīvība nav prevalējoša pār Eiropas Savienības Pamattiesību hartā noteiktajām pamattiesībām un jo īpaši pār arodbiedrību tiesībām rīkot streikus, ņemot vērā, ka vairākās dalībvalstīs tās ir konstitucionālas tiesības; līdz ar to uzsver, ka iepriekš minētie EKT spriedumi Rüffert, Laval un Viking lietā uzskatāmi parāda, ka ir jāizskaidro, ka Līgumos paredzētās ekonomiskās brīvības būtu jāinterpretē tā, lai netiktu pārkāpta dalībvalstu un Kopienas tiesību aktos atzīto sociālo pamattiesību īstenošana, tostarp tiesības apspriest, noslēgt un īstenot koplīgumus un veikt kolektīvu rīcību, un lai, īstenojot šīs pamattiesības saskaņā ar sociālajām interesēm un darba ņēmēju aizsardzību, netiktu pārkāpta sociālo partneru autonomija;

| 6. | uzsver, ka Direktīva par darba ņēmēju norīkošanu ļauj valsts varas iestādēm un sociālajiem partneriem noteikt tādus nodarbinātības noteikumus un nosacījumus, kas saskaņā ar katras dalībvalsts atšķirīgajām tradīcijām ir labvēlīgāki darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka Direktīva par darba ņēmēju norīkošanu ļauj valsts varas iestādēm un sociālajiem partneriem noteikt tādus nodarbinātības noteikumus un nosacījumus, kas saskaņā ar katras dalībvalsts atšķirīgajām tradīcijām ir labvēlīgāki darba ņēmējiem;

| 7. | uzsver, ka Direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu 22. apsvērumā ir noteikts, ka tā neierobežo dalībvalstu tiesību aktus attiecībā uz kolektīvu rīcību, lai aizsargātu amatu un profesiju intereses, ko paredz arī EK līguma 137. panta 5. punkts; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka Direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu 22. apsvērumā ir noteikts, ka tā neierobežo dalībvalstu tiesību aktus attiecībā uz kolektīvu rīcību, lai aizsargātu amatu un profesiju intereses, ko paredz arī EK līguma 137. panta 5. punkts;

| 8. | līdz ar to uzsver vajadzību nodrošināt un pastiprināti censties panākt vienlīdzīgu attieksmi un vienādu samaksu par vienādu darbu, kā to paredz EK līguma 39. un 12. pants; uzskata, ka saistībā ar pakalpojumu sniegšanas brīvību vai dibinājumbrīvību darba devēju, darba ņēmēju vai norīkoto darbinieku valstspiederība nevar būt pamats nevienlīdzīgai attieksmei attiecībā uz darba apstākļiem, samaksu vai tādu pamattiesību īstenošanu kā tiesības streikot; |
| --- | --- |

8.

līdz ar to uzsver vajadzību nodrošināt un pastiprināti censties panākt vienlīdzīgu attieksmi un vienādu samaksu par vienādu darbu, kā to paredz EK līguma 39. un 12. pants; uzskata, ka saistībā ar pakalpojumu sniegšanas brīvību vai dibinājumbrīvību darba devēju, darba ņēmēju vai norīkoto darbinieku valstspiederība nevar būt pamats nevienlīdzīgai attieksmei attiecībā uz darba apstākļiem, samaksu vai tādu pamattiesību īstenošanu kā tiesības streikot;

| 9. | uzsver, cik būtiski ir novērst negatīvu ietekmi uz tādiem darba tirgus modeļiem, kas jau tagad darba tirgū spēj apvienot augstu elastīguma līmeni ar augstu drošības līmeni, un cik būtiski ir šo pieeju attīstīt arī turpmāk; |
| --- | --- |

9.

uzsver, cik būtiski ir novērst negatīvu ietekmi uz tādiem darba tirgus modeļiem, kas jau tagad darba tirgū spēj apvienot augstu elastīguma līmeni ar augstu drošības līmeni, un cik būtiski ir šo pieeju attīstīt arī turpmāk;

Vispārēja ietekme

| 10. | atzīmē, ka atsevišķu EK līguma noteikumu horizontālā ietekme ir atkarīga no konkrētu nosacījumu izpildes, cita starpā no nosacījuma par šajos noteikumos paredzēto tiesību piešķiršanu personai, kuras intereses atbilst attiecīgajām līguma saistībām; pauž bažas, ka saistībā ar to lietu konkrētajiem apstākļiem, kurās EKT nesen ir pieņēmusi spriedumu, ir konstatēta EK līguma 43. panta horizontālā ietekme, un uzskata, ka līdz ar to varētu palielināties Tiesā izskatāmo lietu skaits; |
| --- | --- |

10.

atzīmē, ka atsevišķu EK līguma noteikumu horizontālā ietekme ir atkarīga no konkrētu nosacījumu izpildes, cita starpā no nosacījuma par šajos noteikumos paredzēto tiesību piešķiršanu personai, kuras intereses atbilst attiecīgajām līguma saistībām; pauž bažas, ka saistībā ar to lietu konkrētajiem apstākļiem, kurās EKT nesen ir pieņēmusi spriedumu, ir konstatēta EK līguma 43. panta horizontālā ietekme, un uzskata, ka līdz ar to varētu palielināties Tiesā izskatāmo lietu skaits;

| 11. | atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar Eiropas Savienības principiem un tradīcijām daudzas dalībvalstis sadarbībā ar sociālajiem partneriem ir noteikušas augstus darba apstākļu standartus, kas uzlabo visu darba ņēmēju dzīves līmeni un veicina ekonomikas izaugsmi un konkurētspēju; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar Eiropas Savienības principiem un tradīcijām daudzas dalībvalstis sadarbībā ar sociālajiem partneriem ir noteikušas augstus darba apstākļu standartus, kas uzlabo visu darba ņēmēju dzīves līmeni un veicina ekonomikas izaugsmi un konkurētspēju;

| 12. | uzskata, ka Direktīvā par darba ņēmēju norīkošanu un Pakalpojumu direktīvā ietvertais likumdevēja nodoms nav savienojams ar interpretācijām, kas uzņēmumus var pamudināt uz negodīgu konkurenci; atzīmē, ka uzņēmumi, kas noslēdz un ievēro koplīgumus, var būt konkurētspējīgāki par uzņēmumiem, kuri atsakās to darīt; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka Direktīvā par darba ņēmēju norīkošanu un Pakalpojumu direktīvā ietvertais likumdevēja nodoms nav savienojams ar interpretācijām, kas uzņēmumus var pamudināt uz negodīgu konkurenci; atzīmē, ka uzņēmumi, kas noslēdz un ievēro koplīgumus, var būt konkurētspējīgāki par uzņēmumiem, kuri atsakās to darīt;

| 13. | uzskata, ka Direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu noteikumu pareiza piemērošana un izpilde ir būtiska, lai nodrošinātu minētās direktīvas mērķu sasniegšanu, proti, atvieglot pakalpojumu sniegšanu, vienlaikus nodrošinot darba ņēmēju atbilstīgu aizsardzību, un pilnībā ievērot tās dalībvalsts noteikumus par darba koplīguma slēgšanu, uz kuru darba ņēmēji tiek norīkoti saskaņā ar minēto direktīvu; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka Direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu noteikumu pareiza piemērošana un izpilde ir būtiska, lai nodrošinātu minētās direktīvas mērķu sasniegšanu, proti, atvieglot pakalpojumu sniegšanu, vienlaikus nodrošinot darba ņēmēju atbilstīgu aizsardzību, un pilnībā ievērot tās dalībvalsts noteikumus par darba koplīguma slēgšanu, uz kuru darba ņēmēji tiek norīkoti saskaņā ar minēto direktīvu;

| 14. | turklāt uzskata, ka pārrobežu pakalpojumu sniegšanas brīvības turpmāka veicināšana iekšējā tirgū notiek, tā vietējiem un ārvalstu pakalpojumu sniedzējiem pakalpojumu sniegšanas vietā nodrošinot līdzīgus ekonomikas un darba tirgus apstākļus; |
| --- | --- |

14.

turklāt uzskata, ka pārrobežu pakalpojumu sniegšanas brīvības turpmāka veicināšana iekšējā tirgū notiek, tā vietējiem un ārvalstu pakalpojumu sniedzējiem pakalpojumu sniegšanas vietā nodrošinot līdzīgus ekonomikas un darba tirgus apstākļus;

| 15. | aktīvi atbalsta konkurētspējas veicināšanu, pamatojoties uz zināšanām un inovāciju, kā paredzēts Lisabonas stratēģijā; |
| --- | --- |

15.

aktīvi atbalsta konkurētspējas veicināšanu, pamatojoties uz zināšanām un inovāciju, kā paredzēts Lisabonas stratēģijā;

| 16. | apšauba proporcionalitātes principa ieviešanas lietderību attiecībā uz pasākumiem, kas vērsti pret uzņēmumiem, kuri, pamatojoties uz tiesībām veikt uzņēmējdarbību vai uz tiesībām sniegt pārrobežu pakalpojumus, tīši ierobežo darba nosacījumus un apstākļus; uzskata, ka ir jābūt iespējai izmantot streikus, lai pieprasītu vienlīdzīgu attieksmi un nodrošinātu pienācīgus darba apstākļus; |
| --- | --- |

16.

apšauba proporcionalitātes principa ieviešanas lietderību attiecībā uz pasākumiem, kas vērsti pret uzņēmumiem, kuri, pamatojoties uz tiesībām veikt uzņēmējdarbību vai uz tiesībām sniegt pārrobežu pakalpojumus, tīši ierobežo darba nosacījumus un apstākļus; uzskata, ka ir jābūt iespējai izmantot streikus, lai pieprasītu vienlīdzīgu attieksmi un nodrošinātu pienācīgus darba apstākļus;

| 17. | uzsver to, ka ES spēkā esošās ekonomiskās brīvības nedrīkst interpretēt kā uzņēmumu tiesības neievērot vai apiet valsts sociālās un darba tiesības un praksi vai kā tiesības īstenot negodīgu konkurenci attiecībā uz darba samaksu un darba apstākļiem; tādēļ uzskata, ka tām uzņēmumu pārrobežu darbībām, kas var ierobežot darba nosacījumus un apstākļus uzņēmējvalstī, ir jābūt proporcionālām un tās nedrīkst automātiski attaisnot, piemēram, ar EK Līguma noteikumiem par pakalpojumu sniegšanas brīvību vai dibinājumbrīvību; |
| --- | --- |

17.

uzsver to, ka ES spēkā esošās ekonomiskās brīvības nedrīkst interpretēt kā uzņēmumu tiesības neievērot vai apiet valsts sociālās un darba tiesības un praksi vai kā tiesības īstenot negodīgu konkurenci attiecībā uz darba samaksu un darba apstākļiem; tādēļ uzskata, ka tām uzņēmumu pārrobežu darbībām, kas var ierobežot darba nosacījumus un apstākļus uzņēmējvalstī, ir jābūt proporcionālām un tās nedrīkst automātiski attaisnot, piemēram, ar EK Līguma noteikumiem par pakalpojumu sniegšanas brīvību vai dibinājumbrīvību;

| 18. | uzsver, ka Kopienas tiesībās ir jāievēro nediskriminācijas princips; turklāt uzsver, ka Kopienas likumdevējam ir jānodrošina, lai netiktu radīti šķēršļi nedz koplīgumiem, piemēram, tiem, ar kuriem attiecīgajā darba vietā visiem darba ņēmējiem piemēro principu “vienāds atalgojums par vienādu darbu” neatkarīgi no darbinieku vai darba devēja valstspiederības, nedz arī streikiem, lai atbalstītu šādu kopīgumu slēgšanu, kas ir saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai praksi; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka Kopienas tiesībās ir jāievēro nediskriminācijas princips; turklāt uzsver, ka Kopienas likumdevējam ir jānodrošina, lai netiktu radīti šķēršļi nedz koplīgumiem, piemēram, tiem, ar kuriem attiecīgajā darba vietā visiem darba ņēmējiem piemēro principu “vienāds atalgojums par vienādu darbu” neatkarīgi no darbinieku vai darba devēja valstspiederības, nedz arī streikiem, lai atbalstītu šādu kopīgumu slēgšanu, kas ir saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai praksi;

| 19. | atzīst, ka EKT spriedumi Laval, Rüffert un Luksemburgas lietā ir radījuši nopietnas bažas attiecībā uz veidu, kādā ir jāinterpretē obligātās saskaņošanas direktīvas; |
| --- | --- |

19.

atzīst, ka EKT spriedumi Laval, Rüffert un Luksemburgas lietā ir radījuši nopietnas bažas attiecībā uz veidu, kādā ir jāinterpretē obligātās saskaņošanas direktīvas;

| 20. | atzīmē, ka Valsts iepirkuma direktīvas 26. un 27. pantā minētie sociālie apsvērumi ļauj dalībvalstīm radīt godīgas konkurences vidi, paredzot darba nosacījumus un apstākļus, kas pārsniedz obligātos darba ņēmēju aizsardzības noteikumus; |
| --- | --- |

20.

atzīmē, ka Valsts iepirkuma direktīvas 26. un 27. pantā minētie sociālie apsvērumi ļauj dalībvalstīm radīt godīgas konkurences vidi, paredzot darba nosacījumus un apstākļus, kas pārsniedz obligātos darba ņēmēju aizsardzības noteikumus;

| 21. | uzskata, ka pārvietošanās brīvības ierobežotais juridiskais pamats Direktīvā par darba ņēmēju norīkošanu var novest pie tā, ka Direktīva par darba ņēmēju norīkošanu tiek interpretēta kā pamudinājums īstenot negodīgu konkurenci attiecībā uz atalgojumu un darba apstākļiem; tādēļ uzskata, ka Direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu juridiskais pamats ir jāpaplašina, ietverot atsauci un darba ņēmēju pārvietošanās brīvību; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka pārvietošanās brīvības ierobežotais juridiskais pamats Direktīvā par darba ņēmēju norīkošanu var novest pie tā, ka Direktīva par darba ņēmēju norīkošanu tiek interpretēta kā pamudinājums īstenot negodīgu konkurenci attiecībā uz atalgojumu un darba apstākļiem; tādēļ uzskata, ka Direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu juridiskais pamats ir jāpaplašina, ietverot atsauci un darba ņēmēju pārvietošanās brīvību;

| 22. | uzsver, ka pašreizējā situācija var novest pie tā, ka darba ņēmēji uzņēmējvalstīs izjūt zema atalgojuma konkurences spiedienu; uzskata, ka tādēļ ir jānodrošina Direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu saskaņota īstenošana visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka pašreizējā situācija var novest pie tā, ka darba ņēmēji uzņēmējvalstīs izjūt zema atalgojuma konkurences spiedienu; uzskata, ka tādēļ ir jānodrošina Direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu saskaņota īstenošana visās dalībvalstīs;

| 23. | atgādina, ka deviņas dalībvalstis ir ratificējušas SDO konvenciju Nr. 94; pauž nožēlu, ka pat tiesas nolēmumos pienācīgi netiek ņemta vērā SDO konvencija Nr. 94, un pauž bažas, ka attiecīgajās dalībvalstīs varētu rasties pretrunas, piemērojot minēto konvenciju un Direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu; aicina Komisiju steidzamības kārtā atrisināt šo situāciju un arī turpmāk veicināt minētās konvencijas ratifikāciju, lai sekmētu sociālo tiesību klauzulu iekļaušanu noteikumos par valsts iepirkuma līgumiem, kas ir Valsts iepirkuma direktīvas mērķis; |
| --- | --- |

23.

atgādina, ka deviņas dalībvalstis ir ratificējušas SDO konvenciju Nr. 94; pauž nožēlu, ka pat tiesas nolēmumos pienācīgi netiek ņemta vērā SDO konvencija Nr. 94, un pauž bažas, ka attiecīgajās dalībvalstīs varētu rasties pretrunas, piemērojot minēto konvenciju un Direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu; aicina Komisiju steidzamības kārtā atrisināt šo situāciju un arī turpmāk veicināt minētās konvencijas ratifikāciju, lai sekmētu sociālo tiesību klauzulu iekļaušanu noteikumos par valsts iepirkuma līgumiem, kas ir Valsts iepirkuma direktīvas mērķis;

| 24. | atzīmē, ka nav atzīts, ka saskaņā ar SDO konvenciju Nr. 87 un Nr. 98 ierobežojumi attiecībā uz tiesībām streikot un pamattiesībām ir attaisnojami vienīgi, pamatojoties uz veselības, sabiedriskās kārtības un līdzīgiem apsvērumiem; |
| --- | --- |

24.

atzīmē, ka nav atzīts, ka saskaņā ar SDO konvenciju Nr. 87 un Nr. 98 ierobežojumi attiecībā uz tiesībām streikot un pamattiesībām ir attaisnojami vienīgi, pamatojoties uz veselības, sabiedriskās kārtības un līdzīgiem apsvērumiem;

Prasības

| 25. | aicina visas dalībvalstis pienācīgi īstenot Direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu; turklāt uzsver, ka darba tirgu reglamentējošie tiesību akti un noteikumi attiecībā uz sarunām par darba koplīguma slēgšanu un koplīgumiem ietilpst dalībvalstu un sociālo partneru kompetencē; šajā ziņā norāda, ka dalībvalstu uzdevums ir uzlabot un pilnībā izmantot novēršanas, uzraudzības un izpildes pasākumus, ievērojot subsidiaritātes principu; |
| --- | --- |

25.

aicina visas dalībvalstis pienācīgi īstenot Direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu; turklāt uzsver, ka darba tirgu reglamentējošie tiesību akti un noteikumi attiecībā uz sarunām par darba koplīguma slēgšanu un koplīgumiem ietilpst dalībvalstu un sociālo partneru kompetencē; šajā ziņā norāda, ka dalībvalstu uzdevums ir uzlabot un pilnībā izmantot novēršanas, uzraudzības un izpildes pasākumus, ievērojot subsidiaritātes principu;

| 26. | uzskata, ka spēkā esošajos Kopienas tiesību aktos ir gan nepilnības, gan pretrunas un ka tādēļ var rasties Direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu tādas interpretācijas, kas atšķiras no Kopienas likumdevēja nodoma, proti, panākt taisnīgu līdzsvaru starp pakalpojumu sniegšanas brīvību un darba ņēmēju tiesību aizsardzību; aicina Komisiju sagatavot likumdošanas priekšlikumus, kas nepieciešami, lai nākotnē palīdzētu novērst pretrunīgas interpretācijas; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka spēkā esošajos Kopienas tiesību aktos ir gan nepilnības, gan pretrunas un ka tādēļ var rasties Direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu tādas interpretācijas, kas atšķiras no Kopienas likumdevēja nodoma, proti, panākt taisnīgu līdzsvaru starp pakalpojumu sniegšanas brīvību un darba ņēmēju tiesību aizsardzību; aicina Komisiju sagatavot likumdošanas priekšlikumus, kas nepieciešami, lai nākotnē palīdzētu novērst pretrunīgas interpretācijas;

| 27. | tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas 2008. gada 3. aprīļa paziņojumu, ar ko tā apņēmās ne tikai turpināt ar tādu konkurētspēju saistītu jautājumu risināšanu, kuras pamatā ir zemi sociālie standarti, bet arī uzsvēra, ka pakalpojumu sniegšanas brīvība nav pretrunā ar un nekādā ziņā nav prevalējoša pār pamattiesībām streikot un iestāties arodbiedrībā; mudina nekavējoties īstenot Padomes 2008. gada 9. jūnija secinājumus, lai likvidētu ar īstenošanu saistītās nepilnības, novērstu turpmāku problemātisku situāciju un ļaunprātīgas izmantošanas gadījumu rašanos un radītu vēlamo savstarpējas uzticības un paļāvības vidi; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt ciešāku sadarbību starp dalībvalstīm, valsts varas iestādēm un Komisiju uzraudzības un labākās prakses apmaiņas jomā; uzskata, ka tas ir efektīvs veids, lai nepieļautu pilnvaru nepareizu izmantošanu; |
| --- | --- |

27.

tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas 2008. gada 3. aprīļa paziņojumu, ar ko tā apņēmās ne tikai turpināt ar tādu konkurētspēju saistītu jautājumu risināšanu, kuras pamatā ir zemi sociālie standarti, bet arī uzsvēra, ka pakalpojumu sniegšanas brīvība nav pretrunā ar un nekādā ziņā nav prevalējoša pār pamattiesībām streikot un iestāties arodbiedrībā; mudina nekavējoties īstenot Padomes 2008. gada 9. jūnija secinājumus, lai likvidētu ar īstenošanu saistītās nepilnības, novērstu turpmāku problemātisku situāciju un ļaunprātīgas izmantošanas gadījumu rašanos un radītu vēlamo savstarpējas uzticības un paļāvības vidi; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt ciešāku sadarbību starp dalībvalstīm, valsts varas iestādēm un Komisiju uzraudzības un labākās prakses apmaiņas jomā; uzskata, ka tas ir efektīvs veids, lai nepieļautu pilnvaru nepareizu izmantošanu;

| 28. | atzīmē, ka ir būtiski, lai ES darba tirgus noteikumi būtu pārredzami un vienādi visiem tirgus dalībniekiem, taču vienlaikus norāda, ka atšķirīgo politisko tradīciju dēļ ir visai grūti izveidot vienotu darba tirgus modeli; tādēļ uzskata, ka gadījumos, kad atsevišķas dalībvalstis tiek īpaši ietekmētas, ir jāveic detalizēts iepriekš minēto spriedumu ietekmes novērtējums valsts līmenī, apspriežoties ar sociālajiem partneriem; |
| --- | --- |

28.

atzīmē, ka ir būtiski, lai ES darba tirgus noteikumi būtu pārredzami un vienādi visiem tirgus dalībniekiem, taču vienlaikus norāda, ka atšķirīgo politisko tradīciju dēļ ir visai grūti izveidot vienotu darba tirgus modeli; tādēļ uzskata, ka gadījumos, kad atsevišķas dalībvalstis tiek īpaši ietekmētas, ir jāveic detalizēts iepriekš minēto spriedumu ietekmes novērtējums valsts līmenī, apspriežoties ar sociālajiem partneriem;

| 29. | atzinīgi vērtē Komisijas norādi par gatavību pārskatīt iekšējā tirgus ietekmi uz darba tiesībām un sarunām par darba koplīguma slēgšanu; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē Komisijas norādi par gatavību pārskatīt iekšējā tirgus ietekmi uz darba tiesībām un sarunām par darba koplīguma slēgšanu;

| 30. | ierosina, ka šāda pārskatīšana nedrīkst izslēgt Direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu daļēju pārskatīšanu. Pirms minētās direktīvas pārskatīšanas valsts līmenī jāveic vispusīga ar dažādiem darba koplīgumu modeļiem saistītās faktiskās problemātikas analīze. Ja pārskatīšanu atzīst par lietderīgu, tās gaitā galvenokārt jāpievēršas tādiem jautājumiem kā piemērojamie darba nosacījumi, atalgojuma apjoms un vienlīdzīgas attieksmes princips pret darba ņēmējiem saistībā ar pakalpojumu sniegšanas brīvību, dažādu darba modeļu ievērošanu un darbā norīkošanas termiņiem; |
| --- | --- |

30.

ierosina, ka šāda pārskatīšana nedrīkst izslēgt Direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu daļēju pārskatīšanu. Pirms minētās direktīvas pārskatīšanas valsts līmenī jāveic vispusīga ar dažādiem darba koplīgumu modeļiem saistītās faktiskās problemātikas analīze. Ja pārskatīšanu atzīst par lietderīgu, tās gaitā galvenokārt jāpievēršas tādiem jautājumiem kā piemērojamie darba nosacījumi, atalgojuma apjoms un vienlīdzīgas attieksmes princips pret darba ņēmējiem saistībā ar pakalpojumu sniegšanas brīvību, dažādu darba modeļu ievērošanu un darbā norīkošanas termiņiem;

| 31. | uzskata, ka nevajadzētu pakļaut riskam to pamattiesību īstenošanu, kas atzītas dalībvalstīs, SDO konvencijās un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, tostarp tiesības vest sarunas par darba koplīguma slēgšanu, tiesības noslēgt un īstenot šādus koplīgumus un tiesības streikot; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka nevajadzētu pakļaut riskam to pamattiesību īstenošanu, kas atzītas dalībvalstīs, SDO konvencijās un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, tostarp tiesības vest sarunas par darba koplīguma slēgšanu, tiesības noslēgt un īstenot šādus koplīgumus un tiesības streikot;

| 32. | uzsver, ka ir skaidri jānorāda, ka Direktīva par darba ņēmēju norīkošanu un citas direktīvas neaizliedz dalībvalstīm un sociālajiem partneriem noteikt labvēlīgākus nosacījumus, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret darba ņēmējiem, un ka Kopienas tiesību akti ir īstenojami, pamatojoties uz visiem pašreizējiem darba tirgus modeļiem; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka ir skaidri jānorāda, ka Direktīva par darba ņēmēju norīkošanu un citas direktīvas neaizliedz dalībvalstīm un sociālajiem partneriem noteikt labvēlīgākus nosacījumus, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret darba ņēmējiem, un ka Kopienas tiesību akti ir īstenojami, pamatojoties uz visiem pašreizējiem darba tirgus modeļiem;

| 33. | aicina Komisiju steidzamības kārtā īstenot Padomes lēmumus par elektroniskās informācijas apmaiņas sistēmas izveidi, kas varētu palīdzēt dalībvalstīm efektīvāk novērst ļaunprātīgas izmantošanas gadījumus; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju steidzamības kārtā īstenot Padomes lēmumus par elektroniskās informācijas apmaiņas sistēmas izveidi, kas varētu palīdzēt dalībvalstīm efektīvāk novērst ļaunprātīgas izmantošanas gadījumus;

| 34. | prasa dalībvalstīm un Komisijai pieņemt pasākumus, lai novērstu ļaunprātīgas izmantošanas gadījumus, jo īpaši attiecībā uz to “pastkastītes” uzņēmumu darbībām, kas reģistrācijas valstī nav iesaistīti nekādā faktiskā un aktīvā uzņēmējdarbībā un kas ir izveidoti — šādu uzņēmumu izveidi uzņēmējvalstī dažkārt ir veicis pats ģenerāluzņēmējs —, vienīgi, lai uzņēmējvalstī veiktu uzņēmējdarbību, apejot uzņēmējvalsts likumu un noteikumu piemērošanu pilnā apjomā, jo īpaši attiecībā uz atalgojumu un darba apstākļiem; aicina Komisiju uzņēmumu rīcības kodeksā saskaņā ar Pakalpojumu direktīvu paredzēt skaidrus noteikumus, lai cīnītos pret “pastkastītes” uzņēmumu izveidi; |
| --- | --- |

34.

prasa dalībvalstīm un Komisijai pieņemt pasākumus, lai novērstu ļaunprātīgas izmantošanas gadījumus, jo īpaši attiecībā uz to “pastkastītes” uzņēmumu darbībām, kas reģistrācijas valstī nav iesaistīti nekādā faktiskā un aktīvā uzņēmējdarbībā un kas ir izveidoti — šādu uzņēmumu izveidi uzņēmējvalstī dažkārt ir veicis pats ģenerāluzņēmējs —, vienīgi, lai uzņēmējvalstī veiktu uzņēmējdarbību, apejot uzņēmējvalsts likumu un noteikumu piemērošanu pilnā apjomā, jo īpaši attiecībā uz atalgojumu un darba apstākļiem; aicina Komisiju uzņēmumu rīcības kodeksā saskaņā ar Pakalpojumu direktīvu paredzēt skaidrus noteikumus, lai cīnītos pret “pastkastītes” uzņēmumu izveidi;

| 35. | vēlreiz apstiprina, ka pamattiesību hierarhijā sociālās pamattiesības nav pakārtotas ekonomiskajām tiesībām; tādēļ prasa primārajos tiesību aktos nostiprināt līdzsvaru starp pamattiesībām un ekonomiskajām brīvībām, lai novērstu sacensību par zemāku sociālo standartu noteikšanu; |
| --- | --- |

35.

vēlreiz apstiprina, ka pamattiesību hierarhijā sociālās pamattiesības nav pakārtotas ekonomiskajām tiesībām; tādēļ prasa primārajos tiesību aktos nostiprināt līdzsvaru starp pamattiesībām un ekonomiskajām brīvībām, lai novērstu sacensību par zemāku sociālo standartu noteikšanu;

| 36. | atzinīgi vērtē Padomes kopējo nostāju par jauno direktīvu par Pagaidu aģentūras darbu, kuras mērķis ir no pirmās darba dienas nodrošināt nediskriminējošu attieksmi, ja vien sociālie partneri nevienojas par citiem noteikumiem; |
| --- | --- |

36.

atzinīgi vērtē Padomes kopējo nostāju par jauno direktīvu par Pagaidu aģentūras darbu, kuras mērķis ir no pirmās darba dienas nodrošināt nediskriminējošu attieksmi, ja vien sociālie partneri nevienojas par citiem noteikumiem;

| 37. | aicina Komisiju iesniegt sengaidīto paziņojumu par pārrobežu sarunām par darba koplīguma slēgšanu, ar kuru ierosina izveidot pārrobežu koplīgumu tiesisko sistēmu; |
| --- | --- |

37.

aicina Komisiju iesniegt sengaidīto paziņojumu par pārrobežu sarunām par darba koplīguma slēgšanu, ar kuru ierosina izveidot pārrobežu koplīgumu tiesisko sistēmu;

*

* *

| 38. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

38.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 18, 21.1.1997., 1. lpp.

(2)  OV L 134, 30.04.2004., 114. lpp.

(3)  OV L 337, 12.12.1998., 8. lpp.

(4)  OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.

(5)  [1990] Recueil, I-1470. lpp.

(6)  [1994] Recueil, I-3803. lpp.

(7)  [1999] Recueil, I-8453. lpp.

(8)  [2001] Recueil, I-7831. lpp.

(9)  [2002] Recueil, I-1425. lpp.

(10)  [2004] Recueil, I-9553. lpp.

(11)  [2004] Recueil, I-10191. lpp.

(12)  [2006] Recueil, I-885. lpp.

(13)  [2007] Recueil, I-10779. lpp.

(14)  [2007] Recueil, I-11767. lpp.

(15)  Recueil vēl nav publicēts.

(16)  OV C 313 E, 20.12.2006., 452. lpp.

(17)  OV C 92 E, 16.04.2004., 404. lpp.

(18)  OV C 102 E, 24.4.2008., 321. lpp.

(19)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0574.

(20)  [1999] Recueil, I-5751. lpp.

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/58 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/58

---

Trešdiena, 2008. gada 22. oktobrisDemokrātija, cilvēktiesības un jaunais ES un Vjetnamas partnerības un sadarbības nolīgums

P6_TA(2008)0514

Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. oktobra rezolūcija par demokrātiju, cilvēktiesībām un jauno ES un Vjetnamas partnerības un sadarbības nolīgumu

2010/C 15 E/11

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Vjetnamu,

ņemot vērā Eiropas Savienības un Vjetnamas Sociālistiskās Republikas 1995. gada sadarbības nolīgumu,

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, ko Vjetnama ratificēja 1982. gadā,

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu,

| A. | tā kā 2008. gada 20. un 21. oktobrī Hanojā notiek ES un Vjetnamas sarunu otrā kārta; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2008. gada 20. un 21. oktobrī Hanojā notiek ES un Vjetnamas sarunu otrā kārta;

| B. | tā kā 2008. gada 25. augustā Eiropas Parlamenta Cilvēktiesību apakškomitejā notika uzklausīšana par Vjetnamu, Laosu un Kambodžu; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2008. gada 25. augustā Eiropas Parlamenta Cilvēktiesību apakškomitejā notika uzklausīšana par Vjetnamu, Laosu un Kambodžu;

| C. | tā kā nākamā ES trijotnes un Vjetnamas sanāksme cilvēktiesību dialoga ietvaros ir paredzēta 2008. gada decembrī; |
| --- | --- |

C.

tā kā nākamā ES trijotnes un Vjetnamas sanāksme cilvēktiesību dialoga ietvaros ir paredzēta 2008. gada decembrī;

| D. | tā kā Eiropas Kopienas un Vjetnamas Sociālistiskās Republikas sadarbības nolīguma 1. pantā ir teikts, ka “līgumslēdzēju pušu sadarbības un šā nolīguma pamats un būtiska sastāvdaļa ir cilvēktiesību un demokrātijas principu ievērošana”; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Kopienas un Vjetnamas Sociālistiskās Republikas sadarbības nolīguma 1. pantā ir teikts, ka “līgumslēdzēju pušu sadarbības un šā nolīguma pamats un būtiska sastāvdaļa ir cilvēktiesību un demokrātijas principu ievērošana”;

| E. | tā kā Vjetnamā pulcēšanās brīvība ir stingri ierobežota, jo 2008. gada septembrī Vjetnamas valdība pret miermīlīgiem katoļu protestētājiem, kuri piedalījās lūgšanu akcijā Hanojā, prasot atdot Vjetnamas valdības konfiscētos baznīcas īpašumus, vērsa bargākos pasākumus pēdējo desmitgažu laikā; |
| --- | --- |

E.

tā kā Vjetnamā pulcēšanās brīvība ir stingri ierobežota, jo 2008. gada septembrī Vjetnamas valdība pret miermīlīgiem katoļu protestētājiem, kuri piedalījās lūgšanu akcijā Hanojā, prasot atdot Vjetnamas valdības konfiscētos baznīcas īpašumus, vērsa bargākos pasākumus pēdējo desmitgažu laikā;

| F. | tā kā Vjetnamā preses brīvība ir stingri ierobežota, jo 2008. gadā vairākus Vjetnamas žurnālistus arestēja vai sodīja par ziņošanu par amatpersonu korupciju un 2008. gada 19. septembrī policija arestēja un piekāva ziņu aģentūras “Associated Press” Hanojas biroja vadītāju Ben Stocking par to, ka viņš gatavoja reportāžu par Vjetnamas katoļu miermīlīgo mītiņu Hanojā; |
| --- | --- |

F.

tā kā Vjetnamā preses brīvība ir stingri ierobežota, jo 2008. gadā vairākus Vjetnamas žurnālistus arestēja vai sodīja par ziņošanu par amatpersonu korupciju un 2008. gada 19. septembrī policija arestēja un piekāva ziņu aģentūras “Associated Press” Hanojas biroja vadītāju Ben Stocking par to, ka viņš gatavoja reportāžu par Vjetnamas katoļu miermīlīgo mītiņu Hanojā;

| G. | tā kā ziemeļu un centrālajās kalnienēs dzīvojošās mazākumtautības joprojām izjūt diskrimināciju, notiek to zemes konfiskācija un reliģiskās pārliecības un kultūras brīvības pārkāpumi; tā kā ne nevalstiskajām organizācijām, ne ārvalstu žurnālistiem, it īpaši tiem, kurus no Kambodžas repatriēja piespiedu kārtā, nav ļauts nokļūt centrālajās kalnienēs, lai novērtētu kalnu reģionos mītošo iedzīvotāju patieso stāvokli; tā kā kopš 2001. gada vairāk nekā 300 kalnu iedzīvotājiem ir piespriests cietumsods par līdzdalību miermīlīgos politiskos vai reliģiskos pasākumos; |
| --- | --- |

G.

tā kā ziemeļu un centrālajās kalnienēs dzīvojošās mazākumtautības joprojām izjūt diskrimināciju, notiek to zemes konfiskācija un reliģiskās pārliecības un kultūras brīvības pārkāpumi; tā kā ne nevalstiskajām organizācijām, ne ārvalstu žurnālistiem, it īpaši tiem, kurus no Kambodžas repatriēja piespiedu kārtā, nav ļauts nokļūt centrālajās kalnienēs, lai novērtētu kalnu reģionos mītošo iedzīvotāju patieso stāvokli; tā kā kopš 2001. gada vairāk nekā 300 kalnu iedzīvotājiem ir piespriests cietumsods par līdzdalību miermīlīgos politiskos vai reliģiskos pasākumos;

| H. | tā kā Vjetnamas Apvienotās budistu baznīcas augstākais patriarhs un 2006. gada Rafto balvas ieguvējs cilvēktiesību aizsardzības jomā Thích Qung Đ (79 g. v.) kopš 1982. gada ir bijis vairākkārt ieslodzīts cietumā un joprojām atrodas stingrā mājas arestā, lai gan starptautiskā sabiedrība pastāvīgi un atkārtoti ir aicinājusi viņu atbrīvot; |
| --- | --- |

H.

tā kā Vjetnamas Apvienotās budistu baznīcas augstākais patriarhs un 2006. gada Rafto balvas ieguvējs cilvēktiesību aizsardzības jomā Thích Qung Đ (79 g. v.) kopš 1982. gada ir bijis vairākkārt ieslodzīts cietumā un joprojām atrodas stingrā mājas arestā, lai gan starptautiskā sabiedrība pastāvīgi un atkārtoti ir aicinājusi viņu atbrīvot;

| I. | tā kā Vjetnamas valdība joprojām neatzīst Vjetnamas Apvienoto budistu baznīcu, kas ir lielākā budistu organizācija Vjetnamā; |
| --- | --- |

I.

tā kā Vjetnamas valdība joprojām neatzīst Vjetnamas Apvienoto budistu baznīcu, kas ir lielākā budistu organizācija Vjetnamā;

| J. | tā kā Vjetnama ir pieņēmusi tiesību aktus, ar kuriem nosaka ierobežojumus interneta piekļuvei, filtrējot un kontrolējot saturu, un ir arestējusi vairākus kiberdisidentus par interneta lietošanu nolūkā darīt zināmus savus uzskatus par cilvēktiesībām un demokrātiju vai par piedalīšanos tiešsaistes diskusijās par demokrātiju; tā kā 2008. gada 10. septembrī interneta publikāciju autoram un demokrātijas aizstāvim Nguyen Hoang Hai, kura pseidonīms ir Điu Cày, piesprieda cietumsodu; |
| --- | --- |

J.

tā kā Vjetnama ir pieņēmusi tiesību aktus, ar kuriem nosaka ierobežojumus interneta piekļuvei, filtrējot un kontrolējot saturu, un ir arestējusi vairākus kiberdisidentus par interneta lietošanu nolūkā darīt zināmus savus uzskatus par cilvēktiesībām un demokrātiju vai par piedalīšanos tiešsaistes diskusijās par demokrātiju; tā kā 2008. gada 10. septembrī interneta publikāciju autoram un demokrātijas aizstāvim Nguyen Hoang Hai, kura pseidonīms ir Điu Cày, piesprieda cietumsodu;

| K. | tā kā khmeru mazākumtautības (Khmer Krom) pārstāvji Vjetnamas dienviddaļā ir cietuši no vajāšanas reliģiskās pārliecības dēļ un ir notikusi viņu zemes konfiskācija; tā kā Vjetnamas iestādes no amata pienākumu pildīšanas ir atcēlušas aptuveni 20 khmeru budistu mūkus par to, ka viņi 2007. gada februārī piedalījās miermīlīgā protesta akcijā, prasot lielāku reliģisko brīvību, un pieciem no šiem mūkiem piesprieda cietumsodu; tā kā pēc khmeru mūka Tim Sakhorn atbrīvošanas no cietuma 2008. gada jūnijā Vjetnamas iestādes viņam ir noteikušas mājas arestu; tā kā iestādes ir izmantojušas pārmērīgu spēku pret khmeru lauksaimniekiem, kuri iesniedza lūgumrakstu, aicinot atrisināt konfliktus par zemi, |
| --- | --- |

K.

tā kā khmeru mazākumtautības (Khmer Krom) pārstāvji Vjetnamas dienviddaļā ir cietuši no vajāšanas reliģiskās pārliecības dēļ un ir notikusi viņu zemes konfiskācija; tā kā Vjetnamas iestādes no amata pienākumu pildīšanas ir atcēlušas aptuveni 20 khmeru budistu mūkus par to, ka viņi 2007. gada februārī piedalījās miermīlīgā protesta akcijā, prasot lielāku reliģisko brīvību, un pieciem no šiem mūkiem piesprieda cietumsodu; tā kā pēc khmeru mūka Tim Sakhorn atbrīvošanas no cietuma 2008. gada jūnijā Vjetnamas iestādes viņam ir noteikušas mājas arestu; tā kā iestādes ir izmantojušas pārmērīgu spēku pret khmeru lauksaimniekiem, kuri iesniedza lūgumrakstu, aicinot atrisināt konfliktus par zemi,

| 1. | uzsver, ka ES un Vjetnamas dialogam par cilvēktiesībām ir jāizraisa jūtami uzlabojumi Vjetnamā; aicina Padomi un Komisiju atkārtoti izvērtēt sadarbības politiku ar Vjetnamu, ņemot vērā 1995. gada sadarbības nolīguma 1. pantu, kurā par šīs sadarbības pamatu ir noteikta cilvēktiesību un demokrātijas principu ievērošana; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka ES un Vjetnamas dialogam par cilvēktiesībām ir jāizraisa jūtami uzlabojumi Vjetnamā; aicina Padomi un Komisiju atkārtoti izvērtēt sadarbības politiku ar Vjetnamu, ņemot vērā 1995. gada sadarbības nolīguma 1. pantu, kurā par šīs sadarbības pamatu ir noteikta cilvēktiesību un demokrātijas principu ievērošana;

| 2. | aicina Komisiju noteikt skaidrus kritērijus pašreizējo attīstības projektu novērtēšanai Vjetnamā, lai nodrošinātu šo projektu atbilstību cilvēktiesību un demokrātijas klauzulai, kas ietverta iepriekšminētajā nolīgumā; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju noteikt skaidrus kritērijus pašreizējo attīstības projektu novērtēšanai Vjetnamā, lai nodrošinātu šo projektu atbilstību cilvēktiesību un demokrātijas klauzulai, kas ietverta iepriekšminētajā nolīgumā;

| 3. | aicina Komisiju un Padomi izmantot pašreizējās sarunas par jaunu partnerības un sadarbības nolīgumu starp ES un Vjetnamu, kurā būs iekļauta skaidra cilvēktiesību un demokrātijas klauzula un šīs klauzulas īstenošanas mehānisms, lai pārliecinātu Vjetnamu, ka pirms nolīguma pabeigšanas jāizbeidz sistemātiskie demokrātijas un cilvēktiesību pārkāpumi, un it īpaši pieprasīt, lai Vjetnamas valdība:






  — | aktīvi sadarbojas ar ANO cilvēktiesību aizsardzības mehānismiem, jo Vjetnama ir ANO Drošības padomes locekle, un uzaicina īpašo referentu reliģijas un ticības brīvības jautājumos (kurš pēdējo reizi Vjetnamu apmeklēja 1998. gadā) un darba grupu patvaļīgas aizturēšanas jautājumos (kura pēdējo reizi Vjetnamu apmeklēja 1994. gadā) ierasties Vjetnamā, un nodrošina ANO amatpersonām un īpašajiem referentiem neierobežotu piekļuvi visiem reģioniem, tostarp centrālajām un ziemeļu kalnienēm, kur viņi netraucēti varētu tikties ar personām, kuras ir ieslodzītas cietumā vai aizturētas politiskās vai reliģiskās pārliecības dēļ, kā arī ar kalnu reģionu iedzīvotājiem, kurus pēc patvēruma meklēšanas Kambodžā nogādāja atpakaļ Vjetnamā; |
| --- | --- | --- |

3.

aicina Komisiju un Padomi izmantot pašreizējās sarunas par jaunu partnerības un sadarbības nolīgumu starp ES un Vjetnamu, kurā būs iekļauta skaidra cilvēktiesību un demokrātijas klauzula un šīs klauzulas īstenošanas mehānisms, lai pārliecinātu Vjetnamu, ka pirms nolīguma pabeigšanas jāizbeidz sistemātiskie demokrātijas un cilvēktiesību pārkāpumi, un it īpaši pieprasīt, lai Vjetnamas valdība:

—

aktīvi sadarbojas ar ANO cilvēktiesību aizsardzības mehānismiem, jo Vjetnama ir ANO Drošības padomes locekle, un uzaicina īpašo referentu reliģijas un ticības brīvības jautājumos (kurš pēdējo reizi Vjetnamu apmeklēja 1998. gadā) un darba grupu patvaļīgas aizturēšanas jautājumos (kura pēdējo reizi Vjetnamu apmeklēja 1994. gadā) ierasties Vjetnamā, un nodrošina ANO amatpersonām un īpašajiem referentiem neierobežotu piekļuvi visiem reģioniem, tostarp centrālajām un ziemeļu kalnienēm, kur viņi netraucēti varētu tikties ar personām, kuras ir ieslodzītas cietumā vai aizturētas politiskās vai reliģiskās pārliecības dēļ, kā arī ar kalnu reģionu iedzīvotājiem, kurus pēc patvēruma meklēšanas Kambodžā nogādāja atpakaļ Vjetnamā;

| — | nekavējoties atbrīvo visas personas, kuras ieslodzītas cietumā vai aizturētas par politisko uzskatu vai reliģiskās pārliecības miermīlīgu paušanu, tostarp vairāk nekā 300 kalnu reģionos dzīvojošo kristiešu, kā arī khmeru budistu mūkus, demokrātijas aizstāvjus, lūgumrakstu par zemes īpašumtiesībām iesniedzējus, kiberdisidentus, arodbiedrību vadītājus, katoļu draudžu locekļus, Hòa Ho budistus un Cao Đài reliģijas sekotājus; |
| --- | --- |

—

nekavējoties atbrīvo visas personas, kuras ieslodzītas cietumā vai aizturētas par politisko uzskatu vai reliģiskās pārliecības miermīlīgu paušanu, tostarp vairāk nekā 300 kalnu reģionos dzīvojošo kristiešu, kā arī khmeru budistu mūkus, demokrātijas aizstāvjus, lūgumrakstu par zemes īpašumtiesībām iesniedzējus, kiberdisidentus, arodbiedrību vadītājus, katoļu draudžu locekļus, Hòa Ho budistus un Cao Đài reliģijas sekotājus;

| — | nekavējoties no mājas aresta pilnībā atbrīvo Thích Qung Đ un Tim Sakhorn; |
| --- | --- |

—

nekavējoties no mājas aresta pilnībā atbrīvo Thích Qung Đ un Tim Sakhorn;

| — | ļauj neatkarīgām reliģiskām organizācijām brīvi veikt reliģiskas darbības bez valdības iejaukšanās un ļauj šīm reliģiskajām organizācijām brīvi, pēc savas izvēles reģistrēties valdības iestādēs; atdotu Vjetnamas valdības konfiscētos baznīcu īpašumus un lūgšanu namus (pagodas) un atjaunotu Vjetnamas Apvienotās budistu baznīcas juridisko statusu; |
| --- | --- |

—

ļauj neatkarīgām reliģiskām organizācijām brīvi veikt reliģiskas darbības bez valdības iejaukšanās un ļauj šīm reliģiskajām organizācijām brīvi, pēc savas izvēles reģistrēties valdības iestādēs; atdotu Vjetnamas valdības konfiscētos baznīcu īpašumus un lūgšanu namus (pagodas) un atjaunotu Vjetnamas Apvienotās budistu baznīcas juridisko statusu;

| — | anulē Vjetnamas tiesību aktu noteikumus, ar kuriem, pamatojoties uz neprecīzu jēdziena “pret valsts drošību vērsti noziegumi” definējumu, disidentismu un dažas reliģiskas darbības nosaka par krimināli sodāmām, un nodrošina, lai šos tiesību aktus nebūtu iespējams piemērot pret personām, kuras īsteno savas pamattiesības, proti, vārda brīvību, pulcēšanās brīvību, biedrošanās brīvību un reliģisko pārliecību; |
| --- | --- |

—

anulē Vjetnamas tiesību aktu noteikumus, ar kuriem, pamatojoties uz neprecīzu jēdziena “pret valsts drošību vērsti noziegumi” definējumu, disidentismu un dažas reliģiskas darbības nosaka par krimināli sodāmām, un nodrošina, lai šos tiesību aktus nebūtu iespējams piemērot pret personām, kuras īsteno savas pamattiesības, proti, vārda brīvību, pulcēšanās brīvību, biedrošanās brīvību un reliģisko pārliecību;

| — | izbeigtu cenzūru un kontroli, ko Vjetnamas valdība vērš pret vietējiem plašsaziņas līdzekļiem, tostarp internetu un elektronisko saziņu, un ļautu publicēt neatkarīgus, privātīpašnieku vadītus laikrakstus un žurnālus; |
| --- | --- |

—

izbeigtu cenzūru un kontroli, ko Vjetnamas valdība vērš pret vietējiem plašsaziņas līdzekļiem, tostarp internetu un elektronisko saziņu, un ļautu publicēt neatkarīgus, privātīpašnieku vadītus laikrakstus un žurnālus;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ASEAN dalībvalstu valdībām, ANO ģenerālsekretāram, ANO augstajam cilvēktiesību komisāram un Vjetnamas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ASEAN dalībvalstu valdībām, ANO ģenerālsekretāram, ANO augstajam cilvēktiesību komisāram un Vjetnamas valdībai un parlamentam.

---

Ceturtdiena, 2008. gada 23. oktobris

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/61 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/61

---

Ceturtdiena, 2008. gada 23. oktobrisPirātisms jūrā

P6_TA(2008)0519

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra rezolūcija par pirātismu jūrā

2010/C 15 E/12

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā 2008. gada 20. maija rezolūciju par integrētu Eiropas Savienības jūrniecības politiku (1),

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūciju par civiliedzīvotāju nogalināšanas biežajiem gadījumiem Somālijā (2),

ņemot vērā Vispārējo lietu padomes 2008. gada 15. septembra secinājumus (13028/2008),

ņemot vērā Ārējo sakaru padomes 2008. gada 26. maija sanāksmes secinājumus (9868/2008),

ņemot vērā Padomes 2008. gada 19. septembra Vienoto rīcību 2008/749/KĀDP par Eiropas Savienības militārās koordinācijas darbību, atbalstot ANO Drošības padomes Rezolūciju 1816(2008) (EU NAVCO) (3) un ANO Drošības padomes Rezolūciju 1838(2008),

ņemot vērā ANO Konvenciju, lai apkarotu nelikumīgas pret jūras navigācijas drošību vērstas darbības,

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2008. gada 15. maija rezolūcijas Nr. 1814(2008) un ANO Drošības padomes 2008. gada 2. jūnija rezolūciju Nr. 1816(2008) par situāciju Somālijā,

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 2. punktu,

| A. | tā kā pirātisms starptautiskajos ūdeņos rada arvien lielākus draudus cilvēku dzīvībai un drošībai, jo īpaši ūdeņos pie Somālijas krastiem un Āfrikas raga, tai skaitā humānai palīdzībai, kura nepieciešama 3,5 miljoniem cilvēku; |
| --- | --- |

A.

tā kā pirātisms starptautiskajos ūdeņos rada arvien lielākus draudus cilvēku dzīvībai un drošībai, jo īpaši ūdeņos pie Somālijas krastiem un Āfrikas raga, tai skaitā humānai palīdzībai, kura nepieciešama 3,5 miljoniem cilvēku;

| B. | tā kā turklāt ir radušās sūdzības par pirātisma palielināšanos citās pasaules zonās, piemēram, Mozambikas šaurumā, ūdeņos, kas atrodas Indijas tuvumā vai Karību jūrā; |
| --- | --- |

B.

tā kā turklāt ir radušās sūdzības par pirātisma palielināšanos citās pasaules zonās, piemēram, Mozambikas šaurumā, ūdeņos, kas atrodas Indijas tuvumā vai Karību jūrā;

| C. | tā kā ilgstošais konflikts un politiskā nestabilitāte Somālijā ir izraisījusi pirātisma un bruņotas laupīšanas aktu pieaugumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā ilgstošais konflikts un politiskā nestabilitāte Somālijā ir izraisījusi pirātisma un bruņotas laupīšanas aktu pieaugumu;

| D. | tā kā pēdējā gadā ir palielinājušies un notiek biežāk noziedzīgi uzbrukumi Kopienas zvejas, tirdzniecības un pasažieru kuģiem starptautiskajos ūdeņos netālu no Āfrikas krastiem, kas apdraud apkalpes dzīvību un kuriem ir būtiska negatīva ietekme uz starptautisko tirdzniecību; |
| --- | --- |

D.

tā kā pēdējā gadā ir palielinājušies un notiek biežāk noziedzīgi uzbrukumi Kopienas zvejas, tirdzniecības un pasažieru kuģiem starptautiskajos ūdeņos netālu no Āfrikas krastiem, kas apdraud apkalpes dzīvību un kuriem ir būtiska negatīva ietekme uz starptautisko tirdzniecību;

| E. | tā kā kuģu, kas veic legālas komercdarbības starptautiskajos ūdeņos, netraucēta pārvietošanās ir neapšaubāms starptautiskās tirdzniecības priekšnosacījums; |
| --- | --- |

E.

tā kā kuģu, kas veic legālas komercdarbības starptautiskajos ūdeņos, netraucēta pārvietošanās ir neapšaubāms starptautiskās tirdzniecības priekšnosacījums;

| F. | tā kā šāds pirātisms ir tiešs drauds jūrniekiem, kuru dzīvība ir atkarīga no drošas un likumīgas komercdarbību un profesionālo pienākumu izpildes jūrā; |
| --- | --- |

F.

tā kā šāds pirātisms ir tiešs drauds jūrniekiem, kuru dzīvība ir atkarīga no drošas un likumīgas komercdarbību un profesionālo pienākumu izpildes jūrā;

| G. | tā kā ES zvejniekus starptautiskajos ūdeņos ir apdraudējuši pirāti un pirātisma draudi ir izraisījuši to, ka liels skaits ES zvejas kuģu novirzās simtiem kilometru prom no Somālijas piekrastes ūdeņiem vai ierobežo zvejniecības darbības šajā reģionā; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES zvejniekus starptautiskajos ūdeņos ir apdraudējuši pirāti un pirātisma draudi ir izraisījuši to, ka liels skaits ES zvejas kuģu novirzās simtiem kilometru prom no Somālijas piekrastes ūdeņiem vai ierobežo zvejniecības darbības šajā reģionā;

| H. | tā kā daudzi pirātisma upuri ir bijuši vienkāršie pilsoņu, kuri miermīlīgi atpūtās uz kuģa ūdeņos pie Āfrikas raga; |
| --- | --- |

H.

tā kā daudzi pirātisma upuri ir bijuši vienkāršie pilsoņu, kuri miermīlīgi atpūtās uz kuģa ūdeņos pie Āfrikas raga;

| I. | tā kā šāds pirātisms daļēji izriet no vardarbības un politiskās nestabilitātes Somālijā, bet vienlaikus arī to veicina, un ietekmē visu Āfrikas raga reģionu, kā arī Somālijas civiliedzīvotājus, jo īpaši attiecībā uz pakļaušanu draudiem, attīstības trūkumu, pārtikas palīdzības un citas humānas palīdzības piegādes pārtraukumiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā šāds pirātisms daļēji izriet no vardarbības un politiskās nestabilitātes Somālijā, bet vienlaikus arī to veicina, un ietekmē visu Āfrikas raga reģionu, kā arī Somālijas civiliedzīvotājus, jo īpaši attiecībā uz pakļaušanu draudiem, attīstības trūkumu, pārtikas palīdzības un citas humānas palīdzības piegādes pārtraukumiem;

| J. | tā kā 2007. gadā ziņoja par to, ka ir nogalināti 20, ievainoti 153, bet nolaupīti 194 kuģu apkalpes locekļi; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2007. gadā ziņoja par to, ka ir nogalināti 20, ievainoti 153, bet nolaupīti 194 kuģu apkalpes locekļi;

| K. | tā kā nolūkā reaģēt uz šīs parādības pastiprināšanos ANO Drošības padome pašlaik strādā pie jaunas rezolūcijas, kuras mērķis ir mobilizēt starptautisko sabiedrību, lai efektīvāk piemērotu esošos represīvos un preventīvos instrumentus saistībā ar jūras tiesībām vai Drošības padomes rezolūcijām, |
| --- | --- |

K.

tā kā nolūkā reaģēt uz šīs parādības pastiprināšanos ANO Drošības padome pašlaik strādā pie jaunas rezolūcijas, kuras mērķis ir mobilizēt starptautisko sabiedrību, lai efektīvāk piemērotu esošos represīvos un preventīvos instrumentus saistībā ar jūras tiesībām vai Drošības padomes rezolūcijām,

| 1. | aicina Somālijas Federālo pagaidu valdību sadarbībā ar ANO un Āfrikas Savienību uzskatīt pirātisma un bruņotas laupīšanas aktus, kurus veic no Somālijas piekrastes un kas ir vērsti pret kuģiem, kuri pārvadā humāno palīdzību, par krimināli sodāmām darbībām un apcietināt šādu aktu veicējus saskaņā ar spēkā esošajām starptautiskajām tiesībām; |
| --- | --- |

1.

aicina Somālijas Federālo pagaidu valdību sadarbībā ar ANO un Āfrikas Savienību uzskatīt pirātisma un bruņotas laupīšanas aktus, kurus veic no Somālijas piekrastes un kas ir vērsti pret kuģiem, kuri pārvadā humāno palīdzību, par krimināli sodāmām darbībām un apcietināt šādu aktu veicējus saskaņā ar spēkā esošajām starptautiskajām tiesībām;

| 2. | atzīmē Vienoto rīcību 2008/749/KĀDP, ar ko nosaka militārās koordinācijas darbību, atbalstot ANO Drošības padomes Rezolūciju 1816(2008) (EU NAVCO); |
| --- | --- |

2.

atzīmē Vienoto rīcību 2008/749/KĀDP, ar ko nosaka militārās koordinācijas darbību, atbalstot ANO Drošības padomes Rezolūciju 1816(2008) (EU NAVCO);

| 3. | prasa tām dalībvalstīm, kas darbojas ANO Drošības padomē, atjaunot atļaujas, kas piešķirtas ar Rezolūciju Nr. 1816, atbilstīgi nodomam, kas ietverts Rezolūcijā Nr. 1838; |
| --- | --- |

3.

prasa tām dalībvalstīm, kas darbojas ANO Drošības padomē, atjaunot atļaujas, kas piešķirtas ar Rezolūciju Nr. 1816, atbilstīgi nodomam, kas ietverts Rezolūcijā Nr. 1838;

| 4. | aicina Komisiju atrast veidus, kā aizsargāt pret pirātismu zem ES karoga zvejojošus kuģus un citus kuģus, kas zvejo starptautiskajos ūdeņos Indijas okeāna ziemeļrietumos, iespējams, sadarbojoties ar Indijas okeāna tunču komisiju; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju atrast veidus, kā aizsargāt pret pirātismu zem ES karoga zvejojošus kuģus un citus kuģus, kas zvejo starptautiskajos ūdeņos Indijas okeāna ziemeļrietumos, iespējams, sadarbojoties ar Indijas okeāna tunču komisiju;

| 5. | pauž nožēlu, ka Padome nekonsultējās ar Parlamentu par lēmumu uzsākt Eiropas Drošības un aizsardzības politikas (EDAP) darbību un mudina Padomi sniegt informāciju Parlamentam par šādas darbības apmēru un konkrētiem uzdevumiem, kurus veiks Padomes ES Koordinācijas vienība, lai atbalstītu EDAP jūras misiju — EU NAVCO; |
| --- | --- |

5.

pauž nožēlu, ka Padome nekonsultējās ar Parlamentu par lēmumu uzsākt Eiropas Drošības un aizsardzības politikas (EDAP) darbību un mudina Padomi sniegt informāciju Parlamentam par šādas darbības apmēru un konkrētiem uzdevumiem, kurus veiks Padomes ES Koordinācijas vienība, lai atbalstītu EDAP jūras misiju — EU NAVCO;

| 6. | aicina Padomi skaidri nodalīt turpmākās EDAP pilnvaras un dalībvalstu veiktos pretpirātisma uzdevumus saistībā ar operāciju “Nezūdošā brīvība” Āfrikas ragā, kuru mērķis ir teroristisku darbību apkarošana; prasa noteikt precīzas pamatnostādnes notverto pirātu aizturēšanai un sodīšanai aicina Padomi izvairīties no tā, ka EU NAVCO iesaistītos pašreizējā konfliktā Somālijā; aicina efektīvi koordinēt šādas darbības ar citu jūras spēku kuģu, īpaši ASV un Krievijas jūras spēku kuģu, darbībām šajā reģionā; |
| --- | --- |

6.

aicina Padomi skaidri nodalīt turpmākās EDAP pilnvaras un dalībvalstu veiktos pretpirātisma uzdevumus saistībā ar operāciju “Nezūdošā brīvība” Āfrikas ragā, kuru mērķis ir teroristisku darbību apkarošana; prasa noteikt precīzas pamatnostādnes notverto pirātu aizturēšanai un sodīšanai aicina Padomi izvairīties no tā, ka EU NAVCO iesaistītos pašreizējā konfliktā Somālijā; aicina efektīvi koordinēt šādas darbības ar citu jūras spēku kuģu, īpaši ASV un Krievijas jūras spēku kuģu, darbībām šajā reģionā;

| 7. | mudina Padomi un Komisiju censties nodrošināt, ka iespējami īsā laikā tiek pārskatīti un koriģēti Starptautiskās jūrniecības organizācijas tiesiskie instrumenti attiecībā uz pirātismu un bruņotu laupīšanu, lai šo noziegumu izdarītāji tiktu saukti pie kriminālatbildības un notiesāti; |
| --- | --- |

7.

mudina Padomi un Komisiju censties nodrošināt, ka iespējami īsā laikā tiek pārskatīti un koriģēti Starptautiskās jūrniecības organizācijas tiesiskie instrumenti attiecībā uz pirātismu un bruņotu laupīšanu, lai šo noziegumu izdarītāji tiktu saukti pie kriminālatbildības un notiesāti;

| 8. | aicina Padomi un Komisiju mudināt piekrastes valstis un visas ES dalībvalstis ratificēt Konvencijas, lai apkarotu nelikumīgas pret jūras navigācijas drošību vērstas darbības, 2005. gada Protokolu; |
| --- | --- |

8.

aicina Padomi un Komisiju mudināt piekrastes valstis un visas ES dalībvalstis ratificēt Konvencijas, lai apkarotu nelikumīgas pret jūras navigācijas drošību vērstas darbības, 2005. gada Protokolu;

| 9. | aicina tās dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, cik ātri vien iespējams transponēt iekšējo tiesību sistēmās atbilstošos ANO Jūras tiesību konvenciju un ANO Konvenciju, lai apkarotu nelikumīgas pret jūras navigācijas drošību vērstas darbības, atbilstošos noteikumus. kas ļauj veikt kriminālvajāšanu pilnībā nodrošinot juridisko noteiktību pirātu vai bruņoto uzbrukumu izdarītāju notveršanas gadījumā jūrā; |
| --- | --- |

9.

aicina tās dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, cik ātri vien iespējams transponēt iekšējo tiesību sistēmās atbilstošos ANO Jūras tiesību konvenciju un ANO Konvenciju, lai apkarotu nelikumīgas pret jūras navigācijas drošību vērstas darbības, atbilstošos noteikumus. kas ļauj veikt kriminālvajāšanu pilnībā nodrošinot juridisko noteiktību pirātu vai bruņoto uzbrukumu izdarītāju notveršanas gadījumā jūrā;

| 10. | atzinīgi vērtē Komisijas ieceri uzlabot koordināciju starp Eiropas aģentūrām, kuras ir atbildīgas par kuģošanas uzraudzību, jo īpaši uzsverot nelikumīgu darbību (cilvēku un narkotiku tirdzniecības, nelegālas imigrācijas) novēršanu, īpašu uzmanību pievēršot starptautiskajiem ūdeņiem; mudina Padomi nepielīdzināt terorisma problēmas nelegālās imigrācijas un cilvēku un narkotiku tirdzniecības jautājumiem; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē Komisijas ieceri uzlabot koordināciju starp Eiropas aģentūrām, kuras ir atbildīgas par kuģošanas uzraudzību, jo īpaši uzsverot nelikumīgu darbību (cilvēku un narkotiku tirdzniecības, nelegālas imigrācijas) novēršanu, īpašu uzmanību pievēršot starptautiskajiem ūdeņiem; mudina Padomi nepielīdzināt terorisma problēmas nelegālās imigrācijas un cilvēku un narkotiku tirdzniecības jautājumiem;

| 11. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu veicināt sarunas par labāku jūras telpas pārvaldību un stingri atbalsta ciešāku sadarbību ar kaimiņvalstīm, lai aizsargātu jūras ārpus valstu jurisdikcijas; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu veicināt sarunas par labāku jūras telpas pārvaldību un stingri atbalsta ciešāku sadarbību ar kaimiņvalstīm, lai aizsargātu jūras ārpus valstu jurisdikcijas;

| 12. | kategoriski nosoda ieroču un munīcijas tirdzniecību ar organizētiem noziedzīgiem grupējumiem, kas nodarbojas ar pirātismu; lūdz kompetentās starptautiskās organizācijas ieteikt piemērotus pasākumus, lai aizkavētu to, ka šādu pirātu grupējumu rokās nokļūst ieroči; |
| --- | --- |

12.

kategoriski nosoda ieroču un munīcijas tirdzniecību ar organizētiem noziedzīgiem grupējumiem, kas nodarbojas ar pirātismu; lūdz kompetentās starptautiskās organizācijas ieteikt piemērotus pasākumus, lai aizkavētu to, ka šādu pirātu grupējumu rokās nokļūst ieroči;

| 13. | aicina Komisiju sniegt Parlamentam informāciju par katru lēmumu, kuru tā varētu pieņemt par projektu finansēšanu saistībā ar bīstamiem jūras ceļiem pie Āfrikas raga, Bab al Mandab šaurumā un Adenas līcī; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju sniegt Parlamentam informāciju par katru lēmumu, kuru tā varētu pieņemt par projektu finansēšanu saistībā ar bīstamiem jūras ceļiem pie Āfrikas raga, Bab al Mandab šaurumā un Adenas līcī;

| 14. | aicina Komisiju izskatīt, kā varētu sniegt praktisku atbalstu SJO Sanas/Dāresalāmas darba kārtībai un īpaši reģionālā jūrniecības informācijas centra izveidei saistībā ar to; |
| --- | --- |

14.

aicina Komisiju izskatīt, kā varētu sniegt praktisku atbalstu SJO Sanas/Dāresalāmas darba kārtībai un īpaši reģionālā jūrniecības informācijas centra izveidei saistībā ar to;

| 15. | atzinīgi vērtē Eiropadomes sekmes gatavojot Eiropas Savienības jūras spēku darbību pirātisma apkarošanai, kuras mērķis — to kravas kuģu drošības nodrošināšana, kas šķērso kuģošanas koridoru Adenas līci; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē Eiropadomes sekmes gatavojot Eiropas Savienības jūras spēku darbību pirātisma apkarošanai, kuras mērķis — to kravas kuģu drošības nodrošināšana, kas šķērso kuģošanas koridoru Adenas līci;

| 16. | pauž nožēlu, ka Padomes rīcība neattiecas uz zvejas zonām šajā reģionā un prasa, lai nekavējoties tiktu veikti pasākumi šajā virzienā; |
| --- | --- |

16.

pauž nožēlu, ka Padomes rīcība neattiecas uz zvejas zonām šajā reģionā un prasa, lai nekavējoties tiktu veikti pasākumi šajā virzienā;

| 17. | prasa Komisijai saistībā ar integrētu jūrniecības politiku izveidot Kopienas sistēmu savstarpējai sadarbībai un koordinācijai, kas ļautu jūras spēku kuģiem, kuri kuģo ar dalībvalsts karogu, un peld starptautiskajos ūdeņos, cik ātri vien iespējams aizsargāt zvejas un tirdzniecības kuģus no citām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

17.

prasa Komisijai saistībā ar integrētu jūrniecības politiku izveidot Kopienas sistēmu savstarpējai sadarbībai un koordinācijai, kas ļautu jūras spēku kuģiem, kuri kuģo ar dalībvalsts karogu, un peld starptautiskajos ūdeņos, cik ātri vien iespējams aizsargāt zvejas un tirdzniecības kuģus no citām dalībvalstīm;

| 18. | tādēļ atzinīgi vērtē 2009. gada Savienības vispārējā budžeta grozījuma pieņemšanu Parlamenta pirmajā lasījumā, lai izveidotu jaunu budžeta pozīciju, ar kuru finansētu izmēģinājuma projektu tāda Kopienas rīcības plāna finansēšanas, vadīšanas un koordinēšanas iespēju izpētei, kas aizsargātu Kopienas kuģus, kas šķērso starptautiskā pirātisma apdraudētas zonas vai darbojas tajās; |
| --- | --- |

18.

tādēļ atzinīgi vērtē 2009. gada Savienības vispārējā budžeta grozījuma pieņemšanu Parlamenta pirmajā lasījumā, lai izveidotu jaunu budžeta pozīciju, ar kuru finansētu izmēģinājuma projektu tāda Kopienas rīcības plāna finansēšanas, vadīšanas un koordinēšanas iespēju izpētei, kas aizsargātu Kopienas kuģus, kas šķērso starptautiskā pirātisma apdraudētas zonas vai darbojas tajās;

| 19. | mudina Komisiju un dalībvalstis saistībā ar ANO un SJO aktīvi atbalstīt atsevišķu dalībvalstu ierosinātās iniciatīvas paplašināt tiesības attiecībā uz teritoriālajiem ūdeņiem piegulošajām jūrām un gaisa telpu, kā arī izstrādāt mehānismu koordinētai palīdzībai, kas vērsta pret jūras pirātisma gadījumiem turklāt prasa Komisijai un dalībvalstīm aktīvi strādāt, lai nodrošinātu jaunas ANO Drošības padomes rezolūcijas pieņemšanu, jo rezolūcijas Nr. 1816 spēkā esamība beidzas 2008. gada 2. decembrī; |
| --- | --- |

19.

mudina Komisiju un dalībvalstis saistībā ar ANO un SJO aktīvi atbalstīt atsevišķu dalībvalstu ierosinātās iniciatīvas paplašināt tiesības attiecībā uz teritoriālajiem ūdeņiem piegulošajām jūrām un gaisa telpu, kā arī izstrādāt mehānismu koordinētai palīdzībai, kas vērsta pret jūras pirātisma gadījumiem turklāt prasa Komisijai un dalībvalstīm aktīvi strādāt, lai nodrošinātu jaunas ANO Drošības padomes rezolūcijas pieņemšanu, jo rezolūcijas Nr. 1816 spēkā esamība beidzas 2008. gada 2. decembrī;

| 20. | vēlas, lai Komisija un ANO vienlaikus ar konvoju drošības pastiprināšanu un nolaupīto kuģu izsekošanas un sagūstīšanas tiesību īstenošanu attiecībā pret uzbrucēju neatstātu novārtā sadarbību un politisko attiecību normalizēšanu ar šī reģiona valstīm, lai tām ļautu efektīvāk novērst un apkarot jūras noziedzību un tās daudzos motīvus; |
| --- | --- |

20.

vēlas, lai Komisija un ANO vienlaikus ar konvoju drošības pastiprināšanu un nolaupīto kuģu izsekošanas un sagūstīšanas tiesību īstenošanu attiecībā pret uzbrucēju neatstātu novārtā sadarbību un politisko attiecību normalizēšanu ar šī reģiona valstīm, lai tām ļautu efektīvāk novērst un apkarot jūras noziedzību un tās daudzos motīvus;

| 21. | aicina Padomi un dalībvalstis izskaidrot ES militāro jūras darbību mērķus saistībā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju 1816(2008), lai apkarotu bruņotu laupīšanu un pirātismu pie Somālijas krastiem; atzīst, ka ANO Drošības padomes Rezolūcija 1816(2008) un Rezolūcija 1838(2008) tika sagatavotas saskaņā ar ANO Statūtu VII nodaļu kā vienīgais likumīgais spēka pielietošanas veids; tomēr uzskata, ka nekādā gadījumā pirātisma aktus un pretpirātisma aktus nevajadzētu uzskatīt par kara darbībām; mudina Padomi uzskatīt pirātismu par noziedzīgu darbību saskaņā ar spēkā esošajām starptautiskajām tiesībām; |
| --- | --- |

21.

aicina Padomi un dalībvalstis izskaidrot ES militāro jūras darbību mērķus saistībā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju 1816(2008), lai apkarotu bruņotu laupīšanu un pirātismu pie Somālijas krastiem; atzīst, ka ANO Drošības padomes Rezolūcija 1816(2008) un Rezolūcija 1838(2008) tika sagatavotas saskaņā ar ANO Statūtu VII nodaļu kā vienīgais likumīgais spēka pielietošanas veids; tomēr uzskata, ka nekādā gadījumā pirātisma aktus un pretpirātisma aktus nevajadzētu uzskatīt par kara darbībām; mudina Padomi uzskatīt pirātismu par noziedzīgu darbību saskaņā ar spēkā esošajām starptautiskajām tiesībām;

| 22. | prasa Padomei darīt visu, lai identificētu un atklātu organizētās noziedzības tīklus, kuri gūst peļņu no šīm darbībām; |
| --- | --- |

22.

prasa Padomei darīt visu, lai identificētu un atklātu organizētās noziedzības tīklus, kuri gūst peļņu no šīm darbībām;

| 23. | prasa Komisijai un starptautiskajai sabiedrībai iesaistīt visus cilvēku un finanšu resursus, kas nepieciešami, lai Somālijā ieviestu demokrātisku un stabilu režīmu efektīvas jūras pirātisma apkarošanas nodrošināšanai ilgtermiņā; |
| --- | --- |

23.

prasa Komisijai un starptautiskajai sabiedrībai iesaistīt visus cilvēku un finanšu resursus, kas nepieciešami, lai Somālijā ieviestu demokrātisku un stabilu režīmu efektīvas jūras pirātisma apkarošanas nodrošināšanai ilgtermiņā;

| 24. | aicina Padomi un dalībvalstis pieņemt skaidrus un juridiski neapstrīdamus noteikumus par to jūras spēku izmantošanu, kuri iesaistīti šajās operācijās; |
| --- | --- |

24.

aicina Padomi un dalībvalstis pieņemt skaidrus un juridiski neapstrīdamus noteikumus par to jūras spēku izmantošanu, kuri iesaistīti šajās operācijās;

| 25. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

25.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0213.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0313.

(3)  OV L 252, 20.9.2008., 39. lpp.

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/64 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/64

---

Ceturtdiena, 2008. gada 23. oktobrisGrāmatvedības standartu līdzvērtība

P6_TA(2008)0520

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra rezolūcija par priekšlikumu Komisijas 2008. gada 2. jūnija regulai, ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 809/2004 par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/71/EK īstenošanu attiecībā uz elementiem, kas saistīti ar prospektiem un reklāmu un par priekšlikumu Komisijas 2008. gada 2. jūnija lēmumam par noteiktu trešo valstu grāmatvedības standartiem un starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem, ko izmanto trešo valstu vērtspapīru emitenti, lai sagatavotu konsolidētos finanšu pārskatus

2010/C 15 E/13

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Direktīvu 2003/71/EK par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību (1), jo īpaši tās 7. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direktīvu 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū (2), jo īpaši tās 23. panta 4. punkta trešo daļu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (3),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1569/2007, ar ko izveido mehānismu, kā nosaka līdzvērtību grāmatvedības standartiem, kurus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2003/71/EK un 2004/109/EK piemēro trešo valstu vērtspapīru emitenti (4),

ņemot vērā 2008. gada 2. jūnija priekšlikumu Komisijas regulai, ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 809/2004 par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/71/EK īstenošanu attiecībā uz elementiem, kas saistīti ar prospektiem un reklāmu,

ņemot vērā 2008. gada 2. jūnija priekšlikumu Komisijas lēmumam par noteiktu trešo valstu grāmatvedības standartiem un starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem, ko izmanto trešo valstu vērtspapīru emitenti, lai sagatavotu konsolidētos finanšu pārskatus,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 28. jūnija lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5),

ņemot vērā 2007. gada 14. novembra rezolūciju par Komisijas regulu, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 809/2004 attiecībā uz grāmatvedības standartiem, saskaņā ar kuriem tiek sagatavota prospektos iekļaujamā vēsturiskā informācija, un par Komisijas lēmumu par to, kā trešo valstu vērtspapīru emitenti izmanto informāciju, kas sagatavota saskaņā ar starptautiski atzītiem grāmatvedības standartiem (6),

ņemot vērā Reglamenta 81. pantu,

Par priekšlikumiem regulai un lēmumam

| 1. | norāda uz Komisijas panākto virzību attiecībā uz saskaņošanas prasību atcelšanu ES emitentiem trešās valstīs; atzīst, ka ir veikti pasākumi, lai atzītu uz ASV Vispārēji atzītos grāmatvedības principus (VPGP) un Starptautiskos finanšu ziņošanas standartus (SFPS), kā tos pieņēmusi ES; |
| --- | --- |

1.

norāda uz Komisijas panākto virzību attiecībā uz saskaņošanas prasību atcelšanu ES emitentiem trešās valstīs; atzīst, ka ir veikti pasākumi, lai atzītu uz ASV Vispārēji atzītos grāmatvedības principus (VPGP) un Starptautiskos finanšu ziņošanas standartus (SFPS), kā tos pieņēmusi ES;

| 2. | uzskata, ka trešo valstu VPGP ir jāuzskata par līdzvērtīgiem SFPS, kas pieņemti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002, gadījumā, ja investori spēj pieņemt līdzīgus lēmumus neatkarīgi no tā, vai viņu rīcībā ir finanšu paziņojumi, kas balstīti uz SFPS vai trešo valstu VPGP un gadījumā, ja revīzijas apdrošināšana un īstenošana uzņēmuma līmenī ir pietiekama, lai ieguldītāji varētu uz to paļauties; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka trešo valstu VPGP ir jāuzskata par līdzvērtīgiem SFPS, kas pieņemti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002, gadījumā, ja investori spēj pieņemt līdzīgus lēmumus neatkarīgi no tā, vai viņu rīcībā ir finanšu paziņojumi, kas balstīti uz SFPS vai trešo valstu VPGP un gadījumā, ja revīzijas apdrošināšana un īstenošana uzņēmuma līmenī ir pietiekama, lai ieguldītāji varētu uz to paļauties;

| 3. | uzskata, ka regulatoriem ir jāturpina aktīvs dialogs ar saviem starptautiskajiem partneriem par SFPS īstenošanu un konsekventu piemērošanu, kā arī jāsekmē sadarbība un apmaiņa ar informāciju; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka regulatoriem ir jāturpina aktīvs dialogs ar saviem starptautiskajiem partneriem par SFPS īstenošanu un konsekventu piemērošanu, kā arī jāsekmē sadarbība un apmaiņa ar informāciju;

| 4. | atzīmē, ka Starptautisko grāmatvedības standartu padomes apstiprinātie SFPS nodrošina regulētājiem iespēju panākt grāmatvedības standartu globālu konverģenci; uzskata, ka, izmantojot starptautiskos grāmatvedības standartus visā pasaulē, finanšu pārskati kļūtu pārskatāmāki un salīdzināmāki, no kā būtisku labumu gūtu kā uzņēmumi, tā ieguldītāji; |
| --- | --- |

4.

atzīmē, ka Starptautisko grāmatvedības standartu padomes apstiprinātie SFPS nodrošina regulētājiem iespēju panākt grāmatvedības standartu globālu konverģenci; uzskata, ka, izmantojot starptautiskos grāmatvedības standartus visā pasaulē, finanšu pārskati kļūtu pārskatāmāki un salīdzināmāki, no kā būtisku labumu gūtu kā uzņēmumi, tā ieguldītāji;

| 5. | uzskata, ka ir svarīgi panākt grāmatvedības standartu globālu konverģenci, vienlaikus uzsverot, ka galamērķim jābūt tādam, ka ikviena jurisdikcija pārņem SFPS, ievērojot savas demokrātiskās un tiesiskās sistēmas tradīcijas; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka ir svarīgi panākt grāmatvedības standartu globālu konverģenci, vienlaikus uzsverot, ka galamērķim jābūt tādam, ka ikviena jurisdikcija pārņem SFPS, ievērojot savas demokrātiskās un tiesiskās sistēmas tradīcijas;

| 6. | atzinīgi vērtē Regulu (EK) Nr. 1569/2007, kurā sniegta līdzvērtības definīcija un ar kuru izveidots mehānisms, pēc kā nosaka trešās valsts VPGP līdzvērtību; uzsver, ka Regula (EK) Nr. 1569/2007 prasa, lai Komisijas lēmums būtu tāds, kas ļautu Kopienas emitentiem attiecīgajā trešajā valstī lietot SFPS, kas pieņemti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē Regulu (EK) Nr. 1569/2007, kurā sniegta līdzvērtības definīcija un ar kuru izveidots mehānisms, pēc kā nosaka trešās valsts VPGP līdzvērtību; uzsver, ka Regula (EK) Nr. 1569/2007 prasa, lai Komisijas lēmums būtu tāds, kas ļautu Kopienas emitentiem attiecīgajā trešajā valstī lietot SFPS, kas pieņemti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002;

| 7. | norāda, ka ASV atzīst tikai tādus finanšu pārskatus, kas ir sagatavoti saskaņā ar SFPS, ko izdevusi Starptautisko grāmatvedības standartu padome; tomēr arī atzīst, ka ASV ir atļāvušas īsu pārejas periodu, kurā bez saskaņošanas prasībām tiek pieņemti finanšu pārskati, kas sagatavoti saskaņā SFPS, kuri pieņemti atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1606/2002; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka ASV atzīst tikai tādus finanšu pārskatus, kas ir sagatavoti saskaņā ar SFPS, ko izdevusi Starptautisko grāmatvedības standartu padome; tomēr arī atzīst, ka ASV ir atļāvušas īsu pārejas periodu, kurā bez saskaņošanas prasībām tiek pieņemti finanšu pārskati, kas sagatavoti saskaņā SFPS, kuri pieņemti atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1606/2002;

| 8. | uzsver ka dažas trešās valstis vēl nav skaidri un atklāti paziņojušas, kad SFPS tikts piemēroti to pašmāju emitentiem; |
| --- | --- |

8.

uzsver ka dažas trešās valstis vēl nav skaidri un atklāti paziņojušas, kad SFPS tikts piemēroti to pašmāju emitentiem;

| 9. | uzskata, ka priekšlikumā Komisijas lēmumam un priekšlikumā Komisijas regulai jāievēro nosacījumi, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 1569/2007 un šajā rezolūcijā; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka priekšlikumā Komisijas lēmumam un priekšlikumā Komisijas regulai jāievēro nosacījumi, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 1569/2007 un šajā rezolūcijā;

| 10. | atzinīgi vērtē dažu trešo valstu iesniegtās ceļa kartes par pāreju uz SFPS; aicina Komisiju sekot līdzi šo publiski izziņoto ceļa karšu ieviešanas gaitai, lai tiktu atcelta līdzvērtības atzīšana tad, kad ir pienākuši iepriekš noteiktie SFPS ieviešanas datumi; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē dažu trešo valstu iesniegtās ceļa kartes par pāreju uz SFPS; aicina Komisiju sekot līdzi šo publiski izziņoto ceļa karšu ieviešanas gaitai, lai tiktu atcelta līdzvērtības atzīšana tad, kad ir pienākuši iepriekš noteiktie SFPS ieviešanas datumi;

| 11. | norāda, ka ir priekšlikumi par Starptautisko grāmatvedības standartu padomes pārvaldības izveidi; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka ir priekšlikumi par Starptautisko grāmatvedības standartu padomes pārvaldības izveidi;

| 12. | pieņem zināšanai Komisijas 2008. gada 22. aprīļa ziņojumu par panākumiem, cenšoties atcelt saskaņošanas prasības, kā arī par grāmatvedības standartu veidotāju centieniem trešajās valstīs panākt konverģenci ar SFPS; |
| --- | --- |

12.

pieņem zināšanai Komisijas 2008. gada 22. aprīļa ziņojumu par panākumiem, cenšoties atcelt saskaņošanas prasības, kā arī par grāmatvedības standartu veidotāju centieniem trešajās valstīs panākt konverģenci ar SFPS;

| 13. | ierosina priekšlikumu Komisijas regulai grozīt šādi:






  KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Priekšlikums regulai — grozījumu tiesību akts


  3. apsvērums |
| (3) | Lai novērtētu trešas valsts vispārpieņemto grāmatvedības principu (VPGP) līdzvērtību pieņemtajiem SFPS, Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 1569/2007, ar ko izveido mehānismu, kā nosaka līdzvērtību grāmatvedības standartiem, kurus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2003/71/EK un 2004/109/EK piemēro trešo valstu vērtspapīru emitenti, noteikta līdzvērtības definīcija un izveidots mehānisms trešas valsts VPGP līdzvērtības noteikšanai. |

13.

ierosina priekšlikumu Komisijas regulai grozīt šādi:

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Priekšlikums regulai — grozījumu tiesību akts

3. apsvērums

(3)

Lai novērtētu trešas valsts vispārpieņemto grāmatvedības principu (VPGP) līdzvērtību pieņemtajiem SFPS, Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 1569/2007, ar ko izveido mehānismu, kā nosaka līdzvērtību grāmatvedības standartiem, kurus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2003/71/EK un 2004/109/EK piemēro trešo valstu vērtspapīru emitenti, noteikta līdzvērtības definīcija un izveidots mehānisms trešas valsts VPGP līdzvērtības noteikšanai.

| (3) | Lai novērtētu trešas valsts vispārpieņemto grāmatvedības principu (VPGP) līdzvērtību pieņemtajiem SFPS, Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 1569/2007, ar ko izveido mehānismu, kā nosaka līdzvērtību grāmatvedības standartiem, kurus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2003/71/EK un 2004/109/EK piemēro trešo valstu vērtspapīru emitenti, noteikta līdzvērtības definīcija un izveidots mehānisms trešas valsts VPGP līdzvērtības noteikšanai.
  Regulā (EK) Nr. 1569/2007 arī noteikta prasība, lai Komisijas lēmums būtu tāds, kas ļautu Kopienas emitentiem attiecīgajā trešajā valstī lietot SFPS, kas pieņemti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002. |
| --- | --- |

(3)

Lai novērtētu trešas valsts vispārpieņemto grāmatvedības principu (VPGP) līdzvērtību pieņemtajiem SFPS, Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 1569/2007, ar ko izveido mehānismu, kā nosaka līdzvērtību grāmatvedības standartiem, kurus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2003/71/EK un 2004/109/EK piemēro trešo valstu vērtspapīru emitenti, noteikta līdzvērtības definīcija un izveidots mehānisms trešas valsts VPGP līdzvērtības noteikšanai.
  Regulā (EK) Nr. 1569/2007 arī noteikta prasība, lai Komisijas lēmums būtu tāds, kas ļautu Kopienas emitentiem attiecīgajā trešajā valstī lietot SFPS, kas pieņemti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002.

Grozījums Nr. 2

Priekšlikums regulai — grozījumu tiesību akts

6. apsvērums

| (6) | Eiropas vērtspapīru regulatoru komiteja savā ieteikumā [sniegts 2008. gada martā, maijā un attiecīgi ...] ieteica atzīt Amerikas Savienoto Valstu VPGP un Japānas VPGP par līdzvērtīgiem SFPS izmantošanai Kopienas teritorijā. Turklāt EVRK ieteica Kopienas teritorijā pagaidām (ne ilgāk kā līdz 2011. gada 31. decembrim) pieņemt finanšu pārskatus, kuros izmantoti Ķīnas, Kanādas un Dienvidkorejas VPGP. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas vērtspapīru regulatoru komiteja savā ieteikumā [sniegts 2008. gada martā, maijā un attiecīgi ...] ieteica atzīt Amerikas Savienoto Valstu VPGP un Japānas VPGP par līdzvērtīgiem SFPS izmantošanai Kopienas teritorijā. Turklāt EVRK ieteica Kopienas teritorijā pagaidām (ne ilgāk kā līdz 2011. gada 31. decembrim) pieņemt finanšu pārskatus, kuros izmantoti Ķīnas, Kanādas un Dienvidkorejas VPGP.

| (6) | Eiropas vērtspapīru regulatoru komiteja savā ieteikumā [sniegts
  2008.
  gada martā, maijā un
  oktobrī
  attiecīgi ...] ieteica atzīt Amerikas Savienoto Valstu VPGP un Japānas VPGP par līdzvērtīgiem SFPS izmantošanai Kopienas teritorijā Turklāt EVRK ieteica Kopienas teritorijā pagaidām (ne ilgāk kā līdz 2011. gada 31. decembrim) pieņemt finanšu pārskatus, kuros izmantoti Ķīnas, Kanādas un Dienvidkorejas
  un Indijas
  VPGP. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas vērtspapīru regulatoru komiteja savā ieteikumā [sniegts
  2008.
  gada martā, maijā un
  oktobrī
  attiecīgi ...] ieteica atzīt Amerikas Savienoto Valstu VPGP un Japānas VPGP par līdzvērtīgiem SFPS izmantošanai Kopienas teritorijā Turklāt EVRK ieteica Kopienas teritorijā pagaidām (ne ilgāk kā līdz 2011. gada 31. decembrim) pieņemt finanšu pārskatus, kuros izmantoti Ķīnas, Kanādas un Dienvidkorejas
  un Indijas
  VPGP.

Grozījums Nr. 3

Priekšlikums regulai — grozījumu tiesību akts

7. apsvērums

| (7) | Amerikas Savienoto Valstu Grāmatvedības standartu padome un SGSP 2006. gadā noslēdza Saprašanās memorandu, kurā atkārtoti apstiprināja savu mērķi — konverģenci starp Amerikas Savienoto valstu VPGP un SFPS — un īsumā izklāstīja šā mērķa sasniegšanai veicamā darba programmu. Šīs darba programmas rezultātā tika novērstas vairākas būtiskas atšķirības starp Amerikas Savienoto valstu VPGP un SFPS. Turklāt pēc Komisijas un ASV grāmatvedības standartu padomes dialoga Kopienas emitentiem, kuri sagatavo finanšu pārskatus atbilstīgi SFPS, vairs nav nepieciešama saskaņošana. Tāpēc ir lietderīgi
  no 2009. gada 1. janvāra uzskatīt Amerikas Savienoto Valstu VPGP par līdzvērtīgiem pieņemtajiem SFPS
  . |
| --- | --- |

(7)

Amerikas Savienoto Valstu Grāmatvedības standartu padome un SGSP 2006. gadā noslēdza Saprašanās memorandu, kurā atkārtoti apstiprināja savu mērķi — konverģenci starp Amerikas Savienoto valstu VPGP un SFPS — un īsumā izklāstīja šā mērķa sasniegšanai veicamā darba programmu. Šīs darba programmas rezultātā tika novērstas vairākas būtiskas atšķirības starp Amerikas Savienoto valstu VPGP un SFPS. Turklāt pēc Komisijas un ASV grāmatvedības standartu padomes dialoga Kopienas emitentiem, kuri sagatavo finanšu pārskatus atbilstīgi SFPS, vairs nav nepieciešama saskaņošana. Tāpēc ir lietderīgi
  no 2009. gada 1. janvāra uzskatīt Amerikas Savienoto Valstu VPGP par līdzvērtīgiem pieņemtajiem SFPS
  .

| (7) | Amerikas Savienoto Valstu Grāmatvedības standartu padome un SGSP 2006. gadā noslēdza saprašanās memorandu, kurā atkārtoti apstiprināja savu mērķi — konverģenci starp Amerikas Savienoto Valstu VPGP un SFPS — un īsumā izklāstīja šā mērķa sasniegšanai veicamā darba programmu. Šīs darba programmas rezultātā tika novērstas vairākas būtiskas atšķirības starp Amerikas Savienoto Valstu VPGP un SFPS. Turklāt pēc Komisijas un ASV Vērtspapīru un biržu komisijas dialoga Kopienas emitentiem, kuri sagatavo finanšu pārskatus atbilstīgi
  SGSP izdotajiem
  SFPS, vairs nav nepieciešama saskaņošana. Tāpēc ir lietderīgi no 2009. gada 1. janvāra uzskatīt Amerikas Savienoto Valstu VPGP par līdzvērtīgiem pieņemtajiem SFPS. |
| --- | --- |

(7)

Amerikas Savienoto Valstu Grāmatvedības standartu padome un SGSP 2006. gadā noslēdza saprašanās memorandu, kurā atkārtoti apstiprināja savu mērķi — konverģenci starp Amerikas Savienoto Valstu VPGP un SFPS — un īsumā izklāstīja šā mērķa sasniegšanai veicamā darba programmu. Šīs darba programmas rezultātā tika novērstas vairākas būtiskas atšķirības starp Amerikas Savienoto Valstu VPGP un SFPS. Turklāt pēc Komisijas un ASV Vērtspapīru un biržu komisijas dialoga Kopienas emitentiem, kuri sagatavo finanšu pārskatus atbilstīgi
  SGSP izdotajiem
  SFPS, vairs nav nepieciešama saskaņošana. Tāpēc ir lietderīgi no 2009. gada 1. janvāra uzskatīt Amerikas Savienoto Valstu VPGP par līdzvērtīgiem pieņemtajiem SFPS.

Grozījums Nr. 4

Priekšlikums regulai — grozījumu tiesību akts

12.a apsvērums (jauns)

| (12a) | Indijas valdība un Indijas diplomēto grāmatvežu institūts 2007. gada jūlijā paziņoja par apņemšanos līdz 2011. gada 31. decembrim pieņemt VPGP un veic efektīvus pasākumus, lai līdz šim datumam nodrošinātu savlaicīgu un pilnīgu pāreju uz VPGP. |
| --- | --- |

(12a)

Grozījums Nr. 5

Priekšlikums regulai — grozījumu tiesību akts

1. pants — 1. punkts

Regula (EK) Nr. 809/2004

35. pants — 5a) apakšpunkts

5.a   Uz trešo valstu emitentiem neattiecas prasība I pielikuma 20.1. punktā, IV pielikuma 13.1. punktā, VII pielikuma 8.2. punktā, X pielikuma 20.1. punktā vai XI pielikuma 11.1. punktā atkārtoti sniegt iepriekšējo finanšu informāciju, kas iekļauta prospektā un attiecas uz finanšu gadiem pirms tiem finanšu gadiem, kas sākas 2012. gada 1. janvārī vai turpmāk, vai prasība VII pielikuma 8.2.a punktā, IX pielikuma 11.1. punktā vai X pielikuma 20.1.a punktā apraksta veidā izklāstīt saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002 pieņemto starptautisko finanšu pārskatu standartu atšķirības no grāmatvedības principiem, pēc kuriem šī informācija sagatavota, ja iepriekšējā finanšu informācija ir sagatavota saskaņā ar Ķīnas Tautas Republikas, Kanādas vai Korejas Republikas vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem.

5.a   Uz trešo valstu emitentiem neattiecas prasība I pielikuma 20.1. punktā, IV pielikuma 13.1. punktā, IV pielikuma 8.2. punktā, X pielikuma 20.1. punktā vai XI pielikuma 11.1. punktā atkārtoti sniegt iepriekšējo finanšu informāciju, kas iekļauta prospektā un attiecas uz finanšu gadiem pirms tiem finanšu gadiem, kas sākas 2012. gada 1. janvārī vai turpmāk, vai prasība VII pielikuma 8.2.a punktā, IX pielikuma 11.1. punktā, vai X pielikuma 20.1.a punktā apraksta veidā izklāstīt saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002 pieņemto starptautisko finanšu pārskatu standartu atšķirības no grāmatvedības principiem, pēc kuriem šī informācija sagatavota, ja iepriekšējā finanšu informācija ir sagatavota saskaņā ar Ķīnas Tautas Republikas, Kanādas vai Korejas Republikas
  vai Indijas Republikas
  vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem.

Grozījums Nr. 6

Priekšlikums regulai — grozījumu tiesību akts

1.a pants (jauns)

1.a pants

Komisijai ar Eiropas vērtspapīru regulatoru komitejas (EVEK) tehnisko palīdzību ir jāturpina uzraudzīt trešo valstu pasākumus, kas tiek veikti, lai pārņemtu SFPS, un pārejas procesa laikā jāturpina aktīvs dialogs ar valstu pārvaldes iestādēm. Komisija par šo jautājumu 2009. gadā iesniedz progresa ziņojumu Eiropas Parlamentam un Eiropas Vērtspapīru komitejai.

Grozījums Nr. 7

Priekšlikums regulai — grozījumu tiesību akts

1.b pants (jauns)

1.b pants

Trešo valstu publiski paziņoti datumi par pāriešanu uz SFPS, ir atsauces datumi, kad attiecībā uz šīm trešām valstīm jāatceļ prasības par līdzvērtības atzīšanu.

| 14. | ierosina priekšlikumu Komisijas lēmumam grozīt šādi:






  KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMI |
| --- | --- | --- |
| Grozījums Nr. 8 |
| Lēmuma projekts


  5. apsvērums |
| (5) | Lai novērtētu trešas valsts vispārpieņemto grāmatvedības principu (VPGP) līdzvērtību pieņemtajiem SFPS, Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 1569/2007, ar ko izveido mehānismu, kā nosaka līdzvērtību grāmatvedības standartiem, kurus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2003/71/EK un 2004/109/EK piemēro trešo valstu vērtspapīru emitenti, noteikta līdzvērtības definīcija un izveidots mehānisms trešas valsts VPGP līdzvērtības noteikšanai. |

14.

ierosina priekšlikumu Komisijas lēmumam grozīt šādi:

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMI

Grozījums Nr. 8

Lēmuma projekts

5. apsvērums

(5)

Lai novērtētu trešas valsts vispārpieņemto grāmatvedības principu (VPGP) līdzvērtību pieņemtajiem SFPS, Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 1569/2007, ar ko izveido mehānismu, kā nosaka līdzvērtību grāmatvedības standartiem, kurus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2003/71/EK un 2004/109/EK piemēro trešo valstu vērtspapīru emitenti, noteikta līdzvērtības definīcija un izveidots mehānisms trešas valsts VPGP līdzvērtības noteikšanai.

| (5) | Lai novērtētu trešas valsts vispārpieņemto grāmatvedības principu (VPGP) līdzvērtību pieņemtajiem SFPS, Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 1569/2007, ar ko izveido mehānismu, kā nosaka līdzvērtību grāmatvedības standartiem, kurus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2003/71/EK un 2004/109/EK piemēro trešo valstu vērtspapīru emitenti, noteikta līdzvērtības definīcija un izveidots mehānisms trešas valsts VPGP līdzvērtības noteikšanai.
  Regulā (EK) Nr. 1569/2007 arī noteikta prasība, lai Komisijas lēmums būtu tāds, kas ļautu Kopienas emitentiem attiecīgajā trešajā valstī lietot SFPS, kas pieņemti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002. |
| --- | --- |

(5)

Lai novērtētu trešas valsts vispārpieņemto grāmatvedības principu (VPGP) līdzvērtību pieņemtajiem SFPS, Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 1569/2007, ar ko izveido mehānismu, kā nosaka līdzvērtību grāmatvedības standartiem, kurus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2003/71/EK un 2004/109/EK piemēro trešo valstu vērtspapīru emitenti, noteikta līdzvērtības definīcija un izveidots mehānisms trešas valsts VPGP līdzvērtības noteikšanai.
  Regulā (EK) Nr. 1569/2007 arī noteikta prasība, lai Komisijas lēmums būtu tāds, kas ļautu Kopienas emitentiem attiecīgajā trešajā valstī lietot SFPS, kas pieņemti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002.

Grozījums Nr. 9

Lēmuma projekts

7. apsvērums

| (7) | Eiropas vērtspapīru regulatoru komiteja savā ieteikumā [sniegts 2008. gada martā, maijā un attiecīgi ...] ieteica atzīt Amerikas Savienoto Valstu VPGP un Japānas VPGP par līdzvērtīgiem SFPS izmantošanai Kopienas teritorijā. Turklāt EVRK ieteica Kopienas teritorijā pagaidām (ne ilgāk kā līdz 2011. gada 31. decembrim) pieņemt finanšu pārskatus, kuros izmantoti Ķīnas, Kanādas un Dienvidkorejas VPGP. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas vērtspapīru regulatoru komiteja savā ieteikumā [sniegts 2008. gada martā, maijā un attiecīgi ...] ieteica atzīt Amerikas Savienoto Valstu VPGP un Japānas VPGP par līdzvērtīgiem SFPS izmantošanai Kopienas teritorijā. Turklāt EVRK ieteica Kopienas teritorijā pagaidām (ne ilgāk kā līdz 2011. gada 31. decembrim) pieņemt finanšu pārskatus, kuros izmantoti Ķīnas, Kanādas un Dienvidkorejas VPGP.

| (7) | Eiropas vērtspapīru regulatoru komiteja savā ieteikumā [sniegts 2008. gada martā, maijā un
  oktobrī
  attiecīgi ...] ieteica atzīt Amerikas Savienoto Valstu VPGP un Japānas VPGP par līdzvērtīgiem SFPS izmantošanai Kopienas teritorijā. Turklāt EVRK ieteica Kopienas teritorijā pagaidām (ne ilgāk kā līdz 2011. gada 31. decembrim) pieņemt finanšu pārskatus, kuros izmantoti Ķīnas, Kanādas un Dienvidkorejas
  un Indijas
  VPGP. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas vērtspapīru regulatoru komiteja savā ieteikumā [sniegts 2008. gada martā, maijā un
  oktobrī
  attiecīgi ...] ieteica atzīt Amerikas Savienoto Valstu VPGP un Japānas VPGP par līdzvērtīgiem SFPS izmantošanai Kopienas teritorijā. Turklāt EVRK ieteica Kopienas teritorijā pagaidām (ne ilgāk kā līdz 2011. gada 31. decembrim) pieņemt finanšu pārskatus, kuros izmantoti Ķīnas, Kanādas un Dienvidkorejas
  un Indijas
  VPGP.

Grozījums Nr. 10

Lēmuma projekts

8. apsvērums

| (8) | Amerikas Savienoto Valstu Grāmatvedības standartu padome un SGSP 2006. gadā noslēdza saprašanās memorandu, kurā atkārtoti apstiprināja savu mērķi — konverģenci starp Amerikas Savienoto valstu VPGP un SFPS — un īsumā izklāstīja šā mērķa sasniegšanai veicamā darba programmu. Šīs darba programmas rezultātā tika novērstas vairākas būtiskas atšķirības starp Amerikas Savienoto valstu VPGP un SFPS. Turklāt pēc Komisijas un ASV grāmatvedības standartu padomes dialoga Kopienas emitentiem, kuri sagatavo finanšu pārskatus atbilstīgi SFPS, vairs nav nepieciešama saskaņošana. Tāpēc ir lietderīgi no 2009. gada 1. janvāra uzskatīt Amerikas Savienoto Valstu VPGP par līdzvērtīgiem pieņemtajiem SFPS. |
| --- | --- |

(8)

Amerikas Savienoto Valstu Grāmatvedības standartu padome un SGSP 2006. gadā noslēdza saprašanās memorandu, kurā atkārtoti apstiprināja savu mērķi — konverģenci starp Amerikas Savienoto valstu VPGP un SFPS — un īsumā izklāstīja šā mērķa sasniegšanai veicamā darba programmu. Šīs darba programmas rezultātā tika novērstas vairākas būtiskas atšķirības starp Amerikas Savienoto valstu VPGP un SFPS. Turklāt pēc Komisijas un ASV grāmatvedības standartu padomes dialoga Kopienas emitentiem, kuri sagatavo finanšu pārskatus atbilstīgi SFPS, vairs nav nepieciešama saskaņošana. Tāpēc ir lietderīgi no 2009. gada 1. janvāra uzskatīt Amerikas Savienoto Valstu VPGP par līdzvērtīgiem pieņemtajiem SFPS.

| (8) | Amerikas Savienoto Valstu Grāmatvedības standartu padome un SGSP 2006. gadā noslēdza saprašanās memorandu, kurā atkārtoti apstiprināja savu mērķi — konverģenci starp Amerikas Savienoto Valstu VPGP un SFPS — un īsumā izklāstīja šā mērķa sasniegšanai veicamā darba programmu. Šīs darba programmas rezultātā tika novērstas vairākas būtiskas atšķirības starp Amerikas Savienoto Valstu VPGP un SFPS. Turklāt pēc Komisijas un ASV Vērtspapīru un biržu komisijas dialoga Kopienas emitentiem, kuri sagatavo finanšu pārskatus atbilstīgi
  SGSP izdotajiem
  SFPS, vairs nav nepieciešama saskaņošana. Tāpēc ir lietderīgi no 2009. gada 1. janvāra uzskatīt Amerikas Savienoto Valstu VPGP par līdzvērtīgiem pieņemtajiem SFPS. |
| --- | --- |

(8)

Amerikas Savienoto Valstu Grāmatvedības standartu padome un SGSP 2006. gadā noslēdza saprašanās memorandu, kurā atkārtoti apstiprināja savu mērķi — konverģenci starp Amerikas Savienoto Valstu VPGP un SFPS — un īsumā izklāstīja šā mērķa sasniegšanai veicamā darba programmu. Šīs darba programmas rezultātā tika novērstas vairākas būtiskas atšķirības starp Amerikas Savienoto Valstu VPGP un SFPS. Turklāt pēc Komisijas un ASV Vērtspapīru un biržu komisijas dialoga Kopienas emitentiem, kuri sagatavo finanšu pārskatus atbilstīgi
  SGSP izdotajiem
  SFPS, vairs nav nepieciešama saskaņošana. Tāpēc ir lietderīgi no 2009. gada 1. janvāra uzskatīt Amerikas Savienoto Valstu VPGP par līdzvērtīgiem pieņemtajiem SFPS.

Grozījums Nr. 11

Lēmuma projekts

13.a apsvērums (jauns)

| (13a) | Indijas valdība un Indijas diplomēto grāmatvežu institūts 2007. gada jūlijā paziņoja par apņemšanos līdz 2011. gada 31. decembrim pieņemt VPGP un veic efektīvus pasākumus, lai līdz šim datumam nodrošinātu savlaicīgu un pilnīgu pāreju uz VPGP. |
| --- | --- |

(13a)

Grozījums Nr. 12

Lēmuma projekts

1. pants — 1. punkts — ievaddaļa

No 2009. gada 1. janvāra papildus SFPS, kas pieņemti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002,
  trešās valsts emitents drīkst sagatavot
  gada konsolidētos finanšu pārskatus un pusgada konsolidētos finanšu pārskatus
  atbilstoši šādiem standartiem
  :

No 2009. gada 1. janvāra papildus SFPS, kas pieņemti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002,
  šādus, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002 pieņemtus standartus, kas attiecas uz
  gada konsolidētajiem finanšu pārskatiem un pusgada konsolidētajiem finanšu pārskatiem,
  uzskata par līdzvērtīgiem SFPS
  :

Grozījums Nr. 13

Lēmuma projekts

1. pants — 2. punkts

Līdz finanšu gadam, kas sākas 2012. gada 1. janvārī vai turpmāk, trešās valsts emitents drīkst sagatavot gada konsolidētos finanšu pārskatus un pusgada konsolidētos finanšu pārskatus saskaņā ar Ķīnas Tautas Republikas, Kanādas vai Korejas Republikas vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem.

Līdz finanšu gadam, kas sākas 2012. gada 1. janvārī vai turpmāk, trešās valsts emitents drīkst sagatavot gada konsolidētos finanšu pārskatus un pusgada konsolidētos finanšu pārskatus saskaņā ar Ķīnas Tautas Republikas, Kanādas vai Korejas Republikas
  vai Indijas Republikas
  vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem.

Grozījums Nr. 14

Lēmuma projekts

1.a pants (jauns)

1.a punkts

Komisijai ar Eiropas vērtspapīru regulatoru komitejas (EVEK) tehnisko palīdzību ir jāturpina uzraudzīt trešo valstu pasākumus, kas tiek veikti, lai pārietu uz SFPS, un pārejas procesa laikā jāturpina aktīvs dialogs ar valstu pārvaldes iestādēm. Komisija par šo jautājumu 2009. gadā iesniedz progresa ziņojumu Eiropas Parlamentam un Eiropas Vērtspapīru komitejai.

Grozījums Nr. 15

Lēmuma projekts

1.b pants (jauns)

1.b punkts

Trešo valstu publiski paziņoti datumi par pāriešanu uz SFPS, ir atsauces datumi, kad attiecībā uz šīm trešām valstīm jāatceļ prasības par līdzvērtības atzīšanu.

| 15. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

15.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 345, 31.12.2003., 64. lpp.

(2)  OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp.

(3)  OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.

(4)  OV L 340, 22.12.2007., 66. lpp.

(5)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0527.

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/71 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/71

---

Ceturtdiena, 2008. gada 23. oktobrisAviācijas drošības pasākumi un ķermeņa skeneri

P6_TA(2008)0521

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra rezolūcija par aviācijas drošības pasākumu un ķermeņa skeneru ietekmi uz cilvēktiesībām, privātumu, personas cieņu un datu aizsardzību

2010/C 15 E/14

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECHR), Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, Līguma par ES 6. pantu, EK līguma 80. panta 2. punktu un Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regulu (EK) Nr. 300/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā (1),

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu,

| A. | tā ka Komisija ir ierosinājusi Komisijas regulas projektu, ar kuru papildina kopīgos pamatstandartus civilās aviācijas drošības jomā, kā vienu no atļautajām ES lidostu pasažieru pārbaudes metodēm ļaujot izmantot tā dēvētos “ķermeņa skenerus”, kuri rada skenētus attēlus, cilvēku it kā “izģērbjot”, kas līdzinās virtuālai pasažieru pārmeklēšanai, liekot viņiem izģērbties; |
| --- | --- |

A.

tā ka Komisija ir ierosinājusi Komisijas regulas projektu, ar kuru papildina kopīgos pamatstandartus civilās aviācijas drošības jomā, kā vienu no atļautajām ES lidostu pasažieru pārbaudes metodēm ļaujot izmantot tā dēvētos “ķermeņa skenerus”, kuri rada skenētus attēlus, cilvēku it kā “izģērbjot”, kas līdzinās virtuālai pasažieru pārmeklēšanai, liekot viņiem izģērbties;

| B. | tā kā ķermeņa skeneri var būt viens no prasītajiem tehniskajiem risinājumiem, lai Eiropas lidostās nodrošinātu augstu drošības līmeni; |
| --- | --- |

B.

tā kā ķermeņa skeneri var būt viens no prasītajiem tehniskajiem risinājumiem, lai Eiropas lidostās nodrošinātu augstu drošības līmeni;

| C. | tā kā ķermeņa skeneru izmantošanas gadījumā ir ļoti svarīgi nodrošināt Eiropas pasažieru tiesības ar Eiropas mēroga noteikumiem, lai lidostas nepiemērotu atšķirīgus noteikumus; |
| --- | --- |

C.

tā kā ķermeņa skeneru izmantošanas gadījumā ir ļoti svarīgi nodrošināt Eiropas pasažieru tiesības ar Eiropas mēroga noteikumiem, lai lidostas nepiemērotu atšķirīgus noteikumus;

| D. | tā kā šis nav vienkāršs tehniskas dabas pasākuma projekts, bet gan pasākums, kas būtiski ietekmē tiesības uz privātumu, datu aizsardzību un personas cieņu, tādēļ tam paralēli ir jāparedz stingri un atbilstīgi aizsardzības pasākumi; |
| --- | --- |

D.

tā kā šis nav vienkāršs tehniskas dabas pasākuma projekts, bet gan pasākums, kas būtiski ietekmē tiesības uz privātumu, datu aizsardzību un personas cieņu, tādēļ tam paralēli ir jāparedz stingri un atbilstīgi aizsardzības pasākumi;

| E. | tā kā Komisija šim pasākuma projektam neveica pamattiesību ietekmes novērtējumu, kā to paredz Komisijas 2005. gada 27. aprīļa paziņojums par Komisijas normatīvo priekšlikumu (COM(2005)0172) atbilstību Pamattiesību hartai; tā kā Komisija par to neapspriedās ne ar Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju (EDAU), kā to paredz Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (2) 28. panta 2. punkts, ne 29. panta darba grupu, ne Pamattiesību aģentūru (FRA); un tā kā arī nav pētīta šo iekārtu iespējamā ietekme uz pasažieru veselību; |
| --- | --- |

E.

tā kā Komisija šim pasākuma projektam neveica pamattiesību ietekmes novērtējumu, kā to paredz Komisijas 2005. gada 27. aprīļa paziņojums par Komisijas normatīvo priekšlikumu (COM(2005)0172) atbilstību Pamattiesību hartai; tā kā Komisija par to neapspriedās ne ar Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju (EDAU), kā to paredz Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (2) 28. panta 2. punkts, ne 29. panta darba grupu, ne Pamattiesību aģentūru (FRA); un tā kā arī nav pētīta šo iekārtu iespējamā ietekme uz pasažieru veselību;

| F. | tā kā iepriekšminēto iemeslu dēļ rodas šaubas par šā pasākuma pamatotību, proporcionalitāti un vajadzību demokrātiskā sabiedrībā; |
| --- | --- |

F.

tā kā iepriekšminēto iemeslu dēļ rodas šaubas par šā pasākuma pamatotību, proporcionalitāti un vajadzību demokrātiskā sabiedrībā;

| G. | tā kā šis pasažieru pārbaudes pasākuma projekts tiks izskatīts, izmantojot regulatīvo kontroles procedūru (komitoloģija), un pēc tā pieņems pārbaudes prasību un procedūru īstenošanas noteikumus, izmantojot procedūras, kurās Parlamentam nav gandrīz nekādu pilnvaru; |
| --- | --- |

G.

tā kā šis pasažieru pārbaudes pasākuma projekts tiks izskatīts, izmantojot regulatīvo kontroles procedūru (komitoloģija), un pēc tā pieņems pārbaudes prasību un procedūru īstenošanas noteikumus, izmantojot procedūras, kurās Parlamentam nav gandrīz nekādu pilnvaru;

| H. | tā kā šajā ārkārtīgi delikātajā un pilsoņu pamattiesības ietekmējošajā jautājumā nav veicinātas plašākas, pārredzamas un atklātas debates, kurās ES vai dalībvalstu mērogā piedalītos pasažieri, ieinteresētās personas un iestādes; |
| --- | --- |

H.

tā kā šajā ārkārtīgi delikātajā un pilsoņu pamattiesības ietekmējošajā jautājumā nav veicinātas plašākas, pārredzamas un atklātas debates, kurās ES vai dalībvalstu mērogā piedalītos pasažieri, ieinteresētās personas un iestādes;

| I. | tā kā ir efektīvi jāgarantē drošība aviācijas nozarē; |
| --- | --- |

I.

tā kā ir efektīvi jāgarantē drošība aviācijas nozarē;

| J. | tā kā ir atzinīgi vērtējams Komisijas lēmums vēlākais no 2010. gada aprīļa atcelt aizliegumu par šķidrumiem, |
| --- | --- |

J.

tā kā ir atzinīgi vērtējams Komisijas lēmums vēlākais no 2010. gada aprīļa atcelt aizliegumu par šķidrumiem,

| 1. | uzskata, ka pagaidām nav izpildīti priekšnoteikumi šāda lēmuma pieņemšanai, ņemot vērā, ka joprojām trūkst būtiska informācija, un aicina Komisiju pirms trīs mēnešu termiņa beigām:






  — | veikt pamattiesību ietekmes novērtējumu; |
| --- | --- | --- |

1.

uzskata, ka pagaidām nav izpildīti priekšnoteikumi šāda lēmuma pieņemšanai, ņemot vērā, ka joprojām trūkst būtiska informācija, un aicina Komisiju pirms trīs mēnešu termiņa beigām:

—

veikt pamattiesību ietekmes novērtējumu;

| — | apspriesties ar EDAU, 29. panta darba grupu un FRA; |
| --- | --- |

—

apspriesties ar EDAU, 29. panta darba grupu un FRA;

| — | veikt šo zinātnisku un medicīnisku novērtējumu par šo tehnoloģiju iespējamo ietekmi uz veselību; |
| --- | --- |

—

veikt šo zinātnisku un medicīnisku novērtējumu par šo tehnoloģiju iespējamo ietekmi uz veselību;

| — | veikt ekonomiskās, komerciālās un izmaksu un ieguvumu ietekmes novērtējumu; |
| --- | --- |

—

veikt ekonomiskās, komerciālās un izmaksu un ieguvumu ietekmes novērtējumu;

| 2. | uzskata, ka šis pasākumu projekts var pārsniegt pamatinstrumentā noteiktās īstenošanas pilnvaras, jo šos pasākumus nevar uzskatīt par vienkāršiem tehniskiem pasākumiem aviācijas drošības jomā, bet gan pasākumiem, kas būtiski ietekmē pilsoņu pamattiesības; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka šis pasākumu projekts var pārsniegt pamatinstrumentā noteiktās īstenošanas pilnvaras, jo šos pasākumus nevar uzskatīt par vienkāršiem tehniskiem pasākumiem aviācijas drošības jomā, bet gan pasākumiem, kas būtiski ietekmē pilsoņu pamattiesības;

| 3. | šajā sakarībā uzskata, ka visiem aviācijas drošības pasākumiem, tostarp ķermeņa skeneru izmantošanai, ir jāievēro demokrātiskā sabiedrībā pamatotais un vajadzīgais proporcionalitātes princips, un tādēļ aicina EDAU, 29. panta darba grupu un FRA steidzamā kārtā līdz 2008. gada novembra sākumam sniegt atzinumu par ķermeņa skeneriem; |
| --- | --- |

3.

šajā sakarībā uzskata, ka visiem aviācijas drošības pasākumiem, tostarp ķermeņa skeneru izmantošanai, ir jāievēro demokrātiskā sabiedrībā pamatotais un vajadzīgais proporcionalitātes princips, un tādēļ aicina EDAU, 29. panta darba grupu un FRA steidzamā kārtā līdz 2008. gada novembra sākumam sniegt atzinumu par ķermeņa skeneriem;

| 4. | patur tiesības ES juridiskajos dienestos pārbaudīt šo pasākumu saskaņotību ar cilvēktiesībām un pamattiesībām, un veikt vajadzīgos turpmākos pasākumus; |
| --- | --- |

4.

patur tiesības ES juridiskajos dienestos pārbaudīt šo pasākumu saskaņotību ar cilvēktiesībām un pamattiesībām, un veikt vajadzīgos turpmākos pasākumus;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 97, 9.4.2008., 72. lpp.

(2)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/72 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/72

---

ceturtdien 23 oktobris 2008Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp EK un Bosniju un Hercegovinu

P6_TA(2008)0522

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra rezolūcija par Stabilizācijas un asociācijas nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses

2010/C 15 E/15

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā prezidentūras secinājumus Saloniku Eiropadomes sanāksmē 2003. gada 19.—20. jūnijā un to pielikumu “Saloniku programma Rietumbalkānu valstīm: ceļā uz Eiropas integrāciju”,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 7. novembra lēmumu uzsākt sarunas ar Bosniju un Hercegovinu par Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu,

ņemot vērā to, ka Stabilizācijas un asociācijas nolīgums tika parafēts 2007. gada 4. decembrī un parakstīts 2008. gada 16. jūnijā,

ņemot vērā Stabilizācijas un asociācijas nolīguma projekta noslēgšanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses (8226/2008),

ņemot vērā ceļvedi vīzu liberalizācijai, ko Eiropas Komisija 2008. gada 5. jūnijā iesniedza Bosnijai un Hercegovinai,

ņemot vērā Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītajiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, tam pievienotos pielikumus un protokolus, kā arī kopīgo deklarāciju un Eiropas Kopienas deklarāciju, kas pievienota Nobeiguma aktam,

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Stabilizācijas un asociācijas nolīgums ir pirmais visaptverošais starptautiskais nolīgums starp Bosniju un Hercegovinu un Eiropas Savienību, ar kuru tiek izveidotas līgumattiecības starp abām pusēm, kas veicinās Bosnijas un Hercegovinas pārtapšanu par pilntiesīgu suverēnu valsti, kuras nākotne, kā tas tika paziņots iepriekš minētajā Saloniku Eiropadomes sanāksmē, ir Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Stabilizācijas un asociācijas nolīgums ir pirmais visaptverošais starptautiskais nolīgums starp Bosniju un Hercegovinu un Eiropas Savienību, ar kuru tiek izveidotas līgumattiecības starp abām pusēm, kas veicinās Bosnijas un Hercegovinas pārtapšanu par pilntiesīgu suverēnu valsti, kuras nākotne, kā tas tika paziņots iepriekš minētajā Saloniku Eiropadomes sanāksmē, ir Eiropas Savienībā;

| B. | tā kā ar šo nolīgumu ir iespējams veicināt Bosnijas un Hercegovinas ekonomiku, jo tajā ir iekļauti noteikumi, kas uzliek šai valstij saistības liberalizēt tirgu, tādējādi palielinot tās uzņēmumu konkurētspēju un piesaistot ieguldījumus, modernizēt tiesisko regulējumu, padarot to iedarbīgāku un pārredzamāku, kā arī pakāpeniski tuvināt Bosnijas un Hercegovinas normatīvos aktus acquis communautaire; |
| --- | --- |

B.

tā kā ar šo nolīgumu ir iespējams veicināt Bosnijas un Hercegovinas ekonomiku, jo tajā ir iekļauti noteikumi, kas uzliek šai valstij saistības liberalizēt tirgu, tādējādi palielinot tās uzņēmumu konkurētspēju un piesaistot ieguldījumus, modernizēt tiesisko regulējumu, padarot to iedarbīgāku un pārredzamāku, kā arī pakāpeniski tuvināt Bosnijas un Hercegovinas normatīvos aktus acquis communautaire;

| C. | tā kā šis pagaidu nolīgums, kas ir stājies spēkā kopš 2008. gada 1. jūlija un ar kuru pakāpeniski atceļ visus tirdzniecības ierobežojumus starp abām pusēm, varētu īslaicīgi apgrūtināt Bosnijas un Hercegovinas ekonomiku ES produkcijas radītās konkurences un muitas ienākumu samazināšanās dēļ; |
| --- | --- |

C.

tā kā šis pagaidu nolīgums, kas ir stājies spēkā kopš 2008. gada 1. jūlija un ar kuru pakāpeniski atceļ visus tirdzniecības ierobežojumus starp abām pusēm, varētu īslaicīgi apgrūtināt Bosnijas un Hercegovinas ekonomiku ES produkcijas radītās konkurences un muitas ienākumu samazināšanās dēļ;

| D. | tā kā šajā Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā ir noteikumi par iestāžu darba uzlabošanu, tiesiskuma stiprināšanu, cilvēktiesību, tostarp minoritāšu tiesību, ievērošanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā šajā Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā ir noteikumi par iestāžu darba uzlabošanu, tiesiskuma stiprināšanu, cilvēktiesību, tostarp minoritāšu tiesību, ievērošanu;

| E. | tā kā šajā nolīgumā ir paredzēts, ka abām pusēm jāsadarbojas tādās jutīgās jomās kā vīzas, robežkontrole, patvēruma piešķiršana un migrācija, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana, terorisma apkarošana un cīņa pret organizēto noziedzību; |
| --- | --- |

E.

tā kā šajā nolīgumā ir paredzēts, ka abām pusēm jāsadarbojas tādās jutīgās jomās kā vīzas, robežkontrole, patvēruma piešķiršana un migrācija, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana, terorisma apkarošana un cīņa pret organizēto noziedzību;

| F. | tā kā Bosnijas un Hercegovinas policijas struktūrvienību reformas īstenošana jāuzskata par daļu no valsts centieniem uzlabot spēju risināt iepriekšminētos jautājumus; |
| --- | --- |

F.

tā kā Bosnijas un Hercegovinas policijas struktūrvienību reformas īstenošana jāuzskata par daļu no valsts centieniem uzlabot spēju risināt iepriekšminētos jautājumus;

| G. | tā kā arī vispārējās un profesionālās izglītības un apmācības līmeņa celšana un jaunatnes politikas un jaunatnes darba, tostarp neformālās izglītības uzlabošana Bosnijā un Hercegovinā ir viens no šī nolīguma mērķiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā arī vispārējās un profesionālās izglītības un apmācības līmeņa celšana un jaunatnes politikas un jaunatnes darba, tostarp neformālās izglītības uzlabošana Bosnijā un Hercegovinā ir viens no šī nolīguma mērķiem;

| H. | tā kā vajadzīgi stiprāki centieni, lai pārvarētu sadalījumu etniskajā ziņā un virzītos uz patiesu samierināšanos starp pusēm; tā kā šo centienu īpašam mērķim ir jābūt jaunajai paaudzei, nodrošinot kopīgas izglītības programmas abās kopienās un arī iegūstot kopīgu izpratni par nesenajiem traģiskajiem notikumiem valstī; |
| --- | --- |

H.

tā kā vajadzīgi stiprāki centieni, lai pārvarētu sadalījumu etniskajā ziņā un virzītos uz patiesu samierināšanos starp pusēm; tā kā šo centienu īpašam mērķim ir jābūt jaunajai paaudzei, nodrošinot kopīgas izglītības programmas abās kopienās un arī iegūstot kopīgu izpratni par nesenajiem traģiskajiem notikumiem valstī;

| I. | tā kā Bosnija un Hercegovina daudzējādā ziņā vēl joprojām ir etniski sadalīta valsts, kas traucē tās pārtapšanu par patiesi funkcionējošu valsti un demokrātiju; |
| --- | --- |

I.

tā kā Bosnija un Hercegovina daudzējādā ziņā vēl joprojām ir etniski sadalīta valsts, kas traucē tās pārtapšanu par patiesi funkcionējošu valsti un demokrātiju;

| J. | tā kā dalība Eiropas Savienībā ir iespējama Bosnijai un Hercegovinai tikai kā vienai valstij, nevis tās vienībām, kurām nav autonomas suverenitātes; tā kā tādēļ šo vienību interesēs ir nodrošināt, ka Bosnija un Hercegovina ir pilnībā darbspējīga valsts, kas spēj izpildīt visus dalībvalsts kritērijus un saistības; |
| --- | --- |

J.

tā kā dalība Eiropas Savienībā ir iespējama Bosnijai un Hercegovinai tikai kā vienai valstij, nevis tās vienībām, kurām nav autonomas suverenitātes; tā kā tādēļ šo vienību interesēs ir nodrošināt, ka Bosnija un Hercegovina ir pilnībā darbspējīga valsts, kas spēj izpildīt visus dalībvalsts kritērijus un saistības;

| K. | tā kā 125 072 cilvēki ir oficiāli reģistrēti kā iekšienē pārvietotās personas, no kuriem saskaņā ar Bosnijas un Hercegovinas valdību 8 000 valsts iekšienē pārvietoto personu vēl joprojām dzīvo sabiedriskos centros, īpaši tāpēc, ka teritorijās, no kurām viņi nāk, trūkst piemērotu mājokļu, infrastruktūras un darba vietu; |
| --- | --- |

K.

tā kā 125 072 cilvēki ir oficiāli reģistrēti kā iekšienē pārvietotās personas, no kuriem saskaņā ar Bosnijas un Hercegovinas valdību 8 000 valsts iekšienē pārvietoto personu vēl joprojām dzīvo sabiedriskos centros, īpaši tāpēc, ka teritorijās, no kurām viņi nāk, trūkst piemērotu mājokļu, infrastruktūras un darba vietu;

| L. | tā kā nevalstiskās organizācijas ir veikušas patieso darbu uz vietas, cenšoties padarīt panesamāku valsts iekšienē pārvietoto personu un bēgļu situāciju; |
| --- | --- |

L.

tā kā nevalstiskās organizācijas ir veikušas patieso darbu uz vietas, cenšoties padarīt panesamāku valsts iekšienē pārvietoto personu un bēgļu situāciju;

| M. | tā kā arī 45 000 oficiāli reģistrētiem cilvēkiem nepieciešama palīdzība, lai atgrieztos savā pirmskara dzīvesvietā; |
| --- | --- |

M.

tā kā arī 45 000 oficiāli reģistrētiem cilvēkiem nepieciešama palīdzība, lai atgrieztos savā pirmskara dzīvesvietā;

| N. | tā kā kara laika noziegumu izmeklēšanai jānotiek ar vienlīdz lielu apņēmību, efektivitāti un līdzekļiem gan valsts, gan vietējā līmenī, |
| --- | --- |

N.

tā kā kara laika noziegumu izmeklēšanai jānotiek ar vienlīdz lielu apņēmību, efektivitāti un līdzekļiem gan valsts, gan vietējā līmenī,

| 1. | atzinīgi vērtē šā svarīgā nolīguma parakstīšanu un mudina visas ES dalībvalstis nekavējoties to ratificēt; ir pārliecināts, ka šis nolīgums stiprina Bosnijas un Hercegovinas ES perspektīvas un sniedz šai valstij unikālu iespēju panākt mieru, stabilitāti un labklājību; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē šā svarīgā nolīguma parakstīšanu un mudina visas ES dalībvalstis nekavējoties to ratificēt; ir pārliecināts, ka šis nolīgums stiprina Bosnijas un Hercegovinas ES perspektīvas un sniedz šai valstij unikālu iespēju panākt mieru, stabilitāti un labklājību;

| 2. | īpaši politiskajiem vadītājiem atgādina viņu nozīmīgo atbildību kopīgi īstenojot reformas visos līmeņos — valsts, kopienu un vietējā ‐izrādīt pietiekamu tālredzību un noteiktību, lai modernizētu valsti un palielinātu tās efektivitāti, it īpaši atceļot visus nevajadzīgos juridiskos un administratīvos šķēršļus un modernizējot administratīvās struktūras; uzskata, ka jo īpaši federācijas iestādēm būtu steidzami jāapsver konkrēti pasākumi šo mērķu īstenošanai; |
| --- | --- |

2.

īpaši politiskajiem vadītājiem atgādina viņu nozīmīgo atbildību kopīgi īstenojot reformas visos līmeņos — valsts, kopienu un vietējā ‐izrādīt pietiekamu tālredzību un noteiktību, lai modernizētu valsti un palielinātu tās efektivitāti, it īpaši atceļot visus nevajadzīgos juridiskos un administratīvos šķēršļus un modernizējot administratīvās struktūras; uzskata, ka jo īpaši federācijas iestādēm būtu steidzami jāapsver konkrēti pasākumi šo mērķu īstenošanai;

| 3. | šajā sakarā atgādina, ka Bosnijai un Hercegovinai atbilstīgi Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam un pagaidu nolīgumam cita starpā:






  a) | pakāpeniski jāatceļ visi ES produkcijai noteiktie kvantitatīvie ierobežojumi; |
| --- | --- | --- |

3.

šajā sakarā atgādina, ka Bosnijai un Hercegovinai atbilstīgi Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam un pagaidu nolīgumam cita starpā:

a)

pakāpeniski jāatceļ visi ES produkcijai noteiktie kvantitatīvie ierobežojumi;

| b) | jāatceļ muitas nodokļi saskaņā ar apspriestajiem grafikiem; |
| --- | --- |

b)

jāatceļ muitas nodokļi saskaņā ar apspriestajiem grafikiem;

| c) | jāvienkāršo caur Bosnijas un Hercegovinas teritoriju ar jebkuru transporta veidu pārvadājamo preču plūsma un |
| --- | --- |

c)

jāvienkāršo caur Bosnijas un Hercegovinas teritoriju ar jebkuru transporta veidu pārvadājamo preču plūsma un

| d) | jāveic pilnīga visu valstī pastāvošo atbalsta shēmu uzskaite, lai visas tās saskaņotu ar ES tiesību aktiem, un jāizveido neatkarīga iestāde valsts atbalstam; |
| --- | --- |

d)

jāveic pilnīga visu valstī pastāvošo atbalsta shēmu uzskaite, lai visas tās saskaņotu ar ES tiesību aktiem, un jāizveido neatkarīga iestāde valsts atbalstam;

| 4. | uzskata, ka ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu ir iespējams veicināt Bosnijas un Hercegovinas ekonomiku, jo tajā ir iekļauti noteikumi, kas uzliek šai valstij saistības liberalizēt tirgu, tādējādi palielinot tās uzņēmumu konkurētspēju un piesaistot ieguldījumus, un modernizēt tās tiesisko regulējumu, padarot to iedarbīgāku un pārredzamāku; mudina Bosnijas un Hercegovinas iestādes veikt vajadzīgos pasākumus, lai palielinātu tiešo ārvalstu ieguldījumu līmeni valstī; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu ir iespējams veicināt Bosnijas un Hercegovinas ekonomiku, jo tajā ir iekļauti noteikumi, kas uzliek šai valstij saistības liberalizēt tirgu, tādējādi palielinot tās uzņēmumu konkurētspēju un piesaistot ieguldījumus, un modernizēt tās tiesisko regulējumu, padarot to iedarbīgāku un pārredzamāku; mudina Bosnijas un Hercegovinas iestādes veikt vajadzīgos pasākumus, lai palielinātu tiešo ārvalstu ieguldījumu līmeni valstī;

| 5. | uzskata, ka iepriekš minētie pasākumi nozīmē to, ka visos līmeņos, tostarp arī valsts, ir jānostiprina Bosnijas un Hercegovinas administratīvā jauda, jo valstij būs jāuzrauga un jānodrošina no šī nolīguma izrietošo saistību ievērošana, neatkarīgi no tā, kuras struktūrvienības atbild par šā Stabilizācijas un asociācijas nolīguma īstenošanu; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka iepriekš minētie pasākumi nozīmē to, ka visos līmeņos, tostarp arī valsts, ir jānostiprina Bosnijas un Hercegovinas administratīvā jauda, jo valstij būs jāuzrauga un jānodrošina no šī nolīguma izrietošo saistību ievērošana, neatkarīgi no tā, kuras struktūrvienības atbild par šā Stabilizācijas un asociācijas nolīguma īstenošanu;

| 6. | atgādina, ka abām autonomajām vienībām ir jāvirzās uz priekšu privatizācijas procesā, taču uzsver, ka to ir jādara pārredzamos apstākļos un saskaņā ar atbilstīgu normatīvu un tiesisku regulējumu, un šā procesa rezultātiem ir jāveicina ilgstoša ekonomiskā attīstība valstī; |
| --- | --- |

6.

atgādina, ka abām autonomajām vienībām ir jāvirzās uz priekšu privatizācijas procesā, taču uzsver, ka to ir jādara pārredzamos apstākļos un saskaņā ar atbilstīgu normatīvu un tiesisku regulējumu, un šā procesa rezultātiem ir jāveicina ilgstoša ekonomiskā attīstība valstī;

| 7. | aicina Bosnijas un Hercegovinas parlamentu ciešā sadarbībā ar autonomo vienību parlamentiem pārraudzīt Stabilizācijas un asociācijas nolīguma īstenošanu un veicināt ar stabilizācijas un asociācijas nolīgumu un Eiropas partnerību saistīto tiesību aktu pieņemšanu; |
| --- | --- |

7.

aicina Bosnijas un Hercegovinas parlamentu ciešā sadarbībā ar autonomo vienību parlamentiem pārraudzīt Stabilizācijas un asociācijas nolīguma īstenošanu un veicināt ar stabilizācijas un asociācijas nolīgumu un Eiropas partnerību saistīto tiesību aktu pieņemšanu;

| 8. | ir pārliecināts, ka noteikumi par sadarbību tādās jomās kā vīzas, robežu pārvaldība, migrācija, cīņa pret organizēto noziedzību un terorismu Bosnijā un Hercegovinā dos spēcīgu stimulu turpināt darbu pie nesen pieņemtās policijas reformas, veicinot plašāku sadarbību starp dažādām policijas struktūrvienībām un panākot procedūru un prakses lielāku saskaņošanu; aicina ES Policijas misiju Bosnijā un Hercegovinā veicināt šo procesu; |
| --- | --- |

8.

ir pārliecināts, ka noteikumi par sadarbību tādās jomās kā vīzas, robežu pārvaldība, migrācija, cīņa pret organizēto noziedzību un terorismu Bosnijā un Hercegovinā dos spēcīgu stimulu turpināt darbu pie nesen pieņemtās policijas reformas, veicinot plašāku sadarbību starp dažādām policijas struktūrvienībām un panākot procedūru un prakses lielāku saskaņošanu; aicina ES Policijas misiju Bosnijā un Hercegovinā veicināt šo procesu;

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka šajā nolīgumā ir atbalstīts princips par nediskriminējošu piekļūšanu Bosnijas un Hercegovinas izglītības un arodapmācību sistēmām neatkarīgi no dzimuma, nacionālās izcelsmes vai reliģijas; uzskata, ka jāveic liels darbs, lai pārvarētu pašreiz valstī pastāvošās segregācijas struktūras; uzskata, ka izglītībai un zināšanām, kuras iegūst, daudzus gadus kopš bērnības dzīvojot blakus, ir svarīga nozīme izlīguma procesā; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē to, ka šajā nolīgumā ir atbalstīts princips par nediskriminējošu piekļūšanu Bosnijas un Hercegovinas izglītības un arodapmācību sistēmām neatkarīgi no dzimuma, nacionālās izcelsmes vai reliģijas; uzskata, ka jāveic liels darbs, lai pārvarētu pašreiz valstī pastāvošās segregācijas struktūras; uzskata, ka izglītībai un zināšanām, kuras iegūst, daudzus gadus kopš bērnības dzīvojot blakus, ir svarīga nozīme izlīguma procesā;

| 10. | uzskata, ka ES ir jāveicina akadēmiska un pētniecības sadarbība, tostarp darbinieku apmaiņas starp Bosniju un Hercegovinu un citām reģiona valstīm, kā arī starp iepriekš minētajām valstīm un ES dalībvalstīm; šajā sakarībā atgādina par ieguldījumu, ko šā mērķa sasniegšanā var sniegt ES programmas, kā arī to, ka nekavējoties ir jāizveido valsts aģentūra, kuras pienākums būtu īstenot šīs programmas, kuras pašlaik jau ir pieejamas Rietumbalkānu valstīm; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka ES ir jāveicina akadēmiska un pētniecības sadarbība, tostarp darbinieku apmaiņas starp Bosniju un Hercegovinu un citām reģiona valstīm, kā arī starp iepriekš minētajām valstīm un ES dalībvalstīm; šajā sakarībā atgādina par ieguldījumu, ko šā mērķa sasniegšanā var sniegt ES programmas, kā arī to, ka nekavējoties ir jāizveido valsts aģentūra, kuras pienākums būtu īstenot šīs programmas, kuras pašlaik jau ir pieejamas Rietumbalkānu valstīm;

| 11. | mudina Bosnijas un Hercegovinas izglītības iestādes beidzot izveidot valsts aģentūru, kas nepieciešama, lai Bosnijas un Hercegovinas pilsoņiem ļautu piedalīties Kopienas mobilitātes programmās, kuras pēc šā Parlamenta norādījuma ir atvērtas Rietumbalkānu valstīm; uzskata, ka līdz ar studentu un pētnieku mobilitātes veicināšanu Kopienas atbilstīgajām programmām jāveicina arī sadarbība starp mācību iestādēm dažādās šīs valsts autonomajās vienībās; |
| --- | --- |

11.

mudina Bosnijas un Hercegovinas izglītības iestādes beidzot izveidot valsts aģentūru, kas nepieciešama, lai Bosnijas un Hercegovinas pilsoņiem ļautu piedalīties Kopienas mobilitātes programmās, kuras pēc šā Parlamenta norādījuma ir atvērtas Rietumbalkānu valstīm; uzskata, ka līdz ar studentu un pētnieku mobilitātes veicināšanu Kopienas atbilstīgajām programmām jāveicina arī sadarbība starp mācību iestādēm dažādās šīs valsts autonomajās vienībās;

| 12. | uzskata arī, ka ņemot vērā sociālās un ekonomiskās sekas, kas varētu rasties pēc Pagaidu nolīguma stāšanās spēkā, ES pirmspievienošanās palīdzības instrumentam (IPA) (1) jāveicina valsts sociālās nodrošināšanas sistēmas un darba tiesību aktu modernizēšana, kā arī jāsniedz atbalsts darba tirgus organizācijām un arodbiedrībām, Bosnijas un Hercegovinas transporta infrastruktūru pilnveidošanai, lai veicinātu ekonomisko attīstību, kā arī vides politikas virzieniem piesārņojuma samazināšanai, enerģijas patēriņa optimizācijai un atkritumu apsaimniekošanas uzlabošanai; šajā sakarībā atzinīgi vērtē valsts IPA koordinatora iecelšanu ieilgušu sarunu rezultātā, kā to pieprasīja Komisija; |
| --- | --- |

12.

uzskata arī, ka ņemot vērā sociālās un ekonomiskās sekas, kas varētu rasties pēc Pagaidu nolīguma stāšanās spēkā, ES pirmspievienošanās palīdzības instrumentam (IPA) (1) jāveicina valsts sociālās nodrošināšanas sistēmas un darba tiesību aktu modernizēšana, kā arī jāsniedz atbalsts darba tirgus organizācijām un arodbiedrībām, Bosnijas un Hercegovinas transporta infrastruktūru pilnveidošanai, lai veicinātu ekonomisko attīstību, kā arī vides politikas virzieniem piesārņojuma samazināšanai, enerģijas patēriņa optimizācijai un atkritumu apsaimniekošanas uzlabošanai; šajā sakarībā atzinīgi vērtē valsts IPA koordinatora iecelšanu ieilgušu sarunu rezultātā, kā to pieprasīja Komisija;

| 13. | aicina Komisiju izstrādāt pasākumus, kas pielāgoti īpašajiem Bosnijas un Hercegovinas apstākļiem, lai palīdzētu valsts pievienošanās procesam ES un veicinātu to; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju izstrādāt pasākumus, kas pielāgoti īpašajiem Bosnijas un Hercegovinas apstākļiem, lai palīdzētu valsts pievienošanās procesam ES un veicinātu to;

| 14. | mudina Eiropas Komisiju iekļaut valsti visās iniciatīvās, kuras ir paredzētas saziņas veicināšanai starp cilvēkiem, pilsoniskās sabiedrības attīstībai, kā arī Bosnijas un Hercegovinas ekonomiskās un sociālās attīstības nostiprināšanai; |
| --- | --- |

14.

mudina Eiropas Komisiju iekļaut valsti visās iniciatīvās, kuras ir paredzētas saziņas veicināšanai starp cilvēkiem, pilsoniskās sabiedrības attīstībai, kā arī Bosnijas un Hercegovinas ekonomiskās un sociālās attīstības nostiprināšanai;

| 15. | pauž bažas par progresa trūkumu attiecībā uz bēgļu un valsts iekšzemē pārvietoto personu atgriešanos savās pirmskara dzīvesvietās, piemēram, Serbijas Republikas Posavinā; atgādina, ka jānodrošina vietējo pašvaldību lielāka iesaistīšanās un dalība atgriešanas procesā, jāorganizē mērķtiecīgi informēšanas pasākumi, lai palielinātu repatriantu pieņemšanu sabiedrībā, jāizpilda infrastruktūras un komunālo pakalpojumu prasības repatriēšanās reģionos, jārada darba iespējas repatriantiem un jāsaskaņo visā Bosnijā un Hercegovinā pensiju, veselības apdrošināšana un izglītības sistēmas, lai panāktu, ka atgriešanās notiek drošos un cieņas pilnos apstākļos, ir ilgtspējīga un dod efektīvu ieguldījumu izlīguma procesā; |
| --- | --- |

15.

pauž bažas par progresa trūkumu attiecībā uz bēgļu un valsts iekšzemē pārvietoto personu atgriešanos savās pirmskara dzīvesvietās, piemēram, Serbijas Republikas Posavinā; atgādina, ka jānodrošina vietējo pašvaldību lielāka iesaistīšanās un dalība atgriešanas procesā, jāorganizē mērķtiecīgi informēšanas pasākumi, lai palielinātu repatriantu pieņemšanu sabiedrībā, jāizpilda infrastruktūras un komunālo pakalpojumu prasības repatriēšanās reģionos, jārada darba iespējas repatriantiem un jāsaskaņo visā Bosnijā un Hercegovinā pensiju, veselības apdrošināšana un izglītības sistēmas, lai panāktu, ka atgriešanās notiek drošos un cieņas pilnos apstākļos, ir ilgtspējīga un dod efektīvu ieguldījumu izlīguma procesā;

| 16. | šajā sakarībā atgādina par saistībām 2005. gada Sarajevas deklarācijas izpildē; |
| --- | --- |

16.

šajā sakarībā atgādina par saistībām 2005. gada Sarajevas deklarācijas izpildē;

| 17. | ir pārliecināts, ka īpaši svarīgi ir palielināt centienus atgriešanās veicināšanā, ņemot vērā to, ka līdz 2011. gadam ir jāveic jauna tautas skaitīšana, pamatojoties uz sīkāk iedalītiem datiem, lai nodrošinātu atjauninātu pārskatu par Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotāju struktūru; |
| --- | --- |

17.

ir pārliecināts, ka īpaši svarīgi ir palielināt centienus atgriešanās veicināšanā, ņemot vērā to, ka līdz 2011. gadam ir jāveic jauna tautas skaitīšana, pamatojoties uz sīkāk iedalītiem datiem, lai nodrošinātu atjauninātu pārskatu par Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotāju struktūru;

| 18. | aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes nekavējoties pievērsties to 8 000 iedzīvotāju problēmām, kuri joprojām dzīvo sabiedriskos centros, un kuriem droša un cieņas pilna atgriešanās nav iespējama, un apsvērt piemērotus un cieņas pilnus, noturīgus risinājumus šo cilvēku problēmām; |
| --- | --- |

18.

aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes nekavējoties pievērsties to 8 000 iedzīvotāju problēmām, kuri joprojām dzīvo sabiedriskos centros, un kuriem droša un cieņas pilna atgriešanās nav iespējama, un apsvērt piemērotus un cieņas pilnus, noturīgus risinājumus šo cilvēku problēmām;

| 19. | uzskata, ka, ņemot vērā ierobežoto progresu Bosnijas un Hercegovinas minoritāšu tiesību jomā, tām ir jāvelta liela uzmanība; atzinīgi vērtē 2008. gada aprīļa vēlēšanu likuma grozījumu, kurā noteiktas valsts minoritāšu tiesības kandidēt vēlēšanās; tomēr pauž nožēlu par to, ka vietu skaita piešķiršana valsts minoritāšu pārstāvjiem tiek atstāta pašvaldību ziņā; turklāt uzsver, ka konsultatīvajām padomēm minoritāšu jautājumos, kuras nesen izveidoja Serbijas Republikā un kuras ir paredzēts izveidot Bosnijas un Hercegovinas Federācijā, ir jākļūst pilnībā darbspējīgām; visbeidzot, pauž nožēlu par nepārtraukto diskrimināciju pret “svešajiem” Bosnijas un Hercegovinas konstitūcijā un vēlēšanu likumos; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka, ņemot vērā ierobežoto progresu Bosnijas un Hercegovinas minoritāšu tiesību jomā, tām ir jāvelta liela uzmanība; atzinīgi vērtē 2008. gada aprīļa vēlēšanu likuma grozījumu, kurā noteiktas valsts minoritāšu tiesības kandidēt vēlēšanās; tomēr pauž nožēlu par to, ka vietu skaita piešķiršana valsts minoritāšu pārstāvjiem tiek atstāta pašvaldību ziņā; turklāt uzsver, ka konsultatīvajām padomēm minoritāšu jautājumos, kuras nesen izveidoja Serbijas Republikā un kuras ir paredzēts izveidot Bosnijas un Hercegovinas Federācijā, ir jākļūst pilnībā darbspējīgām; visbeidzot, pauž nožēlu par nepārtraukto diskrimināciju pret “svešajiem” Bosnijas un Hercegovinas konstitūcijā un vēlēšanu likumos;

| 20. | pauž bažas par neiecietību pret lesbietēm, gejiem, biseksuālām un transseksuālām personām (LGBT), jo īpaši ņemot vērā incidentus pirmā Netradicionālās seksuālās orientācijas festivāla atklāšanā Sarajevā 2008. gada 24. septembrī, un mudina Bosniju un vietējās iestādes veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka Bosnijā un Hercegovinā pamattiesības uz miermīlīgu pulcēšanos tiek pilnībā garantētas arī LGBT piederīgām personām; |
| --- | --- |

20.

pauž bažas par neiecietību pret lesbietēm, gejiem, biseksuālām un transseksuālām personām (LGBT), jo īpaši ņemot vērā incidentus pirmā Netradicionālās seksuālās orientācijas festivāla atklāšanā Sarajevā 2008. gada 24. septembrī, un mudina Bosniju un vietējās iestādes veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka Bosnijā un Hercegovinā pamattiesības uz miermīlīgu pulcēšanos tiek pilnībā garantētas arī LGBT piederīgām personām;

| 21. | aicina piešķirt vairāk finansējuma valsts pretmīnu stratēģijas mērķim līdz 2009. gadam atbrīvot Bosniju un Hercegovinu no mīnām; norāda, ka galvenā šīs jomas problēma ir finansējuma trūkums šīs stratēģijas īstenošanai, un tādēļ mudina kompetentās iestādes nodrošināt finanšu līdzekļus, kas nepieciešami šī projekta īstenošanai un pabeigšanai iespējami ātrākā laikā; |
| --- | --- |

21.

aicina piešķirt vairāk finansējuma valsts pretmīnu stratēģijas mērķim līdz 2009. gadam atbrīvot Bosniju un Hercegovinu no mīnām; norāda, ka galvenā šīs jomas problēma ir finansējuma trūkums šīs stratēģijas īstenošanai, un tādēļ mudina kompetentās iestādes nodrošināt finanšu līdzekļus, kas nepieciešami šī projekta īstenošanai un pabeigšanai iespējami ātrākā laikā;

| 22. | aicina, lai Komisija garantētu ES finansējumu ANO programmai atbruņošanās jomā, ar mērķi turpināt Bosnijas un Hercegovinas bruņoto spēku lieko ieroču, militārā aprīkojuma un munīcijas iznīcināšanu ANO uzraudzībā, un lai varētu veikt pasākumus, kas nodrošinātu, ka šie ieroči netiek pārdoti starpniekiem, valstīm vai režīmiem ar sliktu slavu; |
| --- | --- |

22.

aicina, lai Komisija garantētu ES finansējumu ANO programmai atbruņošanās jomā, ar mērķi turpināt Bosnijas un Hercegovinas bruņoto spēku lieko ieroču, militārā aprīkojuma un munīcijas iznīcināšanu ANO uzraudzībā, un lai varētu veikt pasākumus, kas nodrošinātu, ka šie ieroči netiek pārdoti starpniekiem, valstīm vai režīmiem ar sliktu slavu;

| 23. | šajā sakarā atgādina, ka nepieciešams efektīvi īstenot jau spēkā esošos noteikumus par īpašuma restitūciju, un mudina Bosnijas un Hercegovinas iestādes pārvarēt savas šaubas par šāda risinājuma pareizību; |
| --- | --- |

23.

šajā sakarā atgādina, ka nepieciešams efektīvi īstenot jau spēkā esošos noteikumus par īpašuma restitūciju, un mudina Bosnijas un Hercegovinas iestādes pārvarēt savas šaubas par šāda risinājuma pareizību;

| 24. | ir arī pārliecināts, ka lielāka uzmanība jāvelta bezvēsts pazudušajām personām un jautājumam par reparāciju piešķiršanu viņu ģimenēm un atzinīgi vērtē darbu, ko šajā jomā jau veikusi Starptautiskā Komisija bezvēsts pazudušo personu meklēšanai un Bosnijas un Hercegovinas Pazudušo personu institūts; aicina attiecīgās aģentūras autonomo vienību līmenī atbalstīt valsts līmeņa organizāciju darbu, nosūtot tām visu iegūto attiecīgo informāciju; |
| --- | --- |

24.

ir arī pārliecināts, ka lielāka uzmanība jāvelta bezvēsts pazudušajām personām un jautājumam par reparāciju piešķiršanu viņu ģimenēm un atzinīgi vērtē darbu, ko šajā jomā jau veikusi Starptautiskā Komisija bezvēsts pazudušo personu meklēšanai un Bosnijas un Hercegovinas Pazudušo personu institūts; aicina attiecīgās aģentūras autonomo vienību līmenī atbalstīt valsts līmeņa organizāciju darbu, nosūtot tām visu iegūto attiecīgo informāciju;

| 25. | uzskata, ka lielāka vērība jāpievērš rajonos un kantonos notiekošajām kara noziegumiem veltītajām tiesas prāvām, lai precizētu kompetenču sadalījumu starp centrālo un vietējo līmeni, jānodrošina, ka tiesām un izmeklētājiem ir visi nepieciešamie resursi, lieciniekiem ir pieeja atbilstīgai aizsardzībai, tiek stiprināta policijas un tiesu pārrobežu sadarbība, kā arī tiek saskaņots valsts, kantonu un vietējā līmenī piemērojamais tiesiskais regulējums; aicina Komisiju un Rietumbalkānu valstis rīkoties, lai šajā sakarībā panāktu ievērojamus uzlabojumus reģionālajā un starptautiskajā sadarbībā; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka lielāka vērība jāpievērš rajonos un kantonos notiekošajām kara noziegumiem veltītajām tiesas prāvām, lai precizētu kompetenču sadalījumu starp centrālo un vietējo līmeni, jānodrošina, ka tiesām un izmeklētājiem ir visi nepieciešamie resursi, lieciniekiem ir pieeja atbilstīgai aizsardzībai, tiek stiprināta policijas un tiesu pārrobežu sadarbība, kā arī tiek saskaņots valsts, kantonu un vietējā līmenī piemērojamais tiesiskais regulējums; aicina Komisiju un Rietumbalkānu valstis rīkoties, lai šajā sakarībā panāktu ievērojamus uzlabojumus reģionālajā un starptautiskajā sadarbībā;

| 26. | šajā sakarībā atbalsta Bosnijas un Hercegovinas Kara noziegumu izmeklēšanas stratēģijas izstrādi, kurai, noskaidrojot potenciālo kara noziegumu gadījumu skaitu, ir jāpalīdz pieņemt politiskos, finanšu un likumdošanas lēmumus un atrast resursus, kas vajadzīgi šo noziegumu izmeklēšanai; |
| --- | --- |

26.

šajā sakarībā atbalsta Bosnijas un Hercegovinas Kara noziegumu izmeklēšanas stratēģijas izstrādi, kurai, noskaidrojot potenciālo kara noziegumu gadījumu skaitu, ir jāpalīdz pieņemt politiskos, finanšu un likumdošanas lēmumus un atrast resursus, kas vajadzīgi šo noziegumu izmeklēšanai;

| 27. | pauž bažas par Serbijas Republikā pārsvarā valdošo atmosfēru, kam raksturīga plašsaziņas līdzekļu, cilvēktiesību aktīvistu un pilsoniskās sabiedrības kopumā iebiedēšana, un mudina politiskos vadītājus atzīt neatkarīgo plašsaziņas līdzekļu un NVO nozīmi valsts demokrātiskajā dzīvē; |
| --- | --- |

27.

pauž bažas par Serbijas Republikā pārsvarā valdošo atmosfēru, kam raksturīga plašsaziņas līdzekļu, cilvēktiesību aktīvistu un pilsoniskās sabiedrības kopumā iebiedēšana, un mudina politiskos vadītājus atzīt neatkarīgo plašsaziņas līdzekļu un NVO nozīmi valsts demokrātiskajā dzīvē;

| 28. | pauž nožēlu par Serbijas Republikas draudiem vienpusīgi izstāties no valsts enerģijas pārvades uzņēmuma un izveidot savu uzņēmumu, atceļot atbalstu reformai, par kuru iepriekš tika sasniegta vienošanās; norāda, ka šī rīcība būtu vājinājusi Bosnijas centienus saistībā ar valsts stabilizācijas un asociācijas procesu (SAP); vienlaikus mudina Federācijas iestādes pieņemt ilgi gaidītos tiesību aktus elektrības piegādes jomā; |
| --- | --- |

28.

pauž nožēlu par Serbijas Republikas draudiem vienpusīgi izstāties no valsts enerģijas pārvades uzņēmuma un izveidot savu uzņēmumu, atceļot atbalstu reformai, par kuru iepriekš tika sasniegta vienošanās; norāda, ka šī rīcība būtu vājinājusi Bosnijas centienus saistībā ar valsts stabilizācijas un asociācijas procesu (SAP); vienlaikus mudina Federācijas iestādes pieņemt ilgi gaidītos tiesību aktus elektrības piegādes jomā;

| 29. | aicina veikt atbilstīgas darbības kā atbildi tam, ka Bosnija un Hercegovina parakstīja divpusēju imunitātes nolīgumu ar ASV attiecībā uz Starptautisko krimināltiesu, kas neatbilst ES kopējai nostājai un pamatprincipiem šajā jomā; |
| --- | --- |

29.

aicina veikt atbilstīgas darbības kā atbildi tam, ka Bosnija un Hercegovina parakstīja divpusēju imunitātes nolīgumu ar ASV attiecībā uz Starptautisko krimināltiesu, kas neatbilst ES kopējai nostājai un pamatprincipiem šajā jomā;

| 30. | pauž nožēlu par to, ka, neskatoties uz Bosnijas un Hercegovinas nopietnajām problēmām cīņā pret korupcijas kontroli, organizēto noziedzību, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un narkotiku tirdzniecību, progresu šajā jomā kavē politiskā iejaukšanās, politiskās gribas trūkums un nepietiekamā koordinācija starp dažādajām autonomo vienību aģentūrām un politiskajiem spēkiem; mudina Bosnijas un Hercegovinas iestādes strauji uzsākt tālākus pasākumus šo problēmu atrisināšanai; |
| --- | --- |

30.

pauž nožēlu par to, ka, neskatoties uz Bosnijas un Hercegovinas nopietnajām problēmām cīņā pret korupcijas kontroli, organizēto noziedzību, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un narkotiku tirdzniecību, progresu šajā jomā kavē politiskā iejaukšanās, politiskās gribas trūkums un nepietiekamā koordinācija starp dažādajām autonomo vienību aģentūrām un politiskajiem spēkiem; mudina Bosnijas un Hercegovinas iestādes strauji uzsākt tālākus pasākumus šo problēmu atrisināšanai;

| 31. | uzskata, ka diskusijas par turpmāko valsts konstitucionālu uzbūvi ir jāvada Bosnijas un Hercegovinas un parlamentam; pieprasa rīkot pārredzamas un atklātas sabiedriskas diskusijas, pilnībā iesaistot pilsonisko sabiedrību; uzskata, arī ka konstitucionālo noregulējumu jāpanāk uz Bosnijas un Hercegovinas dažādo politisko partiju brīvprātīgas vienošanās pamata; tomēr uzskata, ka starptautiskā sabiedrība un ES Īpašais pārstāvis var sniegt nozīmīgu ieguldījumu, un aicina tos sadarbībā ar Eiropas Padomes Venēcijas Komisiju un Eiropas Padomi sniegt šo diskusiju vadīšanai nepieciešamo atbalstu; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka diskusijas par turpmāko valsts konstitucionālu uzbūvi ir jāvada Bosnijas un Hercegovinas un parlamentam; pieprasa rīkot pārredzamas un atklātas sabiedriskas diskusijas, pilnībā iesaistot pilsonisko sabiedrību; uzskata, arī ka konstitucionālo noregulējumu jāpanāk uz Bosnijas un Hercegovinas dažādo politisko partiju brīvprātīgas vienošanās pamata; tomēr uzskata, ka starptautiskā sabiedrība un ES Īpašais pārstāvis var sniegt nozīmīgu ieguldījumu, un aicina tos sadarbībā ar Eiropas Padomes Venēcijas Komisiju un Eiropas Padomi sniegt šo diskusiju vadīšanai nepieciešamo atbalstu;

| 32. | aicina vietējos politiķus atzīt Bosnijas un Hercegovinas valsts strukturālās reformas nepieciešamību; tomēr atgādina, ka šī reforma var būt veiksmīga tikai tad, ja tās pamatā ir reālistiski pieņēmumi; |
| --- | --- |

32.

aicina vietējos politiķus atzīt Bosnijas un Hercegovinas valsts strukturālās reformas nepieciešamību; tomēr atgādina, ka šī reforma var būt veiksmīga tikai tad, ja tās pamatā ir reālistiski pieņēmumi;

| 33. | atgādina, ka centralizētas valsts stiprināšana nenozīmē autonomo vienību vājināšanu, bet gan apstākļu radīšanu efektīvai administrēšanai, kas sniedz labumu visiem Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotājiem daudzās jomās, piemēram, izveidojot vienotu tirgu; vienlaikus brīdina par konstitucionālo diskusiju izmantošanu kā iespēju nepamatoti piedēvēt vienībām pilnvaras un prerogatīvas, kuras ir raksturīgas suverēnai valstij; |
| --- | --- |

33.

atgādina, ka centralizētas valsts stiprināšana nenozīmē autonomo vienību vājināšanu, bet gan apstākļu radīšanu efektīvai administrēšanai, kas sniedz labumu visiem Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotājiem daudzās jomās, piemēram, izveidojot vienotu tirgu; vienlaikus brīdina par konstitucionālo diskusiju izmantošanu kā iespēju nepamatoti piedēvēt vienībām pilnvaras un prerogatīvas, kuras ir raksturīgas suverēnai valstij;

| 34. | atgādina Bosnijas un Hercegovinas iestādēm viņu pienākumu pilnībā sadarboties ar Starptautisko Kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai, īpaši attiecībā uz joprojām nenotverto bēgļu arestēšanu, potenciālo liecinieku atrašanu un aizsardzību, kā arī prāvām un izmeklēšanai nepieciešamo dokumentu un citu pierādījumu nodošanu tribunālam; |
| --- | --- |

34.

atgādina Bosnijas un Hercegovinas iestādēm viņu pienākumu pilnībā sadarboties ar Starptautisko Kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai, īpaši attiecībā uz joprojām nenotverto bēgļu arestēšanu, potenciālo liecinieku atrašanu un aizsardzību, kā arī prāvām un izmeklēšanai nepieciešamo dokumentu un citu pierādījumu nodošanu tribunālam;

| 35. | pauž nožēlu par to, ka vēlēšanu iestādes nav atrisinājušas to Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotāju problēmas, kuri kara laikā pārcēlās uz ārzemēm, taču vēlas izmantot savas balsošanas tiesības; uzskata, ka risinājumu var atrast, sadarbojoties ar kaimiņvalstīm, lai atļautu šiem pilsoņiem reģistrēties; |
| --- | --- |

35.

pauž nožēlu par to, ka vēlēšanu iestādes nav atrisinājušas to Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotāju problēmas, kuri kara laikā pārcēlās uz ārzemēm, taču vēlas izmantot savas balsošanas tiesības; uzskata, ka risinājumu var atrast, sadarbojoties ar kaimiņvalstīm, lai atļautu šiem pilsoņiem reģistrēties;

| 36. | uzskata, ka galvenajam starptautiskās sabiedrības un arī vietējo līderu mērķim joprojām ir jābūt jautājumam par Augstā pārstāvja biroja slēgšanu, vienlaikus palielinot ES Īpašā pārstāvja nozīmi; mudina politiskos vadītājus darboties, ievērojot viņiem šajā sakarībā uzliktos pienākumus, un pielikt visas pūles Miera īstenošanas padomes valdes izvirzīto piecu mērķu un divu priekšnoteikumu īstenošanai, lai ar vienprātīga procesa palīdzību realizētu pāreju no Augstā pārstāvja uz ES Īpašo pārstāvi; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka galvenajam starptautiskās sabiedrības un arī vietējo līderu mērķim joprojām ir jābūt jautājumam par Augstā pārstāvja biroja slēgšanu, vienlaikus palielinot ES Īpašā pārstāvja nozīmi; mudina politiskos vadītājus darboties, ievērojot viņiem šajā sakarībā uzliktos pienākumus, un pielikt visas pūles Miera īstenošanas padomes valdes izvirzīto piecu mērķu un divu priekšnoteikumu īstenošanai, lai ar vienprātīga procesa palīdzību realizētu pāreju no Augstā pārstāvja uz ES Īpašo pārstāvi;

| 37. | pauž neapmierinātību par to, ka nav panākta virzība Brko rajona noteikumu pabeigšanā; brīdina Bosnijas un Hercegovinas politiskos līderus, ka šķīrējtiesas nolēmums par Brko statusu ir galīgs, un to nedrīkst apšaubīt; |
| --- | --- |

37.

pauž neapmierinātību par to, ka nav panākta virzība Brko rajona noteikumu pabeigšanā; brīdina Bosnijas un Hercegovinas politiskos līderus, ka šķīrējtiesas nolēmums par Brko statusu ir galīgs, un to nedrīkst apšaubīt;

| 38. | aicina arī Bosnijas politiķus atzīt, ka vajadzīgs saprātīgs īpašumu sadalījums starp valsti un citiem administratīvajiem līmeņiem, kas ir viens no Augstā pārstāvja biroja slēgšanas iemesliem; mudina viņus nopietni iesaistīties sarunās par šo ieilgušo problēmu; atgādina, ka valstij ir jāpiešķir vajadzīgie resursi savu uzdevumu izpildei; |
| --- | --- |

38.

aicina arī Bosnijas politiķus atzīt, ka vajadzīgs saprātīgs īpašumu sadalījums starp valsti un citiem administratīvajiem līmeņiem, kas ir viens no Augstā pārstāvja biroja slēgšanas iemesliem; mudina viņus nopietni iesaistīties sarunās par šo ieilgušo problēmu; atgādina, ka valstij ir jāpiešķir vajadzīgie resursi savu uzdevumu izpildei;

| 39. | atgādina starptautiskās sabiedrības pārstāvjiem, ka viņu partneri Bosnijā un Hercegovinā ir šīs valsts iestādes, nevis galveno politisko partiju vadītāji; tādēļ uzskata, ka Bosnijas un Hercegovinas iestādes ir jāiesaista un tām ir jākļūst par galvenajām dalībniecēm šīs valsts reformu procesā; |
| --- | --- |

39.

atgādina starptautiskās sabiedrības pārstāvjiem, ka viņu partneri Bosnijā un Hercegovinā ir šīs valsts iestādes, nevis galveno politisko partiju vadītāji; tādēļ uzskata, ka Bosnijas un Hercegovinas iestādes ir jāiesaista un tām ir jākļūst par galvenajām dalībniecēm šīs valsts reformu procesā;

| 40. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām, Bosnijas un Hercegovinas valdībai un Augstajam pārstāvim — ES Īpašajam pārstāvim Bosnijā un Hercegovinā. |
| --- | --- |

40.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām, Bosnijas un Hercegovinas valdībai un Augstajam pārstāvim — ES Īpašajam pārstāvim Bosnijā un Hercegovinā.

---

(1)  Padomes 2006. gada 17. jūlija Regula (EK) Nr. 1085/2006, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) (OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.).

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/78 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/78

---

Ceturtdiena, 2008. gada 23. oktobrisUkrainā 1932.—1933. gadā mākslīgi izraisītā bada — golodomora — pieminēšana

P6_TA(2008)0523

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra rezolūcija par Ukrainā 1932.—1933. gadā mākslīgi izraisītā bada — golodomora — pieminēšanu

2010/C 15 E/16

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību,

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju,

ņemot vērā ANO Konvenciju par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to,

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 58. sesijā pieņemto kopīgo paziņojumu par golodomora 70. gadadienu Ukrainā un to, ka šo paziņojumu atbalstīja 63 valstis, tostarp visas toreizējās 25 ES dalībvalstis,

ņemot vērā 2006. gada 28. novembrī pieņemto Ukrainas likumu “Par golodomoru Ukrainā 1932.—1933. gadā”,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja 2007. gada 21. novembra paziņojumu, kurā viņš atzīmē golodomora 75. gadadienas pieminēšanas sākšanu Ukrainā,

ņemot vērā ES un Gruzijas Parlamentārās sadarbības komitejas galīgo paziņojumu un ieteikumus, ko tā pieņēma 2008. gada 27. februārī notikušajā desmitajā sanāksmē,

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana ir pamatprincipi, uz kuriem ES ir dibināta; |
| --- | --- |

A.

tā kā cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana ir pamatprincipi, uz kuriem ES ir dibināta;

| B. | tā kā ANO Konvencijā par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to ir noteikts, ka par genocīdu ir uzskatāmi noziegumi, kas pastrādāti ar nodomu pilnīgi vai daļēji iznīcināt kādu rasi, etnisko, nacionālo vai reliģisko grupu, un tas var izpausties kā: grupas locekļu nogalināšana; smagu miesas bojājumu nodarīšana vai garīgu traumu radīšana grupas locekļiem; apzināti centieni radīt tādus apstākļus, kas vērsti uz pilnīgu vai daļēju grupas iznīcināšanu; centieni īstenot pasākumus, ar kuriem ierobežo dzimstību grupā; un grupas locekļu bērnu pārvietošana uz citu grupu piespiedu kārtā; |
| --- | --- |

B.

tā kā ANO Konvencijā par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to ir noteikts, ka par genocīdu ir uzskatāmi noziegumi, kas pastrādāti ar nodomu pilnīgi vai daļēji iznīcināt kādu rasi, etnisko, nacionālo vai reliģisko grupu, un tas var izpausties kā: grupas locekļu nogalināšana; smagu miesas bojājumu nodarīšana vai garīgu traumu radīšana grupas locekļiem; apzināti centieni radīt tādus apstākļus, kas vērsti uz pilnīgu vai daļēju grupas iznīcināšanu; centieni īstenot pasākumus, ar kuriem ierobežo dzimstību grupā; un grupas locekļu bērnu pārvietošana uz citu grupu piespiedu kārtā;

| C. | tā kā 1932.—1933. gada bads golodomors izraisīja miljoniem ukraiņu bojāeju un to ciniski un nežēlīgi plānoja Staļina režīms, lai piespiestu Ukrainas lauku iedzīvotājus pret savu gribu atbalstīt Padomju Savienības īstenoto lauksaimniecības kolektivizācijas politiku; |
| --- | --- |

C.

tā kā 1932.—1933. gada bads golodomors izraisīja miljoniem ukraiņu bojāeju un to ciniski un nežēlīgi plānoja Staļina režīms, lai piespiestu Ukrainas lauku iedzīvotājus pret savu gribu atbalstīt Padomju Savienības īstenoto lauksaimniecības kolektivizācijas politiku;

| D. | tā kā noziegumu, kas Eiropas vēsturē izdarīti pret cilvēci, pieminēšana varētu palīdzēt novērst līdzīgus noziegumus nākotnē; |
| --- | --- |

D.

tā kā noziegumu, kas Eiropas vēsturē izdarīti pret cilvēci, pieminēšana varētu palīdzēt novērst līdzīgus noziegumus nākotnē;

| E. | tā kā Eiropas integrācijas pamatā ir bijusi gatavība atzīt 20. gadsimtā notikušos traģiskos vēsturiskos notikumus un ka samierināšanās ar sarežģītiem vēstures faktiem nenozīmē, ka kolektīvi ir jāuzņemas vaina, bet ka samierināšanās veido stabilu pamatu, lai Eiropas kopīgo nākotni varētu veidot, pamatojoties uz kopīgām vērtībām un ņemot vērā kopības un savstarpējas atkarības principus, |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas integrācijas pamatā ir bijusi gatavība atzīt 20. gadsimtā notikušos traģiskos vēsturiskos notikumus un ka samierināšanās ar sarežģītiem vēstures faktiem nenozīmē, ka kolektīvi ir jāuzņemas vaina, bet ka samierināšanās veido stabilu pamatu, lai Eiropas kopīgo nākotni varētu veidot, pamatojoties uz kopīgām vērtībām un ņemot vērā kopības un savstarpējas atkarības principus,

| 1. | paziņo Ukrainas tautai un it īpaši tiem cilvēkiem, kuri ir pārcietuši golodomoru un kuri ir upuru ģimenes locekļi un radinieki, ka Eiropas Parlaments:






  a) | atzīst, ka golodomors (mākslīgi izraisīts bads Ukrainā 1932.—1933. gadā) ir šausminošs noziegums pret Ukrainas tautu un cilvēci; |
| --- | --- | --- |

1.

paziņo Ukrainas tautai un it īpaši tiem cilvēkiem, kuri ir pārcietuši golodomoru un kuri ir upuru ģimenes locekļi un radinieki, ka Eiropas Parlaments:

a)

atzīst, ka golodomors (mākslīgi izraisīts bads Ukrainā 1932.—1933. gadā) ir šausminošs noziegums pret Ukrainas tautu un cilvēci;

| b) | stingri nosoda noziedzīgās darbības, kuras tika vērstas pret Ukrainas zemniecību un kuru rezultātā notika tautas masveida iznīcināšana un cilvēktiesību un brīvību pārkāpumi; |
| --- | --- |

b)

stingri nosoda noziedzīgās darbības, kuras tika vērstas pret Ukrainas zemniecību un kuru rezultātā notika tautas masveida iznīcināšana un cilvēktiesību un brīvību pārkāpumi;

| c) | izsaka līdzjūtību šajā traģēdijā cietušajai Ukrainas tautai un ar godbijību piemin mirušos, kuri gāja bojā bada nāvē mākslīgi izraisītā golodomora laikā 1932.—1933. gadā; |
| --- | --- |

c)

izsaka līdzjūtību šajā traģēdijā cietušajai Ukrainas tautai un ar godbijību piemin mirušos, kuri gāja bojā bada nāvē mākslīgi izraisītā golodomora laikā 1932.—1933. gadā;

| d) | aicina valstis, kuras izveidojās pēc Padomju Savienības sabrukuma, nodot atklātībā arhīvu materiālus par golodomoru Ukrainā 1932.—1933. gadā, lai varētu rūpīgi izpētīt visus cēloņus un sekas un veikt to pilnīgu izmeklēšanu; |
| --- | --- |

d)

aicina valstis, kuras izveidojās pēc Padomju Savienības sabrukuma, nodot atklātībā arhīvu materiālus par golodomoru Ukrainā 1932.—1933. gadā, lai varētu rūpīgi izpētīt visus cēloņus un sekas un veikt to pilnīgu izmeklēšanu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Ukrainas valdībai un parlamentam, ANO ģenerālsekretāram, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas ģenerālsekretāram, kā arī Eiropas Padomes ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Ukrainas valdībai un parlamentam, ANO ģenerālsekretāram, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas ģenerālsekretāram, kā arī Eiropas Padomes ģenerālsekretāram.

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/80 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/80

---

Ceturtdiena, 2008. gada 23. oktobris2007. gada ziņojums par Eiropas Ombuda darbību

P6_TA(2008)0524

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra rezolūcija par 2007. gada ziņojumu par Eiropas Ombuda darbību (2008/2158(INI))

2010/C 15 E/17

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā 2007. gada ziņojumu par Eiropas Ombuda darbību,

ņemot vērā EK līguma 195. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 43. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 1994. gada 9. marta Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom par noteikumiem un vispārējiem nosacījumiem, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (1),

ņemot vērā tā 2001. gada 6. septembra rezolūciju, ar ko groza 3. pantu noteikumos un vispārējos nosacījumos, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (2),

ņemot vērā pamatnolīgumu par sadarbību starp Eiropas Parlamentu un Eiropas Ombudu, ko noslēdza 2006. gada 15. martā un kas stājās spēkā 2006. gada 1. aprīlī,

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 5. oktobra paziņojumu “Par pilnvarām attiecībā uz paziņojumu pieņemšanu un sniegšanu Eiropas Ombudam un par ierēdņu pilnvarām sniegt liecības Eiropas Ombudam” (SEC(2005)1227),

ņemot vērā Eiropas Ombuda 2006. gada jūlija vēstuli Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, ar ko ierosina sākt Ombuda statūtu pārskatīšanas procedūru,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. aprīļa lēmuma projektu (3) un 2008. gada 18. jūnija rezolūciju par priekšlikumu pieņemt Eiropas Parlamenta lēmumu, ar kuru groza Eiropas Parlamenta 1994. gada 9. marta Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom par noteikumiem un vispārējiem nosacījumiem, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (4),

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Eiropas Ombuda darbību,

ņemot vērā Reglamenta 195. panta 2. punkta otro un trešo teikumu,

ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu (A6-0358/2008),

| A. | tā kā 2008. gada 10. martā Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam oficiāli iesniedza 2007. gada ziņojumu par Eiropas Ombuda darbību un tā kā 2008. gada 19. maijā Strasbūrā ombuds Nikiforos Diamandouros ar šo ziņojumu iepazīstināja Lūgumrakstu komiteju; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2008. gada 10. martā Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam oficiāli iesniedza 2007. gada ziņojumu par Eiropas Ombuda darbību un tā kā 2008. gada 19. maijā Strasbūrā ombuds Nikiforos Diamandouros ar šo ziņojumu iepazīstināja Lūgumrakstu komiteju;

| B. | tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību harta, ko sākotnēji izsludināja 2000. gada decembrī, tika parakstīta 2007. gada 12. decembrī, un to no jauna apstiprināja Parlamenta, Komisijas un Padomes priekšsēdētāji, un tā kā Lisabonas līgumā, kas pašreiz ir ratifikācijas procesā, ES Pamattiesību harta ir juridiski saistoša, un šis fakts atspoguļo aizvien lielāko izpratni par to, ka Eiropai ir jābūt tādai, kurā galveno uzmanību pievērš iedzīvotājiem un kas ir pārredzama, pieejama, atvērta un apzinās iedzīvotāju vajadzības; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību harta, ko sākotnēji izsludināja 2000. gada decembrī, tika parakstīta 2007. gada 12. decembrī, un to no jauna apstiprināja Parlamenta, Komisijas un Padomes priekšsēdētāji, un tā kā Lisabonas līgumā, kas pašreiz ir ratifikācijas procesā, ES Pamattiesību harta ir juridiski saistoša, un šis fakts atspoguļo aizvien lielāko izpratni par to, ka Eiropai ir jābūt tādai, kurā galveno uzmanību pievērš iedzīvotājiem un kas ir pārredzama, pieejama, atvērta un apzinās iedzīvotāju vajadzības;

| C. | tā kā hartas 41. pantā noteikts: “ikvienai personai ir tiesības uz objektīvu, godīgu un pieņemamā termiņā veiktu jautājumu izskatīšanu Savienības iestādēs un struktūrās”; |
| --- | --- |

C.

tā kā hartas 41. pantā noteikts: “ikvienai personai ir tiesības uz objektīvu, godīgu un pieņemamā termiņā veiktu jautājumu izskatīšanu Savienības iestādēs un struktūrās”;

| D. | tā kā hartas 43. pantā noteikts: “ikvienam Savienības pilsonim un jebkurai fiziskai personai, kas dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības vērsties pie Eiropas Ombuda ar sūdzībām par Savienības iestāžu vai struktūru pieļautām administratīvām kļūmēm, izņemot kļūmes, ko, pildot tiesu iestādes pienākumus, pieļāvusi Eiropas Savienības Tiesa”; |
| --- | --- |

D.

tā kā hartas 43. pantā noteikts: “ikvienam Savienības pilsonim un jebkurai fiziskai personai, kas dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības vērsties pie Eiropas Ombuda ar sūdzībām par Savienības iestāžu vai struktūru pieļautām administratīvām kļūmēm, izņemot kļūmes, ko, pildot tiesu iestādes pienākumus, pieļāvusi Eiropas Savienības Tiesa”;

| E. | tā kā ir būtiski, ka Eiropas iestādes un struktūras pilnībā izmanto nepieciešamos līdzekļus, lai izpildītu savas saistības un nodrošinātu, ka iedzīvotāji laikus var saņemt pēc būtības sagatavotas atbildes uz to iesniegtajiem jautājumiem, sūdzībām un lūgumrakstiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā ir būtiski, ka Eiropas iestādes un struktūras pilnībā izmanto nepieciešamos līdzekļus, lai izpildītu savas saistības un nodrošinātu, ka iedzīvotāji laikus var saņemt pēc būtības sagatavotas atbildes uz to iesniegtajiem jautājumiem, sūdzībām un lūgumrakstiem;

| F. | tā kā, lai arī ir pagājuši septiņi gadi kopš Parlaments pieņēma iepriekšminēto 2001. gada 6. septembra rezolūciju, ar ko apstiprina Eiropas Ombuda labas administratīvās prakses kodeksu, citas vadošās iestādes joprojām nav atsaukušās Parlamenta aicinājumam savu praksi nekavējoties pielāgot minētā kodeksa noteikumiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā, lai arī ir pagājuši septiņi gadi kopš Parlaments pieņēma iepriekšminēto 2001. gada 6. septembra rezolūciju, ar ko apstiprina Eiropas Ombuda labas administratīvās prakses kodeksu, citas vadošās iestādes joprojām nav atsaukušās Parlamenta aicinājumam savu praksi nekavējoties pielāgot minētā kodeksa noteikumiem;

| G. | tā kā sūdzību skaits 2007. gadā bija apmēram par 16 % mazāks nekā 2006. gadā, bet pieņemamo sūdzību skaits 2007. gadā ir palielinājies gan pēc absolūtiem, gan pēc salīdzinošiem rādītājiem, proti, no 449 sūdzībām (12 % no kopskaita) līdz 518 sūdzībām (16 %no kopskaita); |
| --- | --- |

G.

tā kā sūdzību skaits 2007. gadā bija apmēram par 16 % mazāks nekā 2006. gadā, bet pieņemamo sūdzību skaits 2007. gadā ir palielinājies gan pēc absolūtiem, gan pēc salīdzinošiem rādītājiem, proti, no 449 sūdzībām (12 % no kopskaita) līdz 518 sūdzībām (16 %no kopskaita);

| H. | tā kā pēc 348 izmeklēšanu pabeigšanas, no kurām 341 izmeklēšana bija saistīta ar sūdzībām un 7 — bija patstāvīgas izmeklēšanas, rezultāti liecina, ka 95 gadījumos (kas atbilst 25,7 % no izmeklētajām sūdzībām) administratīvas kļūmes pārvaldē nav konstatētas; |
| --- | --- |

H.

tā kā pēc 348 izmeklēšanu pabeigšanas, no kurām 341 izmeklēšana bija saistīta ar sūdzībām un 7 — bija patstāvīgas izmeklēšanas, rezultāti liecina, ka 95 gadījumos (kas atbilst 25,7 % no izmeklētajām sūdzībām) administratīvas kļūmes pārvaldē nav konstatētas;

| I. | tā kā 2007. gadā ir divkāršojies to novērsto administratīvo kļūmju skaits, ko pēc sūdzības iesniegšanas Ombudam ir nokārtojusi attiecīgā iestāde vai struktūra (129 lietas), kas atspoguļo aizvien lielāko iestāžu un struktūru izpratni par to, ka sūdzības Ombudam jāuztver kā iespēja izlabot pieļautās kļūmes un sadarboties ar Ombudu iedzīvotāju labā; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2007. gadā ir divkāršojies to novērsto administratīvo kļūmju skaits, ko pēc sūdzības iesniegšanas Ombudam ir nokārtojusi attiecīgā iestāde vai struktūra (129 lietas), kas atspoguļo aizvien lielāko iestāžu un struktūru izpratni par to, ka sūdzības Ombudam jāuztver kā iespēja izlabot pieļautās kļūmes un sadarboties ar Ombudu iedzīvotāju labā;

| J. | tā kā 2007. gadā 5 lietas tika pabeigtas pēc mierizlīguma panākšanas un 2007. gada beigās vēl bija jāizskata 31 priekšlikums par mierizlīgumu; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2007. gadā 5 lietas tika pabeigtas pēc mierizlīguma panākšanas un 2007. gada beigās vēl bija jāizskata 31 priekšlikums par mierizlīgumu;

| K. | tā kā 2007. gadā Ombuds sāka plašāk izmantot neformālākas procedūras, kas palīdzētu elastīgāk risināt problēmas, un šo pieeju Ombuds turpinās attīstīt nākotnē, kas uzskatāmi parāda Ombuda un iestāžu gatavību palīdzēt iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2007. gadā Ombuds sāka plašāk izmantot neformālākas procedūras, kas palīdzētu elastīgāk risināt problēmas, un šo pieeju Ombuds turpinās attīstīt nākotnē, kas uzskatāmi parāda Ombuda un iestāžu gatavību palīdzēt iedzīvotājiem;

| L. | tā kā 2007. gadā Ombuds 55 izmeklēšanas lietas noslēdza ar aizrādījumu izteikšanu un tā kā aizrādījuma izteikšana apstiprina, ka iesniegtā sūdzība ir bijusi pamatota, un norāda attiecīgajai iestādei vai struktūrai, kas darīts nepareizi, lai palīdzētu izvairīties no administratīvām kļūmēm nākotnē; |
| --- | --- |

L.

tā kā 2007. gadā Ombuds 55 izmeklēšanas lietas noslēdza ar aizrādījumu izteikšanu un tā kā aizrādījuma izteikšana apstiprina, ka iesniegtā sūdzība ir bijusi pamatota, un norāda attiecīgajai iestādei vai struktūrai, kas darīts nepareizi, lai palīdzētu izvairīties no administratīvām kļūmēm nākotnē;

| M. | tā kā 2007. gadā tika sagatavoti 8 ieteikumu projekti, par 7 no 2006. gada izstrādātajiem ieteikumu projektiem 2007. gadā pieņēma lēmumu un par 1 lietu Eiropas Parlamentam iesniedza īpašo ziņojumu; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2007. gadā tika sagatavoti 8 ieteikumu projekti, par 7 no 2006. gada izstrādātajiem ieteikumu projektiem 2007. gadā pieņēma lēmumu un par 1 lietu Eiropas Parlamentam iesniedza īpašo ziņojumu;

| N. | tā kā nedz aizrādījumi, kas ietverti lēmumos par administratīvu kļūmju lietām, kurās nebija iespējams apmierināt prasību, nedz arī Ombuda ieteikumi vai īpašie ziņojumi nav saistoši, jo Ombuda pilnvaras neuzliek iestādēm par pienākumu nekavējoties izlabot administratīvas kļūmes, bet Ombuda aizrādījumu un ieteikumu mērķis ir uzlabot Eiropas Savienības iestāžu un struktūru pašregulējumu; |
| --- | --- |

N.

tā kā nedz aizrādījumi, kas ietverti lēmumos par administratīvu kļūmju lietām, kurās nebija iespējams apmierināt prasību, nedz arī Ombuda ieteikumi vai īpašie ziņojumi nav saistoši, jo Ombuda pilnvaras neuzliek iestādēm par pienākumu nekavējoties izlabot administratīvas kļūmes, bet Ombuda aizrādījumu un ieteikumu mērķis ir uzlabot Eiropas Savienības iestāžu un struktūru pašregulējumu;

| O. | tā kā administratīvā kļūme ir definēta kā attiecīgās iestādes vai struktūras nespēja ievērot tai saistošus noteikumus vai principus, tostarp tos noteikumus vai principus, kas izriet no konkrētās iestādes vai struktūras saistībām, un nevis tieši no Līgumiem vai sekundārajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā administratīvā kļūme ir definēta kā attiecīgās iestādes vai struktūras nespēja ievērot tai saistošus noteikumus vai principus, tostarp tos noteikumus vai principus, kas izriet no konkrētās iestādes vai struktūras saistībām, un nevis tieši no Līgumiem vai sekundārajiem tiesību aktiem;

| P. | tā kā Ombuds par prioritāti ir noteicis vajadzību veicināt labu pārvaldību ES iestādēs un struktūrās un šajā ziņā atbalstīt centienus darīt vairāk, nevis tikai novērst nelikumīgu rīcību; |
| --- | --- |

P.

tā kā Ombuds par prioritāti ir noteicis vajadzību veicināt labu pārvaldību ES iestādēs un struktūrās un šajā ziņā atbalstīt centienus darīt vairāk, nevis tikai novērst nelikumīgu rīcību;

| Q. | tā kā 2007. gadā Eiropas Ombuds iesniedza Eiropas Parlamentam vienu īpašo ziņojumu un tā kā īpašā ziņojuma iesniegšana Parlamentam ir vērtīgs līdzeklis, ar kuru Ombuds var prasīt Parlamenta un Lūgumrakstu komitejas politisko atbalstu, lai apmierinātu to iedzīvotāju prasības, kuru tiesības tikušas pārkāptas, kā arī veicinātu ES pārvaldes standartu uzlabošanu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 2007. gadā Eiropas Ombuds iesniedza Eiropas Parlamentam vienu īpašo ziņojumu un tā kā īpašā ziņojuma iesniegšana Parlamentam ir vērtīgs līdzeklis, ar kuru Ombuds var prasīt Parlamenta un Lūgumrakstu komitejas politisko atbalstu, lai apmierinātu to iedzīvotāju prasības, kuru tiesības tikušas pārkāptas, kā arī veicinātu ES pārvaldes standartu uzlabošanu;

| R. | tā kā kopš Nicas līguma stāšanās spēkā Parlamentam ir tādas pašas tiesības kā dalībvalstīm, Padomei un Komisijai attiecībā uz prasības iesniegšanu Eiropas Kopienu Tiesā par kompetences trūkumu, būtisku procedūras noteikumu pārkāpumu, EK līguma pārkāpumu vai jebkuru citu tādu noteikumu vai likumu pārkāpumu, kas saistīts ar attiecīgā noteikuma piemērošanu vai pilnvaru ļaunprātīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

R.

tā kā kopš Nicas līguma stāšanās spēkā Parlamentam ir tādas pašas tiesības kā dalībvalstīm, Padomei un Komisijai attiecībā uz prasības iesniegšanu Eiropas Kopienu Tiesā par kompetences trūkumu, būtisku procedūras noteikumu pārkāpumu, EK līguma pārkāpumu vai jebkuru citu tādu noteikumu vai likumu pārkāpumu, kas saistīts ar attiecīgā noteikuma piemērošanu vai pilnvaru ļaunprātīgu izmantošanu;

| S. | tā kā 2007. gada ziņojumā iekļautās Eiropas Ombuda kritiskās piezīmes par administratīvām kļūmēm (aizrādījumi, ieteikumu projekti un īpašie ziņojumi) var būt par pamatu tam, lai ES iestādes un struktūras, īstenojot attiecīgos pasākumus, nākotnē neatkārtotu pieļautās kļūmes un darbības nepilnības; |
| --- | --- |

S.

tā kā 2007. gada ziņojumā iekļautās Eiropas Ombuda kritiskās piezīmes par administratīvām kļūmēm (aizrādījumi, ieteikumu projekti un īpašie ziņojumi) var būt par pamatu tam, lai ES iestādes un struktūras, īstenojot attiecīgos pasākumus, nākotnē neatkārtotu pieļautās kļūmes un darbības nepilnības;

| T. | tā kā Eiropas Ombuda izveidotā sadarbība Eiropas ombudu tīklā jau vairāk nekā desmit gadus ir darbojusies kā elastīga informācijas un labas prakses apmaiņas sistēma un līdzeklis, lai sūdzības pāradresētu tiem ombudiem vai tiem līdzīgām iestādēm, kas visefektīvāk var izskatīt attiecīgo lietu; |
| --- | --- |

T.

tā kā Eiropas Ombuda izveidotā sadarbība Eiropas ombudu tīklā jau vairāk nekā desmit gadus ir darbojusies kā elastīga informācijas un labas prakses apmaiņas sistēma un līdzeklis, lai sūdzības pāradresētu tiem ombudiem vai tiem līdzīgām iestādēm, kas visefektīvāk var izskatīt attiecīgo lietu;

| U. | tā kā pirms 12 gadiem izveidotā Eiropas Ombuda nozīme ES iedzīvotāju tiesību aizstāvībā ir palielinājusies, jo Ombuds ir neatkarīga iestāde un Eiropas Parlaments īsteno demokrātisku pārraudzību, tādējādi nodrošinot Ombuda darbības pārredzamību; |
| --- | --- |

U.

tā kā pirms 12 gadiem izveidotā Eiropas Ombuda nozīme ES iedzīvotāju tiesību aizstāvībā ir palielinājusies, jo Ombuds ir neatkarīga iestāde un Eiropas Parlaments īsteno demokrātisku pārraudzību, tādējādi nodrošinot Ombuda darbības pārredzamību;

| V. | tā kā Ombuda un Lūgumrakstu komitejas darbībām jābūt nošķirtām, attiecīgās lietas galīgai izskatīšanai jāiesniedz pēc to piekritības, lai novērstu konfliktus attiecībā uz abu struktūru konkrētajām prerogatīvām, |
| --- | --- |

V.

tā kā Ombuda un Lūgumrakstu komitejas darbībām jābūt nošķirtām, attiecīgās lietas galīgai izskatīšanai jāiesniedz pēc to piekritības, lai novērstu konfliktus attiecībā uz abu struktūru konkrētajām prerogatīvām,

| 1. | apstiprina Eiropas Ombuda iesniegto 2007. gada ziņojumu un formu, kādā tas sagatavots, apvienojot gada darbības kopsavilkumu ar Ombuda lēmumu tematisku analīzi un ietverot problēmas, kas radušās dažādos procedūras posmos; tomēr uzskata, ka jāveic turpmāki centieni, lai uzlabotu statistikas tabulas, kurās skaitlisko un procentuālo rādītāju apvienojums vietām ir mulsinošs; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Eiropas Ombuda iesniegto 2007. gada ziņojumu un formu, kādā tas sagatavots, apvienojot gada darbības kopsavilkumu ar Ombuda lēmumu tematisku analīzi un ietverot problēmas, kas radušās dažādos procedūras posmos; tomēr uzskata, ka jāveic turpmāki centieni, lai uzlabotu statistikas tabulas, kurās skaitlisko un procentuālo rādītāju apvienojums vietām ir mulsinošs;

| 2. | aicina visām ES iestādēm un struktūrām piešķirt tām nepieciešamos budžeta līdzekļus un cilvēkresursus, lai nodrošinātu, ka iedzīvotāji laikus saņem pēc būtības sagatavotas atbildes uz iesniegtajiem jautājumiem, sūdzībām un lūgumrakstiem; |
| --- | --- |

2.

aicina visām ES iestādēm un struktūrām piešķirt tām nepieciešamos budžeta līdzekļus un cilvēkresursus, lai nodrošinātu, ka iedzīvotāji laikus saņem pēc būtības sagatavotas atbildes uz iesniegtajiem jautājumiem, sūdzībām un lūgumrakstiem;

| 3. | uzskata, ka Eiropas Ombuds savas pilnvaras īsteno līdzsvaroti un enerģiski gan attiecībā uz sūdzību izskatīšanu, izmeklēšanas gaitu un noslēgšanu, gan arī uzturot konstruktīvas attiecības ar Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām un iedrošinot iedzīvotājus attiecībās ar šīm iestādēm un struktūrām aizstāvēt savas tiesības; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka Eiropas Ombuds savas pilnvaras īsteno līdzsvaroti un enerģiski gan attiecībā uz sūdzību izskatīšanu, izmeklēšanas gaitu un noslēgšanu, gan arī uzturot konstruktīvas attiecības ar Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām un iedrošinot iedzīvotājus attiecībās ar šīm iestādēm un struktūrām aizstāvēt savas tiesības;

| 4. | aicina Eiropas Ombudu turpināt līdzšinējos centienus un efektīvā, pārredzamā un elastīgā veidā popularizēt savu darbību, lai ES iestādēs un struktūrās iedibinātu īstenu pakalpojumu sniegšanas kultūru, kas domāta iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

4.

aicina Eiropas Ombudu turpināt līdzšinējos centienus un efektīvā, pārredzamā un elastīgā veidā popularizēt savu darbību, lai ES iestādēs un struktūrās iedibinātu īstenu pakalpojumu sniegšanas kultūru, kas domāta iedzīvotājiem;

| 5. | uzskata, ka termina “administratīva kļūme” interpretācijai jābūt plašai, attiecinot to ne tikai uz administratīvu praksi, kas rada Līgumos vai sekundārajos tiesību aktos paredzēto noteikumu vai principu pārkāpumus, bet arī, piemēram, uz gadījumiem, kad pārvaldes iestādes pārkāpj saistības, ko tās pašas uzņēmušās, piemēram, pieņemot labas administratīvās prakses kodeksu, vai, ja apstiprinātas politiska rakstura pamatnostādnes vai deklarācijas iedzīvotājiem ir devušas likumīgas un pamatotas cerības; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka termina “administratīva kļūme” interpretācijai jābūt plašai, attiecinot to ne tikai uz administratīvu praksi, kas rada Līgumos vai sekundārajos tiesību aktos paredzēto noteikumu vai principu pārkāpumus, bet arī, piemēram, uz gadījumiem, kad pārvaldes iestādes pārkāpj saistības, ko tās pašas uzņēmušās, piemēram, pieņemot labas administratīvās prakses kodeksu, vai, ja apstiprinātas politiska rakstura pamatnostādnes vai deklarācijas iedzīvotājiem ir devušas likumīgas un pamatotas cerības;

| 6. | atbalsta Ombuda centienus veicināt labu pārvaldību, sniedzot iestādēm un struktūrām papildu piezīmes un ieteikumus pat tajos gadījumos, kad Ombuds izmeklēšanas laikā nav konstatējis administratīvu kļūmi, bet tomēr uzskata, ka ir jāveic uzlabojumi, ņemot vērā noteikto mērķi, proti, izveidot tādu ES pārvaldes kultūru, kas būtu iedzīvotājiem pieejama un orientēta uz pakalpojumu sniegšanu; |
| --- | --- |

6.

atbalsta Ombuda centienus veicināt labu pārvaldību, sniedzot iestādēm un struktūrām papildu piezīmes un ieteikumus pat tajos gadījumos, kad Ombuds izmeklēšanas laikā nav konstatējis administratīvu kļūmi, bet tomēr uzskata, ka ir jāveic uzlabojumi, ņemot vērā noteikto mērķi, proti, izveidot tādu ES pārvaldes kultūru, kas būtu iedzīvotājiem pieejama un orientēta uz pakalpojumu sniegšanu;

| 7. | uzskata Ombuda darbību atklātības un pārskatatbildības nostiprināšanā Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas procesos un pārvaldē kā būtisku ieguldījumu virzībā uz tādu Eiropas Savienību, kurā lēmumu pieņemšana ir “cik iespējams atklāta un cik iespējams tuvināta pilsoņiem”, kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienību 1. panta 2. punktā, sadarbojoties ar katras dalībvalsts ombuda iestādēm, lai nodrošinātu ES ciešo saistību ar Eiropas iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

7.

uzskata Ombuda darbību atklātības un pārskatatbildības nostiprināšanā Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas procesos un pārvaldē kā būtisku ieguldījumu virzībā uz tādu Eiropas Savienību, kurā lēmumu pieņemšana ir “cik iespējams atklāta un cik iespējams tuvināta pilsoņiem”, kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienību 1. panta 2. punktā, sadarbojoties ar katras dalībvalsts ombuda iestādēm, lai nodrošinātu ES ciešo saistību ar Eiropas iedzīvotājiem;

| 8. | atkārtoti pauž iepriekšējās rezolūcijās izteikto aicinājumu visām ES iestādēm un struktūrām pieņemt vienotu pieeju attiecībā uz Labas administratīvās prakses kodeksu; |
| --- | --- |

8.

atkārtoti pauž iepriekšējās rezolūcijās izteikto aicinājumu visām ES iestādēm un struktūrām pieņemt vienotu pieeju attiecībā uz Labas administratīvās prakses kodeksu;

| 9. | atzīmē, ka Eiropas Ombuda ierosinātais Labas administratīvās prakses kodekss, ko Eiropas Parlaments apstiprināja tā iepriekšminētajā 2001. gada 6. septembra rezolūcijā, attiecas uz visu Kopienas iestāžu un struktūru darbiniekiem un to atšķirībā no citiem kodeksiem regulāri atjauno un publicē Ombuda tīmekļa vietnē; |
| --- | --- |

9.

atzīmē, ka Eiropas Ombuda ierosinātais Labas administratīvās prakses kodekss, ko Eiropas Parlaments apstiprināja tā iepriekšminētajā 2001. gada 6. septembra rezolūcijā, attiecas uz visu Kopienas iestāžu un struktūru darbiniekiem un to atšķirībā no citiem kodeksiem regulāri atjauno un publicē Ombuda tīmekļa vietnē;

| 10. | uzsver vajadzību padarīt Ombuda darbību publiskāku, kuras mērķis ir nodrošināt iedzīvotājus, uzņēmumus, NVO un citas struktūras ar informāciju, un uzskata, ka augstas kvalitātes informācija var samazināt to sūdzību skaitu, kas neietilpst Ombuda kompetencē; vienlaikus aicina Ombudu nekavējoties nosūtīt tālāk sūdzības kompetentajām iestādēm, kas neietilpst tā kompetencē, izmantojot piemērotāko valsts un vietējā līmeņa tīklu; |
| --- | --- |

10.

uzsver vajadzību padarīt Ombuda darbību publiskāku, kuras mērķis ir nodrošināt iedzīvotājus, uzņēmumus, NVO un citas struktūras ar informāciju, un uzskata, ka augstas kvalitātes informācija var samazināt to sūdzību skaitu, kas neietilpst Ombuda kompetencē; vienlaikus aicina Ombudu nekavējoties nosūtīt tālāk sūdzības kompetentajām iestādēm, kas neietilpst tā kompetencē, izmantojot piemērotāko valsts un vietējā līmeņa tīklu;

| 11. | atzīst, ka ir pieaudzis pieņemamo sūdzību kopējais skaits, taču uzskata, ka izskatīšanai pieņemamo sūdzību apjoms — 16 % — joprojām ir pārāk mazs; ņemot vērā šo rādītāju, iesaka uzlabot informācijas kampaņu, kuras mērķauditorija ir Eiropas iedzīvotāji, lai paaugstinātu informētību par Eiropas Ombuda funkcijām un kompetenci; |
| --- | --- |

11.

atzīst, ka ir pieaudzis pieņemamo sūdzību kopējais skaits, taču uzskata, ka izskatīšanai pieņemamo sūdzību apjoms — 16 % — joprojām ir pārāk mazs; ņemot vērā šo rādītāju, iesaka uzlabot informācijas kampaņu, kuras mērķauditorija ir Eiropas iedzīvotāji, lai paaugstinātu informētību par Eiropas Ombuda funkcijām un kompetenci;

| 12. | atzinīgi vērtē kopumā konstruktīvo sadarbību starp Ombudu un ES iestādēm un struktūrām un atbalsta to kā ārējās kontroles mehānismu un vērtīgu papildu līdzekli, ar ko pastāvīgi uzlabot Eiropas pārvaldi; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē kopumā konstruktīvo sadarbību starp Ombudu un ES iestādēm un struktūrām un atbalsta to kā ārējās kontroles mehānismu un vērtīgu papildu līdzekli, ar ko pastāvīgi uzlabot Eiropas pārvaldi;

| 13. | aicina Ombudu nodrošināt, lai Komisija pienācīgi izmantotu tās diskrēciju uzsākt pārkāpumu tiesvedību saskaņā ar EK līguma 226. pantu vai ierosināt sankcijas saskaņā ar EK līguma 228. pantu, vienlaikus skrupulozi cenšoties nepieļaut kavēšanos vai neattaisnotu bezdarbību, kas nav savienojama ar Komisijas pilnvarām uzraudzīt ES tiesību piemērošanu; |
| --- | --- |

13.

aicina Ombudu nodrošināt, lai Komisija pienācīgi izmantotu tās diskrēciju uzsākt pārkāpumu tiesvedību saskaņā ar EK līguma 226. pantu vai ierosināt sankcijas saskaņā ar EK līguma 228. pantu, vienlaikus skrupulozi cenšoties nepieļaut kavēšanos vai neattaisnotu bezdarbību, kas nav savienojama ar Komisijas pilnvarām uzraudzīt ES tiesību piemērošanu;

| 14. | uzskata, ka, gadījumā, ja kāda iestāde atsakās pildīt Ombuda īpašajā ziņojumā norādīto ieteikumu, kaut gan Parlaments šo ieteikumu ir apstiprinājis, Parlaments var izmantot tā likumīgās tiesības celt prasību Eiropas Kopienu Tiesā attiecībā uz Ombuda ieteikumā norādīto pārkāpumu vai bezdarbību; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka, gadījumā, ja kāda iestāde atsakās pildīt Ombuda īpašajā ziņojumā norādīto ieteikumu, kaut gan Parlaments šo ieteikumu ir apstiprinājis, Parlaments var izmantot tā likumīgās tiesības celt prasību Eiropas Kopienu Tiesā attiecībā uz Ombuda ieteikumā norādīto pārkāpumu vai bezdarbību;

| 15. | atzīmē, ka Ombuds ir iesniedzis īpašu ziņojumu, kurā kritizē Komisiju par to, ka tā neizskata sūdzību par Eiropas darba laika direktīvu, saistībā ar kuru Parlaments 2008. gada 3. septembrī pieņēma rezolūciju (5); |
| --- | --- |

15.

atzīmē, ka Ombuds ir iesniedzis īpašu ziņojumu, kurā kritizē Komisiju par to, ka tā neizskata sūdzību par Eiropas darba laika direktīvu, saistībā ar kuru Parlaments 2008. gada 3. septembrī pieņēma rezolūciju (5);

| 16. | uzskata, ka, ja Ombuds un Lūgumrakstu komiteja, darbojoties sava mandāta un kompetences robežās, izmeklē jautājumus, kas pārklājas, piemēram, saistībā ar veidu, kādā Komisija veikusi pārkāpuma tiesvedību un pašu iespējamo pārkāpumu, Ombuds un Lūgumrakstu komiteja, cieši sadarbojoties, var panākt lietderīgu sinerģiju; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka, ja Ombuds un Lūgumrakstu komiteja, darbojoties sava mandāta un kompetences robežās, izmeklē jautājumus, kas pārklājas, piemēram, saistībā ar veidu, kādā Komisija veikusi pārkāpuma tiesvedību un pašu iespējamo pārkāpumu, Ombuds un Lūgumrakstu komiteja, cieši sadarbojoties, var panākt lietderīgu sinerģiju;

| 17. | atzinīgi vērtē institucionālajā sistēmā īstenotās Ombuda un Lūgumrakstu komitejas attiecības saistībā ar kompetenču un prerogatīvu savstarpēju ievērošanu; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē institucionālajā sistēmā īstenotās Ombuda un Lūgumrakstu komitejas attiecības saistībā ar kompetenču un prerogatīvu savstarpēju ievērošanu;

| 18. | atzīst Eiropas ombudu tīkla lietderīgo ieguldījumu, saskaņā ar subsidiaritātes principu nodrošinot līdzekļus strīdu izšķiršanai ārpustiesas kārtībā; atzinīgi vērtē sadarbību starp Eiropas Ombudu un ombudiem un līdzīgām struktūrām valsts, reģionālā un vietējā līmenī dalībvalstīs un mudina uzlabot apmaiņu ar labāko praksi un līdz ar to saskaņot panākumus šajā jomā; |
| --- | --- |

18.

atzīst Eiropas ombudu tīkla lietderīgo ieguldījumu, saskaņā ar subsidiaritātes principu nodrošinot līdzekļus strīdu izšķiršanai ārpustiesas kārtībā; atzinīgi vērtē sadarbību starp Eiropas Ombudu un ombudiem un līdzīgām struktūrām valsts, reģionālā un vietējā līmenī dalībvalstīs un mudina uzlabot apmaiņu ar labāko praksi un līdz ar to saskaņot panākumus šajā jomā;

| 19. | atzinīgi vērtē Eiropas Ombudu tīkla paziņojuma pieņemšanu 2007. gada oktobrī un uzskata, ka tas ir nozīmīgs ieguldījums, lai uzlabotu zināšanas par ombuda iestāžu ES mēroga darbību un lai ombuda iestāžu sniegtos pakalpojumus izskaidrotu iedzīvotājiem, kuri iesniedz sūdzības par jautājumiem, kas ietilpst ES tiesību piemērošanas jomā; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē Eiropas Ombudu tīkla paziņojuma pieņemšanu 2007. gada oktobrī un uzskata, ka tas ir nozīmīgs ieguldījums, lai uzlabotu zināšanas par ombuda iestāžu ES mēroga darbību un lai ombuda iestāžu sniegtos pakalpojumus izskaidrotu iedzīvotājiem, kuri iesniedz sūdzības par jautājumiem, kas ietilpst ES tiesību piemērošanas jomā;

| 20. | atzinīgi vērtē Eiropas Ombuda iniciatīvas, plaši popularizējot gan savu, gan dalībvalstu ombudu darbību, un iesaka Ombudam pastiprināt centienus, lai uzlabotu iedzīvotāju informētību; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē Eiropas Ombuda iniciatīvas, plaši popularizējot gan savu, gan dalībvalstu ombudu darbību, un iesaka Ombudam pastiprināt centienus, lai uzlabotu iedzīvotāju informētību;

| 21. | aicina Eiropas Ombudu lielāku uzmanību pievērst tiem pasākumiem, kas attiecas uz iedzīvotājiem, un līdz ar to — uz iespējamiem sūdzību iesniedzējiem, jo acīmredzot daudzi iedzīvotāji un uzņēmēji joprojām neizprot kompetences jomu atšķirības un lēmumu pieņemšanas kārtību, kāda pastāv Eiropas Savienības, valstu un reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

21.

aicina Eiropas Ombudu lielāku uzmanību pievērst tiem pasākumiem, kas attiecas uz iedzīvotājiem, un līdz ar to — uz iespējamiem sūdzību iesniedzējiem, jo acīmredzot daudzi iedzīvotāji un uzņēmēji joprojām neizprot kompetences jomu atšķirības un lēmumu pieņemšanas kārtību, kāda pastāv Eiropas Savienības, valstu un reģionālā līmenī;

| 22. | atzinīgi vērtē uzlaboto informācijas kampaņu, ko veicina Ombuda pieņemtā saziņas stratēģija, kas rada labāku izpratni par iedzīvotāju tiesībām un Kopienas kompetencēm, kā arī veicina izpratni par Eiropas Ombuda kompetences jomu; tomēr mudina Ombudu, ņemot vērā joprojām ievērojamo sūdzību skaitu, kas ir ārpus Ombuda kompetences jomas, pastiprināt centienus, lai šajā jautājumā regulāri sniegtu izsmeļošāku informāciju; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē uzlaboto informācijas kampaņu, ko veicina Ombuda pieņemtā saziņas stratēģija, kas rada labāku izpratni par iedzīvotāju tiesībām un Kopienas kompetencēm, kā arī veicina izpratni par Eiropas Ombuda kompetences jomu; tomēr mudina Ombudu, ņemot vērā joprojām ievērojamo sūdzību skaitu, kas ir ārpus Ombuda kompetences jomas, pastiprināt centienus, lai šajā jautājumā regulāri sniegtu izsmeļošāku informāciju;

| 23. | tā kā katrai iestādei ir sava tīmekļa vietne, kurā iespējams iesūtīt sūdzības, lūgumrakstus utt., un tā kā tas iedzīvotājiem rada grūtības atšķirt dažādas iestādes, atzinīgi vērtē interaktīvas rokasgrāmatas izveidi, lai iedzīvotājiem palīdzētu noteikt piemērotāko forumu savu problēmu risināšanai; |
| --- | --- |

23.

tā kā katrai iestādei ir sava tīmekļa vietne, kurā iespējams iesūtīt sūdzības, lūgumrakstus utt., un tā kā tas iedzīvotājiem rada grūtības atšķirt dažādas iestādes, atzinīgi vērtē interaktīvas rokasgrāmatas izveidi, lai iedzīvotājiem palīdzētu noteikt piemērotāko forumu savu problēmu risināšanai;

| 24. | lai samazinātu Eiropas Ombudam iesniegto nepieņemamo sūdzību skaitu, ierosina attīstīt šo ideju un izveidot Eiropas iestāžu vienotu tīmekļa vietni, lai palīdzētu tīmekļa vietnes apmeklētājiem, piedāvājot saiti uz iestādi, kas ir kompetenta izskatīt viņu sūdzību; |
| --- | --- |

24.

lai samazinātu Eiropas Ombudam iesniegto nepieņemamo sūdzību skaitu, ierosina attīstīt šo ideju un izveidot Eiropas iestāžu vienotu tīmekļa vietni, lai palīdzētu tīmekļa vietnes apmeklētājiem, piedāvājot saiti uz iestādi, kas ir kompetenta izskatīt viņu sūdzību;

| 25. | ierosina ombudam veikt pasākumus sūdzību skaita samazināšanai šādos gadījumos, kad darbība nav iespējama; |
| --- | --- |

25.

ierosina ombudam veikt pasākumus sūdzību skaita samazināšanai šādos gadījumos, kad darbība nav iespējama;

| 26. | aicina Eiropas ombudu, lai pēc tam, kad ir saņemta attiecīgā lūgumraksta iesniedzēja piekrišana, viņš personīgi uzņemas pārsūtīt ikvienu sūdzību, kas ir valsts vai reģionālā ombuda kompetencē; |
| --- | --- |

26.

aicina Eiropas ombudu, lai pēc tam, kad ir saņemta attiecīgā lūgumraksta iesniedzēja piekrišana, viņš personīgi uzņemas pārsūtīt ikvienu sūdzību, kas ir valsts vai reģionālā ombuda kompetencē;

| 27. | lai uzlabotu iedzīvotājiem sniegto pakalpojumu kvalitāti un efektivitāti, iesaka Ombudam arī turpmāk informēt iedzīvotājus par iekšējām procedūrām un sūdzību izskatīšanas termiņiem, kā arī dažādos sūdzību izskatīšanas posmos piemērotajiem lēmumu pieņemšanas kritērijiem; |
| --- | --- |

27.

lai uzlabotu iedzīvotājiem sniegto pakalpojumu kvalitāti un efektivitāti, iesaka Ombudam arī turpmāk informēt iedzīvotājus par iekšējām procedūrām un sūdzību izskatīšanas termiņiem, kā arī dažādos sūdzību izskatīšanas posmos piemērotajiem lēmumu pieņemšanas kritērijiem;

| 28. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Ombudam, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un dalībvalstu ombudiem vai līdzīgām kompetentām iestādēm. |
| --- | --- |

28.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Ombudam, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un dalībvalstu ombudiem vai līdzīgām kompetentām iestādēm.

---

(1)  OV L 113, 4.5.1994., 15. lpp.

(2)  OV C 72 E, 21.3.2002., 336. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0129.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0301.

(5)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0398.

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/85 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/85

---

Ceturtdiena, 2008. gada 23. oktobrisVenecuēla

P6_TA(2008)0525

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra rezolūcija par politisko aizliegumu kandidēt Venecuēlā

2010/C 15 E/18

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Venecuēlu, jo īpaši 2007. gada 24. maija rezolūciju par Radio Caracas TV lietu Venecuēlā (1),

ņemot vērā Human Rights Watch 2008. gada septembra ziņojumu “Desmitgade Hugo Chávez pakļautībā: Politiskā neiecietība un zaudētās iespējas cilvēktiesību veicināšanai Venecuēlā”,

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā Venecuēlas varas iestādes izmanto dažādus pilsoņu sarakstus (“Taskona saraksts”, “Maisanta saraksts”, “Krievu saraksts”), lai atstādinātu valsts amatpersonas no amata un liegtu viņiem tiesības ieņemt valsts pārvaldes amatus un piekļūt administratīviem pakalpojumiem un procedūrām; |
| --- | --- |

A.

tā kā Venecuēlas varas iestādes izmanto dažādus pilsoņu sarakstus (“Taskona saraksts”, “Maisanta saraksts”, “Krievu saraksts”), lai atstādinātu valsts amatpersonas no amata un liegtu viņiem tiesības ieņemt valsts pārvaldes amatus un piekļūt administratīviem pakalpojumiem un procedūrām;

| B. | tā kā šo sarakstu politiska izmantošana ierobežo Venecuēlas pašreizējās valdības oponentu civiltiesības un politiskās tiesības, jo īpaši tiesības kandidēt vēlēšanās un vēlētāju tiesības brīvi ievēlēt vietējās, reģionālās un valsts institūcijas; |
| --- | --- |

B.

tā kā šo sarakstu politiska izmantošana ierobežo Venecuēlas pašreizējās valdības oponentu civiltiesības un politiskās tiesības, jo īpaši tiesības kandidēt vēlēšanās un vēlētāju tiesības brīvi ievēlēt vietējās, reģionālās un valsts institūcijas;

| C. | tā kā Venecuēlas Valsts kontrolieris ir izdevis administratīvu rīkojumu, kurā aizliedz kandidēt lielam skaitam opozīcijas pārstāvju 2008. gada novembra reģionālās un vietējās vēlēšanās; |
| --- | --- |

C.

tā kā Venecuēlas Valsts kontrolieris ir izdevis administratīvu rīkojumu, kurā aizliedz kandidēt lielam skaitam opozīcijas pārstāvju 2008. gada novembra reģionālās un vietējās vēlēšanās;

| D. | tā kā Venecuēlas varas iestādes patvaļīgi izraidīja no valsts NVO Human Rights Watch direktoru José Miguel Vivanco, kā arī organizācijas direktora vietnieku Daniel Wilkinson, par to, ka viņi sniedza kritisku ziņojumu par pilsonisko brīvību un cilvēktiesību situāciju Prezidenta Hugo Chávez 10 amatā atrašanās gados; |
| --- | --- |

D.

tā kā Venecuēlas varas iestādes patvaļīgi izraidīja no valsts NVO Human Rights Watch direktoru José Miguel Vivanco, kā arī organizācijas direktora vietnieku Daniel Wilkinson, par to, ka viņi sniedza kritisku ziņojumu par pilsonisko brīvību un cilvēktiesību situāciju Prezidenta Hugo Chávez 10 amatā atrašanās gados;

| E. | tā kā šie ir tikai pēdējie no daudziem valdības pasākumiem, kuru mērķis ir iebiedēt opozīcijas pārstāvjus, disidentus un starptautiskos novērotājus valstī; |
| --- | --- |

E.

tā kā šie ir tikai pēdējie no daudziem valdības pasākumiem, kuru mērķis ir iebiedēt opozīcijas pārstāvjus, disidentus un starptautiskos novērotājus valstī;

| F. | tā kā 2008. gada 1. oktobrīCopei partijas studentu līderis un Zulia valsts universitātes studentu apvienības priekšsēdētājs Julio Soto tika nošauts savā automašīnā Marasaibo pilsētā — šis noziegums tika izdarīts dīvainos apstākļos un līdz šim nav līdz galam atklāts, |
| --- | --- |

F.

tā kā 2008. gada 1. oktobrīCopei partijas studentu līderis un Zulia valsts universitātes studentu apvienības priekšsēdētājs Julio Soto tika nošauts savā automašīnā Marasaibo pilsētā — šis noziegums tika izdarīts dīvainos apstākļos un līdz šim nav līdz galam atklāts,

| 1. | pauž bažas par Venecuēlas Valsts kontroliera izdoto aizliegumu kandidēt vēlēšanās; |
| --- | --- |

1.

pauž bažas par Venecuēlas Valsts kontroliera izdoto aizliegumu kandidēt vēlēšanās;

| 2. | mudina Venecuēlas valdību izskatīt šos administratīvi noteiktos politiskos aizliegumus kandidēt vēlēšanās, ņemot vērā Venecuēlas Konstitūcijas 42. un 65. pantu, saskaņā ar kuriem šādu lēmumu var pieņemt vienīgi tiesu iestādes, kā tas ir pieņemts visās demokrātiskās valstīs; |
| --- | --- |

2.

mudina Venecuēlas valdību izskatīt šos administratīvi noteiktos politiskos aizliegumus kandidēt vēlēšanās, ņemot vērā Venecuēlas Konstitūcijas 42. un 65. pantu, saskaņā ar kuriem šādu lēmumu var pieņemt vienīgi tiesu iestādes, kā tas ir pieņemts visās demokrātiskās valstīs;

| 3. | mudina Venecuēlas valdību panākt arī atbilstību starptautiskajiem nolīgumiem, kurus Venecuēla ir ratificējusi, tostarp Amerikas Cilvēktiesību konvencijai, īpaši ņemot vērā noteikumus par politiskajām tiesībām, kas noteikti 23. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 23. panta 2. punktā, kā arī Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 2. un 25. pantā; |
| --- | --- |

3.

mudina Venecuēlas valdību panākt arī atbilstību starptautiskajiem nolīgumiem, kurus Venecuēla ir ratificējusi, tostarp Amerikas Cilvēktiesību konvencijai, īpaši ņemot vērā noteikumus par politiskajām tiesībām, kas noteikti 23. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 23. panta 2. punktā, kā arī Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 2. un 25. pantā;

| 4. | pauž stingru nostāju pret cilvēktiesību aizstāvju patvaļīgu izraidīšanu; uzskata, ka šī izraidīšana ir ļoti nopietns precedents attiecībā uz vārda brīvības ievērošanu un tiesībām kritizēt, kas ir pamattiesības jebkurā demokrātiskā sabiedrībā; |
| --- | --- |

4.

pauž stingru nostāju pret cilvēktiesību aizstāvju patvaļīgu izraidīšanu; uzskata, ka šī izraidīšana ir ļoti nopietns precedents attiecībā uz vārda brīvības ievērošanu un tiesībām kritizēt, kas ir pamattiesības jebkurā demokrātiskā sabiedrībā;

| 5. | asi nosoda studentu līdera Julio Soto noslepkavošanu; izsaka līdzjūtību bojā gājušā ģimenei un draugiem un aicina Venecuēlas varas iestādes darīt visu iespējamo, lai noskaidrotu šī nozieguma apstākļus, cik drīz vien iespējams, lai varētu saukt pie atbildības šī nozieguma izdarītājus un par to atbildīgos, un lai šis noziegums nepaliktu nesodīts; |
| --- | --- |

5.

asi nosoda studentu līdera Julio Soto noslepkavošanu; izsaka līdzjūtību bojā gājušā ģimenei un draugiem un aicina Venecuēlas varas iestādes darīt visu iespējamo, lai noskaidrotu šī nozieguma apstākļus, cik drīz vien iespējams, lai varētu saukt pie atbildības šī nozieguma izdarītājus un par to atbildīgos, un lai šis noziegums nepaliktu nesodīts;

| 6. | aicina Hugo Chávez valdību izbeigt visas šādas prakses un veicināt plašāku līdzdalību nodrošinošu demokrātiju Venecuēlā, pilnīgā saskaņā ar 1999. gada konstitūcijā noteiktajiem principiem; |
| --- | --- |

6.

aicina Hugo Chávez valdību izbeigt visas šādas prakses un veicināt plašāku līdzdalību nodrošinošu demokrātiju Venecuēlā, pilnīgā saskaņā ar 1999. gada konstitūcijā noteiktajiem principiem;

| 7. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī Amerikas valstu organizācijas ģenerālsekretāram, Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārajai asamblejai, Mercosur Parlamentam un Venecuēlas Bolivāra Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

7.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī Amerikas valstu organizācijas ģenerālsekretāram, Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārajai asamblejai, Mercosur Parlamentam un Venecuēlas Bolivāra Republikas valdībai un parlamentam.

---

(1)  OV C 102 E, 24.4.2008., 484. lpp.

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/86 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/86

---

Ceturtdiena, 2008. gada 23. oktobrisKongo Demokrātiskā Republika: sadursmes austrumu pierobežas zonās

P6_TA(2008)0526

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra rezolūcija par Kongo — sadursmes Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu pierobežas zonās

2010/C 15 E/19

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 21. februāra rezolūciju par Ziemeļu Kivu (1),

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 17. janvāra rezolūciju par situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā un izvarošanu kā kara noziegumu (2), kā arī iepriekšējās rezolūcijas par cilvēktiesību pārkāpumiem Kongo Demokrātiskajā Republikā (KDR),

ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2007. gada 22. novembra rezolūciju par situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā, jo īpaši tās austrumu daļā, un šās situācijas ietekmi uz reģionu (3),

ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 15. novembra rezolūciju par ES atbildi uz nestabilām situācijām jaunattīstības valstīs (4),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 25. oktobra paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES atbilde uz nestabilām situācijām — iesaistīšanās situācijās, kad ilgtspējīga attīstība, stabilitāte un miers ir apdraudēti” (COM(2007)0643) un Komisijas dienestu darba dokumentu, kas pievienots šim paziņojumam (SEC(2007)1417),

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2005. gada 24. oktobra Rezolūciju Nr. 60/1 par 2005. gada Pasaules sammita rezultātiem, jo īpaši šās rezolūcijas 138.—140. punktu par pienākumu aizsargāt iedzīvotājus,

ņemot vērā Padomes 2008. gada 10. oktobra deklarācija par situāciju KDR austrumu daļā,

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā kaujas starp Kongo armiju, gāztā ģenerāļa Laurent Nkunda dumpinieku karaspēku, Ruandas atbrīvošanas demokrātisko spēku (FDLR) cīnītājiem, kā arī Ugandas Tā Kunga pretošanās armijas (LRA) karaspēku jau vairākus mēnešu sagādā ārkārtīgas ciešanas civiliedzīvotājiem KDP austrumu provincēs; |
| --- | --- |

A.

tā kā kaujas starp Kongo armiju, gāztā ģenerāļa Laurent Nkunda dumpinieku karaspēku, Ruandas atbrīvošanas demokrātisko spēku (FDLR) cīnītājiem, kā arī Ugandas Tā Kunga pretošanās armijas (LRA) karaspēku jau vairākus mēnešu sagādā ārkārtīgas ciešanas civiliedzīvotājiem KDP austrumu provincēs;

| B. | tā kā konflikts Kongo Demokrātiskajā Republikā kopš 1998. gada ir prasījis 5 400 000 cilvēku dzīvības un vēl joprojām katru dienu tiešā vai netiešā veidā izraisa apmēram 1 500 cilvēku nāvi; |
| --- | --- |

B.

tā kā konflikts Kongo Demokrātiskajā Republikā kopš 1998. gada ir prasījis 5 400 000 cilvēku dzīvības un vēl joprojām katru dienu tiešā vai netiešā veidā izraisa apmēram 1 500 cilvēku nāvi;

| C. | tā kā netālu no pierobežas ciemata Rumangabo, kas atrodas netālu no Gomas, smagu cīņu laikā Laurent Nkunda kaujinieki iebruka stratēģiski nozīmīgā militārā nometnē, kas viņiem ļāva iegūt ieročus un krājumus; |
| --- | --- |

C.

tā kā netālu no pierobežas ciemata Rumangabo, kas atrodas netālu no Gomas, smagu cīņu laikā Laurent Nkunda kaujinieki iebruka stratēģiski nozīmīgā militārā nometnē, kas viņiem ļāva iegūt ieročus un krājumus;

| D. | tā kā ANO Cilvēktiesību komisija (UNHCR) ziņo par lielu skaitu cietušo personu un 100 000 pārvietoto personu pēc nesenajām kaujām Ziemeļu Kivu un tā kā tiek ziņots arī par vairāku simtu cilvēku upē iemestajām mirstīgajām atliekām un par 50 000 pārvietoto personu pēc smagām kaujām ar LRA piedalīšanos Ituri provincē; |
| --- | --- |

D.

tā kā ANO Cilvēktiesību komisija (UNHCR) ziņo par lielu skaitu cietušo personu un 100 000 pārvietoto personu pēc nesenajām kaujām Ziemeļu Kivu un tā kā tiek ziņots arī par vairāku simtu cilvēku upē iemestajām mirstīgajām atliekām un par 50 000 pārvietoto personu pēc smagām kaujām ar LRA piedalīšanos Ituri provincē;

| E. | tā kā pēc tam, kad Gomā 2008. gada 23. janvārī tika parakstīts miera nolīgums, gan Laurent Nkunda dumpinieku karaspēks, gan FDLR, gan arī pati Kongo armija KDR austrumu daļā veica slepkavības, jaunu meiteņu, sieviešu un vecāka gadagājuma sieviešu izvarošanas, civiliedzīvotāju un bērnu piespiedu iesaukšanu armijā, kā arī citus vardarbības aktus un nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

E.

tā kā pēc tam, kad Gomā 2008. gada 23. janvārī tika parakstīts miera nolīgums, gan Laurent Nkunda dumpinieku karaspēks, gan FDLR, gan arī pati Kongo armija KDR austrumu daļā veica slepkavības, jaunu meiteņu, sieviešu un vecāka gadagājuma sieviešu izvarošanas, civiliedzīvotāju un bērnu piespiedu iesaukšanu armijā, kā arī citus vardarbības aktus un nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus;

| F. | tā kā atbilstoši ANO Statūtu VII nodaļai ANO misija KDR (MONUC) ir pilnvarota izmantot visus nepieciešamos līdzekļus, lai nepieļautu, ka jebkura ārvalstu vai kongojiešu bruņota grupa, jo īpaši ex-FAR (bijušo Ruandas Bruņoto spēku) un Interahamwe kaujinieki, mēģina izmantot spēku, tādējādi traucējot politiskajam procesam, un lai nodrošinātu civiliedzīvotāju aizsardzību nenovēršamu fiziskas vardarbības draudu gadījumā; |
| --- | --- |

F.

tā kā atbilstoši ANO Statūtu VII nodaļai ANO misija KDR (MONUC) ir pilnvarota izmantot visus nepieciešamos līdzekļus, lai nepieļautu, ka jebkura ārvalstu vai kongojiešu bruņota grupa, jo īpaši ex-FAR (bijušo Ruandas Bruņoto spēku) un Interahamwe kaujinieki, mēģina izmantot spēku, tādējādi traucējot politiskajam procesam, un lai nodrošinātu civiliedzīvotāju aizsardzību nenovēršamu fiziskas vardarbības draudu gadījumā;

| G. | ņemot vērā Gomas konferencē mieram, drošībai un attīstībai sniegtos solījumus saistībā ar pakāpenisku atbruņošanu un karadarbības pārtraukšanu, tostarp karadarbības pārtraukšanu starp visām karojošajām pusēm, visu nevalstisko spēku atbruņošanu, visu KDR austrumu daļā pārvietoto personu atgriešanu un nometināšanu, kā arī pagaidu mehānisma izveidi karadarbības pārtraukšanas uzraudzībai; |
| --- | --- |

G.

ņemot vērā Gomas konferencē mieram, drošībai un attīstībai sniegtos solījumus saistībā ar pakāpenisku atbruņošanu un karadarbības pārtraukšanu, tostarp karadarbības pārtraukšanu starp visām karojošajām pusēm, visu nevalstisko spēku atbruņošanu, visu KDR austrumu daļā pārvietoto personu atgriešanu un nometināšanu, kā arī pagaidu mehānisma izveidi karadarbības pārtraukšanas uzraudzībai;

| H. | tā kā Kongo armijai nav nepieciešamo cilvēkresursu, tehnisko resursu un finanšu līdzekļu, lai tā varētu veikt savus uzdevumus KDR austrumu provincēs, un šī situācija apdraud Kongo armijas spējas aizsargāt iedzīvotājus un atjaunot mieru; |
| --- | --- |

H.

tā kā Kongo armijai nav nepieciešamo cilvēkresursu, tehnisko resursu un finanšu līdzekļu, lai tā varētu veikt savus uzdevumus KDR austrumu provincēs, un šī situācija apdraud Kongo armijas spējas aizsargāt iedzīvotājus un atjaunot mieru;

| I. | tā kā ir svarīgi rast politisku risinājumu konfliktam KDR austrumu provincēs, lai tādējādi stiprinātu mieru un demokrātiju un veicinātu stabilitāti un attīstību reģionā, kā rezultātā ieguvēji būtu visi Lielo ezeru reģiona iedzīvotāji; |
| --- | --- |

I.

tā kā ir svarīgi rast politisku risinājumu konfliktam KDR austrumu provincēs, lai tādējādi stiprinātu mieru un demokrātiju un veicinātu stabilitāti un attīstību reģionā, kā rezultātā ieguvēji būtu visi Lielo ezeru reģiona iedzīvotāji;

| J. | tā kā pilsoņu karā, kas šai reģionā turpinās jau četrus gadus, Kongo valdības sabiedrotie un ienaidnieki sistemātiski izlaupa valsts bagātības; |
| --- | --- |

J.

tā kā pilsoņu karā, kas šai reģionā turpinās jau četrus gadus, Kongo valdības sabiedrotie un ienaidnieki sistemātiski izlaupa valsts bagātības;

| K. | tā kā pēc karadarbības 2007. gada nogalē vairākas humānās palīdzības organizācija bija spiestas pārtraukt savu darbību, savukārt medicīniskās aprūpes centri vairs netiek apgādāti vai tos ir pametis medicīniskais personāls; |
| --- | --- |

K.

tā kā pēc karadarbības 2007. gada nogalē vairākas humānās palīdzības organizācija bija spiestas pārtraukt savu darbību, savukārt medicīniskās aprūpes centri vairs netiek apgādāti vai tos ir pametis medicīniskais personāls;

| L. | tā kā, lai panāktu vērā ņemamus uzlabojumus veselības jomā un samazinātu mirstības rādītājus visā KDR un jo īpaši tās austrumu provincēs, Kongo valdībai un starptautiskajai kopienai vairāku gadu garumā būs pastāvīgi jāiesaistās un jāveic ievērojami finanšu ieguldījumi; |
| --- | --- |

L.

tā kā, lai panāktu vērā ņemamus uzlabojumus veselības jomā un samazinātu mirstības rādītājus visā KDR un jo īpaši tās austrumu provincēs, Kongo valdībai un starptautiskajai kopienai vairāku gadu garumā būs pastāvīgi jāiesaistās un jāveic ievērojami finanšu ieguldījumi;

| M. | tā kā humānās palīdzības darbinieki ir ziņojuši par to, ka vietējo un pārvietoto iedzīvotāju stāvoklis KDR austrumu provincēs aizvien pasliktinās un ka pastāvīgā karošana liedz humānās palīdzības darbiniekiem piekļūt atsevišķām teritorijām, kurās ir nepieciešama pārtika un medicīniskā palīdzība; |
| --- | --- |

M.

tā kā humānās palīdzības darbinieki ir ziņojuši par to, ka vietējo un pārvietoto iedzīvotāju stāvoklis KDR austrumu provincēs aizvien pasliktinās un ka pastāvīgā karošana liedz humānās palīdzības darbiniekiem piekļūt atsevišķām teritorijām, kurās ir nepieciešama pārtika un medicīniskā palīdzība;

| N. | tā kā nepietiekams uzturs ir vēl viens aspekts, kas raksturo pašreizējo KDR austrumu provinču iedzīvotāju ārkārtīgo neaizsargātību, un tā kā organizācijas “Ārsti bez robežām” medicīniskās palīdzības programmu dati sniedz satraucošas norādes par šīs problēmas apmēriem KDR austrumu provincēs; |
| --- | --- |

N.

tā kā nepietiekams uzturs ir vēl viens aspekts, kas raksturo pašreizējo KDR austrumu provinču iedzīvotāju ārkārtīgo neaizsargātību, un tā kā organizācijas “Ārsti bez robežām” medicīniskās palīdzības programmu dati sniedz satraucošas norādes par šīs problēmas apmēriem KDR austrumu provincēs;

| O. | tā kā ES stingri nosoda Laurent Nkunda nesenos paziņojumus, kuros viņš aicināja gāzt ievēlēto un likumīgo KDR valdību, |
| --- | --- |

O.

tā kā ES stingri nosoda Laurent Nkunda nesenos paziņojumus, kuros viņš aicināja gāzt ievēlēto un likumīgo KDR valdību,

| 1. | ir ļoti nobažījies par atkal notiekošajām kaujām starp Kongo armiju un atjaunotajām kaujiniekiem grupām Ziemeļu Kivu un iepriekš mierīgajā Itrui reģionā; |
| --- | --- |

1.

ir ļoti nobažījies par atkal notiekošajām kaujām starp Kongo armiju un atjaunotajām kaujiniekiem grupām Ziemeļu Kivu un iepriekš mierīgajā Itrui reģionā;

| 2. | pauž sašutumu par slepkavībām, noziegumiem pret cilvēci un seksuālās vardarbības aktiem pret sievietēm un meitenēm, kuri jau ļoti ilgus gadus tiek veikti KDR austrumu provincēs, un aicina attiecīgās valsts un starptautiskās iestādes regulāri saukt pie atbildības vainīgos neatkarīgi no tā, kas šie cilvēki būtu, un mudina ANO Drošības padomi steidzami veikt visus pasākumus, kas patiešām ļautu novērst turpmākus uzbrukumus civiliedzīvotājiem KDR austrumu provincēs; |
| --- | --- |

2.

pauž sašutumu par slepkavībām, noziegumiem pret cilvēci un seksuālās vardarbības aktiem pret sievietēm un meitenēm, kuri jau ļoti ilgus gadus tiek veikti KDR austrumu provincēs, un aicina attiecīgās valsts un starptautiskās iestādes regulāri saukt pie atbildības vainīgos neatkarīgi no tā, kas šie cilvēki būtu, un mudina ANO Drošības padomi steidzami veikt visus pasākumus, kas patiešām ļautu novērst turpmākus uzbrukumus civiliedzīvotājiem KDR austrumu provincēs;

| 3. | aicina Tautas aizsardzības nacionālo kongresu nekavējoties un bez nosacījumiem atsākt miera procesu, kurā tas apsolīja iesaistīties Gomā 2008. gada janvārī; |
| --- | --- |

3.

aicina Tautas aizsardzības nacionālo kongresu nekavējoties un bez nosacījumiem atsākt miera procesu, kurā tas apsolīja iesaistīties Gomā 2008. gada janvārī;

| 4. | aicina visus konflikta dalībniekus atjaunot tiesiskumu un cīnīties pret nesodāmību, jo īpaši saistībā ar sieviešu un meiteņu masveida izvarošanas gadījumiem un bērnu vervēšana armijā; |
| --- | --- |

4.

aicina visus konflikta dalībniekus atjaunot tiesiskumu un cīnīties pret nesodāmību, jo īpaši saistībā ar sieviešu un meiteņu masveida izvarošanas gadījumiem un bērnu vervēšana armijā;

| 5. | aicina KDR valdību kopā ar Ruandu un MONUC izstrādāt plānu ar mērķi izolēt un notvert par genocīdu atbildīgos FDRL līderus, kā arī piedāvāt izmitināšanu KDR vai reintegrāciju Ruandā tiem, kas nebija iesaistīti genocīda noziegumos un vēlas demobilizēties; |
| --- | --- |

5.

aicina KDR valdību kopā ar Ruandu un MONUC izstrādāt plānu ar mērķi izolēt un notvert par genocīdu atbildīgos FDRL līderus, kā arī piedāvāt izmitināšanu KDR vai reintegrāciju Ruandā tiem, kas nebija iesaistīti genocīda noziegumos un vēlas demobilizēties;

| 6. | aicina starptautisko kopienu un ANO Drošības padomi stiprināt MONUC, tai piešķirtot atbilstošus materiālos līdzekļus un personālu, lai tā varētu pildīt savu uzdevumu, kā to pēc uzstāšanās ANO Drošības padomē Ņujorkā pieprasīja MONUC vadītājs Alan Doss; |
| --- | --- |

6.

aicina starptautisko kopienu un ANO Drošības padomi stiprināt MONUC, tai piešķirtot atbilstošus materiālos līdzekļus un personālu, lai tā varētu pildīt savu uzdevumu, kā to pēc uzstāšanās ANO Drošības padomē Ņujorkā pieprasīja MONUC vadītājs Alan Doss;

| 7. | atzinīgi vērtē to, ka KDR prezidents un ministri publiski pauda atbalstu MONUC, ņemot vērā šīs misijas ieguldījumu valsts drošībā; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē to, ka KDR prezidents un ministri publiski pauda atbalstu MONUC, ņemot vērā šīs misijas ieguldījumu valsts drošībā;

| 8. | aicina MONUC izmeklēt apsūdzības par to, ka Kongo armija slepeni vienojas ar FDRL, lai nodrošinātu kontroli pār ienesīgo minerālu tirdzniecību Ziemeļu Kivu, un pārtraukt šādas darbības; |
| --- | --- |

8.

aicina MONUC izmeklēt apsūdzības par to, ka Kongo armija slepeni vienojas ar FDRL, lai nodrošinātu kontroli pār ienesīgo minerālu tirdzniecību Ziemeļu Kivu, un pārtraukt šādas darbības;

| 9. | atkārtoti pauž atbalstu Kongo iestādēm, kuras cenšas rast krīzes politisku risinājumu, un aicina visas puses ievērot karadarbības pārtraukumu; |
| --- | --- |

9.

atkārtoti pauž atbalstu Kongo iestādēm, kuras cenšas rast krīzes politisku risinājumu, un aicina visas puses ievērot karadarbības pārtraukumu;

| 10. | ar bažām atzīmē, ka LRA kaujinieki nesen uzsāka uzbrukumus 16 apdzīvotām vietām KDR austrumu daļas Dungu, Austrumu provinces un Ituri teritorijās, kurās, kā ziņo UNHCR, ir pazuduši 80 bērni, kas apstiprina bažas par jaunām bērnu piespiedu vervēšanas kampaņām; |
| --- | --- |

10.

ar bažām atzīmē, ka LRA kaujinieki nesen uzsāka uzbrukumus 16 apdzīvotām vietām KDR austrumu daļas Dungu, Austrumu provinces un Ituri teritorijās, kurās, kā ziņo UNHCR, ir pazuduši 80 bērni, kas apstiprina bažas par jaunām bērnu piespiedu vervēšanas kampaņām;

| 11. | uzsver, ka pašreizējos apstākļos cilvēku grupēšana pēc etniskās piederības pārvietošanas procesā ir potenciāli bīstama; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka pašreizējos apstākļos cilvēku grupēšana pēc etniskās piederības pārvietošanas procesā ir potenciāli bīstama;

| 12. | aicina ar absolūtu neiecietību izturēties pret seksuālo vardarbību, kas vērsta pret meitenēm un sievietēm un kas tiek izmantota kā kara ierocis, un šo noziegumu veicējiem uzlikt bargus kriminālsodus; vērš uzmanību uz to, cik svarīgi konfliktu situācijās un bēgļu nometnēs ir nodrošināt veselības dienestu pieejamību; |
| --- | --- |

12.

aicina ar absolūtu neiecietību izturēties pret seksuālo vardarbību, kas vērsta pret meitenēm un sievietēm un kas tiek izmantota kā kara ierocis, un šo noziegumu veicējiem uzlikt bargus kriminālsodus; vērš uzmanību uz to, cik svarīgi konfliktu situācijās un bēgļu nometnēs ir nodrošināt veselības dienestu pieejamību;

| 13. | aicina visas konflikta puses turēt solījumu aizsargāt civiliedzīvotājus un ievērot cilvēktiesības, kā tas noteikts Gomas miera nolīgumā un Nariobi komunikē, un nekavējoties īstenot šīs apņemšanās; |
| --- | --- |

13.

aicina visas konflikta puses turēt solījumu aizsargāt civiliedzīvotājus un ievērot cilvēktiesības, kā tas noteikts Gomas miera nolīgumā un Nariobi komunikē, un nekavējoties īstenot šīs apņemšanās;

| 14. | aicina KDR un Ruandas valdības izbeigt nesenos vārdiskos uzbrukumus, atjaunot konstruktīvu dialogu un pārtraukt konfliktu; |
| --- | --- |

14.

aicina KDR un Ruandas valdības izbeigt nesenos vārdiskos uzbrukumus, atjaunot konstruktīvu dialogu un pārtraukt konfliktu;

| 15. | mudina visas Lielo ezeru reģiona valdības uzsākt dialogu ar mērķi saskaņot to centienus, lai mazinātu spriedzi un pārtrauktu vardarbību KDR austrumu daļā, pirms konflikts nav izplatījies visā reģionā; |
| --- | --- |

15.

mudina visas Lielo ezeru reģiona valdības uzsākt dialogu ar mērķi saskaņot to centienus, lai mazinātu spriedzi un pārtrauktu vardarbību KDR austrumu daļā, pirms konflikts nav izplatījies visā reģionā;

| 16. | aicina Padomi un Komisiju nekavējoties sniegt apjomīgu medicīnisko palīdzību un īstenot reintegrācijas programmas KDR austrumu daļas iedzīvotājiem, īpašu uzmanību pievēršot atbalsta sniegšanai sievietēm un meitenēm, kuras ir cietušas no seksuālās vardarbības, tādējādi nodrošinot neatliekamās vajadzības un paredzot atjaunošanu, kas būs nepieciešama; atzīmē būtiski svarīgo lomu, kas sagrauto kopienu atjaunošanā piemīt sievietēm; |
| --- | --- |

16.

aicina Padomi un Komisiju nekavējoties sniegt apjomīgu medicīnisko palīdzību un īstenot reintegrācijas programmas KDR austrumu daļas iedzīvotājiem, īpašu uzmanību pievēršot atbalsta sniegšanai sievietēm un meitenēm, kuras ir cietušas no seksuālās vardarbības, tādējādi nodrošinot neatliekamās vajadzības un paredzot atjaunošanu, kas būs nepieciešama; atzīmē būtiski svarīgo lomu, kas sagrauto kopienu atjaunošanā piemīt sievietēm;

| 17. | aicina Starptautiskās Krimināltiesas prokuroru izmeklēt nežēlīgos noziegumus, kas kopš 2003. gada veikti Kivu un Ituri, un saukt pie atbildības galvenās atbildīgās personas, nodrošinot to, ka to vidū ir galvenie milicijas priekšnieki, kuri nekad netika arestēti, kā arī personas, kas atbildīgas par slepkavībām un seksuālo vardarbību; |
| --- | --- |

17.

aicina Starptautiskās Krimināltiesas prokuroru izmeklēt nežēlīgos noziegumus, kas kopš 2003. gada veikti Kivu un Ituri, un saukt pie atbildības galvenās atbildīgās personas, nodrošinot to, ka to vidū ir galvenie milicijas priekšnieki, kuri nekad netika arestēti, kā arī personas, kas atbildīgas par slepkavībām un seksuālo vardarbību;

| 18. | aicina izveido efektīvu uzraudzības sistēmu, kas līdzinātos Kimberli procesam, lai sertificētu uz ES tirgu importēto dabas resursu izcelsmi; |
| --- | --- |

18.

aicina izveido efektīvu uzraudzības sistēmu, kas līdzinātos Kimberli procesam, lai sertificētu uz ES tirgu importēto dabas resursu izcelsmi;

| 19. | aicina Padomi un visas ES dalībvalstis sniegt īpašu palīdzību KDR austrumu daļas iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

19.

aicina Padomi un visas ES dalībvalstis sniegt īpašu palīdzību KDR austrumu daļas iedzīvotājiem;

| 20. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Augstajam pārstāvim kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Āfrikas Savienības iestādēm, ANO ģenerālsekretāram, ANO Drošības padomei, ANO Cilvēktiesību padomei, kā arī Lielo ezeru reģiona valstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

20.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Augstajam pārstāvim kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Āfrikas Savienības iestādēm, ANO ģenerālsekretāram, ANO Drošības padomei, ANO Cilvēktiesību padomei, kā arī Lielo ezeru reģiona valstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0072.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0022.

(3)  OV C 58, 1.3.2008., 40. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0540.

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/90 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/90

---

Ceturtdiena, 2008. gada 23. oktobrisBirma

P6_TA(2008)0527

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra rezolūcija par Birmu

2010/C 15 E/20

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā tā 2008. gada 19. jūnija (1), 2008. gada 24. aprīļa (2), 2007. gada 27. septembra (3), 2007. gada 21. jūnija (4) un 2006. gada 14. decembra rezolūcijas (5) par Birmu,

ņemot vērā ES Padomes 2008. gada 29. aprīļa secinājumus par Birmu/Mjanmu, ko pieņēma Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomē Luksemburgā, un Padomes 2006. gada 27. aprīļa Kopējo nostāju 2006/318/CFSP par ierobežojošu pasākumu atjaunošanu pret Birmu/Mjanmu (6),

ņemot vērā ANO Īpašā referenta par cilvēktiesību situāciju Birmā Tomás Ojea Quintana2008. gada 3. septembra ziņojumu (A/63/341),

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā 2008. gada 24. oktobrī apritēs 13 gadi, kopš Nacionālās demokrātijas līgas (NLD) ģenerālsekretāre Aung San Suu Kyi ir kļuvusi par politieslodzīto un atrodas netaisnīgā ieslodzījumā; tā kā vēl 2 120 personas tiek turētas ieslodzījumā necilvēcīgos apstākļos tikai tādēļ, ka paudušas vēlmi Birmā ieviest demokrātiju; tā kā nesen ieceltais ANO Augstais komisārs cilvēktiesību jautājumos Navanethem Pillay2008. gada 3. oktobrī oficiāli aicināja Birmas militārās varasiestādes atbrīvot visus politieslodzītos; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2008. gada 24. oktobrī apritēs 13 gadi, kopš Nacionālās demokrātijas līgas (NLD) ģenerālsekretāre Aung San Suu Kyi ir kļuvusi par politieslodzīto un atrodas netaisnīgā ieslodzījumā; tā kā vēl 2 120 personas tiek turētas ieslodzījumā necilvēcīgos apstākļos tikai tādēļ, ka paudušas vēlmi Birmā ieviest demokrātiju; tā kā nesen ieceltais ANO Augstais komisārs cilvēktiesību jautājumos Navanethem Pillay2008. gada 3. oktobrī oficiāli aicināja Birmas militārās varasiestādes atbrīvot visus politieslodzītos;

| B. | tā kā Aung San Suu Kyi apcietināšanas gadadienā Āzijas un Eiropas valstu līderi piedalīsies septītajā Āzijas-Eiropas sanāksmē (ASEM), kas notiks Ķīnā 2008. gada 24. un 25. oktobrī; |
| --- | --- |

B.

tā kā Aung San Suu Kyi apcietināšanas gadadienā Āzijas un Eiropas valstu līderi piedalīsies septītajā Āzijas-Eiropas sanāksmē (ASEM), kas notiks Ķīnā 2008. gada 24. un 25. oktobrī;

| C. | tā kā Birmas militārā hunta apzināti atsakās veikt jebkādus preventīvus vai aizsardzības pasākumus, lai novērstu nopietnos bada draudus valsts rietumu daļā esošajā Šanas (Chin) pavalstī; |
| --- | --- |

C.

tā kā Birmas militārā hunta apzināti atsakās veikt jebkādus preventīvus vai aizsardzības pasākumus, lai novērstu nopietnos bada draudus valsts rietumu daļā esošajā Šanas (Chin) pavalstī;

| D. | tā kā 2008. gada septembrī Birmas varasiestādes piecu dienu laikā bargi apspieda sešas nedēļas ilgušos plašos protestus; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2008. gada septembrī Birmas varasiestādes piecu dienu laikā bargi apspieda sešas nedēļas ilgušos plašos protestus;

| E. | tā kā cilvēktiesību situācija joprojām pasliktinās, ir pastiprinājušās politiskās represijas un militārā hunta nav pildījusi solījumus, ko tā pēc 2007. gada septembra revolucionāro nemieru (tā dēvētās safrāna revolūcijas) beigām deva starptautiskajai sabiedrībai; |
| --- | --- |

E.

tā kā cilvēktiesību situācija joprojām pasliktinās, ir pastiprinājušās politiskās represijas un militārā hunta nav pildījusi solījumus, ko tā pēc 2007. gada septembra revolucionāro nemieru (tā dēvētās safrāna revolūcijas) beigām deva starptautiskajai sabiedrībai;

| F. | tā kā 2003. gadā Amerikas Savienotās Valstis aizliedza importēt no Birmas apģērbu, ko ražo verdzībai līdzīgos apstākļos, un tā kā Eiropas Savienības Padomei līdz šim nav izdevies panākt dalībvalstu vienprātīgu piekrišanu līdzīgu pasākumu īstenošanai; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2003. gadā Amerikas Savienotās Valstis aizliedza importēt no Birmas apģērbu, ko ražo verdzībai līdzīgos apstākļos, un tā kā Eiropas Savienības Padomei līdz šim nav izdevies panākt dalībvalstu vienprātīgu piekrišanu līdzīgu pasākumu īstenošanai;

| G. | tā kā ANO Ģenerālsekretārs ir paziņojis par savas 2008. gada decembrī paredzētās vizītes Birmā iespējamo atcelšanu, ja turpmāko mēnešu laikā situācija valstī nebūs manāmi uzlabojusies; |
| --- | --- |

G.

tā kā ANO Ģenerālsekretārs ir paziņojis par savas 2008. gada decembrī paredzētās vizītes Birmā iespējamo atcelšanu, ja turpmāko mēnešu laikā situācija valstī nebūs manāmi uzlabojusies;

| H. | tā kā 2008. gada augustā Apvienoto Nāciju Organizācija atzina, ka Birmas militārās varasiestādes ar krāpnieciskām metodēm, piemērojot nepareizi aprēķinātu valūtas maiņas kursu, ir piesavinājušās daļu no Birmai sniegtās humānās palīdzības; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2008. gada augustā Apvienoto Nāciju Organizācija atzina, ka Birmas militārās varasiestādes ar krāpnieciskām metodēm, piemērojot nepareizi aprēķinātu valūtas maiņas kursu, ir piesavinājušās daļu no Birmai sniegtās humānās palīdzības;

| I. | tā kā Birmas militārās varasiestādes bloķē piekļuvi brīvajiem plašsaziņas līdzekļiem internetā, kavē neatkarīgu informācijas avotu apriti un tur apcietinājumā tā dēvētos kiberdisidentus, kas mēģinājuši brīvi paust savus politiskos uzskatus, |
| --- | --- |

I.

tā kā Birmas militārās varasiestādes bloķē piekļuvi brīvajiem plašsaziņas līdzekļiem internetā, kavē neatkarīgu informācijas avotu apriti un tur apcietinājumā tā dēvētos kiberdisidentus, kas mēģinājuši brīvi paust savus politiskos uzskatus,

| 1. | nosoda to, ka Aung San Suu Kyi, kura kopš uzvaras 1990. gadā notikušajās pēdējās demokrātiskajās vēlēšanās ir periodiski pakļauta mājas arestam, joprojām tiek turēta nebrīvē, un neatlaidīgi pieprasa tūlītēju viņas atbrīvošanu; |
| --- | --- |

1.

nosoda to, ka Aung San Suu Kyi, kura kopš uzvaras 1990. gadā notikušajās pēdējās demokrātiskajās vēlēšanās ir periodiski pakļauta mājas arestam, joprojām tiek turēta nebrīvē, un neatlaidīgi pieprasa tūlītēju viņas atbrīvošanu;

| 2. | pauž nožēlu par to, ka notikušās “safrāna revolūcijas” rezultātā politieslodzīto skaits ir palielinājies no 1 300 uz 2 000, turklāt, kaut arī 2008. gada septembrī mēnesī tika atbrīvots ilggadējais žurnālists un NLD sekretārs U Win Tin un vēl seši līderi, pēc tam ir tikuši apcietināti 23 NLD locekļi; |
| --- | --- |

2.

pauž nožēlu par to, ka notikušās “safrāna revolūcijas” rezultātā politieslodzīto skaits ir palielinājies no 1 300 uz 2 000, turklāt, kaut arī 2008. gada septembrī mēnesī tika atbrīvots ilggadējais žurnālists un NLD sekretārs U Win Tin un vēl seši līderi, pēc tam ir tikuši apcietināti 23 NLD locekļi;

| 3. | nosoda patvaļīgās apsūdzības, ar kurām tiek pamatota daudzu disidentu apcietināšana, un smagos ieslodzījuma apstākļus, kādos tiek turēti politieslodzītie, kuri cita starpā tiek bieži pakļauti spīdzināšanai un piespiedu darbam; pauž dziļas bažas par to, ka politieslodzītajiem joprojām tiek liegta medicīniskā aprūpe, un prasa, lai Starptautiskā Sarkanā Krusta komitejai tiktu atļauts atsākt apmeklējumus; |
| --- | --- |

3.

nosoda patvaļīgās apsūdzības, ar kurām tiek pamatota daudzu disidentu apcietināšana, un smagos ieslodzījuma apstākļus, kādos tiek turēti politieslodzītie, kuri cita starpā tiek bieži pakļauti spīdzināšanai un piespiedu darbam; pauž dziļas bažas par to, ka politieslodzītajiem joprojām tiek liegta medicīniskā aprūpe, un prasa, lai Starptautiskā Sarkanā Krusta komitejai tiktu atļauts atsākt apmeklējumus;

| 4. | mudina ASEM dalībvalstis ASEM augstākā līmeņa sanāksmē kopīgi paust aicinājumu Birmas militārajām varasiestādēm atbrīvot visus politieslodzītos; |
| --- | --- |

4.

mudina ASEM dalībvalstis ASEM augstākā līmeņa sanāksmē kopīgi paust aicinājumu Birmas militārajām varasiestādēm atbrīvot visus politieslodzītos;

| 5. | kategoriski nosoda etnisko tīrīšanu, kas vērsta pret Karenas (Karen) mazākumtautību, tostarp pret cilvēkiem, kuri patvēruma meklējumos devušies uz kaimiņos esošo Taizemi; šajā sakarībā aicina starptautisko sabiedrību izdarīt lielāku spiedienu uz huntu, lai apturētu pret cilviliedzīvotājiem vērstās militārās darbības, un palielināt humāno palīdzību cietušajiem iedzīvotājiem, tostarp, ja nepieciešams, piemērojot pārrobežu pasākumus; |
| --- | --- |

5.

kategoriski nosoda etnisko tīrīšanu, kas vērsta pret Karenas (Karen) mazākumtautību, tostarp pret cilvēkiem, kuri patvēruma meklējumos devušies uz kaimiņos esošo Taizemi; šajā sakarībā aicina starptautisko sabiedrību izdarīt lielāku spiedienu uz huntu, lai apturētu pret cilviliedzīvotājiem vērstās militārās darbības, un palielināt humāno palīdzību cietušajiem iedzīvotājiem, tostarp, ja nepieciešams, piemērojot pārrobežu pasākumus;

| 6. | aicina Komisiju neatlaidīgi uzstāt, ka Birmas militārajām varasiestādēm ir jāatceļ jebkādi ierobežojumi attiecībā uz palīdzības sniegšanu valsts apvidiem, kas cietuši ciklonā Nargis, un nākt klajā ar pilnvērtīgu ziņojumu par sniegtās palīdzības efektivitāti un joprojām nepieciešamās palīdzības apjomu; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju neatlaidīgi uzstāt, ka Birmas militārajām varasiestādēm ir jāatceļ jebkādi ierobežojumi attiecībā uz palīdzības sniegšanu valsts apvidiem, kas cietuši ciklonā Nargis, un nākt klajā ar pilnvērtīgu ziņojumu par sniegtās palīdzības efektivitāti un joprojām nepieciešamās palīdzības apjomu;

| 7. | aicina Birmas varasiestādes nekavējoties īstenot savus humanitāros pienākumus, īpaši attiecībā uz bada draudiem Šanas pavalstī; |
| --- | --- |

7.

aicina Birmas varasiestādes nekavējoties īstenot savus humanitāros pienākumus, īpaši attiecībā uz bada draudiem Šanas pavalstī;

| 8. | atzīmē, ka, neraugoties uz pēdējo 20 gadu laikā notikušajām ANO sūtņu vizītēm (kopumā 37 vizītes), nav panākta itin neviena Birmas Valsts miera un attīstības padomes (SPDC) veikta reforma, un vērš uzmanību uz to, ka SPDC nav ņēmusi vērā arī ANO Drošības padomes priekšsēdētāja 2007. gada 11. oktobra paziņojumu par situāciju Mjanmā (S/PRST/2007/37); prasa noteikt reformu grafiku un kritērijus un aicina ANO Drošības padomi pieņemt lēmumu par turpmāku pasākumu veikšanu attiecībā uz Birmu, ja tā neievēros minēto grafiku un kritērijus; |
| --- | --- |

8.

atzīmē, ka, neraugoties uz pēdējo 20 gadu laikā notikušajām ANO sūtņu vizītēm (kopumā 37 vizītes), nav panākta itin neviena Birmas Valsts miera un attīstības padomes (SPDC) veikta reforma, un vērš uzmanību uz to, ka SPDC nav ņēmusi vērā arī ANO Drošības padomes priekšsēdētāja 2007. gada 11. oktobra paziņojumu par situāciju Mjanmā (S/PRST/2007/37); prasa noteikt reformu grafiku un kritērijus un aicina ANO Drošības padomi pieņemt lēmumu par turpmāku pasākumu veikšanu attiecībā uz Birmu, ja tā neievēros minēto grafiku un kritērijus;

| 9. | aicina Birmas valdību atbilstoši ANO Īpašā referenta norādēm pakāpeniski ieviest četrus cilvēktiesību pamatprincipus, proti — garantēt vārda, pulcēšanās un biedrošanās brīvību, atbrīvot personas, kas ieslodzītas to politiskās pārliecības dēļ, nodrošināt pāreju uz demokrātisku, nemilitāru un uz daudzpartiju sistēmu balstītu valsts pārvaldi, nodrošināt tiesu iestāžu objektivitāti un neatkarību; |
| --- | --- |

9.

aicina Birmas valdību atbilstoši ANO Īpašā referenta norādēm pakāpeniski ieviest četrus cilvēktiesību pamatprincipus, proti — garantēt vārda, pulcēšanās un biedrošanās brīvību, atbrīvot personas, kas ieslodzītas to politiskās pārliecības dēļ, nodrošināt pāreju uz demokrātisku, nemilitāru un uz daudzpartiju sistēmu balstītu valsts pārvaldi, nodrošināt tiesu iestāžu objektivitāti un neatkarību;

| 10. | aicina ANO ģenerālsekretāru neatkarīgi no pastāvošajiem apstākļiem 2008. gada decembrī doties paredzētajā otrajā vizītē uz Birmu, lai personīgi un steidzami aicinātu atbrīvot visus politieslodzītos un pilnībā iesaistīt NLD 2010. gada vēlēšanu sagatavošanas procesā, un lai uzsvērtu, ka ir nepieciešams izpildīt ANO prasības; |
| --- | --- |

10.

aicina ANO ģenerālsekretāru neatkarīgi no pastāvošajiem apstākļiem 2008. gada decembrī doties paredzētajā otrajā vizītē uz Birmu, lai personīgi un steidzami aicinātu atbrīvot visus politieslodzītos un pilnībā iesaistīt NLD 2010. gada vēlēšanu sagatavošanas procesā, un lai uzsvērtu, ka ir nepieciešams izpildīt ANO prasības;

| 11. | aicina Eiropas Padomi 2008. gada 11.—12. decembra sanāksmē pārskatīt Padomes 2008. gada 25. februāra Regulu (EK) Nr. 194/2008, ar ko atjauno un stiprina ierobežojošus pasākumus pret Birmu/Mjanmu (7), nolūkā mērķtiecīgi paplašināt piemērojamās sankcijas, tostarp ierobežot Birmas militāristiem piederošu vai ar tiem saistītu uzņēmējsabiedrību, konglomerātu un uzņēmumu piekļuvi starptautiskiem banku pakalpojumiem, pilnībā apturēt Birmā ražota apģērba importu un pārtraukt atsevišķu ģenerāļu un viņu ģimenes locekļu iespējas veikt uzņēmējdarbību, izmantot medicīnisko aprūpi, veikt patēriņa pirkumus un izglītoties ārvalstīs; |
| --- | --- |

11.

aicina Eiropas Padomi 2008. gada 11.—12. decembra sanāksmē pārskatīt Padomes 2008. gada 25. februāra Regulu (EK) Nr. 194/2008, ar ko atjauno un stiprina ierobežojošus pasākumus pret Birmu/Mjanmu (7), nolūkā mērķtiecīgi paplašināt piemērojamās sankcijas, tostarp ierobežot Birmas militāristiem piederošu vai ar tiem saistītu uzņēmējsabiedrību, konglomerātu un uzņēmumu piekļuvi starptautiskiem banku pakalpojumiem, pilnībā apturēt Birmā ražota apģērba importu un pārtraukt atsevišķu ģenerāļu un viņu ģimenes locekļu iespējas veikt uzņēmējdarbību, izmantot medicīnisko aprūpi, veikt patēriņa pirkumus un izglītoties ārvalstīs;

| 12. | aicina Komisiju paskaidrot, kādas darbības tā iecerējusi veikt saistībā ar ANO atzinumu, ka daļa no Birmai sniegtās humānās palīdzības ir kļuvusi par upuri valsts atbalstītai ļaunprātīgai valūtas maiņas kursa izmantošanai; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju paskaidrot, kādas darbības tā iecerējusi veikt saistībā ar ANO atzinumu, ka daļa no Birmai sniegtās humānās palīdzības ir kļuvusi par upuri valsts atbalstītai ļaunprātīgai valūtas maiņas kursa izmantošanai;

| 13. | pauž dziļas bažas par to, ka Birmas militāro varasiestāžu izveidotā “izmeklēšanas struktūra”, kuras uzdevums bija izmeklēt ar 2007. gada miermīlīgajām demonstrācijām saistītos nāves gadījumus, arestus un cilvēku pazušanu, nav devusi nekādus rezultātus, un aicina Birmas varasiestādes atbalstīt ANO pilnvarotas izmeklēšanas komisijas darbību; |
| --- | --- |

13.

pauž dziļas bažas par to, ka Birmas militāro varasiestāžu izveidotā “izmeklēšanas struktūra”, kuras uzdevums bija izmeklēt ar 2007. gada miermīlīgajām demonstrācijām saistītos nāves gadījumus, arestus un cilvēku pazušanu, nav devusi nekādus rezultātus, un aicina Birmas varasiestādes atbalstīt ANO pilnvarotas izmeklēšanas komisijas darbību;

| 14. | mudina Ķīnas, Indijas un Krievijas valdības izmantot savu nozīmīgo ekonomisko un politisko ietekmi uz Birmas varasiestādēm, lai valstī panāktu būtiskus uzlabojumus un lai izbeigtu ieroču un citu stratēģisko resursu piegādi; |
| --- | --- |

14.

mudina Ķīnas, Indijas un Krievijas valdības izmantot savu nozīmīgo ekonomisko un politisko ietekmi uz Birmas varasiestādēm, lai valstī panāktu būtiskus uzlabojumus un lai izbeigtu ieroču un citu stratēģisko resursu piegādi;

| 15. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ES īpašajam sūtnim Birmā, Birmas Valsts miera un attīstības padomei, Dienvidaustrumāzijas Nāciju asociācijas (ASEAN) valstu valdībām un ASEM dalībvalstīm, ASEAN sekretariātam, ASEAN Parlamentu augstākā līmeņa sadarbības grupai Birmas jautājumos, Aung San Suu Kyi, NLD, ANO ģenerālsekretāram, ANO Augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos un ANO Īpašajam referentam par cilvēktiesību situāciju Mjanmā. |
| --- | --- |

15.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ES īpašajam sūtnim Birmā, Birmas Valsts miera un attīstības padomei, Dienvidaustrumāzijas Nāciju asociācijas (ASEAN) valstu valdībām un ASEM dalībvalstīm, ASEAN sekretariātam, ASEAN Parlamentu augstākā līmeņa sadarbības grupai Birmas jautājumos, Aung San Suu Kyi, NLD, ANO ģenerālsekretāram, ANO Augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos un ANO Īpašajam referentam par cilvēktiesību situāciju Mjanmā.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0312.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0178.

(3)  OV C 219 E, 28.8.2008., 311. lpp.

(4)  OV C 146 E, 12.6.2008., 383. lpp.

(5)  OV C 317 E, 23.12.2006, 902. lpp.

(6)  OV L 116, 29.4.2006., 77. lpp.

(7)  OV L 66, 10.3.2008., 1. lpp.

---

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobris

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/93 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/93

---

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobrisNolīgums par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandes valdību *

P6_TA(2008)0478

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, ka Eiropas Kopienas vārdā paraksta Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Jaunzēlandes valdību, no otras puses (COM(2008)0170 — C6-0292/2008 — 2008/0066(CNS))

2010/C 15 E/21

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2008)0170),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmumu 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (1),

ņemot vērā EK līguma 170. pantu un 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0292/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, 83. panta 7. punktu un 43. panta 1. punktu,

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A6-0367/2008),

| 1. | apstiprina nolīguma slēgšanu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina nolīguma slēgšanu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Jaunzēlandes valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Jaunzēlandes valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/93 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/93

---

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobrisStarptautiskās civilās aviācijas organizācijas un Eiropas Kopienas sadarbības memoranda noslēgšana drošības kontroļu/pārbaužu jomā un ar to saistītos jautājumos *

P6_TA(2008)0479

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par Starptautiskās civilās aviācijas organizācijas un Eiropas Kopienas sadarbības memoranda noslēgšanu drošības kontroļu/pārbaužu jomā un ar to saistītos jautājumos (COM(2008)0335 — C6-0320/2008 — 2008/0111(CNS))

2010/C 15 E/22

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2008)0335),

ņemot vērā EK līguma 80. panta 2. punktu un 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0320/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, 83. panta 7. punktu, un 43. panta 1. punktu,

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0374/2008),

| 1. | apstiprina sadarbības memoranda noslēgšanu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina sadarbības memoranda noslēgšanu;

| 2. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Starptautiskajai Civilās aviācijas organizācija. |
| --- | --- |

2.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Starptautiskajai Civilās aviācijas organizācija.

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/94 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/94

---

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobrisCiviltiesiskā atbildība saistībā ar mehānisko transportlīdzekļu izmantošanu (kodificēta versija) ***I

P6_TA(2008)0480

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu saistībā ar mehānisko transportlīdzekļu izmantošanu un kontroli saistībā ar pienākumu apdrošināt šādu atbildību (kodificēta versija) (COM(2008)0098 — C6-0144/2008 — 2008/0049(COD))

2010/C 15 E/23

(Koplēmuma procedūra — kodifikācija)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (COM(2008)0098) Eiropas Parlamentam un Padomei,

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C6-0144/2008),

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1),

ņemot vērā Reglamenta 80. un 51. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0380/2008),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/95 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/95

---

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobrisVienkāršas spiedtvertnes (kodificēta versija) ***I

P6_TA(2008)0481

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par vienkāršām spiedtvertnēm (kodificēta versija) (COM(2008)0202 — C6-0172/2008 — 2008/0076(COD))

2010/C 15 E/24

(Koplēmuma procedūra — kodifikācija)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (COM(2008)0202) Eiropas Parlamentam un Padomei,

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C6-0172/2008),

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1),

ņemot vērā Reglamenta 80. un 51. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0381/2008),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/95 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/95

---

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobrisPapildu aizsardzības sertifikāts zālēm (kodificēta versija) ***I

P6_TA(2008)0482

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par papildu aizsardzības sertifikātu zālēm (kodificēta versija) (COM(2008)0369 — C6-0244/2008 — 2008/0126(COD))

2010/C 15 E/25

(Koplēmuma procedūra — kodifikācija)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (COM(2008)0369) Eiropas Parlamentam un Padomei,

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C6-0244/2008),

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1),

ņemot vērā Reglamenta 80. un 51. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0385/2008),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/96 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/96

---

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobrisEK līgumam pievienotā Protokola par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru piemērošana (kodificēta versija) *

P6_TA(2008)0483

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (kodificēta versija) (COM(2008)0073 — C6-0147/2008 — 2008/0053(CNS))

2010/C 15 E/26

(Apspriežu procedūra — kodifikācija)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0073),

ņemot vērā EK līguma 104. panta 14. punkta 3. daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0147/2008),

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1),

ņemot vērā Reglamenta 80. un 51. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0386/2008),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/97 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/97

---

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobrisDažas nolīgumu un saskaņotu darbību kategorijas gaisa transporta nozarē (kodificēta versija) *

P6_TA(2008)0484

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu dažām nolīgumu un saskaņotu darbību kategorijām gaisa transporta nozarē (kodificēta versija) (COM(2008)0367 — C6-0272/2008 — 2008/0124(CNS))

2010/C 15 E/27

(Apspriežu procedūra — kodifikācija)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0367),

ņemot vērā EK līguma 83. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0272/2008),

ņemot vērā Iestāžu 1994. gada 20. decembra nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1),

ņemot vērā Reglamenta 80. un 51. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0379/2008),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/97 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/97

---

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobrisKopienu pašu resursu sistēma *

P6_TA(2008)0485

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 2000/597/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu (COM(2008)0223 — C6-0197/2008 — 2008/0089(CNS))

2010/C 15 E/28

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0223),

ņemot vērā EK līguma 279. panta 2. punktu un Euratom līguma 183. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C6-0197/2008),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši šim nolīgumam pievienoto 3. deklarāciju par finanšu shēmas pārskatīšanu,

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0342/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu un Euratom līguma 119. panta otro daļu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu un Euratom līguma 119. panta otro daļu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Regulas priekšlikums — grozījumu akts


  1. apsvērums |
| (1) | Eiropadome, tiekoties Briselē 2005. gada 15. un 16. decembrī, nāca klajā ar vairākiem secinājumiem par Kopienu pašu resursu sistēmu, kuru rezultātā tika pieņemts Lēmums 2007/436/EK, Euratom. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

1. apsvērums

(1)

Eiropadome, tiekoties Briselē 2005. gada 15. un 16. decembrī, nāca klajā ar vairākiem secinājumiem par Kopienu pašu resursu sistēmu, kuru rezultātā tika pieņemts Lēmums 2007/436/EK, Euratom.

| (1) | Eiropadome, tiekoties Briselē 2005. gada 15. un 16. decembrī, nāca klajā ar vairākiem secinājumiem par Kopienu pašu resursu sistēmu, kuru rezultātā tika pieņemts Lēmums 2007/436/EK, Euratom; tā arī aicināja Komisiju sākt pilnīgu pārskatīšanu, kas aptvertu visus ES izdevumu un ieņēmumu aspektus, un sniegt ziņojumu 2008./2009. gadā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome, tiekoties Briselē 2005. gada 15. un 16. decembrī, nāca klajā ar vairākiem secinājumiem par Kopienu pašu resursu sistēmu, kuru rezultātā tika pieņemts Lēmums 2007/436/EK, Euratom; tā arī aicināja Komisiju sākt pilnīgu pārskatīšanu, kas aptvertu visus ES izdevumu un ieņēmumu aspektus, un sniegt ziņojumu 2008./2009. gadā.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums — grozījumu akts

1.a apsvērums (jauns)

| (1a) | Tāpēc Komisija sāks vispārēju pašu resursu sistēmas darbības pārskatīšanu un attiecīgu priekšlikumu izstrādi, pilnībā ņemot vērā Eiropas Parlamenta darbu un ieteikumus saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti 3. deklarācijā par finanšu shēmas pārskatīšanu, kura pievienota Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumam par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2)

  . |
| --- | --- |

(1a)

Tāpēc Komisija sāks vispārēju pašu resursu sistēmas darbības pārskatīšanu un attiecīgu priekšlikumu izstrādi, pilnībā ņemot vērā Eiropas Parlamenta darbu un ieteikumus saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti 3. deklarācijā par finanšu shēmas pārskatīšanu, kura pievienota Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumam par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2)

  .

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  

  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/99 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/99

---

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobrisEiropas pierādījumu iegūšanas rīkojums nolūkā iegūt priekšmetus, dokumentus un datus, ko izmantot tiesvedībai krimināllietās *

P6_TA(2008)0486

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes Pamatlēmumam par Eiropas pierādījumu iegūšanas rīkojumu nolūkā iegūt priekšmetus, dokumentus un datus, ko izmantot tiesvedībai krimināllietās (13076/2007 — C6-0293/2008 — 2003/0270(CNS))

2010/C 15 E/29

(Apspriežu procedūra — atkārtota apspriešanās)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes priekšlikuma (13076/2007),

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2003)0688),

ņemot vērā savu 2004. gada 31. marta nostāju (1),

ņemot vērā ES līguma 34. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

ņemot vērā ES līguma 39. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0293/2008),

ņemot vērā Reglamenta 93. pantu, 51. pantu un 55. panta 3. punktu,

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0408/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju atbilstīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju atbilstīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai aizstāt to ar citu tekstu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai aizstāt to ar citu tekstu;

| 5. | pauž apņēmību steidzamības kārtībā izskatīt visus turpmākos priekšlikumus, cieši sadarbojoties ar dalībvalstu parlamentiem, ja šis dokuments netiks pieņemts pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā; |
| --- | --- |

5.

pauž apņēmību steidzamības kārtībā izskatīt visus turpmākos priekšlikumus, cieši sadarbojoties ar dalībvalstu parlamentiem, ja šis dokuments netiks pieņemts pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| PADOMES PRIEKŠLIKUMS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Padomes priekšlikums


  8. apsvērums |
| (8) | Savstarpējās atzīšanas princips ir balstīts uz lielu uzticību starp dalībvalstīm. Lai palielinātu šo uzticību, šajā pamatlēmumā sniedz būtiskas aizsardzības mehānismus, lai sargātu pamattiesības. Tādējādi tikai tiesnešiem,
  tiesām,
  izmeklēšanas tiesnešiem
  ,
  prokuroriem
  un dažām citām tiesu iestādēm, ko nosaka dalībvalstis saskaņā ar šo pamatlēmumu,
  būtu jāizdod EEW. |

PADOMES PRIEKŠLIKUMS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Padomes priekšlikums

8. apsvērums

(8)

Savstarpējās atzīšanas princips ir balstīts uz lielu uzticību starp dalībvalstīm. Lai palielinātu šo uzticību, šajā pamatlēmumā sniedz būtiskas aizsardzības mehānismus, lai sargātu pamattiesības. Tādējādi tikai tiesnešiem,
  tiesām,
  izmeklēšanas tiesnešiem
  ,
  prokuroriem
  un dažām citām tiesu iestādēm, ko nosaka dalībvalstis saskaņā ar šo pamatlēmumu,
  būtu jāizdod EEW.

| (8) | Savstarpējās atzīšanas princips ir balstīts uz lielu uzticību starp dalībvalstīm. Lai palielinātu šo uzticību, šajā pamatlēmumā sniedz būtiskas aizsardzības mehānismus, lai sargātu pamattiesības. Tādējādi tikai tiesnešiem, izmeklēšanas tiesnešiem
  un
  prokuroriem būtu jāizdod EEW. |
| --- | --- |

(8)

Savstarpējās atzīšanas princips ir balstīts uz lielu uzticību starp dalībvalstīm. Lai palielinātu šo uzticību, šajā pamatlēmumā sniedz būtiskas aizsardzības mehānismus, lai sargātu pamattiesības. Tādējādi tikai tiesnešiem, izmeklēšanas tiesnešiem
  un
  prokuroriem būtu jāizdod EEW.

Grozījums Nr. 2

Padomes priekšlikums

9. apsvērums

| (9) | Šis pamatlēmums ir pieņemts saskaņā ar Līguma 31. pantu un tādēļ attiecas uz tiesu iestāžu sadarbību saistībā ar minēto noteikumu ar mērķi palīdzēt vākt pierādījumus tiesvedībai, kā noteikts šā pamatlēmuma 5. pantā.
  Lai arī citām iestādēm bez tiesnešiem, tiesām, izmeklēšanas tiesnešiem un prokuroriem var būt loma šādu pierādījumu vākšanā saskaņā ar 2. panta c) apakšpunkta ii) punktu, šis
  pamatlēmums neattiecas uz policiju, muitu, robežsardzi un administratīvo sadarbību, ko reglamentē ar citiem Līguma noteikumiem. |
| --- | --- |

(9)

Šis pamatlēmums ir pieņemts saskaņā ar Līguma 31. pantu un tādēļ attiecas uz tiesu iestāžu sadarbību saistībā ar minēto noteikumu ar mērķi palīdzēt vākt pierādījumus tiesvedībai, kā noteikts šā pamatlēmuma 5. pantā.
  Lai arī citām iestādēm bez tiesnešiem, tiesām, izmeklēšanas tiesnešiem un prokuroriem var būt loma šādu pierādījumu vākšanā saskaņā ar 2. panta c) apakšpunkta ii) punktu, šis
  pamatlēmums neattiecas uz policiju, muitu, robežsardzi un administratīvo sadarbību, ko reglamentē ar citiem Līguma noteikumiem.

| (9) | Šis pamatlēmums ir pieņemts saskaņā ar Līguma 31. pantu un tādēļ attiecas uz tiesu iestāžu sadarbību saistībā ar minēto noteikumu ar mērķi palīdzēt vākt pierādījumus tiesvedībai, kā noteikts šā pamatlēmuma 5. pantā.
  Šis
  pamatlēmums neattiecas uz policiju, muitu, robežsardzi un administratīvo sadarbību, ko reglamentē ar citiem Līguma noteikumiem. |
| --- | --- |

(9)

Šis pamatlēmums ir pieņemts saskaņā ar Līguma 31. pantu un tādēļ attiecas uz tiesu iestāžu sadarbību saistībā ar minēto noteikumu ar mērķi palīdzēt vākt pierādījumus tiesvedībai, kā noteikts šā pamatlēmuma 5. pantā.
  Šis
  pamatlēmums neattiecas uz policiju, muitu, robežsardzi un administratīvo sadarbību, ko reglamentē ar citiem Līguma noteikumiem.

Grozījums Nr. 3

Padomes priekšlikums

24.a apsvērums (jauns)

| (24a) | Ir sevišķi svarīgi iespējami drīz pieņemt pamatlēmumu par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās, lai valstu līmenī nodrošinātu pienācīgu datu aizsardzības līmeni un ietvertu personas datu apstrādi. |
| --- | --- |

(24a)

Grozījums Nr. 4

Padomes priekšlikums

25. apsvērums

| (25) | EEW būtu jāpastāv līdzās jau esošām savstarpējas palīdzības procedūrām, bet šāda līdzāspastāvēšana būtu jāuzskata par pagaidu kārtību tikmēr, kamēr saskaņā ar Hāgas programmu arī uz tiem pierādījumu vākšanas veidiem, kas neietilpst šā pamatlēmuma darbības jomā, attiecas savstarpējas atzīšanas instruments, kura pieņemšana nodrošinātu pilnīgu savstarpējas atzīšanas režīmu, ar ko aizstātu savstarpējas atzīšanas procedūras. |
| --- | --- |

(25)

EEW būtu jāpastāv līdzās jau esošām savstarpējas palīdzības procedūrām, bet šāda līdzāspastāvēšana būtu jāuzskata par pagaidu kārtību tikmēr, kamēr saskaņā ar Hāgas programmu arī uz tiem pierādījumu vākšanas veidiem, kas neietilpst šā pamatlēmuma darbības jomā, attiecas savstarpējas atzīšanas instruments, kura pieņemšana nodrošinātu pilnīgu savstarpējas atzīšanas režīmu, ar ko aizstātu savstarpējas atzīšanas procedūras.

| (25) | EEW būtu jāpastāv līdzās jau esošām savstarpējas palīdzības procedūrām, bet šāda līdzāspastāvēšana būtu jāuzskata par pagaidu kārtību tikmēr, kamēr saskaņā ar Hāgas programmu arī uz tiem pierādījumu vākšanas veidiem, kas neietilpst šā pamatlēmuma darbības jomā, attiecas savstarpējas atzīšanas instruments, kura pieņemšana nodrošinātu pilnīgu savstarpējas atzīšanas režīmu, ar ko aizstātu savstarpējas atzīšanas procedūras.
  Eiropas Komisijai iespējami drīz būtu jāiesniedz priekšlikumi, lai papildinātu krimināllietās iegūtu pierādījumu atzīšanas sistēmu, konsolidējot jau pieņemtos tiesību aktus.




  Turklāt Komisija tiek aicināta pastiprināt centienus, lai dalībvalstīs saskaņotu pierādījumu iegūšanas sistēmas. Tieši saskaņošana veido labāko pamatu sadarbībai krimināllietās. |
| --- | --- |

(25)

EEW būtu jāpastāv līdzās jau esošām savstarpējas palīdzības procedūrām, bet šāda līdzāspastāvēšana būtu jāuzskata par pagaidu kārtību tikmēr, kamēr saskaņā ar Hāgas programmu arī uz tiem pierādījumu vākšanas veidiem, kas neietilpst šā pamatlēmuma darbības jomā, attiecas savstarpējas atzīšanas instruments, kura pieņemšana nodrošinātu pilnīgu savstarpējas atzīšanas režīmu, ar ko aizstātu savstarpējas atzīšanas procedūras.
  Eiropas Komisijai iespējami drīz būtu jāiesniedz priekšlikumi, lai papildinātu krimināllietās iegūtu pierādījumu atzīšanas sistēmu, konsolidējot jau pieņemtos tiesību aktus.

Turklāt Komisija tiek aicināta pastiprināt centienus, lai dalībvalstīs saskaņotu pierādījumu iegūšanas sistēmas. Tieši saskaņošana veido labāko pamatu sadarbībai krimināllietās.

Grozījums Nr. 5

Padomes priekšlikums

25.a apsvērums (jauns)

| (25a) | Eiropas Komisijai iespējami drīz būtu jāiesniedz priekšlikums tiesību aktam par procesuālām garantijām krimināllietās. |
| --- | --- |

(25a)

Grozījums Nr. 6

Padomes priekšlikums

2. pants — c) apakšpunkts

| c) | “izdevējiestāde” ir: |
| --- | --- |

c)

“izdevējiestāde” ir:

| c) | “izdevējiestāde” ir tiesnesis, izmeklēšanas tiesnesis
  vai prokurors, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir kompetents izdot Eiropas pierādījumu iegūšanas rīkojumu; |
| --- | --- |

c)

“izdevējiestāde” ir tiesnesis, izmeklēšanas tiesnesis
  vai prokurors, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir kompetents izdot Eiropas pierādījumu iegūšanas rīkojumu;

| i) | tiesnesis,
  tiesa,
  izmeklēšanas tiesnesis, prokuratūra

  vai |
| --- | --- |

i)

tiesnesis,
  tiesa,
  izmeklēšanas tiesnesis, prokuratūra

  vai

| ii) | jebkura cita izdevējvalsts noteikta tiesu iestāde un kas konkrētās lietās darbojas kā krimināllietu izmeklēšanas iestāde, kas ir kompetenta pārrobežu lietās prasīt pierādījumus saskaņā ar attiecīgas valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

ii)

jebkura cita izdevējvalsts noteikta tiesu iestāde un kas konkrētās lietās darbojas kā krimināllietu izmeklēšanas iestāde, kas ir kompetenta pārrobežu lietās prasīt pierādījumus saskaņā ar attiecīgas valsts tiesību aktiem;

Grozījums Nr. 7

Padomes priekšlikums

4. pants — 1.a punkts (jauns)

1.a
     
  Eiropas pierādījumu iegūšanas rīkojums ir instruments, kas pieejams gan aizstāvībai, gan apsūdzībai. Tātad gan aizstāvības, gan apsūdzības pārstāvji var lūgt, lai kompetentā tiesu iestāde izdotu Eiropas pierādījumu iegūšanas rīkojumu.

Grozījums Nr. 8

Padomes priekšlikums

4. pants — 6. punkts

6.
     
  Neskarot 2. punktu, EEW — ja to lūdz izdevējiestāde — var paredzēt arī pieņemt liecības no personām, kas ir klāt, izpildot EEW, un ir tieši saistītas ar EEW subjektu. Attiecīgos izpildes valsts noteikumus, ko piemēro šīs valsts iekšējās lietās, piemēro arī, pieņemot tādas liecības.

svītrots

Grozījums Nr. 9

Padomes priekšlikums

7. pants — 1. daļa — ba) apakšpunkts (jauns)

| ba) | paredzams, ka priekšmeti, dokumenti un dati būs pieņemami tiesvedībā, saistībā ar kuru tos meklē. |
| --- | --- |

ba)

Grozījums Nr. 10

Padomes priekšlikums

7. pants — 1.a daļa (jauna)

Izdevējiestāde rīkojumā apliecina, ka ir ievēroti šā panta pirmajā daļā minētie nosacījumi.

Grozījums Nr. 11

Padomes priekšlikums

8. pants — 2. punkts

2.   Ikviena dalībvalsts var izraudzīties kādu centralizētu iestādi vai, ja tās tiesību sistēma to paredz, vairākas centralizētas iestādes, kas palīdz kompetentajām iestādēm.
  Dalībvalsts, ja to prasa tās tiesu sistēmas organizācija, var šai centralizētajai iestādei (centralizētajām iestādēm) uzlikt atbildību par EEW administratīvu pārsūtīšanu un saņemšanu, kā arī par citu oficiālu saraksti, kas ir ar to saistīta.

2.   Ikviena dalībvalsts var izraudzīties kādu centralizētu iestādi vai, ja tās tiesību sistēma to paredz, vairākas centralizētas iestādes, kas palīdz kompetentajām iestādēm.

Grozījums Nr. 12

Padomes priekšlikums

10. pants — 3.a punkts (jauns)

3.a
     
  Ikvienai personai, uz kuru attiecas saskaņā ar šo pamatlēmumu veikta datu apmaiņa, ir tiesības pieprasīt datu aizsardzību, tostarp personas datu bloķēšanu, labošanu, dzēšanu un piekļuvi tiem, kā arī pieeju pārsūdzības līdzekļiem, kurus persona ir tiesīga izmantot saskaņā ar izdevējvalsts vai izpildes valsts tiesību aktiem.

Grozījums Nr. 13

Padomes priekšlikums

11. pants — 4. punkts

4.
     
  Ja izdevējiestāde nav tiesnesis, tiesa, izmeklēšanas tiesnesis vai prokuratūra un ja EEW nav apstiprinājusi neviena no minētajām izdevējvalsts iestādēm, izpildītājiestāde konkrētā lietā var pieņemt lēmumu, ka, lai izpildītu EEW, nevar veikt kratīšanu vai uzlikt arestu mantai. Pirms tāda lēmuma pieņemšanas izpildītājiestāde konsultējas ar kompetentu izdevējvalsts iestādi.

svītrots

Grozījums Nr. 14

Padomes priekšlikums

11. pants — 5. punkts

5.
     
  Šā pamatlēmuma pieņemšanas laikā dalībvalsts var nākt klajā ar deklarāciju vai vēlāku paziņojumu Padomes Ģenerālsekretariātam, prasot apstiprinājumu visos gadījumos, ja EEW izdevējiestāde nav tiesnesis, tiesa, izmeklēšanas tiesnesis, vai prokuratūra, un tā izpildei vajadzīgie pasākumi atbilstīgi izpildes valsts tiesību aktiem līdzīgā gadījumā būtu izpildes valstī jāveic saskaņā ar tiesneša, tiesas, izmeklēšanas tiesneša, vai prokuratūras rīkojumu vai tiesneša, tiesas, izmeklēšanas tiesneša, vai prokuratūras pārraudzībā.

svītrots

Grozījums Nr. 15

Padomes priekšlikums

11.a pants (jauns)

11.a pants

Izpildes garantijas

| a) | izpildītājiestāde priekšmetus, dokumentus vai datus iegūst iespējami neuzkrītošākā veidā; |
| --- | --- |

a)

izpildītājiestāde priekšmetus, dokumentus vai datus iegūst iespējami neuzkrītošākā veidā;

| b) | no fiziskas personas nepieprasa priekšmetus, dokumentus vai datus, ko izmanto, lai izvirzītu apsūdzību pret attiecīgo personu saskaņā ar EEW izdevējvalsts vai izpildes valsts tiesību aktiem, un |
| --- | --- |

b)

no fiziskas personas nepieprasa priekšmetus, dokumentus vai datus, ko izmanto, lai izvirzītu apsūdzību pret attiecīgo personu saskaņā ar EEW izdevējvalsts vai izpildes valsts tiesību aktiem, un

| c) | izdevējiestādi nekavējoties informē, ja izpildītājiestāde konstatē, ka EEW ir izpildīts pretēji izpildes valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

c)

izdevējiestādi nekavējoties informē, ja izpildītājiestāde konstatē, ka EEW ir izpildīts pretēji izpildes valsts tiesību aktiem.

2.
     
  Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja priekšmetu, dokumentu vai datu iegūšanai ir jāveic kratīšana un jāuzliek arests mantai, tiek ievērotas šādas obligātās garantijas:

| a) | kratīšanu telpās nesāk naktī, ja vien tas nav īpaši vajadzīgs, ņemot vērā konkrētus lietas apstākļus; |
| --- | --- |

a)

kratīšanu telpās nesāk naktī, ja vien tas nav īpaši vajadzīgs, ņemot vērā konkrētus lietas apstākļus;

| b) | persona, kuras telpās veic kratīšanu, ir tiesīga saņemt rakstveida paziņojumu par kratīšanu. Paziņojumā obligāti norāda kratīšanas iemeslu, konfiscētos priekšmetus, dokumentus vai datus un personai pieejamos tiesiskās aizsardzības līdzekļus; un |
| --- | --- |

b)

persona, kuras telpās veic kratīšanu, ir tiesīga saņemt rakstveida paziņojumu par kratīšanu. Paziņojumā obligāti norāda kratīšanas iemeslu, konfiscētos priekšmetus, dokumentus vai datus un personai pieejamos tiesiskās aizsardzības līdzekļus; un

| c) | ja kratīšanu attiecīgās personas telpās veic šīs personas prombūtnē, viņu par to informē ar b) apakšpunktā minēto paziņojumu, atstājot to telpās, vai citā piemērotā veidā. |
| --- | --- |

c)

ja kratīšanu attiecīgās personas telpās veic šīs personas prombūtnē, viņu par to informē ar b) apakšpunktā minēto paziņojumu, atstājot to telpās, vai citā piemērotā veidā.

Grozījums Nr. 16

Padomes priekšlikums

12. pants

Izpildes
  iestāde ievēro formalitātes un procedūras, ko skaidri norādījusi izdevēja iestāde, ja vien šajā pamatlēmumā nav norādīts citādi, un, ja šīs formalitātes un procedūras nav pretrunā ar izpildes valsts tiesību aktu pamatprincipiem.
  Šis pants nerada pienākumu veikt piespiedu pasākumus.

Neskarot 11.a pantu, izpildītājiestāde
  ievēro formalitātes un procedūras, ko skaidri norādījusi izdevējiestāde, ja vien šajā pamatlēmumā nav norādīts citādi un ja šīs formalitātes un procedūras nav pretrunā izpildes valsts tiesību aktu pamatprincipiem.

Grozījums Nr. 17

Padomes priekšlikums

12. pants — 1.a daļa (jauna)

Turklāt izdevējiestāde var arī pieprasīt izpildītājiestādei
  :

| a) | saglabāt konfidencialitāti attiecībā uz izmeklēšanu un tās būtību, ciktāl tas vajadzīgs, lai izpildītu EEW; |
| --- | --- |

a)

saglabāt konfidencialitāti attiecībā uz izmeklēšanu un tās būtību, ciktāl tas vajadzīgs, lai izpildītu EEW;

| b) | ļaut izdevējvalsts kompetentajai iestādei vai izdevējiestādes norīkotai ieinteresētajai personai piedalīties EEW izpildē un piekļūt jebkuram šajā nolūkā iegūtam priekšmetam, dokumentam vai datiem ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādi ir spēkā izpildītājiestādei; |
| --- | --- |

b)

ļaut izdevējvalsts kompetentajai iestādei vai izdevējiestādes norīkotai ieinteresētajai personai piedalīties EEW izpildē un piekļūt jebkuram šajā nolūkā iegūtam priekšmetam, dokumentam vai datiem ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādi ir spēkā izpildītājiestādei;

| c) | no EEW izpildes sākšanas līdz brīdim, kad pierādījumus nosūta izdevējvalstij, neizpaust to personu vārdus, kuru rīcībā ir bijuši attiecīgie pierādījumi. |
| --- | --- |

c)

no EEW izpildes sākšanas līdz brīdim, kad pierādījumus nosūta izdevējvalstij, neizpaust to personu vārdus, kuru rīcībā ir bijuši attiecīgie pierādījumi.

Grozījums Nr. 18

Padomes priekšlikums

13. pants — 1. punkts — aa) apakšpunkts (jauns)

| aa) | ja uz nodarījumu, kas ir EEW izdošanas iemesls, attiecas amnestija izpildes valstī, ja šīs valsts kompetencē bija ierosināt krimināllietu par attiecīgo nodarījumu saskaņā ar tās krimināltiesību aktiem; |
| --- | --- |

aa)

Grozījums Nr. 19

Padomes priekšlikums

13. pants — 1. punkts — ab) apakšpunkts (jauns)

| ab) | ja saskaņā ar izpildes valsts tiesību aktiem personu, uz kuru attiecas EEW, ņemot vērā attiecīgās personas vecumu, nevar saukt pie kriminālatbildības par darbībām, kas ir EEW izdošanas iemesls; |
| --- | --- |

ab)

Grozījums Nr. 20

Padomes priekšlikums

13. pants — 1. punkts — e) apakšpunkts

| e) | ja vienā no 11. panta 4. vai 5. punktā minētajiem gadījumiem EEW nav apstiprināts; |
| --- | --- |

e)

svītrots

Grozījums Nr. 21

Padomes priekšlikums

13. pants — 1. punkts — f) apakšpunkts

| f) | ja EEW attiecas uz kriminālnoziegumiem:









  i) | ko saskaņā ar izpildes valsts tiesību aktiem uzskata par tādiem, kas pilnībā izdarīti tās teritorijā vai vietā, kas ir pielīdzināma tās teritorijai, vai arī tādiem, kuru lielākā vai būtiskākā daļa ir izdarīta tās teritorijā vai vietā, kas ir pielīdzināma tās teritorijai; vai |
| --- | --- | --- |

f)

i)

ko saskaņā ar izpildes valsts tiesību aktiem uzskata par tādiem, kas pilnībā izdarīti tās teritorijā vai vietā, kas ir pielīdzināma tās teritorijai, vai arī tādiem, kuru lielākā vai būtiskākā daļa ir izdarīta tās teritorijā vai vietā, kas ir pielīdzināma tās teritorijai; vai

| ii) | kas ir izdarīti ārpus izdevējvalsts teritorijas, un izpildes valsts tiesības neļauj sākt tiesvedību par tādiem noziedzīgiem nodarījumiem, ja tie izdarīti ārpus minētās valsts teritorijas; |
| --- | --- |

ii)

kas ir izdarīti ārpus izdevējvalsts teritorijas, un izpildes valsts tiesības neļauj sākt tiesvedību par tādiem noziedzīgiem nodarījumiem, ja tie izdarīti ārpus minētās valsts teritorijas;

svītrots

Grozījums Nr. 22

Padomes priekšlikums

13. pants — 2. punkts

2.   Izpildes valsts tiesnesis, tiesa, izmeklēšanas tiesnesis vai prokuratūra pieņem lēmumu atteikt EEW izpildi vai atzīšanu saskaņā ar 1. punktu.
  Ja EEW izdevusi 2. panta c) punkta ii) apakšpunktā minētā tiesu iestāde, bet EEW nav apstiprinājis izpildes valsts tiesnesis, tiesa, izmeklēšanas tiesnesis, vai prokuratūra, lēmumu var pieņemt arī jebkura cita kompetenta tiesu iestāde saskaņā ar izpildes valsts tiesību aktiem, ja attiecīgās valsts tiesību akti to paredz.

2.   Izpildes valsts tiesnesis, tiesa, izmeklēšanas tiesnesis vai prokurors pieņem lēmumu atteikt EEW izpildi vai atzīšanu saskaņā ar 1. punktu.

Grozījums Nr. 23

Padomes priekšlikums

13. pants — 3. punkts

3.
     
  Visus lēmumus saskaņā ar 1. punkta f) apakšpunkta i) punktu saistībā ar noziedzīgiem nodarījumiem, kas daļēji izdarīti izpildes valsts teritorijā vai vietā, kas ir līdzvērtīga tās teritorijai, pieņem 2. punktā minētās kompetentās iestādes, izņēmuma kārtā un izskatot katru gadījumu atsevišķi, ņemot vērā lietas īpašos apstākļus un jo īpaši to, vai liela vai vērā ņemama attiecīgā nodarījuma daļa ir izdarīta izdevējvalstī, vai EEW ir saistīts ar nodarījumu, kas saskaņā ar izpildes valsti nav noziedzīgs nodarījums, un vai EEW izpilde prasītu kratīšanu vai aresta uzlikšanu mantai.

svītrots

Grozījums Nr. 24

Padomes priekšlikums

13. pants — 4. punkts

4.
     
  Ja kompetenta iestāde apsver iespēju izmantot 1. punkta f) apakšpunkta i) punktā minēto atteikuma pamatojumu, tā pirms lēmuma pieņemšanas konsultējas ar Eurojust.

Ja kompetentās iestādes viedoklis nesakrīt ar Eurojust atzinumu, dalībvalstis raugās, lai tā pamatotu savu lēmumu, kā arī lai tiktu informēta Padome.

svītrots

Grozījums Nr. 25

Padomes priekšlikums

13. pants — 5. punkts

5.   Gadījumos, kas minēti 1. punkta a), g) un h) apakšpunktā, pirms kompetenta izpildes valsts iestāde nolemj daļēji vai pilnībā neatzīt vai neizpildīt kādu EEW, tā apspriežas ar kompetentu izdevējvalsts iestādi, izmantojot jebkurus piemērotus līdzekļus, un vajadzības gadījumā lūdz tai tūlīt darīt zināmu visu vajadzīgo informāciju.

5.   Gadījumos, kas minēti 1. punkta a),
  aa), ab),
  g) un h) apakšpunktā, pirms kompetenta izpildes valsts iestāde nolemj daļēji vai pilnībā neatzīt vai neizpildīt kādu EEW, tā apspriežas ar kompetentu izdevējvalsts iestādi, izmantojot jebkurus piemērotus līdzekļus, un vajadzības gadījumā lūdz tai nekavējoties sniegt visu vajadzīgo informāciju.

Grozījums Nr. 26

Padomes priekšlikums

14. pants — 2. punkts — ievaddaļa

2.   Ja, izpildot EEW, ir jāveic kratīšana vai jāuzliek arests mantai, par šādiem nodarījumiem nekādā gadījumā neprasa pārbaudīt dubulto sodāmību,
  ja izdevējvalsts tiesību aktos noteikts
  ,
  ka par tiem izdevējvalstī var sodīt ar brīvības atņemšanu vai piemērot ar brīvības atņemšanu saistītu drošības līdzekli, kura maksimālais ilgums ir vismaz trīs gadi
  :

2.   Ja, izpildot EEW, ir jāveic kratīšana vai jāuzliek arests mantai, par šādiem nodarījumiem,
  kā noteikts izdevējvalsts tiesību aktos
  , nekādā gadījumā neprasa pārbaudīt dubulto sodāmību:

Grozījums Nr. 27

Padomes priekšlikums

15. pants — 3. punkts

3.   Ja vien to nepamato kāds no 16. pantā minētajiem atlikšanas iemesliem — vai izpildītājiestādes rīcībā jau nav meklētie priekšmeti, dokumenti vai dati — izpildītājiestāde
  uzreiz un, neskarot 4. punktu, vēlākais
  sešdesmit dienu laikā
  pēc tam, kad kompetentā izpildītājiestāde saņēmusi EEW
  , pārņem valdījumā priekšmetus, dokumentus vai datus.

3.   Ja vien to nepamato kāds no 16. pantā minētajiem atlikšanas iemesliem — vai tad, ja izpildītājiestādes rīcībā jau ir meklētie priekšmeti, dokumenti vai dati — izpildītājiestāde pārņem valdījumā priekšmetus, dokumentus vai datus
  pēc iespējas ātrāk, bet ne vēlāk kā
  sešdesmit dienu laikā
  pēc tam, kad kompetentā izpildītājiestāde ir saņēmusi EEW, un neskarot 4. punktu
  .

Grozījums Nr. 28

Padomes priekšlikums

15. pants — 3.a punkts (jauns)

3.a
     
  Gadījumos, kad netiek iesniegta prasība saskaņā ar 18. pantu un nepastāv 16. pantā minētie izpildes atlikšanas iemesli, izpildes valsts uzreiz pārsūta izdevējvalstij saskaņā ar EEW iegūtos priekšmetus, dokumentus vai datus, ja izpildītājiestāde tos jau ir ieguvusi, vai, ja tā nav — pēc iespējas ātrāk un ne vēlāk kā trīsdesmit dienu laikā pēc tam, kad izpildītājiestāde attiecīgos pierādījumus ir ieguvusi.

Pārsūtot iegūtos priekšmetus, dokumentus vai datus, izpildītājiestāde norāda, vai tā prasa, lai tos sūtītu atpakaļ izpildes valstij, tiklīdz tie izdevējvalstij vairs nebūs vajadzīgi.

Grozījums Nr. 29

Padomes priekšlikums

15. pants — 4. punkts

4.   Ja
  konkrētā lietā kompetentai izpildītājiestādei nav reāli iespējams ievērot
  attiecīgi 2. vai 3. punktā
  paredzēto termiņu, tā ar jebkādiem līdzekļiem
  uzreiz informē kompetento izdevējvalsts iestādi, norādot kavējuma iemeslus un paredzamo laiku pasākumu veikšanai.

4.   Ja kompetentajai izpildītājiestādei
  ārkārtēju apstākļu gadījumā
  nav reāli iespējams ievērot
  šajā pantā
  paredzēto termiņu, izpildītājiestāde par to
  uzreiz
  rakstiski
  informē
  Eurojust un
  kompetento izdevējvalsts iestādi, norādot kavējuma iemeslus un paredzamo laiku pasākumu veikšanai.

Grozījums Nr. 30

Padomes priekšlikums

15. pants — 5. punkts

5.
     
  Ja vien nav paredzēts tiesiskās aizsardzības līdzekļu izmantojums saskaņā ar 18. pantu vai nepastāv 16. pantā minētie izpildes atlikšanas iemesli, izpildes valsts uzreiz pārsūta izdevējvalstij saskaņā ar EEW iegūtos priekšmetus, dokumentus vai datus.

svītrots

Grozījums Nr. 31

Padomes priekšlikums

15. pants — 6. punkts

6.
     
  Pārsūtot iegūtos priekšmetus, dokumentus vai datus, izpildītājiestāde norāda, vai tā prasa, lai tos sūtītu atpakaļ izpildes valstij, tiklīdz tie izdevējvalstij vairs nebūs vajadzīgi.

svītrots

Grozījums Nr. 32

Padomes priekšlikums

17.a punkts (jauns)

17.a pants

Pierādījumu vēlāka izmantošana

Saskaņā ar šo pamatlēmumu iegūtu pierādījumu izmantošana vēlākos krimināllietu tiesvedības procesos nekādā gadījumā neskar tiesības uz aizstāvību.

Šīs tiesības ir pilnībā jāievēro, jo īpaši attiecībā uz pierādījumu pieņemamību, pienākumu sniegt šos pierādījumus aizstāvībai un aizstāvības tiesības tos apstrīdēt.

Grozījums Nr. 33

Padomes priekšlikums

18. pants — 1. punkts

1.   Dalībvalstis ievieš vajadzīgos mehānismus, lai nodrošinātu, ka jebkurai ieinteresētai personai, tostarp bona fide trešām personām, ir pieejami tiesiskās aizsardzības līdzekļi pret EEW atzīšanu un izpildi saskaņā ar 11. pantu, lai aizsargātu viņu tiesiskās intereses.
  Dalībvalstis var ierobežot šajā punktā paredzētos tiesiskās aizsardzības līdzekļus, attiecinot tos tikai uz gadījumiem, kad EEW izpilda ar piespiedu līdzekļiem.
  Prasību iesniedz izpildes valsts tiesā atbilstīgi attiecīgās valsts tiesībām.

1.   Dalībvalstis ievieš vajadzīgos mehānismus, lai nodrošinātu, ka jebkurai ieinteresētai personai, tostarp bona fide trešām personām, ir pieejami tiesiskās aizsardzības līdzekļi pret EEW atzīšanu un izpildi saskaņā ar 11. pantu, lai aizsargātu viņu tiesiskās intereses. Prasību iesniedz izpildes valsts tiesā atbilstīgi attiecīgās valsts tiesību aktiem.

Grozījums Nr. 34

Padomes priekšlikums

23. pants — 1. punkts

1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai līdz ... izpildītu šā pamatlēmuma prasības.

1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai līdz ... izpildītu šā pamatlēmuma prasības
  un pirms šā datuma vienotos par pamatlēmumu par procesuālajām tiesībām saistībā ar kriminālprocesu Eiropas Savienībā, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu
  .

Grozījums Nr. 35

Padomes priekšlikums

23. pants — 1.a punkts (jauns)

1.a
     
  Padomes Ģenerālsekretariātam iesniegtā deklarācijā dalībvalstis norāda valsts iestādes, kas izraudzītas kā izdevējiestādes vai izpildītājiestādes.

Grozījums Nr. 36

Padomes priekšlikums

23. pants — 3. punkts

3.
     
  Ikviena dalībvalsts, kas ir iecerējusi transponēt 13. panta 1. punkta f) apakšpunktā minēto atteikuma pamatojumu savas valsts tiesību aktos, vienlaikus ar šā pamatlēmuma pieņemšanu deklarācijas veidā par to paziņo Padomes ģenerālsekretāram.

svītrots

Grozījums Nr. 37

Padomes priekšlikums

23. pants — 4. punkts

4.
     
  Vācija, iesniedzot deklarāciju, var paturēt tiesības izpildīt EEW ar nosacījumu, ka izpildei piemēro dubultās sodāmības pārbaudi 14. panta 2. punktā minētajos gadījumos, kas saistīti ar terorismu, datornoziegumiem, rasismu un ksenofobiju, sabotāžu, reketu un izspiešanu vai krāpšanu, ja EEW izpilde prasa kratīšanu vai aresta uzlikšanu mantai, izņemot gadījumus, kad sprieduma iestāde ir paziņojusi, ka uz attiecīgo noziedzīgo nodarījumu saskaņā ar izdevējvalsts tiesību aktiem attiecas deklarācijā norādītie kritēriji.

Ja Vācija vēlas izmantot šo punktu, tā šajā sakarā iesniedz deklarāciju Padomes ģenerālsekretāram vienlaikus ar šā pamatlēmuma pieņemšanu. Deklarāciju publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

svītrots

Grozījums Nr. 38

Padomes priekšlikums

23. pants — 5.a punkts (jauns)

5.a
     
  Komisija reizi gadā iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu par šā pamatlēmuma izpildi, jo īpaši par procesuālo garantiju izpildi.

Grozījums Nr. 39

Padomes priekšlikums

24. pants — 2. punkts

2.
     
  Katra kalendārā gada sākumā Vācija informē Padomi un Komisiju par gadījumu skaitu, kad iepriekšējā gadā ir piemērots neatzīšanas vai neizpildīšanas pamatojums, kas minēts 23. panta 4. punktā.

svītrots

Grozījums Nr. 40

Padomes priekšlikums

Pielikums — B iedaļa — iia) daļa (jauna)

| iia) | paredzams, ka ar šo rīkojumu pieprasītie priekšmeti, dokumenti un dati būs pieņemami tiesvedībā, saistībā ar kuru tos meklē. |
| --- | --- |

iia)

Grozījums Nr. 41

Padomes priekšlikums

Pielikums — C iedaļa — d) apakšpunkts

| d) | jebkura cita izdevējvalsts noteikta tiesu iestāde, kas konkrētā lietā darbojas kā krimināllietu izmeklēšanas iestāde un kas ir kompetenta pārrobežu lietās iegūt pierādījumus saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

d)

Šo EEW ir apstiprinājis tiesnesis vai tiesa, izmeklēšanas tiesnesis vai prokuratūra (skatīt D un O iedaļas)
  .

svītrots

Grozījums Nr. 42

Padomes priekšlikums

Pielikums — D iedaļa

| D) | TIESU IESTĀDE, KAS APSTIPRINA EEW (ATTIECĪGĀ GADĪJUMĀ)



  Ja C iedaļā ir atzīmēts d) punkts un EEW ir apstiprināts, tad atzīmējiet tiesu iestādes tipu, kura ir apstiprinājusi EEW:








  
  a) | tiesnesis vai tiesa |
| --- | --- | --- |

D)

Ja C iedaļā ir atzīmēts d) punkts un EEW ir apstiprināts, tad atzīmējiet tiesu iestādes tipu, kura ir apstiprinājusi EEW:


  a)

tiesnesis vai tiesa

| 
  b) | izmeklēšanas tiesnesis |
| --- | --- |


  b)

izmeklēšanas tiesnesis

| 
  c) | prokuratūra |
| --- | --- |


  c)

prokuratūra

Apstiprinātājas iestādes oficiāls nosaukums:

...

Tās pārstāvja vārds, uzvārds:

...

Ieņemamais amats (dienesta pakāpe/kategorija)

...

Lietas numurs

...

Adrese:

...

...

...

Tālruņa nr.: (valsts kods) (apgabala/pilsētas kods):
  ...

Faksa nr.: (valsts kods) (apgabala/pilsētas kods):
  ...

E-pasts:
  ...

svītrots

Grozījums Nr. 43

Padomes priekšlikums

Pielikums — E iedaļa

| E) | JA PAR EEW ADMINISTRATĪVU PĀRSŪTĪŠANU UN SAŅEMŠANU UN VAJADZĪBAS GADĪJUMĀ CITU OFICIĀLU AR TO SAISTĪTU SARAKSTI IR ATBILDĪGA CENTRALIZĒTA IESTĀDE



  Centralizētās iestādes nosaukums:
  ...
  ...


  Kontaktpersona, ja tāda ir (dienesta pakāpe/kategorija, vārds un uzvārds):
  ...
  ...


  Adrese:
  ...
  ...


  Lietas numurs:
  ...


  Tālruņa nr.: (valsts kods) (apgabala/pilsētas kods):
  ...


  Faksa nr.: (valsts kods) (apgabala/pilsētas kods):
  ...


  E-pasts:
  ... |
| --- | --- |

E)

Centralizētās iestādes nosaukums:
  ...

...

Kontaktpersona, ja tāda ir (dienesta pakāpe/kategorija, vārds un uzvārds):
  ...

...

Adrese:
  ...

...

Lietas numurs:
  ...

Tālruņa nr.: (valsts kods) (apgabala/pilsētas kods):
  ...

Faksa nr.: (valsts kods) (apgabala/pilsētas kods):
  ...

E-pasts:
  ...

svītrots

Grozījums Nr. 44

Padomes priekšlikums

Pielikums — F iedaļa

| F) | IESTĀDE VAI IESTĀDES, AR KURĀM VAR SAZINĀTIES (JA IZPILDĪTA D UN/VAI E IEDAĻA):







   | Iestāde saskaņā ar C iedaļu




  Var sazināties jautājumos par:
  ... |
| --- | --- | --- |

F)



Iestāde saskaņā ar C iedaļu

Var sazināties jautājumos par:
  ...

|  | Iestāde saskaņā ar D iedaļu




  Var sazināties jautājumos par:
  ... |
| --- | --- |



Iestāde saskaņā ar D iedaļu

Var sazināties jautājumos par:
  ...

|  | Iestāde saskaņā ar E iedaļu




  Var sazināties jautājumos par:
  ... |
| --- | --- |



Iestāde saskaņā ar E iedaļu

Var sazināties jautājumos par:
  ...

svītrots

Grozījums Nr. 45

Padomes priekšlikums

Pielikums — I iedaļa — zemsvītras piezīme

svītrots

Grozījums Nr. 46

Padomes priekšlikums

Pielikums — N iedaļa — 1. punkts

Izvēles informācija, kas jāsniedz tikai saistībā ar Vāciju:

|  | Apliecina, ka noziedzīgais (-ie) nodarījums (-i), ko skata saskaņā ar izdevējvalsts tiesību aktiem, atbilst kritērijiem, ko Vācija ir norādījusi deklarācijā saskaņā ar 23. panta 4. punktu Pamatlēmumā ... |
| --- | --- |



Apliecina, ka noziedzīgais (-ie) nodarījums (-i), ko skata saskaņā ar izdevējvalsts tiesību aktiem, atbilst kritērijiem, ko Vācija ir norādījusi deklarācijā saskaņā ar 23. panta 4. punktu Pamatlēmumā ...

svītrots

---

(1)  OV C 103 E, 29.4.2004., 659. lpp.

(2)  OV L ...

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/112 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/112

---

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobrisMencu krājumu atjaunošana *

P6_TA(2008)0487

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 423/2004 attiecībā uz mencu krājumu atjaunošanu un Regulu (EEK) Nr. 2847/93 (COM(2008)0162 — C6-0183/2008 — 2008/0063(CNS))

2010/C 15 E/30

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0162),

ņemot vērā EK līguma 37. pantu, ar kuru saskaņā Padome ar to ir apspriedusies (C6-0183/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A6-0340/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Regulas priekšlikums — normatīvs grozījumu akts


  1. apsvērums |
| (1) | Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) nesen sniegtajā zinātniskajā ieteikumā ir norādīts, ka mencu nozvejas samazinājumi, kurus nodrošina kopējie pieļaujamie izkrāvumi (KPN), tehniskie pasākumi un piepūles pārvaldības papildu noteikumi, ir bijuši nepietiekami, lai samazinātu zvejas izraisīto mirstību līdz līmenim, kas ļautu mencu krājumiem atjaunoties, un nav nepārprotamu pazīmju, ka atjaunotos kāds no četriem mencu krājumiem, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 423/2004. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

1. apsvērums

(1)

Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) nesen sniegtajā zinātniskajā ieteikumā ir norādīts, ka mencu nozvejas samazinājumi, kurus nodrošina kopējie pieļaujamie izkrāvumi (KPN), tehniskie pasākumi un piepūles pārvaldības papildu noteikumi, ir bijuši nepietiekami, lai samazinātu zvejas izraisīto mirstību līdz līmenim, kas ļautu mencu krājumiem atjaunoties, un nav nepārprotamu pazīmju, ka atjaunotos kāds no četriem mencu krājumiem, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 423/2004.

| (1) | Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) nesen sniegtajā zinātniskajā ieteikumā ir norādīts, ka mencu nozvejas samazinājumi, kurus nodrošina kopējie pieļaujamie izkrāvumi (KPN), tehniskie pasākumi un piepūles pārvaldības papildu noteikumi
  (tostarp uzraudzība un kontrole, lai novērstu nelegālu, nepaziņotu vai nereglamentētu mencu zveju un šādi nozvejoto mencu izkraušanu)
  , ir bijuši nepietiekami, lai samazinātu zvejas izraisīto mirstību līdz līmenim, kas ļautu mencu krājumiem atjaunoties, un nav nepārprotamu pazīmju, ka atjaunotos kāds no četriem mencu krājumiem, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 423/2004,
  lai gan attiecībā uz krājumiem Ziemeļjūrā un Ķeltu jūrā situācija ir nedaudz uzlabojusies
  . |
| --- | --- |

(1)

Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) nesen sniegtajā zinātniskajā ieteikumā ir norādīts, ka mencu nozvejas samazinājumi, kurus nodrošina kopējie pieļaujamie izkrāvumi (KPN), tehniskie pasākumi un piepūles pārvaldības papildu noteikumi
  (tostarp uzraudzība un kontrole, lai novērstu nelegālu, nepaziņotu vai nereglamentētu mencu zveju un šādi nozvejoto mencu izkraušanu)
  , ir bijuši nepietiekami, lai samazinātu zvejas izraisīto mirstību līdz līmenim, kas ļautu mencu krājumiem atjaunoties, un nav nepārprotamu pazīmju, ka atjaunotos kāds no četriem mencu krājumiem, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 423/2004,
  lai gan attiecībā uz krājumiem Ziemeļjūrā un Ķeltu jūrā situācija ir nedaudz uzlabojusies
  .

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

4.a apsvērums (jauns)

| (4a) | Sadarbībā ar zivsaimniecības nozares pārstāvjiem būtu jāizstrādā efektīvi zivsaimniecības pārvaldības mehānismi. Šai nolūkā novērtēšanā un lēmumu pieņemšanā būtu jāiesaista attiecīgās reģionālās konsultatīvās padomes un dalībvalstis. |
| --- | --- |

(4a)

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

5. apsvērums

| (5) | Ir jāievieš jauni mehānismi, lai veicinātu zvejnieku iesaistīšanos mencu nozvejas novēršanas programmās. |
| --- | --- |

(5)

Ir jāievieš jauni mehānismi, lai veicinātu zvejnieku iesaistīšanos mencu nozvejas novēršanas programmās.

| (5) | Ir jāievieš jauni mehānismi, lai veicinātu zvejnieku
  un dalībvalstu
  iesaistīšanos mencu nozvejas novēršanas programmās.
  Visas nozvejotās mencas būtu jāizkrauj, nevis jāizmet, lai tā veicinātu krājumu atbilstošu zinātnisku novērtēšanu. |
| --- | --- |

(5)

Ir jāievieš jauni mehānismi, lai veicinātu zvejnieku
  un dalībvalstu
  iesaistīšanos mencu nozvejas novēršanas programmās.
  Visas nozvejotās mencas būtu jāizkrauj, nevis jāizmet, lai tā veicinātu krājumu atbilstošu zinātnisku novērtēšanu.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

5.a apsvērums (jauns)

| (5a) | Ja izstrādā jebkādas šādas mencu nozvejas novēršanas programmas sadarbībā ar zivsaimniecības nozares pārstāvjiem, pastāv lielāka iespēja, ka tās gūs panākumus; tādēļ dalībvalstīs izstrādātās mencu nozvejas novēršanas programmas būtu uzskatāmas par efektīvu ilgtspējības veicināšanas līdzekli un līdztekus attiecīgo Kopienas tiesību aktu īstenošanai būtu jāsekmē šādu programmu izstrāde. |
| --- | --- |

(5a)

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

5.b apsvērums (jauns)

| (5b) | Dalībvalstīm būtu jāizmanto pilnvaras piešķirt pieeju mencu krājumu zvejošanai tā, lai mudinātu savus zvejniekus zvejot selektīvāk un nodarot mazāku kaitējumu videi. |
| --- | --- |

(5b)

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

1. pants — 1. punkts

Regula (EK) Nr. 423/2004

2. b pants — ba) apakšpunkts (jauns)

| ba) | kad mencu krājumi būs būtiski atjaunināti, Komisijai būtu jāpārskata piepūles regulēšanas sistēma. |
| --- | --- |

ba)

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

1. pants — 3. punkts

Regula (EK) Nr. 423/2004

6. pants — 4. punkts

| 4. | Neraugoties uz
  1. punkta b) un c) apakšpunktā
  un 2. punktā noteikto, Padome nenosaka KPN līmenī, kas ir vairāk nekā par 15 % zemāks vai augstāks, nekā iepriekšējam gadam noteiktais KPN. |
| --- | --- |

4.

Neraugoties uz
  1. punkta b) un c) apakšpunktā
  un 2. punktā noteikto, Padome nenosaka KPN līmenī, kas ir vairāk nekā par 15 % zemāks vai augstāks, nekā iepriekšējam gadam noteiktais KPN.

| 4. | Neraugoties uz 1. un 2. punktā noteikto, Padome nenosaka KPN līmenī, kas ir vairāk nekā par 15 % zemāks vai augstāks, nekā iepriekšējam gadam noteiktais KPN. |
| --- | --- |

4.

Neraugoties uz 1. un 2. punktā noteikto, Padome nenosaka KPN līmenī, kas ir vairāk nekā par 15 % zemāks vai augstāks, nekā iepriekšējam gadam noteiktais KPN.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

1. pants — 3. punkts

Regula (EK) Nr. 423/2004

6. pants — 5. punkts — b) apakšpunkts

| b) | pēc vajadzības
  daudzumu,
  kas atbilst citiem attiecīgiem
  mencu mirstības
  cēloņiem
  un ko nosaka, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. |
| --- | --- |

b)

pēc vajadzības
  daudzumu,
  kas atbilst citiem attiecīgiem
  mencu mirstības
  cēloņiem
  un ko nosaka, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu.

| b) | pienācīgu
  daudzumu,
  uz ko norāda citi attiecīgi
  mencu mirstības
  cēloņu izpētes avoti, piemēram, zinātniski pētījumi par roņu nogalināto mencu daudzumu, kā arī novērtējums par klimata pārmaiņu ietekmi uz mencu krājumu atjaunošanos,
  un ko nosaka, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. |
| --- | --- |

b)

pienācīgu
  daudzumu,
  uz ko norāda citi attiecīgi
  mencu mirstības
  cēloņu izpētes avoti, piemēram, zinātniski pētījumi par roņu nogalināto mencu daudzumu, kā arī novērtējums par klimata pārmaiņu ietekmi uz mencu krājumu atjaunošanos,
  un ko nosaka, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

1. pants — 3. punkts

Regula (EK) Nr. 423/2004

7. pants — 1. punkts

1.   Ik pēc trim gadiem, sākot ar šīs regulas stāšanos spēkā, Komisija pieprasa ZZTEK izvērtēt katra noplicinātā mencu krājuma atjaunošanos.

1.   Ik pēc trim gadiem, sākot ar šīs regulas stāšanos spēkā, Komisija pieprasa ZZTEK izvērtēt katra noplicinātā mencu krājuma atjaunošanos.
  Turklāt Komisija noskaidro attiecīgo reģionālo konsultatīvo padomju un dalībvalstu viedokļus par mencu krājumu efektīvu pārvaldību.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

1. pants — 4. punkts

Regula (EK) Nr. 423/2004

IV Nodaļa — virsraksts

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

1. pants — 4. punkts

Regula (EK) Nr. 423/2004

8.a pants — 2. punkts — a) apakšpunkts

| a) | pirmajā šīs regulas piemērošanas gadā, pamatojoties uz ZZTEK ieteikumu, atskaites punktu nosaka kā kilovatdienās izteiktu ikgadējo piepūli, kas izmantota
  2005., 2006.
  un
  2007. gadā
  . |
| --- | --- |

a)

pirmajā šīs regulas piemērošanas gadā, pamatojoties uz ZZTEK ieteikumu, atskaites punktu nosaka kā kilovatdienās izteiktu ikgadējo piepūli, kas izmantota
  2005., 2006.
  un
  2007. gadā
  .

| a) | pirmajā šīs regulas piemērošanas gadā, pamatojoties uz ZZTEK ieteikumu, atskaites punktu nosaka kā kilovatdienās izteiktu ikgadējo piepūli, kas izmantota
  2004.
  ,
  2005.
  un
  2006. gadā
  . |
| --- | --- |

a)

pirmajā šīs regulas piemērošanas gadā, pamatojoties uz ZZTEK ieteikumu, atskaites punktu nosaka kā kilovatdienās izteiktu ikgadējo piepūli, kas izmantota
  2004.
  ,
  2005.
  un
  2006. gadā
  .

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

1. pants — 4. punkts

Regula (EK) Nr. 423/2004

8.a pants — 3. punkts — ievaddaļa

3.   Zvejas piepūles grupām, kas, pamatojoties uz zvejas piepūles pārvaldības ikgadējiem datiem, kuri iesniegti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. .../2008 18., 19. un 20. pantam, ir devušas vislielāko ieguldījumu kopējā mencu nozvejā un kuru
  kopējā
  nozveja, pamatojoties uz minēto novērtējumu, sastāv no vismaz 80 % mencu, maksimālo pieļaujamo zvejas piepūli aprēķina šādi:

3.   Zvejas piepūles grupām, kas, pamatojoties uz zvejas piepūles pārvaldības ikgadējiem datiem, kuri iesniegti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. .../2008 18., 19. un 20. pantam,
  kopumā
  ir devušas vislielāko ieguldījumu kopējā mencu nozvejā un kuru
  uzkrātā
  nozveja, pamatojoties uz minēto novērtējumu, sastāv no vismaz 80 % mencu, maksimālo pieļaujamo zvejas piepūli aprēķina šādi:

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

1. pants — 4. punkts

Regula (EK) Nr. 423/2004

8.a pants — 3. punkts — a) apakšpunkts

| a) | ja piemēro 6. pantu, piemēro atskaites punktam to pašu procentuālo
  samazinājumu
  , kāds 6. pantā noteikts zvejas izraisītajai mirstībai; |
| --- | --- |

a)

ja piemēro 6. pantu, piemēro atskaites punktam to pašu procentuālo
  samazinājumu
  , kāds 6. pantā noteikts zvejas izraisītajai mirstībai;

| a) | ja piemēro 6. pantu, piemēro atskaites punktam to pašu procentuālo
  izmaiņu
  , kāda 6. pantā ir noteikta zvejas izraisītajai mirstībai; |
| --- | --- |

a)

ja piemēro 6. pantu, piemēro atskaites punktam to pašu procentuālo
  izmaiņu
  , kāda 6. pantā ir noteikta zvejas izraisītajai mirstībai;

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

1. pants — 4. punkts

Regula (EK) Nr. 423/2004

8.b pants — 1. punkts — ievaddaļa

1.   Katra dalībvalsts katram kuģim, kas peld ar tās karogu, pieņem lēmumu par maksimāli pieļaujamās zvejas piepūles iedalīšanas metodi
  , pamatojoties uz šādiem kritērijiem
  :

1.   Katra dalībvalsts katram kuģim, kas peld ar tās karogu, pieņem lēmumu par maksimāli pieļaujamās zvejas piepūles iedalīšanas metodi
  , ņemot vērā vairākus kritērijus, tostarp, piemēram
  :

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

1. pants — 4. punkts

Regula (EK) Nr. 423/2004

8.b pants — 3. punkts

3.
     
  Katrai zvejas piepūles grupai, kuras kuģiem ir izsniegtas īpašās zvejas atļaujas saskaņā ar 2. pantu, kopējā zvejas jauda, kas izteikta gan GT, gan kW, nepārsniedz to kuģu zvejas jaudu, kas 2007. gadā ar attiecīgajiem zvejas rīkiem zvejojuši attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

svītrots

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

1. pants — 4. punkts

Regula (EK) Nr. 423/2004

8.d pants — ievaddaļa

Maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli, kas noteikta saskaņā ar 8.a pantu, attiecīgās dalībvalstis
  koriģē
  , ņemot vērā:

Maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli, kas noteikta saskaņā ar 8.a pantu, attiecīgās dalībvalstis
  var koriģēt
  , ņemot vērā:

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

1. pants — 4. punkts

Regula (EK) Nr. 423/2004

8.e pants — 3. punkts

3.   Pārvietošana ir atļauta tikai no tādas nododošās zvejas rīku grupas, kurai mencu nozveja uz zvejas piepūles vienību (cpue) ir lielāka nekā saņemošajai zvejas rīku grupai. Dalībvalsts, kas pieprasa pārvietošanu, nodrošina nepieciešamo cpue informāciju.

3.   Pārvietošana
  principā
  ir atļauta tikai no tādas nododošās zvejas rīku grupas, kurai mencu nozveja uz zvejas piepūles vienību (cpue) ir lielāka nekā saņemošajai zvejas rīku grupai.
  Ja pārvietošana notiek no vienas nododošās zvejas rīku grupas uz augstāku cpue, nodotajai piepūlei piemēro samazinājumu, izmantojot precīzāk noteiktu korekcijas faktoru.
  Dalībvalsts, kas pieprasa pārvietošanu, nodrošina nepieciešamo cpue informāciju.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

1. pants — 6. punkts

Regula (EK) Nr. 423/2004

17. pants

17. pants

Lēmumu pieņemšanas procedūra

Gadījumos, kad šajā regulā paredzēts, ka lēmumus pieņem Padome, Padome pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu.

svītrots

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/117 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/117

---

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobrisES Solidaritātes fonda mobilizācija

P6_TA(2008)0488

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par ES Solidaritātes fonda mobilizāciju, piemērojot Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 26. punktu (COM(2008)0557 — C6-0318/2008 — 2008/2253(ACI))

2010/C 15 E/31

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0557 — C6-0318/2008),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1), jo īpaši tā 26. punktu,

ņemot vērā 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju par ES Solidaritātes fondu,

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A6-0399/2008),

| 1. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nodrošināt šī lēmuma publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nodrošināt šī lēmuma publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

---

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobrisPIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS PAR ES SOLIDARITĀTES FONDA MOBILIZĀCIJU, PIEMĒROJOT EIROPAS PARLAMENTA, PADOMES UN KOMISIJAS 2006. GADA 17. MAIJA IESTĀŽU NOLĪGUMA PAR BUDŽETA DISCIPLĪNU UN PAREIZU FINANŠU PĀRVALDĪBU 26. PUNKTU

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 26. punktu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (2),

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienība ir izveidojusi Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (turpmāk — “Fonds”), lai apliecinātu solidaritāti ar dabas katastrofu skarto reģionu iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienība ir izveidojusi Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (turpmāk — “Fonds”), lai apliecinātu solidaritāti ar dabas katastrofu skarto reģionu iedzīvotājiem.

| (2) | Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu Fondu var izmantot, nepārsniedzot EUR 1 miljarda maksimālo apjomu gadā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu Fondu var izmantot, nepārsniedzot EUR 1 miljarda maksimālo apjomu gadā.

| (3) | Regulā (EK) Nr. 2012/2002 ir paredzēti noteikumi Fonda mobilizēšanai. |
| --- | --- |

(3)

Regulā (EK) Nr. 2012/2002 ir paredzēti noteikumi Fonda mobilizēšanai.

| (4) | Francija ir iesniegusi pieteikumu Fonda mobilizēšanai saistībā ar dabas katastrofu, ko 2007. gada augustā izraisīja viesuļvētra “Dean”, |
| --- | --- |

(4)

Francija ir iesniegusi pieteikumu Fonda mobilizēšanai saistībā ar dabas katastrofu, ko 2007. gada augustā izraisīja viesuļvētra “Dean”,

IR NOLĒMUŠI ŠĀDI.

1. pants

Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējā budžetā mobilizē Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, lai piešķirtu EUR 12 780 000 saistību un maksājumu apropriācijās.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Strasbūrā, ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

2

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/119 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/119

---

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobrisBudžeta grozījuma Nr. 7/2008 projekts

P6_TA(2008)0489

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūcija par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 7/2008 projektu, III iedaļa — Komisija (14359/2008 — C6-0375/2008 — 2008/2252(BUD))

2010/C 15 E/32

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā EK līguma 272. pantu un Euratom līguma 177. pantu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un it īpaši tās 37. un 38. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības 2008. gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2007. gada 13. decembrī (2),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3),

ņemot vērā Eiropas Savienības 2008. gada budžeta grozījuma Nr. 7/2008 provizorisko projektu, ko Komisija iesniedza 2008. gada 15. septembrī (COM(2008)0556),

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 7/2008 projektu, ko Padome sagatavoja 2008. gada 20. oktobrī (14359/2008 — C6-0375/2008),

ņemot vērā Reglamenta 69. pantu un tā IV pielikumu,

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0412/2008),

| A. | tā kā Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 7 projekts attiecas uz šādiem jautājumiem:






  — | ES Solidaritātes fonda izmantošana, lai nodrošinātu EUR 12 780 000 saistību un maksājumu apropriācijās saistībā ar viesuļvētras “Dean” nodarītajiem postījumiem Gvadelupā un Martinikā 2007. gada augustā, |
| --- | --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 7 projekts attiecas uz šādiem jautājumiem:

—

ES Solidaritātes fonda izmantošana, lai nodrošinātu EUR 12 780 000 saistību un maksājumu apropriācijās saistībā ar viesuļvētras “Dean” nodarītajiem postījumiem Gvadelupā un Martinikā 2007. gada augustā,

| — | attiecīgs maksājumu apropriāciju samazinājums EUR 12 780 000 apmērā 13 04 02. pozīcijā “Kohēzijas fonds”; |
| --- | --- |

—

attiecīgs maksājumu apropriāciju samazinājums EUR 12 780 000 apmērā 13 04 02. pozīcijā “Kohēzijas fonds”;

| B. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 7/2008 projekts ir paredzēts, lai oficiāli iekļautu šīs korekcijas 2008. finanšu gada budžetā, |
| --- | --- |

B.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 7/2008 projekts ir paredzēts, lai oficiāli iekļautu šīs korekcijas 2008. finanšu gada budžetā,

| 1. | pieņem zināšanai budžeta grozījuma Nr. 7/2008 projektu, kas ir pirmais budžeta grozījums, kurš paredzēts vienīgi ES Solidaritātes fonda izmantošanai; |
| --- | --- |

1.

pieņem zināšanai budžeta grozījuma Nr. 7/2008 projektu, kas ir pirmais budžeta grozījums, kurš paredzēts vienīgi ES Solidaritātes fonda izmantošanai;

| 2. | apstiprina budžeta grozījuma Nr. 7/2008 projektu bez grozījumiem; |
| --- | --- |

2.

apstiprina budžeta grozījuma Nr. 7/2008 projektu bez grozījumiem;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(2)  OV L 71, 14.3.2008.

(3)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/120 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/120

---

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobrisEiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda mobilizēšana (Lietuva un Spānija)

P6_TA(2008)0490

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda mobilizēšanu, saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 28. punktu (COM(2008)0547 — C6-0312/2008 — 2008/2251 (ACI))

2010/C 15 E/33

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0547 — C6-0312/2008),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2),

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0405/2008),

| A. | tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus juridiskus un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu štatu samazināšanas dēļ atlaistiem darbiniekiem, kas palikuši bez darba būtisku pasaules tirgus strukturālo pārmaiņu dēļ, un palīdzētu viņiem atkal iekļauties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus juridiskus un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu štatu samazināšanas dēļ atlaistiem darbiniekiem, kas palikuši bez darba būtisku pasaules tirgus strukturālo pārmaiņu dēļ, un palīdzētu viņiem atkal iekļauties darba tirgū;

| B. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju, kuru pieņēma 2008. gada 17. jūlijā notikušajā samierināšanas sanāksmē, finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz štatu samazināšanas dēļ atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz pēc iespējas īsākā laikā un efektīvi, un tā kā, pieņemot lēmumus par fonda mobilizāciju, pienācīgi jāņem vērā Iestāžu nolīgums; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju, kuru pieņēma 2008. gada 17. jūlijā notikušajā samierināšanas sanāksmē, finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz štatu samazināšanas dēļ atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz pēc iespējas īsākā laikā un efektīvi, un tā kā, pieņemot lēmumus par fonda mobilizāciju, pienācīgi jāņem vērā Iestāžu nolīgums;

| C. | tā kā Spānija un Lietuva attiecīgi 2008. gada 6. februāra un 8. maija vēstulē lūdza palīdzību saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu mašīnbūvniecības nozarē Spānijā un tekstilrūpniecības nozarē Lietuvā (3), |
| --- | --- |

C.

tā kā Spānija un Lietuva attiecīgi 2008. gada 6. februāra un 8. maija vēstulē lūdza palīdzību saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu mašīnbūvniecības nozarē Spānijā un tekstilrūpniecības nozarē Lietuvā (3),

| 1. | aicina iesaistītās iestādes veikt vajadzīgos pasākumus, lai paātrinātu fonda mobilizēšanu; |
| --- | --- |

1.

aicina iesaistītās iestādes veikt vajadzīgos pasākumus, lai paātrinātu fonda mobilizēšanu;

| 2. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

2.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam kopā ar Padomes priekšsēdētāju parakstīt lēmumu un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam kopā ar Padomes priekšsēdētāju parakstīt lēmumu un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju kopā ar pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju kopā ar pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

(3)  Pieteikums EGF/2008/002/ES/Delphi un EGF/2008/003/LT/Alytaus Tekstile.

---

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobrisPIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS PAR EIROPAS GLOBALIZĀCIJAS PIELĀGOŠANAS FONDA MOBILIZĒŠANU SASKAŅĀ AR EIROPAS PARLAMENTA, PADOMES UN KOMISIJAS 2006. GADA 17. MAIJA IESTĀŽU NOLĪGUMA PAR BUDŽETA DISCIPLĪNU UN PAREIZU FINANŠU PĀRVALDĪBU 28. PUNKTU

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2) un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā

| (1) | Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (turpmāk tekstā — “Fonds”) izveidoja, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kurus skar pasaules tirdzniecības modeļu nozīmīgāko strukturālo pārmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (turpmāk tekstā — “Fonds”) izveidoja, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kurus skar pasaules tirdzniecības modeļu nozīmīgāko strukturālo pārmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

| (2) | Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu Fonda līdzekļus drīkst mobilizēt ne vairāk kā EUR 500 miljonu apmērā gadā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu Fonda līdzekļus drīkst mobilizēt ne vairāk kā EUR 500 miljonu apmērā gadā.

| (3) | Spānija 2008. gada 6. februārī iesniedza pieteikumu Fonda līdzekļu izmantošanai saistībā ar darbinieku (jo īpaši to darbinieku, kurus no darba atlaida uzņēmums Delphi Automotive Systems España, S. L. U.) skaita samazināšanu mašīnbūvniecības nozarē. Pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajām prasībām par finansiālā ieguldījuma noteikšanu. |
| --- | --- |

(3)

Spānija 2008. gada 6. februārī iesniedza pieteikumu Fonda līdzekļu izmantošanai saistībā ar darbinieku (jo īpaši to darbinieku, kurus no darba atlaida uzņēmums Delphi Automotive Systems España, S. L. U.) skaita samazināšanu mašīnbūvniecības nozarē. Pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajām prasībām par finansiālā ieguldījuma noteikšanu.

| (4) | Lietuva 2008. gada 8. maijā iesniedza pieteikumu Fonda līdzekļu izmantošanai saistībā ar darbinieku (jo īpaši to darbinieku, kurus no darba atlaida uzņēmums Alytaus Tekstile) skaita samazināšanu tekstilrūpniecības nozarē. Pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajām prasībām par finansiālā ieguldījuma noteikšanu. |
| --- | --- |

(4)

Lietuva 2008. gada 8. maijā iesniedza pieteikumu Fonda līdzekļu izmantošanai saistībā ar darbinieku (jo īpaši to darbinieku, kurus no darba atlaida uzņēmums Alytaus Tekstile) skaita samazināšanu tekstilrūpniecības nozarē. Pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajām prasībām par finansiālā ieguldījuma noteikšanu.

| 5) | Tādēļ ir jāmobilizē Fonda līdzekļi, lai apmierinātu pieteikumos izteiktās prasības pēc finansiāla ieguldījuma, |
| --- | --- |

5)

Tādēļ ir jāmobilizē Fonda līdzekļi, lai apmierinātu pieteikumos izteiktās prasības pēc finansiāla ieguldījuma,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējā budžetā mobilizē Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu, lai nodrošinātu līdzekļus EUR 10 770 772 apmērā saistību un maksājumu apropriācijām.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Strasbūrā, ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

2

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/122 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/122

---

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobris“Erasmus Mundus” programma ***I

P6_TA(2008)0497

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko ievieš rīcības programmu, kas vajadzīga, lai uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti un veicinātu starpkultūru izpratni, sadarbojoties ar trešām valstīm (“Erasmus Mundus”) (2009.—2013. gads) (COM(2007)0395 — C6-0228/2007 — 2007/0145(COD))

2010/C 15 E/34

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0395),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 149. panta 4. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0228/2007),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, kā arī Attīstības komitejas, Budžeta komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0294/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | uzskata, ka likumdošanas priekšlikumā norādītajam finansējumam jāatbilst jaunās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 1.a izdevumu kategorijas maksimālajam apjomam, un norāda, ka par ikgadējo summu lems ikgadējā budžeta procedūrā saskaņā ar 37. punkta noteikumiem 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un labu finanšu pārvaldību (1); |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka likumdošanas priekšlikumā norādītajam finansējumam jāatbilst jaunās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 1.a izdevumu kategorijas maksimālajam apjomam, un norāda, ka par ikgadējo summu lems ikgadējā budžeta procedūrā saskaņā ar 37. punkta noteikumiem 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un labu finanšu pārvaldību (1);

| 3. | norāda, ka Izglītības audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūras pilnvarās neietilpst ierosinātā programmas “Erasmus Mundus” darbības laika pagarināšana; uzsver, ka izpildaģentūra varēs īstenot programmu saskaņā ar spēkā esošajām tiesību normām tikai pēc tam, kad tiks pienācīgi apstiprināts šīs aģentūras pilnvaru laika pagarinājums; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka Izglītības audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūras pilnvarās neietilpst ierosinātā programmas “Erasmus Mundus” darbības laika pagarināšana; uzsver, ka izpildaģentūra varēs īstenot programmu saskaņā ar spēkā esošajām tiesību normām tikai pēc tam, kad tiks pienācīgi apstiprināts šīs aģentūras pilnvaru laika pagarinājums;

| 4. | atzīmē, ka programmas 2. pasākuma finansēšanai paredzēto kopējo summu EUR 460 miljonu apmērā segs, izmantojot attiecīgo ārpolitikas instrumentu finanšu shēmas; |
| --- | --- |

4.

atzīmē, ka programmas 2. pasākuma finansēšanai paredzēto kopējo summu EUR 460 miljonu apmērā segs, izmantojot attiecīgo ārpolitikas instrumentu finanšu shēmas;

| 5. | uzsver, ka plānoto 2. pasākuma darbību finansēšana nedrīkst negatīvi ietekmēt citas darbības, ko finansē, izmantojot dažādus instrumentus; atkārtoti pauž nostāju, ka jauni pasākumi jāfinansē tikai no ES budžeta, ja tiem ir paredzēti papildu finanšu līdzekļi; aicina Komisiju iesniegt Parlamentam gada ziņojumu, kurā ir precīzas norādes uz 2. pasākuma darbībām un to sadalījums pa finanšu instrumentiem un attiecīgajiem reģioniem un valstīm; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka plānoto 2. pasākuma darbību finansēšana nedrīkst negatīvi ietekmēt citas darbības, ko finansē, izmantojot dažādus instrumentus; atkārtoti pauž nostāju, ka jauni pasākumi jāfinansē tikai no ES budžeta, ja tiem ir paredzēti papildu finanšu līdzekļi; aicina Komisiju iesniegt Parlamentam gada ziņojumu, kurā ir precīzas norādes uz 2. pasākuma darbībām un to sadalījums pa finanšu instrumentiem un attiecīgajiem reģioniem un valstīm;

| 6. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

6.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 7. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

7.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

---

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobrisP6_TC1-COD(2007)0145

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 21. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2008/EK, ar ko izveido rīcības programmu “Erasmus Mundus” (2009.—2013. gads), kas vajadzīga, lai uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti un veicinātu starpkultūru izpratni, sadarbojoties ar trešām valstīm

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam Nr. 1298/2008/EK.)

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/123 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/123

---

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobrisPasažieru kuģu drošības noteikumi un standarti (pārstrādāta versija) ***I

P6_TA(2008)0498

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem (COM(2007)0737 — C6-0442/2007 — 2007/0257(COD))

2010/C 15 E/35

(Koplēmuma procedūra — pārstrādāta versija)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0737),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 80. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0442/2007),

ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (1),

ņemot vērā saistības par priekšlikuma pieņemšanu, kuras Padomes pārstāvis uzņēmies savā 2008. gada 3. septembra vēstulē saskaņā ar EK līguma 251. panta 2. punkta otrās daļas pirmo ievilkumu, un kurā iekļauti Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumi,

ņemot vērā Reglamenta 80. a un 51. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A6-0300/2008),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas viedokli priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi, kā vien tie, kuri kā tādi norādīti atbilstīgajā priekšlikumā, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta vienkrši šo tekstu kodifikācija, nemainot to satura būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas viedokli priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi, kā vien tie, kuri kā tādi norādīti atbilstīgajā priekšlikumā, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta vienkrši šo tekstu kodifikācija, nemainot to satura būtību,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/124 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/124

---

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobrisĢenētiski modificēti mikroorganismi (pārstrādāta versija) ***I

P6_TA(2008)0499

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ģenētiski modificētu mikroorganismu ierobežotu izmantošanu (pārstrādāta versija) (COM(2007)0736 — C6-0439/2007 — 2007/0259(COD))

2010/C 15 E/36

(Koplēmuma procedūra — pārstrādāta versija)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0736),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedza priekšlikumu (C6-0439/2007),

ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (1),

ņemot vērā saistības par grozītā priekšlikuma pieņemšanu, kuras Padomes pārstāvis uzņēmies savā 2008. gada 7. oktobra vēstulē saskaņā ar EK līguma 251. panta 2. punkta otrās daļas pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Reglamenta 80.a un 51. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A6-0297/2008),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas viedokli šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kuri kā tādi norādīti atbilstīgajā priekšlikumā, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta vienkārši šo tekstu kodifikācija, nemainot to satura būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas viedokli šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kuri kā tādi norādīti atbilstīgajā priekšlikumā, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta vienkārši šo tekstu kodifikācija, nemainot to satura būtību,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem un grozīts ar turpmāk tekstā sniegtajiem grozījumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem un grozīts ar turpmāk tekstā sniegtajiem grozījumiem;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobrisP6_TC1-COD(2007)0259

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 21. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/ .../EK par ģenētiski modificētu mikroorganismu ierobežotu izmantošanu (pārstrādāta versija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2009/41/EK.)

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/126 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/126

---

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobrisStatistikas pārskati par kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru (pārstrādāts) ***I

P6_TA(2008)0500

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par statistikas pārskatiem attiecībā uz kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru (pārstrādāts) (COM(2007)0859 — C6-0001/2008 — 2007/0288(COD))

2010/C 15 E/37

(Koplēmuma procedūra — pārstrādāts)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0859),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 285. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0001/2008),

ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (1),

ņemot vērā saistības par priekšlikuma pieņemšanu, kuras Padomes pārstāvis uzņēmies 2008. gada 8. oktobra vēstulē saskaņā ar EK līguma 251. panta 2. punkta otrās daļas pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Reglamenta 80.a un 51. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A6-0288/2008),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas viedokli šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas par tādiem nosaukti priekšlikumā, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu negrozīto noteikumu un šo grozījumu kodifikāciju priekšlikumā ir iekļauta vienkārši pašreizējo tekstu kodifikācija, nemainot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas viedokli šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas par tādiem nosaukti priekšlikumā, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu negrozīto noteikumu un šo grozījumu kodifikāciju priekšlikumā ir iekļauta vienkārši pašreizējo tekstu kodifikācija, nemainot to būtību,

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu Konsultatīvās darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu Konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobrisP6_TC1-COD(2007)0288

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 21. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/ .../EK par statistikas pārskatiem attiecībā uz kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru (pārstrādāta versija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2009/42/EK.)

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/127 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/127

---

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobrisKopienas statistika dalībvalstu savstarpējās preču tirdzniecības jomā ***I

P6_TA(2008)0501

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 638/2004 par Kopienas statistiku dalībvalstu savstarpējās preču tirdzniecības jomā (COM(2008)0058 — C6-0059/2008 — 2008/0026(COD))

2010/C 15 E/38

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0058),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 285. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0059/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0348/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobrisP6_TC1-COD(2008)0026

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 21. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 638/2004 par Kopienas statistiku dalībvalstu savstarpējās preču tirdzniecības jomā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (EK) Nr. 222/2009.)

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/128 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/128

---

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobrisLaulības lietās piemērojamās tiesības *

P6_TA(2008)0502

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2201/2003 attiecībā uz jurisdikciju laulības lietās un ievieš noteikumus par šajās lietās piemērojamām tiesībām (COM(2006)0399 — C6-0305/2006 — 2006/0135(CNS))

2010/C 15 E/39

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2006)0399),

ņemot vērā EK līguma 61. panta c) apakšpunktu un 67. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C6-0305/2006),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A6-0361/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| 6.A APSVĒRUMS (jauns) |
| | (6a) | Iespēja izvēlēties laulības šķiršanai un laulāto šķirtībai piemērojamās tiesības nedrīkstētu nelabvēlīgi ietekmēt vissvarīgākās — bērna intereses. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

6.A APSVĒRUMS (jauns)

(6a)

Grozījums Nr. 2

6.B APSVĒRUMS (jauns)

| (6b) | Pirms kompetentās tiesas un piemērojamo tiesību izvēlēšanās ir svarīgi, lai laulātie varētu piekļūt atjauninātai informācijai par valsts un Kopienas tiesību aktu un procedūru svarīgākajiem aspektiem laulības šķiršanas un laulāto šķirtības jomā. Lai nodrošinātu šādu pietiekami kvalitatīvu piekļuvi informācijai, Komisijai tā būtu regulāri jāatjaunina tīmeklī veidotajā publiskajā informācijas sistēmā, kas ir izveidota ar Padomes 2001. gada 28. maija Lēmumu 2001/470/EK, ar ko izveido Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās (1)

  . |
| --- | --- |

(6b)

Pirms kompetentās tiesas un piemērojamo tiesību izvēlēšanās ir svarīgi, lai laulātie varētu piekļūt atjauninātai informācijai par valsts un Kopienas tiesību aktu un procedūru svarīgākajiem aspektiem laulības šķiršanas un laulāto šķirtības jomā. Lai nodrošinātu šādu pietiekami kvalitatīvu piekļuvi informācijai, Komisijai tā būtu regulāri jāatjaunina tīmeklī veidotajā publiskajā informācijas sistēmā, kas ir izveidota ar Padomes 2001. gada 28. maija Lēmumu 2001/470/EK, ar ko izveido Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās (1)

  .

Grozījums Nr. 3

6.C APSVĒRUMS (jauns)

| (6c) | Iespēja, kopīgi vienojoties, izvēlēties tiesu un piemērojamās tiesības, nedrīkstētu negatīvi ietekmēt laulāto tiesības un iespēju vienlīdzību. Tāpēc valstu tiesnešiem būtu jāapzinās, cik svarīgi ir, lai laulātie izdarītu izvēli, būdami informēti par noslēgtās vienošanās juridiskajām sekām. |
| --- | --- |

(6c)

Grozījums Nr. 4

7.A APSVĒRUMS (jauns)

| (7a) | Termins “pastāvīgā dzīvesvieta” būtu jāinterpretē saskaņā ar šīs regulas mērķiem. To nozīme būtu jānosaka tiesnesim attiecībā uz katru lietu, pamatojoties uz faktiem. Šis termins atbilst autonomam Kopienas tiesību aktu jēdzienam nevis “pastāvīgās dzīvesvietas” jēdzienam valsts tiesībās. |
| --- | --- |

(7a)

Grozījums Nr. 5

9.A APSVĒRUMS (jauns)

| (9a) | Laulāto vienošanās, kuras pamatā ir informētība, ir šīs regulas pamatprincips. Katram no partneriem, izvēloties kompetento tiesu un piemērojamās tiesības, būtu precīzi jāzina, kādas būs juridiskās un sociālās sekas. |
| --- | --- |

(9a)

Grozījums Nr. 6

1. PANTA 1. PUNKTS

Virsraksts (Regula (EK) Nr. 2201/2003)

Padomes Regula (EK) Nr. 2201/2003 par jurisdikciju, spriedumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību, kā arī par
  laulības
  lietās piemērojamām tiesībām

Padomes Regula (EK) Nr. 2201/2003 par jurisdikciju, spriedumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību, kā arī par
  laulības šķiršanas un laulāto šķirtības
  lietās piemērojamām tiesībām

Grozījums Nr. 7

1. PANTA 1.A PUNKTS (jauns)

2. pants, 11.a punkts (jauns) (Regula (EK) Nr. 2201/2003)

| (1a) | 2. pantā iekļauj šādu punktu:









  11.a | termins “pastāvīgā dzīvesvieta” nozīmē vietu, kur persona parasti uzturas. |
| --- | --- | --- |

(1a)

11.a

termins “pastāvīgā dzīvesvieta” nozīmē vietu, kur persona parasti uzturas.

Grozījums Nr. 8

1. PANTA 2. PUNKTS

3.a pants, 1. punkts, a) apakšpunkts (Regula (EK) Nr. 2201/2003)

| a) | kādu no 3. pantā norādītajiem jurisdikcijas pamatiem
  vai |
| --- | --- |

a)

kādu no 3. pantā norādītajiem jurisdikcijas pamatiem
  vai

| a) | ka vienošanās noslēgšanas brīdī minētās dalībvalsts tiesa ir kompetenta atbilstīgi 3. pantam
  vai |
| --- | --- |

a)

ka vienošanās noslēgšanas brīdī minētās dalībvalsts tiesa ir kompetenta atbilstīgi 3. pantam
  vai

Grozījums Nr. 9

1. PANTA 2. PUNKTS

3.a pants, 1. punkts, b) apakšpunkts (Regula (EK) Nr. 2201/2003)

| b) | to, ka attiecīgajā dalībvalstī atrodas laulāto
  pēdējā
  kopīgā pastāvīgā dzīvesvieta,
  kur viņi dzīvojuši
  vismaz trīs gadus, vai |
| --- | --- |

b)

to, ka attiecīgajā dalībvalstī atrodas laulāto
  pēdējā
  kopīgā pastāvīgā dzīvesvieta,
  kur viņi dzīvojuši
  vismaz trīs gadus, vai

| b) | to, ka
  vienošanās noslēgšanas brīdī
  attiecīgajā
  dalībvalstī kopš
  vismaz trim gadiem atrodas laulāto kopīgā pastāvīgā dzīvesvieta,
  ar nosacījumu, ka šis posms nav beidzies agrāk nekā trīs gadus pirms vēršanās tiesā
  , vai |
| --- | --- |

b)

to, ka
  vienošanās noslēgšanas brīdī
  attiecīgajā
  dalībvalstī kopš
  vismaz trim gadiem atrodas laulāto kopīgā pastāvīgā dzīvesvieta,
  ar nosacījumu, ka šis posms nav beidzies agrāk nekā trīs gadus pirms vēršanās tiesā
  , vai

Grozījums Nr. 10

1. PANTA 2. PUNKTS

3.a pants, 1. punkts, c) apakšpunkts (Regula (EK) Nr. 2201/2003)

| c) | to, ka viens no laulātajiem ir attiecīgās dalībvalsts pilsonis vai — Apvienotās Karalistes un Īrijas gadījumā — kādas šīs valsts teritorijā atrodas viņa domicils. |
| --- | --- |

c)

to, ka viens no laulātajiem ir attiecīgās dalībvalsts pilsonis vai — Apvienotās Karalistes un Īrijas gadījumā — kādas šīs valsts teritorijā atrodas viņa domicils.

| c) | to, ka
  vienošanās noslēgšanas brīdī
  viens no laulātajiem ir attiecīgās dalībvalsts pilsonis vai — Apvienotās Karalistes un Īrijas gadījumā — kādas šīs valsts teritorijā atrodas viņa domicils. |
| --- | --- |

c)

to, ka
  vienošanās noslēgšanas brīdī
  viens no laulātajiem ir attiecīgās dalībvalsts pilsonis vai — Apvienotās Karalistes un Īrijas gadījumā — kādas šīs valsts teritorijā atrodas viņa domicils.

Grozījums Nr. 11

1. PANTA 2. PUNKTS

3.a pants, 1. punkts, ca) apakšpunkts (jauns) (Regula (EK) Nr. 2201/2003)

| ca) | to, ka viņu laulība tika noslēgta šajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

ca)

Grozījums Nr. 12

1. PANTA 2. PUNKTS

3.a pants, 2. punkts (Regula (EK) Nr. 2201/2003)

| 2. | Vienošanās par jurisdikciju
  ir jānoformē rakstveidā un jāparaksta abiem laulātajiem,
  vēlākais, iesniedzot prasību tiesā. |
| --- | --- |

2.

Vienošanās par jurisdikciju
  ir jānoformē rakstveidā un jāparaksta abiem laulātajiem,
  vēlākais, iesniedzot prasību tiesā.

| 2. | Vienošanos par jurisdikciju
  var noslēgt un grozīt jebkurā laikā, bet
  vēlākais, iesniedzot prasību tiesā.
  Tā ir spēkā līdz pēdējai instancei.




  Šo vienošanos noformē rakstveidā, norādot datumu, un to paraksta abi laulātie. Ja tās dalībvalsts tiesību aktos, kurā vienam no laulātajiem vienošanās noslēgšanas brīdī ir pastāvīgā dzīvesvieta, paredzētas papildu formālās prasības attiecībā uz šādu vienošanos, tās ir jāizpilda. Ja laulāto pastāvīgā dzīvesvieta ir dažādās dalībvalstīs, kurās ir paredzētas papildu formālas prasības, šī vienošanās ir derīga, ja tā atbilst tiesību aktu noteikumiem vienā no šīm dalībvalstīm.




  Ja šī vienošanās ir ietverta laulības līgumā, ir jāpilda šā laulības līguma formālās prasības. |
| --- | --- |

2.

Vienošanos par jurisdikciju
  var noslēgt un grozīt jebkurā laikā, bet
  vēlākais, iesniedzot prasību tiesā.
  Tā ir spēkā līdz pēdējai instancei.

Šo vienošanos noformē rakstveidā, norādot datumu, un to paraksta abi laulātie. Ja tās dalībvalsts tiesību aktos, kurā vienam no laulātajiem vienošanās noslēgšanas brīdī ir pastāvīgā dzīvesvieta, paredzētas papildu formālās prasības attiecībā uz šādu vienošanos, tās ir jāizpilda. Ja laulāto pastāvīgā dzīvesvieta ir dažādās dalībvalstīs, kurās ir paredzētas papildu formālas prasības, šī vienošanās ir derīga, ja tā atbilst tiesību aktu noteikumiem vienā no šīm dalībvalstīm.

Ja šī vienošanās ir ietverta laulības līgumā, ir jāpilda šā laulības līguma formālās prasības.

Grozījums Nr. 13

1. PANTA 3. PUNKTS

4. un 5. pants (Regula (EK) Nr. 2201/2003)

| (3) | Regulas 4. un 5. pantā norādīto “3. pants” aizstāj ar “3.
  un
  3.a pants”. |
| --- | --- |

(3)

Regulas 4. un 5. pantā norādīto “3. pants” aizstāj ar “3.
  un
  3.a pants”.

| (3) | Regulas 4. un 5. pantā norādīto “3. pants” aizstāj ar “3., 3. a
  un 7.
  pants”. |
| --- | --- |

(3)

Regulas 4. un 5. pantā norādīto “3. pants” aizstāj ar “3., 3. a
  un 7.
  pants”.

Grozījums Nr. 14

1. PANTA 5. PUNKTS

7. pants, a) apakšpunkts (Regula (EK) Nr. 2201/2003)

| a) | laulāto
  iepriekšējā
  kopīgā pastāvīgā dzīvesvieta vismaz trīs gadus ir atradusies dalībvalsts teritorijā; vai |
| --- | --- |

a)

laulāto
  iepriekšējā
  kopīgā pastāvīgā dzīvesvieta vismaz trīs gadus ir atradusies dalībvalsts teritorijā; vai

| a) | laulāto kopīgā pastāvīgā dzīvesvieta
  agrāk
  vismaz trīs gadus ir atradusies dalībvalsts teritorijā
  ar nosacījumu, ka šis posms nav beidzies agrāk nekā trīs gadus pirms vēršanās tiesā,
  vai |
| --- | --- |

a)

laulāto kopīgā pastāvīgā dzīvesvieta
  agrāk
  vismaz trīs gadus ir atradusies dalībvalsts teritorijā
  ar nosacījumu, ka šis posms nav beidzies agrāk nekā trīs gadus pirms vēršanās tiesā,
  vai

Grozījums Nr. 15

1. PANTA 5.A PUNKTS (jauns)

7.a pants (jauns) (Regula (EK) Nr. 2201/2003)

| (5a) | Iekļauj šādu pantu:


  7.a pants


  Forum necessitatis



  Ja kompetentā tiesa atbilstīgi šai regulai atrodas dalībvalstī, kuras tiesībās nav paredzēta šķiršana vai netiek atzīta attiecīgas laulības pastāvēšana vai likumīgums, par kompetentu nosaka tiesu:










  a) | dalībvalstī, kuras pilsonis ir viens no laulātajiem; vai |
| --- | --- | --- |

(5a)

7.a pants

Forum necessitatis

Ja kompetentā tiesa atbilstīgi šai regulai atrodas dalībvalstī, kuras tiesībās nav paredzēta šķiršana vai netiek atzīta attiecīgas laulības pastāvēšana vai likumīgums, par kompetentu nosaka tiesu:

a)

dalībvalstī, kuras pilsonis ir viens no laulātajiem; vai

| b) | dalībvalstī, kurā noslēdza laulību. |
| --- | --- |

b)

dalībvalstī, kurā noslēdza laulību.

Grozījums Nr. 16

1. PANTA 6. PUNKTS

12. pants, 1. punkts (Regula (EK) Nr. 2201/2003)

| (6) | Regulas 12. panta 1. punktā norādīto “3. pants” aizstāj ar “3.
  un
  3.a pants”. |
| --- | --- |

(6)

Regulas 12. panta 1. punktā norādīto “3. pants” aizstāj ar “3.
  un
  3.a pants”.

| (6) | Regulas 12. panta 1. punktā norādīto “3. pants” aizstāj ar “3., 3. a
  un 7
  . pants”. |
| --- | --- |

(6)

Regulas 12. panta 1. punktā norādīto “3. pants” aizstāj ar “3., 3. a
  un 7
  . pants”.

Grozījums Nr. 38

1. PANTA 7. PUNKTS

20.a pants — 1. punkts — ievaddaļa (Regula (EK) Nr. 2201/2003)

1.   Laulātie var vienoties par laulības šķiršanai un laulāto šķirtībai piemērojamām tiesībām. Laulātie var vienoties par izvēli šādu tiesību starpā:

1.   Laulātie var vienoties par laulības šķiršanai un laulāto šķirtībai piemērojamām tiesībām, ja šādas
  tiesības atbilst pamattiesībām, kas noteiktas Līgumos un Eiropas Savienības pamattiesību hartā
  ,
  kā arī sabiedriskās kārtības principam
  . Laulātie var vienoties par izvēli šādu tiesību starpā:

Grozījums Nr. 18

1. PANTA 7. PUNKTS

20.a pants, 1. punkta - a) apakšpunkts (jauns) (Regula (EK) Nr. 2201/2003)

| (–a) | tās valsts tiesības, kurā vienošanās noslēgšanas brīdī atrodas laulāto pastāvīgā dzīvesvieta; |
| --- | --- |

(–a)

Grozījums Nr. 19

1. PANTA 7. PUNKTS

20.a pants, 1. punkts, a) apakšpunkts (Regula (EK) Nr. 2201/2003)

| a) | tās valsts tiesības, kurā atradusies laulāto
  pēdējā kopīgā
  pastāvīgā dzīvesvieta, ja viens no viņiem joprojām tur dzīvo; |
| --- | --- |

a)

tās valsts tiesības, kurā atradusies laulāto
  pēdējā kopīgā
  pastāvīgā dzīvesvieta, ja viens no viņiem joprojām tur dzīvo;

| a) | tās valsts tiesības, kurā
  vienošanās noslēgšanas brīdī ir
  atradusies laulāto pastāvīgā dzīvesvieta, ja viens no viņiem joprojām tur dzīvo; |
| --- | --- |

a)

tās valsts tiesības, kurā
  vienošanās noslēgšanas brīdī ir
  atradusies laulāto pastāvīgā dzīvesvieta, ja viens no viņiem joprojām tur dzīvo;

Grozījums Nr. 20

1. PANTA 7. PUNKTS

20.a pants, 1. punkts, b) apakšpunkts (Regula (EK) Nr. 2201/2003)

| b) | tās valsts tiesības, kuras pilsonis vai pilsone ir viens no laulātajiem vai — Apvienotās Karalistes un Īrijas gadījumā — kuras teritorijā atrodas viena laulātā domicils |
| --- | --- |

b)

tās valsts tiesības, kuras pilsonis vai pilsone ir viens no laulātajiem vai — Apvienotās Karalistes un Īrijas gadījumā — kuras teritorijā atrodas viena laulātā domicils

| b) | tās valsts tiesības, kuras pilsonis vai pilsone
  vienošanās noslēgšanas brīdī
  ir viens no laulātajiem vai — Apvienotās Karalistes un Īrijas gadījumā — kuras teritorijā atrodas viena laulātā domicils
  ; |
| --- | --- |

b)

tās valsts tiesības, kuras pilsonis vai pilsone
  vienošanās noslēgšanas brīdī
  ir viens no laulātajiem vai — Apvienotās Karalistes un Īrijas gadījumā — kuras teritorijā atrodas viena laulātā domicils
  ;

Grozījums Nr. 21

1. PANTA 7. PUNKTS

20.a pants, 1. punkts, c) apakšpunkts (Regula (EK) Nr. 2201/2003)

| c) | tās valsts tiesības, kur
  laulātie ir dzīvojuši
  vismaz
  piecus
  gadus; |
| --- | --- |

c)

tās valsts tiesības, kur
  laulātie ir dzīvojuši
  vismaz
  piecus
  gadus;

| c) | tās valsts tiesības, kur
  agrāk ir bijusi laulāto pastāvīgā dzīvesvieta
  vismaz
  trīs
  gadus; |
| --- | --- |

c)

tās valsts tiesības, kur
  agrāk ir bijusi laulāto pastāvīgā dzīvesvieta
  vismaz
  trīs
  gadus;

Grozījums Nr. 22 un 23

1. PANTA 7. PUNKTS

20.a pants, 1. punkts, ca) apakšpunkts (jauns) (Regula (EK) Nr. 2201/2003)

| ca) | tās valsts tiesības, kurā laulība tika noslēgta; |
| --- | --- |

ca)

Grozījums Nr. 24

1. PANTA 7. PUNKTS

20.a pants, 2. punkts (Regula (EK) Nr. 2201/2003)

2.   Vienošanās par piemērojamām tiesībām ir jānoformē rakstveidā un jāparaksta abiem laulātajiem, vēlākais, iesniedzot prasību tiesā.

2.   Vienošanās par piemērojamām tiesībām ir jānoformē rakstveidā un jāparaksta abiem laulātajiem, vēlākais, iesniedzot prasību tiesā.

Tomēr, ja tās dalībvalsts tiesību aktos, kurā vienam no laulātajiem vienošanās noslēgšanas brīdī ir pastāvīgā dzīvesvieta, paredzētas papildu formālās prasības attiecībā uz šādu vienošanos, tās ir jāizpilda. Ja laulāto pastāvīgā dzīvesvieta ir dažādās dalībvalstīs, kurās ir paredzētas papildu formālas prasības, šī vienošanās ir derīga, ja tā atbilst tiesību aktu noteikumiem vienā no šīm dalībvalstīm.

Ja šī vienošanās ir ietverta laulības līgumā, ir jāpilda laulības līguma formālās prasības.

Grozījums Nr. 25

1. PANTA 7. PUNKTS

20.a pants, 2.a punkts (jauns) (Regula (EK) Nr. 2201/2003)

2.a
     
  Ja tajās tiesībās, kas norādītas, ievērojot šā panta pirmo punktu, netiek atzīta laulāto šķirtība un laulības šķiršana vai arī tas notiek diskriminējošā veidā pret kādu no laulātajiem, piemēro lex fori.

Grozījums Nr. 27

1. PANTA 7. PUNKTS

20.b pants, a) apakšpunkts (Regula (EK) Nr. 2201/2003)

| a) | kur
  atrodas
  laulāto pēdējā kopīgā
  pastāvīgā dzīvesvieta vai, ja tas nav piemērojams, tad |
| --- | --- |

a)

kur
  atrodas
  laulāto pēdējā kopīgā
  pastāvīgā dzīvesvieta vai, ja tas nav piemērojams, tad

| a) | kur brīdī, kad laulātie vēršas tiesā,
  atrodas
  viņu
  pastāvīgā dzīvesvieta vai, ja tas nav piemērojams, tad |
| --- | --- |

a)

kur brīdī, kad laulātie vēršas tiesā,
  atrodas
  viņu
  pastāvīgā dzīvesvieta vai, ja tas nav piemērojams, tad

Grozījums Nr. 28

1. PANTA 7. PUNKTS

20.b pants, b) apakšpunkts (Regula (EK) Nr. 2201/2003)

| b) | kur atradās laulāto
  pēdējā kopīgā
  pastāvīgā dzīvesvieta, ja viens no viņiem joprojām tur dzīvo, vai, ja tas nav piemērojams, tad |
| --- | --- |

b)

kur atradās laulāto
  pēdējā kopīgā
  pastāvīgā dzīvesvieta, ja viens no viņiem joprojām tur dzīvo, vai, ja tas nav piemērojams, tad

| b) | kur atradās laulāto pastāvīgā dzīvesvieta, ja viens no viņiem joprojām tur dzīvo
  brīdī
  ,
  kad laulātie vēršas tiesā,
  vai, ja tas nav piemērojams, tad |
| --- | --- |

b)

kur atradās laulāto pastāvīgā dzīvesvieta, ja viens no viņiem joprojām tur dzīvo
  brīdī
  ,
  kad laulātie vēršas tiesā,
  vai, ja tas nav piemērojams, tad

Grozījums Nr. 29

1. PANTA 7. PUNKTS

20.b pants, c) apakšpunkts (Regula (EK) Nr. 2201/2003)

| c) | kuras
  pilsoņi ir abi laulātie
  , vai — Apvienotās Karalistes un Īrijas gadījumā — kura ir abu laulāto domicils, vai, ja tas nav piemērojams, tad |
| --- | --- |

c)

kuras
  pilsoņi ir abi laulātie
  , vai — Apvienotās Karalistes un Īrijas gadījumā — kura ir abu laulāto domicils, vai, ja tas nav piemērojams, tad

| c) | kuras
  pilsonība
  ir abiem laulātajiem, vai — Apvienotās Karalistes un Īrijas gadījumā — kura ir
  abu laulāto
  domicils
  brīdī
  ,
  kad viņi vēršas tiesā,
  vai, ja tas nav piemērojams, tad |
| --- | --- |

c)

kuras
  pilsonība
  ir abiem laulātajiem, vai — Apvienotās Karalistes un Īrijas gadījumā — kura ir
  abu laulāto
  domicils
  brīdī
  ,
  kad viņi vēršas tiesā,
  vai, ja tas nav piemērojams, tad

Grozījums Nr. 30

1. PANTA 7. PUNKTS

20.b pants, 1.a daļa (jauna) (Regula (EK) Nr. 2201/2003)

Ja tajās tiesībās, kas norādītas, ievērojot pirmo punktu, netiek atzīta laulāto šķirtība un laulības šķiršana vai arī tas notiek diskriminējošā veidā pret kādu no laulātajiem, piemēro lex fori.

Grozījums Nr. 31

1. PANTA 7. PUNKTS

20.ea pants (jauns) (Regula (EK) Nr. 2201/2003)

20.ea pants

Informācija, kas jāsniedz dalībvalstīm

1.
     
  Ne vēlāk kā (2) dalībvalstis nosūta Komisijai valsts noteikumus par formālajām prasībām, kas piemērojamas, vienojoties par kompetento tiesu un piemērojamām tiesībām
  .

Dalībvalstis nosūta Komisijai visas turpmākās šo noteikumu izmaiņas.

2.
     
  Komisija nodrošina šīs saņemtās informācijas pieejamību publikai saskaņā ar 1. punktu, izmantojot atbilstīgus pasākumus, īpaši Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās.

---

(1)  

  OV L 174, 27.6.2001., 25. lpp.

(2)  
  3 mēnešus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/135 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/135

---

Otrdiena, 2008. gada 21. oktobrisKopienas attālākajos reģionos reģistrēto zvejas flotu pārvaldība *

P6_TA(2008)0503

Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr.639/2004 par Kopienas attālākajos reģionos reģistrēto zvejas flotu pārvaldību (COM(2008)0444 — C6-0298/2008 — 2008/0138(CNS))

2010/C 15 E/40

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0444),

ņemot vērā EK līguma 37. pantu un 299. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0298/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A6-0388/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Regulas priekšlikums — normatīvs grozījumu akts


  3.a apsvērums (jauns) |
| | (3a) | Turklāt izrādās, ka attālākajos reģionos ir flotes ar galvenokārt nolietotiem kuģiem, no kuriem daži ir vairāk nekā 30 gadus veci, un tāpēc ir jāgarantē Kopienas atbalsts šo flotu, it īpaši mazapjoma zvejas flotu, atjaunošanai un modernizācijai, lai šajos reģionos uzlabotu zivju saglabāšanas nosacījumus, kā arī zvejas speciālistu darba apstākļus un drošību. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

3.a apsvērums (jauns)

(3a)

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

4. apsvērums

| (4) | Tādēļ ir lietderīgi
  vēl par vienu gadu
  pagarināt atkāpes termiņu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 639/2004 2. panta 5. punktā. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ ir lietderīgi
  vēl par vienu gadu
  pagarināt atkāpes termiņu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 639/2004 2. panta 5. punktā.

| (4) | Tādēļ ir lietderīgi
  līdz 2011. gadam
  pagarināt atkāpes termiņu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 639/2004 2. panta 5. punktā. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ ir lietderīgi
  līdz 2011. gadam
  pagarināt atkāpes termiņu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 639/2004 2. panta 5. punktā.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

– 1.a pants (jauns)

Regula (EK) Nr. 639/2004

-1. pants (jauns)

– 1. pants

Regulas (EK) Nr. 639/2004 2. panta 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu
  :

| 2. | Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 2792/1999 9. panta 1. punkta c) i) apakšpunkta, var piešķirt valsts atbalstu flotes modernizācijai attiecībā uz tonnāžu un/vai jaudu atbilstoši šīs regulas 1. pantā paredzētajiem robežlielumiem. |
| --- | --- |

2.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

– 1.a pants (jauns)

Regula (EK) Nr. 639/2004

-1.a pants

– 1.a pants

Regulas (EK) Nr. 639/2004 2. panta 4. punktu aizstāj ar šādu tekstu
  :

| 4. | Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 2792/1999 9. panta 1. punkta a) apakšpunkta, valsts atbalstu zvejas kuģu atjaunošanai var piešķirt līdz 2009. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

4.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

1. pants

Regula (EK) Nr. 639/2004

2. pants — 5. punkts

Regulas (EK) Nr. 639/2004 2. panta 5. punktā datumu “2008. gada 31. decembris” aizstāj ar “
  2009. gada 31. decembris
  ”.

Regulas (EK) Nr. 639/2004 2. panta 5. punktā datumu “2008. gada 31. decembris” aizstāj ar “
  2011. gada 31. decembris
  ”.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

1.a pants (jauns)

Regula (EK) Nr. 639/2004

6. pants

1.a pants

Regulas (EK) Nr. 639/2004 6. pantu aizstāj ar šādu tekstu
  :

Komisija pirms regulā noteikto atkāpju termiņa beigām iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par tās īstenošanu. Attiecībā uz pasākumiem, kas noteikti 2. pantā, Komisija iesaka vajadzības gadījumā veikt nepieciešamos pielāgojumus atbilstoši attiecīgo reģionu sociālekonomiskajai situācijai un zivsaimniecības resursiem.

---

Trešdiena, 2008. gada 22. oktobris

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/137 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/137

---

Trešdiena, 2008. gada 22. oktobrisBaroneses Catherine Margaret Ashton iecelšana Komisijas locekles amatā

P6_TA(2008)0505

Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. oktobra lēmums, ar ko apstiprina baroneses Ashton of Upholland Catherine Margaret Ashton iecelšanu Komisijas locekles amatā

2010/C 15 E/41

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā EK līguma 214. panta 2. punkta trešo daļu un 215. pantu,

ņemot vērā Pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām 4. pantu (1),

ņemot vērā 2008. gada 3. oktobrī iesniegto Peter Mandelson paziņojumu par atkāpšanos no Eiropas Komisijas locekļa amata,

ņemot vērā, ka Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdība Eiropas Komisijas locekļa amatam izvirzīja baronesi Ashton of Upholland Catherine Margaret Ashton,

ņemot vērā Padomes 2008. gada 6. oktobra Lēmumu 2008/779/EK, Euratom par jauna Eiropas Kopienu Komisijas locekļa iecelšanu (2),

ņemot vērā 2008. gada 20. oktobrī notikušo komisāra amatam izvirzītā kandidāta uzklausīšanu kompetentajā Parlamenta komitejā,

ņemot vērā Reglamenta 99. pantu,

| 1. | apstiprina baroneses Ashton of Upholland Catherine Margaret Ashton iecelšanu par Komisijas locekli uz atlikušo Komisijas pilnvaru laiku līdz 2009. gada 31. oktobrim; |
| --- | --- |

1.

apstiprina baroneses Ashton of Upholland Catherine Margaret Ashton iecelšanu par Komisijas locekli uz atlikušo Komisijas pilnvaru laiku līdz 2009. gada 31. oktobrim;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām.

---

(1)  OV C 117 E, 18.5.2006., 123. lpp.

(2)  OV L 267, 8.10.2008., 31. lpp.

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/137 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/137

---

Trešdiena, 2008. gada 22. oktobrisPagaidu darbs ***II

P6_TA(2008)0507

Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par pagaidu darbu (10599/2/2008 — C6-0327/2008 — 2002/0072(COD))

2010/C 15 E/42

(Koplēmuma procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (10599/2/2008 — C6-0327/2008),

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2002)0149),

ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (COM(2002)0701),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 67. pantu,

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0373/2008),

| 1. | apstiprina kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina kopējo nostāju;

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar kopējo nostāju; |
| --- | --- |

2.

konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar kopējo nostāju;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar EK līguma 254. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar EK līguma 254. panta 1. punktu;

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, vai ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, vai ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 25 E, 29.1.2004., 368. lpp.

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/138 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/138

---

Trešdiena, 2008. gada 22. oktobrisDaudzgadu Kopienas programma to bērnu aizsardzībai, kuri izmanto internetu un citas saziņas tehnoloģijas ***I

P6_TA(2008)0508

Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido daudzgadu Kopienas programmu to bērnu aizsardzībai, kuri izmanto internetu un citas saziņas tehnoloģijas (COM(2008)0106 — C6-0092/2008 — 2008/0047(COD))

2010/C 15 E/43

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0106),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 153. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0092/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Budžeta komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A6-0404/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | uzskata, ka bāzes finansējumam, kas norādīts Parlamenta nostājā programmas izpildei laika posmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim un ir noteikts EUR 55 000 000 apmērā, jāatbilst daudzgadu finanšu shēmai 2007.—2013. gadam; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka bāzes finansējumam, kas norādīts Parlamenta nostājā programmas izpildei laika posmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim un ir noteikts EUR 55 000 000 apmērā, jāatbilst daudzgadu finanšu shēmai 2007.—2013. gadam;

| 3. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Trešdiena, 2008. gada 22. oktobrisP6_TC1-COD(2008)0047

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 22. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2008/EK, ar ko izveido daudzgadu Kopienas programmu to bērnu aizsardzībai, kuri izmanto internetu un citas saziņas tehnoloģijas

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam Nr. 1351/2008/EK.)

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/139 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/139

---

Trešdiena, 2008. gada 22. oktobrisTīru autotransporta līdzekļu veicināšana ***I

P6_TA(2008)0509

Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par pārskatīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par tīro un energoefektīvo autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu (COM(2007)0817 — C6-0008/2008 — 2005/0283(COD))

2010/C 15 E/44

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā pārskatīto Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0817),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0008/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, kā arī Transporta un tūrisma komitejas atzinumus (A6-0291/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Trešdiena, 2008. gada 22. oktobrisP6_TC1-COD(2005)0283

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 22. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK par tīro un energoefektīvo autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2009/33/EK.)

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/140 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/140

---

Trešdiena, 2008. gada 22. oktobrisZāļu tirdzniecības atļauju nosacījumu grozīšana ***I

P6_TA(2008)0510

Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2001/82/EK un Direktīvu 2001/83/EK attiecībā uz pārmaiņām zāļu tirdzniecības atļauju nosacījumos (COM(2008)0123 — C6-0137/2008 — 2008/0045(COD))

2010/C 15 E/45

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0123),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0137/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A6-0346/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Trešdiena, 2008. gada 22. oktobrisP6_TC1-COD(2008)0045

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 22. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK, ar ko groza Direktīvu 2001/82/EK un Direktīvu 2001/83/EK attiecībā uz pārmaiņām zāļu tirdzniecības atļauju nosacījumos

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2009/53/EK.)

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/141 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/141

---

Trešdiena, 2008. gada 22. oktobrisPatērētāju aizsardzība attiecībā uz dažiem aspektiem, kas saistīti ar īpašumtiesībām uz laiku ***I

P6_TA(2008)0511

Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par patērētāju aizsardzību attiecībā uz dažiem aspektiem, kas saistīti ar īpašumtiesībām uz laiku, ilgtermiņa brīvdienu produktiem, to tālākpārdošanu un maiņu (COM(2007)0303 — C6-0159/2007 — 2007/0113(COD))

2010/C 15 E/46

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0303),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0159/2007),

ņemot vērā saistības par grozītā priekšlikuma pieņemšanu, kuras Padomes pārstāvis uzņēmies savā 2008. gada 24. septembra vēstulē saskaņā ar EK līguma 251. panta 2. punkta otrās daļas pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A6-0195/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Trešdiena, 2008. gada 22. oktobrisP6_TC1-COD(2007)0113

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 22. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK par patērētāju aizsardzību attiecībā uz dažiem aspektiem, kas saistīti ar daļlaika lietojuma tiesībām, ilgtermiņa brīvdienu produktiem, tālākpārdošanas un apmaiņas līgumiem

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2008/122/EK.)

---

Ceturtdiena, 2008. gada 23. oktobris

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/142 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/142

---

Ceturtdiena, 2008. gada 23. oktobris2009. finanšu gada vispārējā budžeta projekts (III iedaļa)

P6_TA(2008)0515

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra rezolūcija par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, III iedaļa — Komisija (C6-0309/2008 — 2008/2026(BUD)) un Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projekta grozījumu vēstuli Nr. 1/2009 (SEC(2008)2435)

2010/C 15 E/47

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā EK līguma 272. pantu un Euratom līguma 177. pantu,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. septembra Lēmumu 2000/597/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursiem (1),

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3),

ņemot vērā 2008. gada 24. aprīļa rezolūciju par Komisijas ikgadējo politikas stratēģiju 2009. gadam (4),

ņemot vērā 2008. gada 24. aprīļa rezolūciju par budžeta struktūru un prioritātēm 2009. gadam (5),

ņemot vērā 2008. gada 8. jūlija rezolūciju par 2009. gada budžetu — pirmās pārdomas par 2009. gada provizorisko budžeta projektu un saskaņošanas pilnvarām, III iedaļa — Komisija (6),

ņemot vērā Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta provizorisko projektu, kuru Komisija iesniedza 2008. gada 16. maijā (COM(2008)0300),

ņemot vērā Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Padome apstiprināja 2008. gada 17. jūlijā (C6-0309/2008),

ņemot vērā grozījumu vēstuli Nr. 1/2009 (SEC(2008)2435) attiecībā uz Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projektu,

ņemot vērā Reglamenta 69. pantu un V pielikumu,

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un pārējo iesaistīto komiteju atzinumus (A6-0398/2008),

Pamatjautājumi

| 1. | atgādina, ka tā 2009. gada politiskās prioritātes un budžeta struktūras novērtējums ir izklāstīts divās iepriekš minētajās 2008. gada 24. aprīļa rezolūcijās; norāda, ka šīs divas rezolūcijas ir nodrošinājušas pamatu Komisijas iesniegtā 2009. gada provizoriskā budžeta projekta (PBP) pirmajam novērtējumam, kā izklāstīts iepriekš minētajā 2008. gada 8. jūlija rezolūcijā par PBP; atgādina, ka Parlaments minētajā rezolūcijā pauž asu kritiku par maksājumu apropriāciju mazo apmēru un nelielajām rezervēm vairumā daudzgadu finanšu shēmas (DFS) izdevumu kategoriju; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka tā 2009. gada politiskās prioritātes un budžeta struktūras novērtējums ir izklāstīts divās iepriekš minētajās 2008. gada 24. aprīļa rezolūcijās; norāda, ka šīs divas rezolūcijas ir nodrošinājušas pamatu Komisijas iesniegtā 2009. gada provizoriskā budžeta projekta (PBP) pirmajam novērtējumam, kā izklāstīts iepriekš minētajā 2008. gada 8. jūlija rezolūcijā par PBP; atgādina, ka Parlaments minētajā rezolūcijā pauž asu kritiku par maksājumu apropriāciju mazo apmēru un nelielajām rezervēm vairumā daudzgadu finanšu shēmas (DFS) izdevumu kategoriju;

| 2. | atzinīgi vērtē sešas kopīgās deklarācijas, kuras pievienotas šai rezolūcijai un par kurām Eiropas Parlaments un Padome vienojās 2008. gada 17. jūlija pirmā lasījuma saskaņošanas sanāksmē par 2009. gada budžetu; ir ņēmis tās vērā, sagatavojot savus budžeta projekta grozījumus; tomēr norāda, ka dažos jautājumos, piemēram, aģentūru novērtēšana, vienota nostāja ar Padomi vēl aizvien nav panākta; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē sešas kopīgās deklarācijas, kuras pievienotas šai rezolūcijai un par kurām Eiropas Parlaments un Padome vienojās 2008. gada 17. jūlija pirmā lasījuma saskaņošanas sanāksmē par 2009. gada budžetu; ir ņēmis tās vērā, sagatavojot savus budžeta projekta grozījumus; tomēr norāda, ka dažos jautājumos, piemēram, aģentūru novērtēšana, vienota nostāja ar Padomi vēl aizvien nav panākta;

| 3. | pauž nožēlu par to, ka Padome ir vēl vairāk samazinājusi jau tā mazo PBP: saistību apropriācijas budžeta projektā ir EUR 133 933 miljoni, t. i., par EUR 469 miljoniem mazāk nekā PBP, un maksājumu apropriācijas — EUR 114 972 miljoni (jeb 0,89 % no NKI), samazinot PBP paredzēto summu par EUR 1 771 miljonu un līdz ar to nosakot tās nepieredzēti zemā apmērā; uzsver, ka tā rezultātā vēl vairāk ir palielinājusies atšķirība starp saistību un maksājumu apropriāciju summām un ka tas ir pretrunā ar līdzsvara principu; |
| --- | --- |

3.

pauž nožēlu par to, ka Padome ir vēl vairāk samazinājusi jau tā mazo PBP: saistību apropriācijas budžeta projektā ir EUR 133 933 miljoni, t. i., par EUR 469 miljoniem mazāk nekā PBP, un maksājumu apropriācijas — EUR 114 972 miljoni (jeb 0,89 % no NKI), samazinot PBP paredzēto summu par EUR 1 771 miljonu un līdz ar to nosakot tās nepieredzēti zemā apmērā; uzsver, ka tā rezultātā vēl vairāk ir palielinājusies atšķirība starp saistību un maksājumu apropriāciju summām un ka tas ir pretrunā ar līdzsvara principu;

| 4. | aicina pirmajā izdevīgajā gadījumā koriģēt 4. izdevumu kategorijas maksimālo apmēru, lai nodrošinātu atbilstību pašreizējām vajadzībām; pauž nožēlu par to, ka Padome nevēlas atbilstīgi plānot budžetu; |
| --- | --- |

4.

aicina pirmajā izdevīgajā gadījumā koriģēt 4. izdevumu kategorijas maksimālo apmēru, lai nodrošinātu atbilstību pašreizējām vajadzībām; pauž nožēlu par to, ka Padome nevēlas atbilstīgi plānot budžetu;

| 5. | atbalsta grozījumu vēstuli Nr. 1 attiecībā uz 2009. gada PBP, kuru Komisija pieņēma 2008. gada 9. septembrī, jo tā, šķiet, reālistiskāk nekā PBP atspoguļo vajadzības 4. izdevumu kategorijā; tomēr pauž nožēlu, ka sakarā ar 2007.—2013. gada DFS ierobežojumiem tas nevar apstiprināt jaunas neparedzētas un steidzamas vajadzības, piemēram, pārtikas atbalstu un nepieciešamos atjaunošanas darbus Gruzijā, Kosovā, Afganistānā un Palestīnā; uzsver, ka tā ir 2006. gada 17. maijā Iestāžu nolīguma noteikumos paredzēto iespēju izmantošana un stingra politiskā pārliecība, kas ir pilnīgi nepieciešamas, lai ES varētu pildīt savas saistības, kuras tā uzņēmusies ārpolitikas jomā; |
| --- | --- |

5.

atbalsta grozījumu vēstuli Nr. 1 attiecībā uz 2009. gada PBP, kuru Komisija pieņēma 2008. gada 9. septembrī, jo tā, šķiet, reālistiskāk nekā PBP atspoguļo vajadzības 4. izdevumu kategorijā; tomēr pauž nožēlu, ka sakarā ar 2007.—2013. gada DFS ierobežojumiem tas nevar apstiprināt jaunas neparedzētas un steidzamas vajadzības, piemēram, pārtikas atbalstu un nepieciešamos atjaunošanas darbus Gruzijā, Kosovā, Afganistānā un Palestīnā; uzsver, ka tā ir 2006. gada 17. maijā Iestāžu nolīguma noteikumos paredzēto iespēju izmantošana un stingra politiskā pārliecība, kas ir pilnīgi nepieciešamas, lai ES varētu pildīt savas saistības, kuras tā uzņēmusies ārpolitikas jomā;

| 6. | uzskata, ka Padomes pieņemtā summa attiecībā uz maksājumu apropriācijām ne tuvu neatbilst dažādajām ES politiskajām prioritātēm un saistībām; pauž pārsteigumu par to, ka Padome var oficiāli ierosināt maksājumu apropriācijas tikai 0,89 % apmērā no NKI, ņemot vērā to, ka nesamaksāto saistību kopsumma jau 2007. gadā bija EUR 139 000 miljoni; tādēļ ir nolēmis palielināt maksājumu saistību vispārējo apmēru līdz 0,959 %; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka Padomes pieņemtā summa attiecībā uz maksājumu apropriācijām ne tuvu neatbilst dažādajām ES politiskajām prioritātēm un saistībām; pauž pārsteigumu par to, ka Padome var oficiāli ierosināt maksājumu apropriācijas tikai 0,89 % apmērā no NKI, ņemot vērā to, ka nesamaksāto saistību kopsumma jau 2007. gadā bija EUR 139 000 miljoni; tādēļ ir nolēmis palielināt maksājumu saistību vispārējo apmēru līdz 0,959 %;

| 7. | uzskata, ka ar ES budžetu tā pašreizējā veidā nevar efektīvi un reālistiski īstenot mērķus, ko ES ir noteikusi attiecībā uz klimata pārmaiņām; uzskata, ka Eiropas pilsoņiem nepieciešama reāla Eiropas iniciatīva, lai risinātu jautājumus saistībā ar klimata pārmaiņu radītajām sekām; pauž nožēlu par to, ka ar klimata pārmaiņām saistīto pasākumu atbalstam ES budžetā paredzētie līdzekļi vēl aizvien ir ļoti ierobežoti; ir pārliecināts, ka jāīsteno nopietni centieni, lai palielinātu un koncentrētu atbilstīgus finanšu līdzekļus Eiropas vadošās lomas pastiprināšanai to jautājumu risināšanai, kas saistīti ar klimata pārmaiņu radītajām sekām; aicina Komisiju līdz 2009. gada 15. martam nākt klajā ar vērienīgu plānu, kā palielināt līdzekļus klimata pārmaiņu jautājumu risināšanai, kurā būtu apsvērta iespēja izveidot īpašu klimata pārmaiņu fondu vai attiecīgajam mērķim paredzētu budžeta pozīciju, tādējādi uzlabojot finansēšanas spēju šo jautājumu risināšanai, it īpaši ar risku mazinošu, pielāgošanas un stabilizēšanas pasākumu palīdzību; uzskata, ka arī emisiju tirdzniecības sistēma (ETS) būtu jāuzskata par potenciālu līdzekļu avotu ES līmenī; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka ar ES budžetu tā pašreizējā veidā nevar efektīvi un reālistiski īstenot mērķus, ko ES ir noteikusi attiecībā uz klimata pārmaiņām; uzskata, ka Eiropas pilsoņiem nepieciešama reāla Eiropas iniciatīva, lai risinātu jautājumus saistībā ar klimata pārmaiņu radītajām sekām; pauž nožēlu par to, ka ar klimata pārmaiņām saistīto pasākumu atbalstam ES budžetā paredzētie līdzekļi vēl aizvien ir ļoti ierobežoti; ir pārliecināts, ka jāīsteno nopietni centieni, lai palielinātu un koncentrētu atbilstīgus finanšu līdzekļus Eiropas vadošās lomas pastiprināšanai to jautājumu risināšanai, kas saistīti ar klimata pārmaiņu radītajām sekām; aicina Komisiju līdz 2009. gada 15. martam nākt klajā ar vērienīgu plānu, kā palielināt līdzekļus klimata pārmaiņu jautājumu risināšanai, kurā būtu apsvērta iespēja izveidot īpašu klimata pārmaiņu fondu vai attiecīgajam mērķim paredzētu budžeta pozīciju, tādējādi uzlabojot finansēšanas spēju šo jautājumu risināšanai, it īpaši ar risku mazinošu, pielāgošanas un stabilizēšanas pasākumu palīdzību; uzskata, ka arī emisiju tirdzniecības sistēma (ETS) būtu jāuzskata par potenciālu līdzekļu avotu ES līmenī;

| 8. | nav gatavs pieņemt nekāda veida jaunu līdzekļu iezīmēšanu konkrētam mērķim 2009. gada budžeta piezīmēs; tādēļ ir svītrojis visas ierosinātās jaunās atsauces uz konkrētām summām un/vai atsevišķi minētām organizācijām vai institūcijām, jo šāda iezīmēšana neatbilst Finanšu regulas noteikumiem; |
| --- | --- |

8.

nav gatavs pieņemt nekāda veida jaunu līdzekļu iezīmēšanu konkrētam mērķim 2009. gada budžeta piezīmēs; tādēļ ir svītrojis visas ierosinātās jaunās atsauces uz konkrētām summām un/vai atsevišķi minētām organizācijām vai institūcijām, jo šāda iezīmēšana neatbilst Finanšu regulas noteikumiem;

| 9. | ir nolēmis apstiprināt Padomes nelielos samazinājumus dažu daudzgadu programmu administratīvo izdevumu pozīcijās, ņemot vērā to, ka Komisija pati bieži vien pārdala šo pozīciju līdzekļus, veicot apvienotos pārvietojumus; tomēr uzsver, ka šie samazinājumi vienas ikgadējās budžeta procedūras laikā nekādā gadījumā nedrīkst radīt šo programmu kopējā finansējuma samazinājumu, par kura piešķiršanu pieņemts kopīgs lēmums; uzstāj, lai Komisija samazinātās summas kompensē plānošanas laikposma turpmākos gados; |
| --- | --- |

9.

ir nolēmis apstiprināt Padomes nelielos samazinājumus dažu daudzgadu programmu administratīvo izdevumu pozīcijās, ņemot vērā to, ka Komisija pati bieži vien pārdala šo pozīciju līdzekļus, veicot apvienotos pārvietojumus; tomēr uzsver, ka šie samazinājumi vienas ikgadējās budžeta procedūras laikā nekādā gadījumā nedrīkst radīt šo programmu kopējā finansējuma samazinājumu, par kura piešķiršanu pieņemts kopīgs lēmums; uzstāj, lai Komisija samazinātās summas kompensē plānošanas laikposma turpmākos gados;

| 10. | uzskata izaugsmi un nodarbinātību, cīņu pret klimata pārmaiņām un Eiropas Savienības pilsoņu drošības un tās sociālās dimensijas stiprināšanu, piemēram, izmantojot darbavietu skaita palielināšanas iniciatīvu un atbalstu MVU, pētniecībai un jauninājumiem, kā arī atbalstot reģionu kohēziju, par svarīgām 2009. gada budžeta prioritātēm; saskaņā ar iepriekšējām rezolūcijām palielinās apropriācijas tajās budžeta pozīcijās, no kurām tiek finansētas minētās prioritātes; |
| --- | --- |

10.

uzskata izaugsmi un nodarbinātību, cīņu pret klimata pārmaiņām un Eiropas Savienības pilsoņu drošības un tās sociālās dimensijas stiprināšanu, piemēram, izmantojot darbavietu skaita palielināšanas iniciatīvu un atbalstu MVU, pētniecībai un jauninājumiem, kā arī atbalstot reģionu kohēziju, par svarīgām 2009. gada budžeta prioritātēm; saskaņā ar iepriekšējām rezolūcijām palielinās apropriācijas tajās budžeta pozīcijās, no kurām tiek finansētas minētās prioritātes;

Par 1.a izdevumu apakškategoriju

| 11. | pauž izbrīnu par Padomes veiktajiem papildu samazinājumiem budžeta pozīcijās, kas paredzētas Lisabonas stratēģijas atbalstam, kura tomēr pamatojas uz Eiropadomes lēmumu; norāda, ka izaugsmes un nodarbinātības mērķi ir Lisabonas stratēģijas pats pamats un ka Komisija sava PBP dažās budžeta pozīcijās jau ir samazinājusi līdzekļus salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu; |
| --- | --- |

11.

pauž izbrīnu par Padomes veiktajiem papildu samazinājumiem budžeta pozīcijās, kas paredzētas Lisabonas stratēģijas atbalstam, kura tomēr pamatojas uz Eiropadomes lēmumu; norāda, ka izaugsmes un nodarbinātības mērķi ir Lisabonas stratēģijas pats pamats un ka Komisija sava PBP dažās budžeta pozīcijās jau ir samazinājusi līdzekļus salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu;

| 12. | darīs visu iespējamo, lai nodrošinātu atbilstīgu finansējumu visām darbībām un politikas virzieniem, kas saistīti ar šo budžeta kategoriju un kas Eiropas pilsoņiem var sniegt tiešu un reālu labumu; ir gatavs izmantot visu pieejamo rezervi, lai finansētu šajā apakškategorijā iekļautos izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības; |
| --- | --- |

12.

darīs visu iespējamo, lai nodrošinātu atbilstīgu finansējumu visām darbībām un politikas virzieniem, kas saistīti ar šo budžeta kategoriju un kas Eiropas pilsoņiem var sniegt tiešu un reālu labumu; ir gatavs izmantot visu pieejamo rezervi, lai finansētu šajā apakškategorijā iekļautos izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības;

| 13. | attiecībā uz Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu (EIT) neatbalsta Komisijas mēģinājumu grozīt budžeta lēmējinstitūcijas pieņemtos lēmumus attiecībā uz 2008. gada budžetu; tādēļ pieprasa, lai EIT budžets tiktu iekļauts politikas jomā “Pētniecība” un lai tā pārvaldības institūcija, kurai ir administratīvs raksturs, tiktu finansēta no DFS 5. izdevumu kategorijas; nolemj attiecīgi mainīt nomenklatūru; |
| --- | --- |

13.

attiecībā uz Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu (EIT) neatbalsta Komisijas mēģinājumu grozīt budžeta lēmējinstitūcijas pieņemtos lēmumus attiecībā uz 2008. gada budžetu; tādēļ pieprasa, lai EIT budžets tiktu iekļauts politikas jomā “Pētniecība” un lai tā pārvaldības institūcija, kurai ir administratīvs raksturs, tiktu finansēta no DFS 5. izdevumu kategorijas; nolemj attiecīgi mainīt nomenklatūru;

| 14. | uzsver, ka attiecībā uz budžeta pozīcijas 06 03 04 (Finansiāls atbalsts vispārējas intereses projektiem Eiropas enerģētikas tīklā) līdzekļu izmantošanu un TEN-E statusa piešķiršanu visiem gāzes cauruļvadiem, kas atvieglo gāzes transportēšanu no Krievijas vai vienībām, kuras pakļautas tās kontrolei, kā nosacījums jāizvirza projekta “NG3 koridors” īstenošana, kā to apstiprināja ES koordinators; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka attiecībā uz budžeta pozīcijas 06 03 04 (Finansiāls atbalsts vispārējas intereses projektiem Eiropas enerģētikas tīklā) līdzekļu izmantošanu un TEN-E statusa piešķiršanu visiem gāzes cauruļvadiem, kas atvieglo gāzes transportēšanu no Krievijas vai vienībām, kuras pakļautas tās kontrolei, kā nosacījums jāizvirza projekta “NG3 koridors” īstenošana, kā to apstiprināja ES koordinators;

Par 1.b izdevumu apakškategoriju

| 15. | atkārtoti uzsver, ka solidaritātes princips Eiropas Savienībā ir ļoti svarīgs; ir paredzējis darīt visu iespējamo, lai garantētu pietiekamu finansējumu kohēzijas politikai, lai spētu risināt pašreizējos un turpmākos uzdevumus; |
| --- | --- |

15.

atkārtoti uzsver, ka solidaritātes princips Eiropas Savienībā ir ļoti svarīgs; ir paredzējis darīt visu iespējamo, lai garantētu pietiekamu finansējumu kohēzijas politikai, lai spētu risināt pašreizējos un turpmākos uzdevumus;

| 16. | uzsver, ka no šīs apakškategorijas tiek finansētas svarīgas politikas jomas un darbības, kuru mērķis ir cīnīties pret klimata pārmaiņām un atbalstīt izaugsmi darbavietu radīšanai; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka no šīs apakškategorijas tiek finansētas svarīgas politikas jomas un darbības, kuru mērķis ir cīnīties pret klimata pārmaiņām un atbalstīt izaugsmi darbavietu radīšanai;

| 17. | pauž nožēlu, ka Padome ir samazinājusi PBP, it īpaši Eiropas Sociālā fonda finansējumu reģionālajai konkurētspējai un nodarbinātībai; atgādina Padomei, ka Lisabonas stratēģija pamatojas uz kopīgiem centieniem, kas jāfinansē gan no Eiropas Savienības, gan dalībvalstu budžeta; |
| --- | --- |

17.

pauž nožēlu, ka Padome ir samazinājusi PBP, it īpaši Eiropas Sociālā fonda finansējumu reģionālajai konkurētspējai un nodarbinātībai; atgādina Padomei, ka Lisabonas stratēģija pamatojas uz kopīgiem centieniem, kas jāfinansē gan no Eiropas Savienības, gan dalībvalstu budžeta;

Par 2. izdevumu kategoriju

| 18. | atzīmē Komisijas paziņojumu, ka cīņa pret klimata pārmaiņām ir viena no tās 2009. gada budžeta prioritātēm; tomēr uzskata, ka šī prioritāte nav pietiekami atspoguļota PBP, un tādēļ ir paredzējis pievērst lielāku uzmanību šai svarīgajai politikas jomai; redzamības nolūkā ierosina piešķirt apropriācijas atsevišķā tikai šim mērķim paredzētā budžeta pozīcijā; attiecīgi palielinās līdzekļus, kas paredzēti programmai LIFE+ un Eiropas Lauku attīstības fondam; |
| --- | --- |

18.

atzīmē Komisijas paziņojumu, ka cīņa pret klimata pārmaiņām ir viena no tās 2009. gada budžeta prioritātēm; tomēr uzskata, ka šī prioritāte nav pietiekami atspoguļota PBP, un tādēļ ir paredzējis pievērst lielāku uzmanību šai svarīgajai politikas jomai; redzamības nolūkā ierosina piešķirt apropriācijas atsevišķā tikai šim mērķim paredzētā budžeta pozīcijā; attiecīgi palielinās līdzekļus, kas paredzēti programmai LIFE+ un Eiropas Lauku attīstības fondam;

| 19. | pieņem zināšanai Komisijas nesenos priekšlikumus par KLP “veselības pārbaudi” un aizstāv viedokli, ka pāreja no pirmā uz otro pīlāru nedrīkst ietekmēt budžetu; |
| --- | --- |

19.

pieņem zināšanai Komisijas nesenos priekšlikumus par KLP “veselības pārbaudi” un aizstāv viedokli, ka pāreja no pirmā uz otro pīlāru nedrīkst ietekmēt budžetu;

| 20. | norāda, ka attiecībā uz kopējo lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku ir izveidotas trīs jaunas budžeta pozīcijas — piena nozares pārstrukturizācijas fonds, ekoloģiskais atbalsts aitkopības un kazkopības saglabāšanai Eiropas Savienībā un ad hoc finanšu instruments “Zvejas flotu pielāgošanās degvielas cenu kāpuma radītajām ekonomiskajām sekām” —, kuras visas izveidotas, lai pielāgotos jauniem apstākļiem un nākotnē pavērtu jaunas iespējas, it īpaši mazāk attīstītos un paaugstināta riska reģionos; uzskata, ka šie fondi būtu jāfinansē galvenokārt no neizlietotajām lauksaimniecības apropriācijām; |
| --- | --- |

20.

norāda, ka attiecībā uz kopējo lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku ir izveidotas trīs jaunas budžeta pozīcijas — piena nozares pārstrukturizācijas fonds, ekoloģiskais atbalsts aitkopības un kazkopības saglabāšanai Eiropas Savienībā un ad hoc finanšu instruments “Zvejas flotu pielāgošanās degvielas cenu kāpuma radītajām ekonomiskajām sekām” —, kuras visas izveidotas, lai pielāgotos jauniem apstākļiem un nākotnē pavērtu jaunas iespējas, it īpaši mazāk attīstītos un paaugstināta riska reģionos; uzskata, ka šie fondi būtu jāfinansē galvenokārt no neizlietotajām lauksaimniecības apropriācijām;

| 21. | pauž gandarījumu par to, ka Padome un Komisija beidzot vēlas izveidot sistēmu skolu apgādei ar augļiem, ik gadu darot pieejamu ievērojamu summu cīņai pret skolēnu liekā svara un veselības problēmām, tomēr pauž nožēlu, ka ir zaudēts viens gads, jo 2008. gada budžeta procedūrā Padome šo Eiropas Parlamenta iniciatīvu noraidīja; |
| --- | --- |

21.

pauž gandarījumu par to, ka Padome un Komisija beidzot vēlas izveidot sistēmu skolu apgādei ar augļiem, ik gadu darot pieejamu ievērojamu summu cīņai pret skolēnu liekā svara un veselības problēmām, tomēr pauž nožēlu, ka ir zaudēts viens gads, jo 2008. gada budžeta procedūrā Padome šo Eiropas Parlamenta iniciatīvu noraidīja;

Par 3.a izdevumu apakškategoriju

| 22. | atzīst Eiropas pilsoņu vēlmi pēc drošas Eiropas un atzinīgi vērtē līdzekļu palielinājumus šajā apakškategorijā salīdzinājumā ar 2008. gadu; norāda, ka ir svarīgi ievērot solidaritātes principu un nodrošināt pamattiesību aizsardzību visaugstākajā līmenī; |
| --- | --- |

22.

atzīst Eiropas pilsoņu vēlmi pēc drošas Eiropas un atzinīgi vērtē līdzekļu palielinājumus šajā apakškategorijā salīdzinājumā ar 2008. gadu; norāda, ka ir svarīgi ievērot solidaritātes principu un nodrošināt pamattiesību aizsardzību visaugstākajā līmenī;

| 23. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt pietiekamu ES budžeta finansējumu, lai varētu pārvaldīt legālo imigrāciju un trešo valstu pilsoņu integrāciju, vienlaikus risinot nelegālās imigrācijas problēmu un pastiprinot robežu aizsardzību, tostarp Eiropas Bēgļu fonda veiktspēju, lai veicinātu dalībvalstu solidaritāti; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt pietiekamu ES budžeta finansējumu, lai varētu pārvaldīt legālo imigrāciju un trešo valstu pilsoņu integrāciju, vienlaikus risinot nelegālās imigrācijas problēmu un pastiprinot robežu aizsardzību, tostarp Eiropas Bēgļu fonda veiktspēju, lai veicinātu dalībvalstu solidaritāti;

Par 3.b izdevumu apakškategoriju

| 24. | atgādina, ka 3.b izdevumu apakškategorija aptver ļoti svarīgas politikas jomas, kas tieši ietekmē Eiropas pilsoņu ikdienas dzīvi; atkārtoti pauž vilšanos par Komisijas ierosināto nelielo palielinājumu šajā apakškategorijā salīdzinājumā ar 2008. gadu, it īpaši tām darbībām, kas ir svarīgas pilsoņu Eiropai, tomēr dažām no kurām līdzekļi ir pat samazināti; |
| --- | --- |

24.

atgādina, ka 3.b izdevumu apakškategorija aptver ļoti svarīgas politikas jomas, kas tieši ietekmē Eiropas pilsoņu ikdienas dzīvi; atkārtoti pauž vilšanos par Komisijas ierosināto nelielo palielinājumu šajā apakškategorijā salīdzinājumā ar 2008. gadu, it īpaši tām darbībām, kas ir svarīgas pilsoņu Eiropai, tomēr dažām no kurām līdzekļi ir pat samazināti;

| 25. | nevar piekrist tam, ka Padome vēl vairāk ir samazinājusi līdzekļus “pilsoņu budžeta pozīcijās”, un raudzīsies, lai šajā svarīgajā jomā tiktu nodrošināti pietiekami līdzekļi; norāda, ka tas izmantos nelielo šajā apakškategorijā atlikušo rezervi, lai finansētu izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības nolūkā veicināt šīs politikas jomas attīstību; |
| --- | --- |

25.

nevar piekrist tam, ka Padome vēl vairāk ir samazinājusi līdzekļus “pilsoņu budžeta pozīcijās”, un raudzīsies, lai šajā svarīgajā jomā tiktu nodrošināti pietiekami līdzekļi; norāda, ka tas izmantos nelielo šajā apakškategorijā atlikušo rezervi, lai finansētu izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības nolūkā veicināt šīs politikas jomas attīstību;

Par 4. izdevumu kategoriju

| 26. | norāda uz Padomes izdarīto būtisko līdzekļu pārvietojumu 4. izdevumu kategorijā un uzskata to par drošu norādi uz to līdzekļu nopietnu trūkumu, kuri ir pieejami, ievērojot DFS noteiktos maksimālos apjomus; norāda, ka 4. izdevumu kategorijā noteikto maksimālo apjomu dēļ aizvien biežāk nāksies izmantot Iestāžu nolīguma noteikumus; uzskata, ka pašreiz pieejamie līdzekļi Eiropas Savienībai neļauj uzņemties globāla partnera lomu; |
| --- | --- |

26.

norāda uz Padomes izdarīto būtisko līdzekļu pārvietojumu 4. izdevumu kategorijā un uzskata to par drošu norādi uz to līdzekļu nopietnu trūkumu, kuri ir pieejami, ievērojot DFS noteiktos maksimālos apjomus; norāda, ka 4. izdevumu kategorijā noteikto maksimālo apjomu dēļ aizvien biežāk nāksies izmantot Iestāžu nolīguma noteikumus; uzskata, ka pašreiz pieejamie līdzekļi Eiropas Savienībai neļauj uzņemties globāla partnera lomu;

| 27. | aicina Eiropadomi neuzņemties tālejošas saistības, piem., tādas saistības, kādas minētas prezidentvalsts 2008. gada 20. jūnija secinājumos, kuros valstu un valdību vadītāji aicināja nodrošināt lielāku ES finansiālo atbalstu jaunattīstības valstīm, kā arī neizteikt nepieciešamos ar budžetu saistītos ierosinājumus un nesolīt veikt darbības gadījumos, kad pastāv acīmredzama pretruna ar līdzekļiem, kas pieejami saskaņā ar pašreizējās DFS gada maksimālajiem apjomiem; |
| --- | --- |

27.

aicina Eiropadomi neuzņemties tālejošas saistības, piem., tādas saistības, kādas minētas prezidentvalsts 2008. gada 20. jūnija secinājumos, kuros valstu un valdību vadītāji aicināja nodrošināt lielāku ES finansiālo atbalstu jaunattīstības valstīm, kā arī neizteikt nepieciešamos ar budžetu saistītos ierosinājumus un nesolīt veikt darbības gadījumos, kad pastāv acīmredzama pretruna ar līdzekļiem, kas pieejami saskaņā ar pašreizējās DFS gada maksimālajiem apjomiem;

| 28. | atkārto, ka ir nepieciešama steidzama masveida un konkrēta Eiropas Savienības mobilizācija, lai risinātu jautājumus, kas saistīti ar pārtikas cenu celšanos, un no tās izrietošo pārtikas krīzi, un atkārto nepieciešamību reaģēt uz šo situāciju, izmantojot no budžeta viedokļa pareizu pieeju; atgādina, ka 2. izdevumu kategorijā pieejamās rezerves nedrīkst izmantot 4. izdevumu kategorijas mērķiem, pamatojoties uz to, ka 4. kategorijas pašreizējais maksimālais apjoms nav pietiekams šī instrumenta finansēšanai, neapdraudot esošās prioritātes; uzskata, ka abām budžeta lēmējiestādēm jādara viss iespējamais un jāizskata visas Iestāžu nolīgumā paredzētās iespējas, lai finansētu 4. kategorijā paredzēto pārtikas atbalstu; tomēr atgādina, ka galīgo lēmumu par kopējo finansējumu pieņems ikgadējās budžeta procedūras laikā un tas būs saistīts ar vispārējo novērtējumu par pašreizējiem instrumentiem sadarbības politikai ar jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

28.

atkārto, ka ir nepieciešama steidzama masveida un konkrēta Eiropas Savienības mobilizācija, lai risinātu jautājumus, kas saistīti ar pārtikas cenu celšanos, un no tās izrietošo pārtikas krīzi, un atkārto nepieciešamību reaģēt uz šo situāciju, izmantojot no budžeta viedokļa pareizu pieeju; atgādina, ka 2. izdevumu kategorijā pieejamās rezerves nedrīkst izmantot 4. izdevumu kategorijas mērķiem, pamatojoties uz to, ka 4. kategorijas pašreizējais maksimālais apjoms nav pietiekams šī instrumenta finansēšanai, neapdraudot esošās prioritātes; uzskata, ka abām budžeta lēmējiestādēm jādara viss iespējamais un jāizskata visas Iestāžu nolīgumā paredzētās iespējas, lai finansētu 4. kategorijā paredzēto pārtikas atbalstu; tomēr atgādina, ka galīgo lēmumu par kopējo finansējumu pieņems ikgadējās budžeta procedūras laikā un tas būs saistīts ar vispārējo novērtējumu par pašreizējiem instrumentiem sadarbības politikai ar jaunattīstības valstīm;

| 29. | joprojām uzskata atbalstu miera procesam Palestīnā un atbalstu Kosovai par vienu no savām pamatprioritātēm, kam ES budžetā jāparedz pietiekami līdzekļi; tomēr atzīmē, ka atbilstīga finansējuma nodrošināšanai būs jāpārplāno līdzekļi 4. izdevumu kategorijā, zināmu summu kompensējot no citām budžeta pozīcijām; atgādina, cik liela nozīme ir funkcionējošai valsts pārvaldei, kas ir vajadzīga, lai garantētu, ka īpaša uzmanība tiek veltīta pareizai ES līdzekļu izlietošanai; |
| --- | --- |

29.

joprojām uzskata atbalstu miera procesam Palestīnā un atbalstu Kosovai par vienu no savām pamatprioritātēm, kam ES budžetā jāparedz pietiekami līdzekļi; tomēr atzīmē, ka atbilstīga finansējuma nodrošināšanai būs jāpārplāno līdzekļi 4. izdevumu kategorijā, zināmu summu kompensējot no citām budžeta pozīcijām; atgādina, cik liela nozīme ir funkcionējošai valsts pārvaldei, kas ir vajadzīga, lai garantētu, ka īpaša uzmanība tiek veltīta pareizai ES līdzekļu izlietošanai;

| 30. | atzinīgi vērtē to, ka ir atjaunots finansējums pozīcijai, kas paredzēta finansiālajam atbalstam, lai veicinātu Kipras turku kopienas ekonomisko attīstību; atzinīgi vērtē atbalstu Kiprā bezvēsts pazudušo personu mirstīgo atlieku ekshumācijai, identificēšanai un nogādāšanai atpakaļ dzimtenē; |
| --- | --- |

30.

atzinīgi vērtē to, ka ir atjaunots finansējums pozīcijai, kas paredzēta finansiālajam atbalstam, lai veicinātu Kipras turku kopienas ekonomisko attīstību; atzinīgi vērtē atbalstu Kiprā bezvēsts pazudušo personu mirstīgo atlieku ekshumācijai, identificēšanai un nogādāšanai atpakaļ dzimtenē;

| 31. | atbalsta policijas misiju, kas sākta saskaņā ar Eiropas drošības un aizsardzības politiku Kosovā; tomēr prasa Komisijai nodrošināt konkrētu plānu un grafiku Eiropas Savienības Tiesiskuma misijai Kosovā (EULEX), it īpaši attiecībā uz uzdevumu pārņemšanu no ANO misijas Kosovā (UNMIK) un ar to saistītajām cilvēkresursu vajadzībām un izmaksām, kā arī sadarbību ar Eiropas Komisijas Sadarbības biroju Kosovā (ECLO); turklāt prasa Komisijai sniegt detalizētu informāciju par vietējiem spēkiem nodrošināto apmācību; |
| --- | --- |

31.

atbalsta policijas misiju, kas sākta saskaņā ar Eiropas drošības un aizsardzības politiku Kosovā; tomēr prasa Komisijai nodrošināt konkrētu plānu un grafiku Eiropas Savienības Tiesiskuma misijai Kosovā (EULEX), it īpaši attiecībā uz uzdevumu pārņemšanu no ANO misijas Kosovā (UNMIK) un ar to saistītajām cilvēkresursu vajadzībām un izmaksām, kā arī sadarbību ar Eiropas Komisijas Sadarbības biroju Kosovā (ECLO); turklāt prasa Komisijai sniegt detalizētu informāciju par vietējiem spēkiem nodrošināto apmācību;

| 32. | uzsver vēlmi palīdzēt Gruzijai tās ilgajā un dārgajā atjaunošanas procesā un aktīvi piedalīties atbilstīga finansiāla risinājuma meklēšanā, kā izklāstīts 2008. gada 3. septembra rezolūcijā par situāciju Gruzijā (7); tādēļ mudina Komisiju iesniegt priekšlikumus, pildot ES saistības; tādēļ uzstāj, ka jāievēro tāds jaunām vajadzībām paredzēta jauna finansējuma piešķiršanas princips, kas ir pareizs gan no politiskā, gan finanšu viedokļa; šajā sakarā pieņem zināšanai Komisijas nodomu izskatīt iespēju laikposmā no 2008. līdz 2010. gadam piešķirt summu līdz EUR 500 miljoniem un nepieciešamības gadījumā uzņemties šīs saistības kādā no līdzekļu devēju konferencēm Gruzijas atbalstam; |
| --- | --- |

32.

uzsver vēlmi palīdzēt Gruzijai tās ilgajā un dārgajā atjaunošanas procesā un aktīvi piedalīties atbilstīga finansiāla risinājuma meklēšanā, kā izklāstīts 2008. gada 3. septembra rezolūcijā par situāciju Gruzijā (7); tādēļ mudina Komisiju iesniegt priekšlikumus, pildot ES saistības; tādēļ uzstāj, ka jāievēro tāds jaunām vajadzībām paredzēta jauna finansējuma piešķiršanas princips, kas ir pareizs gan no politiskā, gan finanšu viedokļa; šajā sakarā pieņem zināšanai Komisijas nodomu izskatīt iespēju laikposmā no 2008. līdz 2010. gadam piešķirt summu līdz EUR 500 miljoniem un nepieciešamības gadījumā uzņemties šīs saistības kādā no līdzekļu devēju konferencēm Gruzijas atbalstam;

| 33. | atzīmē Enerģētikas kopienas pieaugošo nozīmi un atzinīgi vērtē Turcijas nodomu tai pievienoties; uzskata, ka būtu jāveicina Ukrainas, Gruzijas, Azerbaidžānas un Armēnijas pievienošanās Enerģētikas kopienai un jāizstrādā pasākumi tās dalībvalstu solidaritātei enerģētikas jomā; sagaida, ka Komisija 2009. gadā iesniegs ziņojumu par pieredzi, kas gūta, īstenojot Padomes 2006. gada 29. maija Lēmumu 2006/500/EK, lai Eiropas Kopiena noslēgtu Enerģētikas kopienas līgumu (8); |
| --- | --- |

33.

atzīmē Enerģētikas kopienas pieaugošo nozīmi un atzinīgi vērtē Turcijas nodomu tai pievienoties; uzskata, ka būtu jāveicina Ukrainas, Gruzijas, Azerbaidžānas un Armēnijas pievienošanās Enerģētikas kopienai un jāizstrādā pasākumi tās dalībvalstu solidaritātei enerģētikas jomā; sagaida, ka Komisija 2009. gadā iesniegs ziņojumu par pieredzi, kas gūta, īstenojot Padomes 2006. gada 29. maija Lēmumu 2006/500/EK, lai Eiropas Kopiena noslēgtu Enerģētikas kopienas līgumu (8);

| 34. | norāda, ka ES klimata pārmaiņu apkarošanas prioritātei ir arī ārēja komponente un ka atbilstīgās darbības, piemēram, tās, kas saistītas ar Pasaules aliansi cīņai pret klimata pārmaiņām, jāfinansē no 4. izdevumu kategorijas līdzekļiem; |
| --- | --- |

34.

norāda, ka ES klimata pārmaiņu apkarošanas prioritātei ir arī ārēja komponente un ka atbilstīgās darbības, piemēram, tās, kas saistītas ar Pasaules aliansi cīņai pret klimata pārmaiņām, jāfinansē no 4. izdevumu kategorijas līdzekļiem;

| 35. | uzsver, ka Pasaules fonds HIV/AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai ir izrādījies efektīvs finansēšanas mehānisms, tomēr pauž nožēlu par to, ka šis fonds nav īstenošanas subjekts; atgādina Komisijai, ka — lai efektīvāk izmantotu minētā fonda piešķīrumus — vairāk finanšu līdzekļu būs jāizlieto tehniskajai palīdzībai; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka Pasaules fonds HIV/AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai ir izrādījies efektīvs finansēšanas mehānisms, tomēr pauž nožēlu par to, ka šis fonds nav īstenošanas subjekts; atgādina Komisijai, ka — lai efektīvāk izmantotu minētā fonda piešķīrumus — vairāk finanšu līdzekļu būs jāizlieto tehniskajai palīdzībai;

| 36. | atgādina Padomei, ka ārkārtas palīdzībai paredzētā rezerve ir domāta neparedzētu ārkārtas vajadzību finansēšanai, un uzskata, ka apropriācijas šajā budžeta pozīcijā ir pamatotas un ka to svītrošana apdraudētu ES spēju pienācīgi reaģēt iespējamā krīzes situācijā 2009. gada pirmajos mēnešos; tādēļ atjauno PBP ārkārtas palīdzībai paredzēto rezervi, ņemot vērā arī Iestāžu nolīguma 25. punktu; |
| --- | --- |

36.

atgādina Padomei, ka ārkārtas palīdzībai paredzētā rezerve ir domāta neparedzētu ārkārtas vajadzību finansēšanai, un uzskata, ka apropriācijas šajā budžeta pozīcijā ir pamatotas un ka to svītrošana apdraudētu ES spēju pienācīgi reaģēt iespējamā krīzes situācijā 2009. gada pirmajos mēnešos; tādēļ atjauno PBP ārkārtas palīdzībai paredzēto rezervi, ņemot vērā arī Iestāžu nolīguma 25. punktu;

Par 5. izdevumu kategoriju

| 37. | vadoties pēc vispārējā principa, atjaunos Padomes samazinātās summas šajā izdevumu kategorijā; tomēr atzīmē, ka tam vēl aizvien ir daži neatbildēti jautājumi par specifiskiem aspektiem saistībā ar Komisijas personāla iedalījumu administratīvā atbalsta nodrošināšanai un koordinācijas uzdevumu veikšanai, kā arī iespējām darbiniekus pārcelt citā amatā, un nepieciešamību pēc papildu informācijas par tās ēku politiku; ir nolēmis dažas summas iekļaut rezervē, lai būtu pārliecība, ka tas savlaicīgi saņems atbildes uz šiem jautājumiem; |
| --- | --- |

37.

vadoties pēc vispārējā principa, atjaunos Padomes samazinātās summas šajā izdevumu kategorijā; tomēr atzīmē, ka tam vēl aizvien ir daži neatbildēti jautājumi par specifiskiem aspektiem saistībā ar Komisijas personāla iedalījumu administratīvā atbalsta nodrošināšanai un koordinācijas uzdevumu veikšanai, kā arī iespējām darbiniekus pārcelt citā amatā, un nepieciešamību pēc papildu informācijas par tās ēku politiku; ir nolēmis dažas summas iekļaut rezervē, lai būtu pārliecība, ka tas savlaicīgi saņems atbildes uz šiem jautājumiem;

| 38. | norāda, ka 2009. gada PBP summa EUR 1 120 miljonu apmērā ir paredzēta, lai finansētu administratīvos izdevumus ārpus 5. izdevumu kategorijas; uzskata šo summu par diezgan būtisku; |
| --- | --- |

38.

norāda, ka 2009. gada PBP summa EUR 1 120 miljonu apmērā ir paredzēta, lai finansētu administratīvos izdevumus ārpus 5. izdevumu kategorijas; uzskata šo summu par diezgan būtisku;

| 39. | uzsver, ka administratīvie izdevumi joprojām stipri pārsniedz vidējo ES inflācijas līmeni, kas nodokļu maksātājiem rada bažas par izmaksu lietderību; aicina Komisiju sākt visu administratīvo izdevumu aspektu detalizētu pārskatīšanu, ziņojot par to, kas ir sasniegts kopš 2000. gada reformām, un īpašu uzmanību pievēršot 2004. gada paplašināšanās ietekmei un nepieciešamībai arī turpmāk mēģināt rast veidus, kā veikt efektīvus ietaupījumus; pieprasa, lai šāda pārskatīšana tiktu veikta līdz 2009. gada 31. jūlijam; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka administratīvie izdevumi joprojām stipri pārsniedz vidējo ES inflācijas līmeni, kas nodokļu maksātājiem rada bažas par izmaksu lietderību; aicina Komisiju sākt visu administratīvo izdevumu aspektu detalizētu pārskatīšanu, ziņojot par to, kas ir sasniegts kopš 2000. gada reformām, un īpašu uzmanību pievēršot 2004. gada paplašināšanās ietekmei un nepieciešamībai arī turpmāk mēģināt rast veidus, kā veikt efektīvus ietaupījumus; pieprasa, lai šāda pārskatīšana tiktu veikta līdz 2009. gada 31. jūlijam;

| 40. | šajā sakarā pauž bažas par to, ka pastāvīgi palielinās summas, kas no darbības programmu kopējā finansējuma tiek ņemtas izpildaģentūru finansēšanai, un ka šīs summas jau ir sasniegušas ievērojamu apmēru — 2009. gadā paredzēts finansēt vairāk nekā 1 300 darbinieku; vēlas gūt skaidrāku priekšstatu par izpildaģentūru izveides un pašreiz notiekošās uzdevumu paplašināšanas ietekmi uz tiem ģenerāldirektorātiem, kuri bija atbildīgi par attiecīgo programmu īstenošanu, pirms to pārņēma izpildaģentūras; |
| --- | --- |

40.

šajā sakarā pauž bažas par to, ka pastāvīgi palielinās summas, kas no darbības programmu kopējā finansējuma tiek ņemtas izpildaģentūru finansēšanai, un ka šīs summas jau ir sasniegušas ievērojamu apmēru — 2009. gadā paredzēts finansēt vairāk nekā 1 300 darbinieku; vēlas gūt skaidrāku priekšstatu par izpildaģentūru izveides un pašreiz notiekošās uzdevumu paplašināšanas ietekmi uz tiem ģenerāldirektorātiem, kuri bija atbildīgi par attiecīgo programmu īstenošanu, pirms to pārņēma izpildaģentūras;

| 41. | norāda, ka saskaņā ar pašreizējiem datiem Komisijas ģenerāldirektorātos ievērojami atšķiras attiecība starp administratīvā atbalsta un koordinēšanas pienākumus pildošo personālu un tiem darbiniekiem, kas veic darbības uzdevumus; prasa, lai Komisija sniedz analīzi par šīs neatbilstības iemesliem; |
| --- | --- |

41.

norāda, ka saskaņā ar pašreizējiem datiem Komisijas ģenerāldirektorātos ievērojami atšķiras attiecība starp administratīvā atbalsta un koordinēšanas pienākumus pildošo personālu un tiem darbiniekiem, kas veic darbības uzdevumus; prasa, lai Komisija sniedz analīzi par šīs neatbilstības iemesliem;

| 42. | sagaida, ka tiks pilnībā informēts par t. s. Holmkvista personāla reformas norisi Komisijā; |
| --- | --- |

42.

sagaida, ka tiks pilnībā informēts par t. s. Holmkvista personāla reformas norisi Komisijā;

| 43. | aicina Eiropas Personāla atlases biroju (EPSO) arī turpmāk īstenot centienus nolūkā racionalizēt un saīsināt konkursu ciklus; uzskata, ka EPSO ir jānodrošina ar atbilstīgiem cilvēkresursiem, atbalstot centienus uzlabot savas iekšējās procedūras un metodes un paātrināt rezerves sarakstu pārvaldību, lai tas spētu garantēt iestāžu nodrošinātību ar to vajadzībām atbilstošu personālu, kā arī pieņemamības kritēriju atbilstību, it īpaši attiecībā uz AST amatiem; |
| --- | --- |

43.

aicina Eiropas Personāla atlases biroju (EPSO) arī turpmāk īstenot centienus nolūkā racionalizēt un saīsināt konkursu ciklus; uzskata, ka EPSO ir jānodrošina ar atbilstīgiem cilvēkresursiem, atbalstot centienus uzlabot savas iekšējās procedūras un metodes un paātrināt rezerves sarakstu pārvaldību, lai tas spētu garantēt iestāžu nodrošinātību ar to vajadzībām atbilstošu personālu, kā arī pieņemamības kritēriju atbilstību, it īpaši attiecībā uz AST amatiem;

| 44. | aicina Padomi iesniegt grafiku sarunām ar Parlamentu par Komisijas priekšlikumiem attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (OLAF), lai stiprinātu Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai efektivitāti un skaidrāk definētu tā darbības juridisko pamatu; |
| --- | --- |

44.

aicina Padomi iesniegt grafiku sarunām ar Parlamentu par Komisijas priekšlikumiem attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (OLAF), lai stiprinātu Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai efektivitāti un skaidrāk definētu tā darbības juridisko pamatu;

| 45. | pauž nožēlu par regulāri vērojamo konsekvences un saskaņotības trūkumu Komisijas ģenerāldirektorātu īstenotajā komunikācijas politikā; atbalsta konsekventas un atpazīstamas “ES identitātes” izstrādi, kuru izmantotu visos komunikācijas pasākumos; tādēļ vēlas mudināt atsevišķos Komisijas dienestus sīki reglamentēt un koordinēt visas ar informāciju un komunikāciju saistītās darbības, ko veic šo dienestu līmenī; |
| --- | --- |

45.

pauž nožēlu par regulāri vērojamo konsekvences un saskaņotības trūkumu Komisijas ģenerāldirektorātu īstenotajā komunikācijas politikā; atbalsta konsekventas un atpazīstamas “ES identitātes” izstrādi, kuru izmantotu visos komunikācijas pasākumos; tādēļ vēlas mudināt atsevišķos Komisijas dienestus sīki reglamentēt un koordinēt visas ar informāciju un komunikāciju saistītās darbības, ko veic šo dienestu līmenī;

| 46. | aicina iestādes sistemātiski koordinēt to centienus, lai:






  — | pilsoņiem darītu pieejamu informāciju par viņu tiesībām un par to praktisku īstenošanu dalībvalstīs, |
| --- | --- | --- |

46.

aicina iestādes sistemātiski koordinēt to centienus, lai:

—

pilsoņiem darītu pieejamu informāciju par viņu tiesībām un par to praktisku īstenošanu dalībvalstīs,

| — | uzlabotu Eiropas tiesību aktu pieejamību un pārredzamību, izmantojot efektīvus meklēšanas instrumentus, tekstu konsolidāciju un labāko iespējamo tehnisko formātu direktīvu, regulu un lēmumu formatēšanai to izstrādes vietā, |
| --- | --- |

—

uzlabotu Eiropas tiesību aktu pieejamību un pārredzamību, izmantojot efektīvus meklēšanas instrumentus, tekstu konsolidāciju un labāko iespējamo tehnisko formātu direktīvu, regulu un lēmumu formatēšanai to izstrādes vietā,

| — | izmantojot Eiropas un valsts līmenī pieejamus līdzekļus, izveidotu digitālu bibliotēku par Eiropas Savienības jautājumiem; |
| --- | --- |

—

izmantojot Eiropas un valsts līmenī pieejamus līdzekļus, izveidotu digitālu bibliotēku par Eiropas Savienības jautājumiem;

| 47. | atzinīgi vērtē Komisijas nesen uzsākto Eiropas skolu sistēmas reformu, tomēr mudina dalībvalstis pildīt saistības saskaņā ar spēkā esošajiem nolīgumiem; vērš uzmanību uz Iestāžu nolīguma 47. punktu, saskaņā ar kuru jaunu skolu izveidei, kas ietekmētu budžetu, nepieciešama budžeta lēmējinstitūcijas atļauja; |
| --- | --- |

47.

atzinīgi vērtē Komisijas nesen uzsākto Eiropas skolu sistēmas reformu, tomēr mudina dalībvalstis pildīt saistības saskaņā ar spēkā esošajiem nolīgumiem; vērš uzmanību uz Iestāžu nolīguma 47. punktu, saskaņā ar kuru jaunu skolu izveidei, kas ietekmētu budžetu, nepieciešama budžeta lēmējinstitūcijas atļauja;

| 48. | uzsver, ka ir ļoti svarīgi ievērot Iestāžu nolīguma 47. punktu; prasa, lai Komisija strādātu kopā ar budžeta lēmējiestādi, izstrādājot pienācīgu un detalizētu procedūru minēta punkta piemērošanai; |
| --- | --- |

48.

uzsver, ka ir ļoti svarīgi ievērot Iestāžu nolīguma 47. punktu; prasa, lai Komisija strādātu kopā ar budžeta lēmējiestādi, izstrādājot pienācīgu un detalizētu procedūru minēta punkta piemērošanai;

| 49. | aicina Komisiju iesniegt ziņojumu par iespējamiem risinājumiem attiecībā uz ES gāzes piegādes drošību un diversifikācijas mehānismu NG3 koridorā, tostarp iespējamo Eiropas Investīciju bankas lomu lielākās daļas gāzes iegādē no netradicionālām piegādātājvalstīm (kuru produkcijas īpatsvars ES tirgū veido ne vairāk kā 5 %) NG3 koridorā vai šādas iegādes veicināšanā vai nu ar tiešas iegādes palīdzību, vai arī izveidojot iegādes vienību; |
| --- | --- |

49.

aicina Komisiju iesniegt ziņojumu par iespējamiem risinājumiem attiecībā uz ES gāzes piegādes drošību un diversifikācijas mehānismu NG3 koridorā, tostarp iespējamo Eiropas Investīciju bankas lomu lielākās daļas gāzes iegādē no netradicionālām piegādātājvalstīm (kuru produkcijas īpatsvars ES tirgū veido ne vairāk kā 5 %) NG3 koridorā vai šādas iegādes veicināšanā vai nu ar tiešas iegādes palīdzību, vai arī izveidojot iegādes vienību;

Par aģentūrām

| 50. | atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu beidzot reaģēt uz budžeta lēmējinstitūcijas prasību un decentralizēto aģentūru 2009. gada PBP izstrādē ņemt vērā piešķirtos ieņēmumus; uzskata, ka tas neapšaubāmi ir solis pretī lielākai budžeta pārredzamībai; tomēr saskaņā ar tā grozījumiem aģentūru 2008. gada budžeta piezīmēs atkārto, ka tām aģentūrām, kas lielā mērā ir atkarīgas no maksu radītiem ieņēmumiem, vēl aizvien vajadzētu ļaut izmantot piešķirto ieņēmumu instrumentu, lai tām nodrošinātu nepieciešamo budžeta elastību; |
| --- | --- |

50.

atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu beidzot reaģēt uz budžeta lēmējinstitūcijas prasību un decentralizēto aģentūru 2009. gada PBP izstrādē ņemt vērā piešķirtos ieņēmumus; uzskata, ka tas neapšaubāmi ir solis pretī lielākai budžeta pārredzamībai; tomēr saskaņā ar tā grozījumiem aģentūru 2008. gada budžeta piezīmēs atkārto, ka tām aģentūrām, kas lielā mērā ir atkarīgas no maksu radītiem ieņēmumiem, vēl aizvien vajadzētu ļaut izmantot piešķirto ieņēmumu instrumentu, lai tām nodrošinātu nepieciešamo budžeta elastību;

| 51. | atzinīgi vērtē Komisijas 2008. gada 11. marta paziņojumu ar nosaukumu “Eiropas aģentūras — turpmākā virzība” (COM(2008)0135), kurā īpaši norādīta Komisijas apņemšanās 2009. gadā veikt reglamentējošo aģentūru izvērtējumu; pieprasa, lai šajā izvērtējumā īpaša uzmanība tiktu pievērsta efektivitātes un lietderīguma, kā arī aģentūru darba ietekmes izpētei, kā arī samērīgu efektivitātes ietaupījumu noteikšanai Komisijas dienestos, uzticot darbu aģentūrām, un lai minētais izvērtējums tiktu pabeigts līdz 2009. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

51.

atzinīgi vērtē Komisijas 2008. gada 11. marta paziņojumu ar nosaukumu “Eiropas aģentūras — turpmākā virzība” (COM(2008)0135), kurā īpaši norādīta Komisijas apņemšanās 2009. gadā veikt reglamentējošo aģentūru izvērtējumu; pieprasa, lai šajā izvērtējumā īpaša uzmanība tiktu pievērsta efektivitātes un lietderīguma, kā arī aģentūru darba ietekmes izpētei, kā arī samērīgu efektivitātes ietaupījumu noteikšanai Komisijas dienestos, uzticot darbu aģentūrām, un lai minētais izvērtējums tiktu pabeigts līdz 2009. gada 30. jūnijam.

| 52. | norāda, ka mazākām aģentūrām raksturīgs augsts iekšējā administrācijā nodarbināto īpatsvars (50 % un vairāk); uzskatītu mazo aģentūru rentabilitāti par vienu no jautājumiem, kas jāizvērtē iestāžu darba grupai par decentralizēto aģentūru nākotni, kura ir jāizveido 2008. gada rudenī; |
| --- | --- |

52.

norāda, ka mazākām aģentūrām raksturīgs augsts iekšējā administrācijā nodarbināto īpatsvars (50 % un vairāk); uzskatītu mazo aģentūru rentabilitāti par vienu no jautājumiem, kas jāizvērtē iestāžu darba grupai par decentralizēto aģentūru nākotni, kura ir jāizveido 2008. gada rudenī;

| 53. | ir ņēmis vērā Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja pārpalikumu EUR 290 miljonu apmērā pašreizējā finanšu gadā; vēlas, lai Komisija apsver iespēju jebkurus biroja papildu ieņēmumus, kas radušies tiešā saistībā ar iekšējā tirgus darbību, iekļaut atpakaļ ES budžetā; |
| --- | --- |

53.

ir ņēmis vērā Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja pārpalikumu EUR 290 miljonu apmērā pašreizējā finanšu gadā; vēlas, lai Komisija apsver iespēju jebkurus biroja papildu ieņēmumus, kas radušies tiešā saistībā ar iekšējā tirgus darbību, iekļaut atpakaļ ES budžetā;

| 54. | uzsver, ka Euratom Apgādes aģentūra, kas izveidota saskaņā ar Euratom līgumu, ir neatkarīga aģentūra, kurai paredzētās subsīdijas ES budžetā jāatspoguļo pārredzamā veidā; |
| --- | --- |

54.

uzsver, ka Euratom Apgādes aģentūra, kas izveidota saskaņā ar Euratom līgumu, ir neatkarīga aģentūra, kurai paredzētās subsīdijas ES budžetā jāatspoguļo pārredzamā veidā;

Par izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām

| 55. | atgādina, ka saskaņā ar Iestāžu nolīgumu kopējā izmēģinājuma projektiem paredzētā summa vienā finanšu gadā var sasniegt EUR 40 miljonus un sagatavošanas darbībām paredzētā summa — EUR 100 miljonus, no kuriem ne vairāk kā EUR 50 miljonus var piešķirt jaunām sagatavošanas darbībām; |
| --- | --- |

55.

atgādina, ka saskaņā ar Iestāžu nolīgumu kopējā izmēģinājuma projektiem paredzētā summa vienā finanšu gadā var sasniegt EUR 40 miljonus un sagatavošanas darbībām paredzētā summa — EUR 100 miljonus, no kuriem ne vairāk kā EUR 50 miljonus var piešķirt jaunām sagatavošanas darbībām;

| 56. | uzskata šos projektus par nepieciešamu instrumentu, lai Parlaments varētu ierosināt jaunas politiskās pamatnostādnes, kas būtu Eiropas pilsoņu interesēs; ir izanalizējis virkni interesantu priekšlikumu, no kuriem tikai nedaudzus bija iespējams iekļaut 2009. gada budžetā, ņemot vērā Iestāžu nolīgumā noteiktos ierobežojumus un DFS maksimālo apjomus; |
| --- | --- |

56.

uzskata šos projektus par nepieciešamu instrumentu, lai Parlaments varētu ierosināt jaunas politiskās pamatnostādnes, kas būtu Eiropas pilsoņu interesēs; ir izanalizējis virkni interesantu priekšlikumu, no kuriem tikai nedaudzus bija iespējams iekļaut 2009. gada budžetā, ņemot vērā Iestāžu nolīgumā noteiktos ierobežojumus un DFS maksimālo apjomus;

| 57. | uzsver, ka tie ierosinātie projekti un darbības, kas nav iekļauti 2009. gada budžetā tāpēc, ka saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju uz tiem attiecas jau pieņemts juridiskais pamats, tiešām ir jāīsteno saskaņā ar šo juridisko pamatu, un prasa Komisijai sniegt pārskatu par šiem priekšlikumiem ziņojumā par izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām; sagaida, ka Komisija šajā jomā darīs visu iespējamo neatkarīgi no tā, vai attiecīgie projekti un darbības būs skaidri minēti 2009. gada budžeta juridiskā pamata piezīmēs; ir paredzējis 2009. finanšu gadā rūpīgi uzraudzīt šo projektu un darbību īstenošanu saskaņā ar to juridisko pamatu; |
| --- | --- |

57.

uzsver, ka tie ierosinātie projekti un darbības, kas nav iekļauti 2009. gada budžetā tāpēc, ka saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju uz tiem attiecas jau pieņemts juridiskais pamats, tiešām ir jāīsteno saskaņā ar šo juridisko pamatu, un prasa Komisijai sniegt pārskatu par šiem priekšlikumiem ziņojumā par izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām; sagaida, ka Komisija šajā jomā darīs visu iespējamo neatkarīgi no tā, vai attiecīgie projekti un darbības būs skaidri minēti 2009. gada budžeta juridiskā pamata piezīmēs; ir paredzējis 2009. finanšu gadā rūpīgi uzraudzīt šo projektu un darbību īstenošanu saskaņā ar to juridisko pamatu;

*

* *

| 58. | ņem vērā atzinumus, ko pieņēmušas specializētās komitejas un kas iekļauti ziņojumā A6-0398/2008; |
| --- | --- |

58.

ņem vērā atzinumus, ko pieņēmušas specializētās komitejas un kas iekļauti ziņojumā A6-0398/2008;

| 59. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju kopā ar grozījumiem un ierosinātajiem labojumiem vispārējā budžeta projekta III iedaļā nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī pārējām iesaistītajām iestādēm un struktūrām. |
| --- | --- |

59.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju kopā ar grozījumiem un ierosinātajiem labojumiem vispārējā budžeta projekta III iedaļā nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī pārējām iesaistītajām iestādēm un struktūrām.

---

(1)  OV L 253, 7.10.2000., 42. lpp.

(2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(3)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0174.

(5)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0175.

(6)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0335.

(7)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0396.

(8)  OV L 198, 20.7.2006., 15. lpp.

---

Ceturtdiena, 2008. gada 23. oktobris
  PIELIKUMS

DEKLARĀCIJAS, PAR KURĀM VIENOJĀS 2008. GADA 17. JŪLIJA SASKAŅOŠANAS SANĀKSMĒ

1.   Struktūrfondi un Kohēzijas fondi un lauku attīstības programmas 2007.—2013. gadam

„Eiropas Parlaments un Padome uzskata par ārkārtīgi svarīgu, lai raiti un pareizi īstenotu darbības programmas un projektus, ar ko dalībvalstis ir nākušas klajā saistībā ar jaunajiem no 2007. līdz 2013. gadam paredzētajiem struktūrfondiem un Kohēzijas fondiem un lauku attīstības programmām.

Lai neatkārtotos stāvoklis, kas pastāvēja 2000.—2006. gada plānošanas posma sākumā, Eiropas Parlaments un Padome, atzīstot, ka vairums šo darbības programmu un projektu ir apstiprināti, uzskata, ka tagad ir ļoti svarīgi nodrošināt, lai attiecīgās vadības un kontroles sistēmas efektīvi un saskaņoti ieviestu pēc iespējas drīzāk, ievērojot regulās pieļautos termiņus.

Tālab Eiropas Parlaments un Padome strikti un regulāri pārraudzīs, kā dalībvalstīs rit vadības un kontroles sistēmu, kā arī galveno projektu apstiprināšana.

Lai to nodrošinātu, Komisiju lūdz arī budžeta procedūras laikā regulāri nodrošināt īpašus pārraudzības instrumentus.

Komisiju arī lūdz vajadzības gadījumā, vēlākais, līdz 2008. gada oktobra beigām iesniegt atjauninātas maksājumu prognozes 2009. gadam.“

2.   Tādu amata vietu nokomplektēšana, kuras ir piešķirtas saistībā ar 2004. un 2007. gada paplašināšanos

2.

Tādu amata vietu nokomplektēšana, kuras ir piešķirtas saistībā ar 2004. un 2007. gada paplašināšanos

„Eiropas Parlaments un Padome atkārtoti uzsver, ka ļoti svarīga ir tādu amata vietu pilnīga nokomplektēšana, kuras ir piešķirtas saistībā ar 2004. un 2007. gada paplašināšanos, un uzsver, ka iestādēm, un jo īpaši Eiropas Personāla atlases birojam (EPSO), būtu jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu vajadzīgās darbības, paātrinot darbā pieņemšanas procedūras, kuras ir paredzētas atvēlēto ierēdņu amata vietu komplektācijai. Kritērijiem vajadzētu būt tādiem, kas ir paredzēti Civildienesta noteikumu 27. pantā, un mērķim — pēc iespējas drīzāk panākt iespējami plašāku ģeogrāfiski proporcionālu pārstāvību.

Eiropas Parlamenta un Padomes nolūks ir turpināt cieši uzraudzīt pašreizējo darbā pieņemšanas procesu. Šajā sakarībā tie lūdz katru iestādi un EPSO ziņot divas reizes gadā — martā un oktobrī — par stāvokli to jauno amata vietu komplektēšanā, kuras ir piešķirtas saistībā ar 2004. un 2007. gada paplašināšanos.“

3.   Eiropas Solidaritātes fonds

3.

Eiropas Solidaritātes fonds

„Eiropas Parlaments, Padome un Komisija apliecina, ka ļoti svarīgi ir nodrošināt efektīvu procesu, pieņemot lēmumus ES Solidaritātes fonda stimulācijai. Tālab Eiropas Parlaments un Padome sveic Komisijas apņēmību, ka turpmāk katrs provizorisks budžeta grozījuma projekts, ko prasīs Solidaritātes fonda stimulācija, būs paredzēts tikai šim mērķim.“

4.   Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds un Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos

4.

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds un Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos

„Eiropas Parlaments un Padome, un Komisija apstiprina, ka svarīgi ir nodrošināt ātru procedūru, pienācīgi ņemot vērā Iestāžu nolīgumu, ar ko pieņem lēmumus par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda un Rezerves palīdzībai ārkārtas gadījumos izmantošanu“.

5.   Deklarācija par budžeta izpildi 2009. gadā

5.

Deklarācija par budžeta izpildi 2009. gadā

„Lai nodrošinātu raitu budžeta izpildi 2009. gadā ar mērķi samazināt grūtības, kas rodas no šī Eiropas Parlamenta termiņa beigām un pārtraukuma Eiropas vēlēšanu laikā, Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojas par šādiem punktiem:

Pārvietojumi

Komisija nodrošinās laicīgi ieviest visus pārvietojumu lūgumus uz pēdējo kārtējo Eiropas Parlamenta Budžeta komitejas sanāksmi, kas paredzēta 2009. gada 27. aprīlī.

Gadījumā, ja to nepagūs izdarīt līdz norādītajam laikam, visus pēc tam izdarītos lūgumus apstrādās komiteja, ņemot vērā pienācīgu saziņu saskaņā ar ārkārtas procedūru.

Budžeta grozījumi

Padome un Komisija ņem vērā, ka vēlēšanu laikā var rasties steidzami un neparedzēti lēmumi, plenāra kompetenču nodošana budžeta komitejai varētu atrisināt nevajadzīgās kavēšanās.“

6.   Finanšu plānošanas atjaunināšana 5. kategorijā

6.

Finanšu plānošanas atjaunināšana 5. kategorijā

„Eiropas Parlaments, Padome un Komisija aicina visu iestāžu ģenerālsekretārus līdz oktobra beigām iesniegt atjauninātu ziņojumu par administratīvo izdevumu finanšu plānošanu 5. kategorijā.“

VIENPUSĒJAS DEKLARĀCIJAS

1.   Maksājumu apropriācijas

1.

Maksājumu apropriācijas

| „1.1. | Padome lūdz Komisiju iesniegt budžeta grozījumu, ja 2009. gada budžetā iekļautās apropriācijas nav pietiekamas, lai segtu izdevumus saskaņā ar 1.a apakškategoriju (Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai), 1.b apakškategoriju (Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai), 2. kategoriju (Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana) un 4. kategoriju (ES nozīme pasaules līmenī).“ |
| --- | --- |

„1.1.

Padome lūdz Komisiju iesniegt budžeta grozījumu, ja 2009. gada budžetā iekļautās apropriācijas nav pietiekamas, lai segtu izdevumus saskaņā ar 1.a apakškategoriju (Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai), 1.b apakškategoriju (Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai), 2. kategoriju (Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana) un 4. kategoriju (ES nozīme pasaules līmenī).“

| „1.2. | Eiropas Parlaments uzskata, ka procedūras laikā tā novērtēs maksājumu vajadzības visās kategorijās visam gadam, pamatojoties uz pieejamām prognozēm dažādos procedūras posmos.“ |
| --- | --- |

„1.2.

Eiropas Parlaments uzskata, ka procedūras laikā tā novērtēs maksājumu vajadzības visās kategorijās visam gadam, pamatojoties uz pieejamām prognozēm dažādos procedūras posmos.“

2.   Struktūrfondi un Kohēzijas fondi un lauku attīstības programmas 2007.—2013. gadam

2.

Struktūrfondi un Kohēzijas fondi un lauku attīstības programmas 2007.—2013. gadam

Komisijai līdz 2008. gada oktobra beigām ir jāsniedz atjauninātas maksājumu prognozes 2009. gadam. Ņemot vērā neskaidrības, kas saistītas ar īstenošanas nosacījumiem dalībvalstīs, šo maksājumu prognožu atjaunināšanā Komisijai būs jāpaļaujas arī uz dalībvalstu sniegtām atjauninātām maksājumu prognozēm.

3.   Aģentūru izvērtēšana

3.

Aģentūru izvērtēšana

| „3.1. | Padome pauž gandarījumu par Komisijas nodomu sākt regulatīvo aģentūru rūpīgu izvērtēšanu, kā pasludināts 2008. gada 11. marta paziņojumā „Eiropas aģentūras — turpmāka rīcība“. Tā arī pauž gandarījumu par Komisijas apņemšanos neizstrādāt priekšlikumus jaunām regulatīvām aģentūrām, kamēr nav pabeigta izvērtēšana, tas neattiecas uz izņēmumiem, kas norādīti iepriekšminētajā Komisijas paziņojumā.
  Padome un Komisija uzskata, ka šai izvērtēšanai būtu jāļauj tām izvērtēt, ciktāl regulatīvas aģentūras ir piemēroti Eiropas politikas īstenošanas līdzekļi — saistībā ar labu pārvaldību un pareizu finanšu apsaimniekošanu — gan pašlaik, gan nākotnē. Lai to nodrošinātu, izvērtējumos būtu jāvar rezultātus salīdzināt horizontāli, pēc iespējas pamatojoties uz vienotiem parametriem.
  Turklāt izvērtēšanā būtu īpaši jāpievērš uzmanība šādiem jautājumiem:






  — | aģentūru pastāvēšanas pamatojums, lietderība un uzdevumi no labas pārvaldības viedokļa; |
| --- | --- | --- |

„3.1.

Padome pauž gandarījumu par Komisijas nodomu sākt regulatīvo aģentūru rūpīgu izvērtēšanu, kā pasludināts 2008. gada 11. marta paziņojumā „Eiropas aģentūras — turpmāka rīcība“. Tā arī pauž gandarījumu par Komisijas apņemšanos neizstrādāt priekšlikumus jaunām regulatīvām aģentūrām, kamēr nav pabeigta izvērtēšana, tas neattiecas uz izņēmumiem, kas norādīti iepriekšminētajā Komisijas paziņojumā.

Padome un Komisija uzskata, ka šai izvērtēšanai būtu jāļauj tām izvērtēt, ciktāl regulatīvas aģentūras ir piemēroti Eiropas politikas īstenošanas līdzekļi — saistībā ar labu pārvaldību un pareizu finanšu apsaimniekošanu — gan pašlaik, gan nākotnē. Lai to nodrošinātu, izvērtējumos būtu jāvar rezultātus salīdzināt horizontāli, pēc iespējas pamatojoties uz vienotiem parametriem.

Turklāt izvērtēšanā būtu īpaši jāpievērš uzmanība šādiem jautājumiem:

—

aģentūru pastāvēšanas pamatojums, lietderība un uzdevumi no labas pārvaldības viedokļa;

| — | aģentūru darba ietekme, lietderība un efektivitāte, un to pareiza organizācija, tostarp svarīgākie faktori, piemēram, plānošanas, ziņošanas un pārraudzības mehānismi; |
| --- | --- |

—

aģentūru darba ietekme, lietderība un efektivitāte, un to pareiza organizācija, tostarp svarīgākie faktori, piemēram, plānošanas, ziņošanas un pārraudzības mehānismi;

| — | budžeta procedūra un aģentūru atbildība. |
| --- | --- |

—

budžeta procedūra un aģentūru atbildība.

Vajadzētu būt arī mērķim izvērtēt:

| — | aģentūru mērķu un darbības saskaņotību ar ES politikas prioritātēm un mērķiem; |
| --- | --- |

—

aģentūru mērķu un darbības saskaņotību ar ES politikas prioritātēm un mērķiem;

| — | aģentūru darba pārskatāmību; |
| --- | --- |

—

aģentūru darba pārskatāmību;

| — | aģentūru attiecības ar Komisiju un vajadzības gadījumā saikni starp regulatīvām aģentūrām un valsts aģentūrām; |
| --- | --- |

—

aģentūru attiecības ar Komisiju un vajadzības gadījumā saikni starp regulatīvām aģentūrām un valsts aģentūrām;

| — | aģentūru budžeta resursu apsaimniekošanu. |
| --- | --- |

—

aģentūru budžeta resursu apsaimniekošanu.

Izvērtējumā budžeta lēmējinstitūcija būtu jānodrošina ar pietiekamiem instrumentiem un līdzekļiem, lai gadskārtējā budžeta procedūrā — saistībā ar Kopienas ieguldījuma piešķiršanu — varētu izvērtēt aģentūras darbības kvalitātes mērķu salīdzināmību, administratīvos un darbības izdevumus, pārmaiņas personālā (amata vietu tipus un brīvo amata vietu koeficientu) un — kā to iespaido aģentūras lielums.

Nosakot izvērtēšanas darbības jomu un darba uzdevumus, Komisija plāno ņemt vērā Padomes nostāju, lai nodrošinātu, ka izvērtējums aptvertu aspektus, kas katrā iestādē rada lielāko ieinteresētību, jo īpaši budžeta jomā. Ir jāiesaista pietiekami neatkarīgi eksperti, lai nodrošinātu uzticamus, viegli saprotamus un pilnīgus rezultātus.“

| „3.2. | Eiropas Parlaments pauž gandarījumu par Komisijas nodomu sākt decentralizēto aģentūru rūpīgu izvērtēšanu, kā pasludināts 2008. gada 11. marta paziņojumā „Eiropas aģentūras — turpmāka rīcība“.
  Tas uzskata, ka iestāžu darba grupa ir vitāli svarīga struktūra konstruktīvām un uz rezultātu orientētām debatēm, kas vajadzīgas šī mērķa sasniegšanai, un uzsver, ka visiem galvenajiem iestāžu un tiesību aktu jomas dalībniekiem, kā arī budžeta lēmējinstitūcijas pārstāvjiem ir jāpiedalās šajā darba grupā, lai garantētu apmierinošus rezultātus.
  Eiropas Parlaments pauž gandarījumu, jo īpaši par decentralizēto aģentūru rūpīgas izvērtēšanas sākšanu, kā teikts paziņojumā. Šādai izvērtēšanai būtu jāļauj izvērtēt, ciktāl decentralizētās aģentūras ir piemēroti Eiropas politikas īstenošanas līdzekļi — saistībā ar labu pārvaldību un pareizu finanšu apsaimniekošanu — gan pašlaik, gan nākotnē. Lai to nodrošinātu, izvērtējumos būtu jāvar rezultātus salīdzināt horizontāli, pēc iespējas pamatojoties uz vienotiem parametriem.
  Pilnībā jāsaglabā budžeta lēmējinstitūcijas prerogatīvas, kas nostiprinātas 2006. gada 17. maija IN 47. punktā attiecībā uz jaunu decentralizētu aģentūru izveidi, saistībā ar jau pastāvošu aģentūru izvērtēšanas un kontroles procesu.“ |
| --- | --- |

„3.2.

Eiropas Parlaments pauž gandarījumu par Komisijas nodomu sākt decentralizēto aģentūru rūpīgu izvērtēšanu, kā pasludināts 2008. gada 11. marta paziņojumā „Eiropas aģentūras — turpmāka rīcība“.

Tas uzskata, ka iestāžu darba grupa ir vitāli svarīga struktūra konstruktīvām un uz rezultātu orientētām debatēm, kas vajadzīgas šī mērķa sasniegšanai, un uzsver, ka visiem galvenajiem iestāžu un tiesību aktu jomas dalībniekiem, kā arī budžeta lēmējinstitūcijas pārstāvjiem ir jāpiedalās šajā darba grupā, lai garantētu apmierinošus rezultātus.

Eiropas Parlaments pauž gandarījumu, jo īpaši par decentralizēto aģentūru rūpīgas izvērtēšanas sākšanu, kā teikts paziņojumā. Šādai izvērtēšanai būtu jāļauj izvērtēt, ciktāl decentralizētās aģentūras ir piemēroti Eiropas politikas īstenošanas līdzekļi — saistībā ar labu pārvaldību un pareizu finanšu apsaimniekošanu — gan pašlaik, gan nākotnē. Lai to nodrošinātu, izvērtējumos būtu jāvar rezultātus salīdzināt horizontāli, pēc iespējas pamatojoties uz vienotiem parametriem.

Pilnībā jāsaglabā budžeta lēmējinstitūcijas prerogatīvas, kas nostiprinātas 2006. gada 17. maija IN 47. punktā attiecībā uz jaunu decentralizētu aģentūru izveidi, saistībā ar jau pastāvošu aģentūru izvērtēšanas un kontroles procesu.“

4.   Turpmāki pasākumi saistībā ar Eiropadomes 2008. gada 19.—20. jūnija secinājumu 32. punktu

4.

Turpmāki pasākumi saistībā ar Eiropadomes 2008. gada 19.—20. jūnija secinājumu 32. punktu

„Eiropas Parlaments atgādina, ka jaunu pasākumu finansēšanā ir jāievēro Finanšu regulā noteiktie principi (īpaši norādījumu) un 2006. gada 17. maija IN noteiktie principi (īpaši dažādu kategoriju maksimālie apjomi).

Parlaments aicina Komisiju sniegt nepieciešamos priekšlikumus finansējumam saistībā ar 2008.—2009. gada budžeta procedūrām.“

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/153 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/153

---

Ceturtdiena, 2008. gada 23. oktobrisEiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projekts (Iedaļas I, II, IV, V, VI, VII, VIII un IX)

P6_TA(2008)0516

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra rezolūcija par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (I iedaļa — Eiropas Parlaments, II iedaļa — Padome, IV iedaļa — Tiesa, V iedaļa — Revīzijas palāta, VI iedaļa — Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, VII iedaļa — Reģionu komiteja, VIII nodaļa — Eiropas ombuds un IX iedaļa — Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs) (C6-0310/2008 — 2008/2026B(BUD))

2010/C 15 E/48

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā EK līguma 272. pantu,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. septembra Lēmumu 2000/597/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (1),

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3),

ņemot vērā 2008. gada 10. aprīļa rezolūciju par 2009. gada budžeta procedūras pamatnostādnēm — pārējās iedaļas (4),

ņemot vērā 2008. gada 20. maija rezolūciju par Eiropas Parlamenta 2009. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (5),

ņemot vērā Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta provizorisko projektu, ko Komisija iesniedza 2008. gada 16. maijā (COM(2008)0300),

ņemot vērā Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Padome apstiprināja 2008. gada 17. jūlijā (C6-0310/2008),

ņemot vērā Reglamenta 69. pantu un IV pielikumu,

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un citu attiecīgo komiteju atzinumus (A6-0397/2008),

| A. | tā kā visu iestāžu provizoriskajā budžeta projektā (PBP) ir atstāta rezerve aptuveni EUR 121 744 018 miljonu apmērā, nesasniedzot 2009. finanšu gadam paredzētā finansējuma maksimālo apjomu; |
| --- | --- |

A.

tā kā visu iestāžu provizoriskajā budžeta projektā (PBP) ir atstāta rezerve aptuveni EUR 121 744 018 miljonu apmērā, nesasniedzot 2009. finanšu gadam paredzētā finansējuma maksimālo apjomu;

| B. | tā kā saskaņā ar Padomes 2008. gada 17. jūlija lēmumu budžeta projektā (BP) ir rezerve EUR 224 133 714 apmērā, nesasniedzot šo maksimālo apjomu; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Padomes 2008. gada 17. jūlija lēmumu budžeta projektā (BP) ir rezerve EUR 224 133 714 apmērā, nesasniedzot šo maksimālo apjomu;

| C. | tā kā tika panākta vienošanās par izmēģinājuma procedūru, atbilstoši kurai 2009. gada procedūras laikā notiks pastiprināta sadarbība starp Prezidiju un Budžeta komiteju, kā arī savlaicīga savstarpēja sadarbība attiecībā uz visiem posteņiem, kuri būtiski ietekmē budžetu; |
| --- | --- |

C.

tā kā tika panākta vienošanās par izmēģinājuma procedūru, atbilstoši kurai 2009. gada procedūras laikā notiks pastiprināta sadarbība starp Prezidiju un Budžeta komiteju, kā arī savlaicīga savstarpēja sadarbība attiecībā uz visiem posteņiem, kuri būtiski ietekmē budžetu;

| D. | tā kā ir pilnībā saglabātas plenārsēdes prerogatīvas budžeta pieņemšanā atbilstoši Līguma noteikumiem un Reglamentam; |
| --- | --- |

D.

tā kā ir pilnībā saglabātas plenārsēdes prerogatīvas budžeta pieņemšanā atbilstoši Līguma noteikumiem un Reglamentam;

| E. | tā kā 2008. gada 16. aprīlī — pirms provizoriskā tāmes projekta pieņemšanas Prezidijā — notika iepriekšējas saskaņošanas sanāksme, kurā piedalījās Prezidija un Budžeta komitejas delegācijas; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2008. gada 16. aprīlī — pirms provizoriskā tāmes projekta pieņemšanas Prezidijā — notika iepriekšējas saskaņošanas sanāksme, kurā piedalījās Prezidija un Budžeta komitejas delegācijas;

| F. | tā kā saskaņošanas sanāksme, kurā piedalījās šīs delegācijas, notika 2008. gada 30. septembrī — pirms balsošanas Budžeta komitejā un plenārsēdē, |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņošanas sanāksme, kurā piedalījās šīs delegācijas, notika 2008. gada 30. septembrī — pirms balsošanas Budžeta komitejā un plenārsēdē,

Vispārējs pamats

| 1. | uzskata — ņemot vērā Parlamenta prasību sagatavot faktiskajām vajadzībām atbilstošus un pilnībā uz izmaksām balstītus budžeta projektus, ES iestādes ir konstruktīvi sadarbojušās, lai tagad vienotos par galīgajiem priekšlikumiem, kuros tiek ņemtas vērā pilsoņu vēlmes, kā arī nepieciešamība pēc finansiālas stingrības; |
| --- | --- |

1.

uzskata — ņemot vērā Parlamenta prasību sagatavot faktiskajām vajadzībām atbilstošus un pilnībā uz izmaksām balstītus budžeta projektus, ES iestādes ir konstruktīvi sadarbojušās, lai tagad vienotos par galīgajiem priekšlikumiem, kuros tiek ņemtas vērā pilsoņu vēlmes, kā arī nepieciešamība pēc finansiālas stingrības;

| 2. | uzsver, ka Parlaments ir pieprasījis visām iestādēm sagatavot paziņojumus par to, kā varētu noteikt visus izdevumus, kas tieši saistīti ar Lisabonas līguma, ar ko groza Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, iespējamo stāšanos spēkā; pamatojoties uz iestāžu atbildēm, pauž apmierinājumu par to, ka šādi izdevumi nav iekļauti galīgajā priekšlikumā; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka Parlaments ir pieprasījis visām iestādēm sagatavot paziņojumus par to, kā varētu noteikt visus izdevumus, kas tieši saistīti ar Lisabonas līguma, ar ko groza Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, iespējamo stāšanos spēkā; pamatojoties uz iestāžu atbildēm, pauž apmierinājumu par to, ka šādi izdevumi nav iekļauti galīgajā priekšlikumā;

| 3. | atzinīgi vērtē Padomes pieeju, proti, mērķtiecīgākas metodes izmantošanu budžeta sagatavošanā, atšķirībā no iepriekš izmantotajām vispārējām procentuālajām izmaiņām; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē Padomes pieeju, proti, mērķtiecīgākas metodes izmantošanu budžeta sagatavošanā, atšķirībā no iepriekš izmantotajām vispārējām procentuālajām izmaiņām;

| 4. | uzsver, ka kopumā vēl joprojām ir iespējami uzlabojami un budžeta resursu efektīvāka izmantošana vairākās jomās, un uzskata, ka šie iespējamie uzlabojumi iekļauj pastiprinātu iestāžu sadarbību, izpildes kvalitātes mērķu, prognozēšanas instrumentu un salīdzināšanas ar paraugpraksi labāku izmantošanu, darbinieku mobilitātes un pārcelšanas citā amatā turpmāku izmantošanu, lai tādējādi kontrolētu darbinieku skaita pieaugumu, kā arī visu ar komandējumiem, pabalstiem, tulkošanu un jo īpaši ar ēku celtniecību saistīto izdevumu stingru kontroli; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka kopumā vēl joprojām ir iespējami uzlabojami un budžeta resursu efektīvāka izmantošana vairākās jomās, un uzskata, ka šie iespējamie uzlabojumi iekļauj pastiprinātu iestāžu sadarbību, izpildes kvalitātes mērķu, prognozēšanas instrumentu un salīdzināšanas ar paraugpraksi labāku izmantošanu, darbinieku mobilitātes un pārcelšanas citā amatā turpmāku izmantošanu, lai tādējādi kontrolētu darbinieku skaita pieaugumu, kā arī visu ar komandējumiem, pabalstiem, tulkošanu un jo īpaši ar ēku celtniecību saistīto izdevumu stingru kontroli;

| 5. | vēlreiz uzsver, cik nozīmīga ir budžeta lēmumu izpildes pastāvīga parlamentāra uzraudzība, kas ir kārtējā gada budžeta izveides pamats; pauž pārliecību, ka tieša parlamentāra kontrole var tikai veicināt izdevumu kvalitātes uzlabošanu, pareizas finanšu pārvaldības tiešāku uzraudzību un, visbeidzot, finansiāla atbalsta novirzīšanu politiskajām prioritātēm; uzskata, ka šo mērķi var sasniegt, tikai pilnībā iesaistot abas budžeta komitejas un specializētās komitejas; |
| --- | --- |

5.

vēlreiz uzsver, cik nozīmīga ir budžeta lēmumu izpildes pastāvīga parlamentāra uzraudzība, kas ir kārtējā gada budžeta izveides pamats; pauž pārliecību, ka tieša parlamentāra kontrole var tikai veicināt izdevumu kvalitātes uzlabošanu, pareizas finanšu pārvaldības tiešāku uzraudzību un, visbeidzot, finansiāla atbalsta novirzīšanu politiskajām prioritātēm; uzskata, ka šo mērķi var sasniegt, tikai pilnībā iesaistot abas budžeta komitejas un specializētās komitejas;

| 6. | ir nolēmis saglabāt rezervi, nesasniedzot 5. virsraksta “Administratīvie izdevumi” maksimālo apjomu, EUR 76 269 100 apmērā, tādējādi ierobežojot vispārējo palielinājumu, lai tas nepārsniegtu 5,8 %; uzsver, ka tas nozīmē atjaunot daļu no Padomes veiktajiem samazinājumiem iestāžu budžetā, tomēr tikai tajos gadījumos, ja to īpašās vajadzības ir pamatotas; |
| --- | --- |

6.

ir nolēmis saglabāt rezervi, nesasniedzot 5. virsraksta “Administratīvie izdevumi” maksimālo apjomu, EUR 76 269 100 apmērā, tādējādi ierobežojot vispārējo palielinājumu, lai tas nepārsniegtu 5,8 %; uzsver, ka tas nozīmē atjaunot daļu no Padomes veiktajiem samazinājumiem iestāžu budžetā, tomēr tikai tajos gadījumos, ja to īpašās vajadzības ir pamatotas;

I iedaļa —
     
  Eiropas Parlaments

| 7. | uzsver — pamatojoties uz politiskajām prioritātēm, kas noteiktas 2008. gada 10. aprīļa un 2008. gada 20. maija rezolūcijās par budžeta pamatnostādnēm un tāmi, priekšlikumi 2009. gadam ir orientēti uz stingras budžeta politikas ievērošanu, vienlaikus nodrošinot politisko prioritāšu izpildi; uzskata, ka rezultāts pilnībā atbilst šiem mērķiem, kā arī īpašajām prasībām, kas saistītas ar 2009. gadā paredzētajām Parlamenta vēlēšanām, un uzdevumiem, kuri saistīti ar jauno Deputātu nolikumu un pilnvaru termiņa maiņu; |
| --- | --- |

7.

uzsver — pamatojoties uz politiskajām prioritātēm, kas noteiktas 2008. gada 10. aprīļa un 2008. gada 20. maija rezolūcijās par budžeta pamatnostādnēm un tāmi, priekšlikumi 2009. gadam ir orientēti uz stingras budžeta politikas ievērošanu, vienlaikus nodrošinot politisko prioritāšu izpildi; uzskata, ka rezultāts pilnībā atbilst šiem mērķiem, kā arī īpašajām prasībām, kas saistītas ar 2009. gadā paredzētajām Parlamenta vēlēšanām, un uzdevumiem, kuri saistīti ar jauno Deputātu nolikumu un pilnvaru termiņa maiņu;

| 8. | ļoti atzinīgi vērtē Prezidija un Budžeta komitejas uzlaboto sadarbību, kas veidojusi stabilu pamatu sagatavošanās darbam pirms budžeta pirmā lasījuma, kā arī pamatnostādņu un tāmes sagatavošanas posmā; uzsver abu pušu vēlmi turpināt un veiksmīgi īstenot šo izmēģinājuma procedūru, lai nesaskaņas novērstu jau sākuma stadijā, vienlaikus saglabājot katras iestādes prerogatīvas; |
| --- | --- |

8.

ļoti atzinīgi vērtē Prezidija un Budžeta komitejas uzlaboto sadarbību, kas veidojusi stabilu pamatu sagatavošanās darbam pirms budžeta pirmā lasījuma, kā arī pamatnostādņu un tāmes sagatavošanas posmā; uzsver abu pušu vēlmi turpināt un veiksmīgi īstenot šo izmēģinājuma procedūru, lai nesaskaņas novērstu jau sākuma stadijā, vienlaikus saglabājot katras iestādes prerogatīvas;

| 9. | tomēr uzskata, ka būs jānovērš dažas praktiskas grūtības, lai tādējādi veicinātu un vēl vairāk uzlabotu sadarbību, proti, ir jāveic noteikti uzlabojumi, lai nepieciešamā informācija un ziņojumi būtu savlaicīgi pieejami pirms pirmā lasījuma; |
| --- | --- |

9.

tomēr uzskata, ka būs jānovērš dažas praktiskas grūtības, lai tādējādi veicinātu un vēl vairāk uzlabotu sadarbību, proti, ir jāveic noteikti uzlabojumi, lai nepieciešamā informācija un ziņojumi būtu savlaicīgi pieejami pirms pirmā lasījuma;

| 10. | atzīst, ka būtiskie notikumi pēc tāmes pieņemšanas ir nepārprotami ietekmējuši budžetu, un tādēļ šobrīd ir nepieciešami atsevišķi pielāgojumi; šajā sakarā īpaši uzsver izmaiņas budžetā, kuras pamatoja tas, ka ir atlikta Lisabonas līguma stāšanās spēkā, kā arī gatavošanās jaunā Deputātu palīgu nolikuma īstenošanai, atjauninātās prognozes saistībā ar Deputātu nolikumu, kā arī energoresursu cenu pieaugums; |
| --- | --- |

10.

atzīst, ka būtiskie notikumi pēc tāmes pieņemšanas ir nepārprotami ietekmējuši budžetu, un tādēļ šobrīd ir nepieciešami atsevišķi pielāgojumi; šajā sakarā īpaši uzsver izmaiņas budžetā, kuras pamatoja tas, ka ir atlikta Lisabonas līguma stāšanās spēkā, kā arī gatavošanās jaunā Deputātu palīgu nolikuma īstenošanai, atjauninātās prognozes saistībā ar Deputātu nolikumu, kā arī energoresursu cenu pieaugums;

| 11. | uzsver, ka ir veiktas ievērojamas izmaiņas, lai sniegtu deputātiem atbalstu viņu pienākumu pildīšanā, it īpaši likumdošanas jomā; uzsver jaunā bibliotēkas informācijas centra izveidi un pozitīvo novērtējumu, jo šis informācijas centrs veicinās deputātu parlamentāro darbu; uzsver, cik liela nozīme ir tam, lai deputāti varētu savlaicīgi saņemt objektīvu un ar faktiem pamatotu informāciju par jautājumiem, kas saistīti ar viņu parlamentāro darbu; prasa, lai administrācija vēl vairāk uzlabotu atbilžu sniegšanu uz deputātu jautājumiem, bibliotēkas tīmekļa vietnē publicētu visus pieprasījumus, ne tikai īsus, informatīvus aprakstus, un nodrošinātu informācijas pieejamību lielākā skaitā valodu; vēlas saņemt informāciju pēc pirmā novērtējuma 2010. gada sākumā; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka ir veiktas ievērojamas izmaiņas, lai sniegtu deputātiem atbalstu viņu pienākumu pildīšanā, it īpaši likumdošanas jomā; uzsver jaunā bibliotēkas informācijas centra izveidi un pozitīvo novērtējumu, jo šis informācijas centrs veicinās deputātu parlamentāro darbu; uzsver, cik liela nozīme ir tam, lai deputāti varētu savlaicīgi saņemt objektīvu un ar faktiem pamatotu informāciju par jautājumiem, kas saistīti ar viņu parlamentāro darbu; prasa, lai administrācija vēl vairāk uzlabotu atbilžu sniegšanu uz deputātu jautājumiem, bibliotēkas tīmekļa vietnē publicētu visus pieprasījumus, ne tikai īsus, informatīvus aprakstus, un nodrošinātu informācijas pieejamību lielākā skaitā valodu; vēlas saņemt informāciju pēc pirmā novērtējuma 2010. gada sākumā;

| 12. | uzsver, ka Parlamenta budžeta vispārējais apjoms ir 19,67 % no atļautajiem izdevumiem daudzgadu finanšu shēmas 5. izdevumu kategorijā (administratīvie izdevumi), t. i., budžets nepārsniedz pašu noteikto 20 % maksimālo apjomu; ar gandarījumu norāda — tas nozīmē, ka tiks ietaupīts par EUR 0,9 miljoniem vairāk, nekā minēts Parlamenta 2008. gada maija nostājā; uzsver, ka tas ir saistīts ar vairāku iepriekšminēto faktoru kopumu; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka Parlamenta budžeta vispārējais apjoms ir 19,67 % no atļautajiem izdevumiem daudzgadu finanšu shēmas 5. izdevumu kategorijā (administratīvie izdevumi), t. i., budžets nepārsniedz pašu noteikto 20 % maksimālo apjomu; ar gandarījumu norāda — tas nozīmē, ka tiks ietaupīts par EUR 0,9 miljoniem vairāk, nekā minēts Parlamenta 2008. gada maija nostājā; uzsver, ka tas ir saistīts ar vairāku iepriekšminēto faktoru kopumu;

| 13. | ņem vērā 2008. gada 30. septembrī notikušo Prezidija un Budžeta komitejas saskaņošanas sanāksmi, kuras laikā tika apspriestas un pamatvilcienos arī novērstas galvenās ar budžetu saistītās viedokļu atšķirības; tomēr norāda, ka ir daži jautājumi, par kuriem neizdevās vienoties un kuri ir jāizlemj Parlamentam; |
| --- | --- |

13.

ņem vērā 2008. gada 30. septembrī notikušo Prezidija un Budžeta komitejas saskaņošanas sanāksmi, kuras laikā tika apspriestas un pamatvilcienos arī novērstas galvenās ar budžetu saistītās viedokļu atšķirības; tomēr norāda, ka ir daži jautājumi, par kuriem neizdevās vienoties un kuri ir jāizlemj Parlamentam;

| 14. | īpaši akcentē iepriekšminētās sanāksmes pozitīvos rezultātus un konstruktīvo norisi; pamatojoties uz agrāk pieņemtajām rezolūcijām un sīkāku tāmes un grozījumu vēstules analīzi, lielā mērā var atbalstīt Prezidija ierosinātās izmaiņas amatu sarakstā; taču nevar pilnībā apstiprināt visus ierosinājumus; |
| --- | --- |

14.

īpaši akcentē iepriekšminētās sanāksmes pozitīvos rezultātus un konstruktīvo norisi; pamatojoties uz agrāk pieņemtajām rezolūcijām un sīkāku tāmes un grozījumu vēstules analīzi, lielā mērā var atbalstīt Prezidija ierosinātās izmaiņas amatu sarakstā; taču nevar pilnībā apstiprināt visus ierosinājumus;

| 15. | atzīst, ka ir veikti un arī turpmāk tiks veikti nozīmīgi pasākumi, lai darbiniekus pārceltu citā amatā, tādējādi ierobežojot darbinieku skaita pieaugumu un ar to saistītos izdevumus:






  — | uzsver, ka ir jāanalizē arī tas, cik kopumā efektīvi tiek izmantoti cilvēkresursi konkrētu uzdevumu izpildes ziņā, un ka turpmākos gadus Prezidijam un administrācijai šim jautājumam būs jāpievērš pastāvīga uzmanība, lai optimāli līdzsvarotu cilvēkresursu sadalījumu starp galvenajām likumdošanas darba jomām, tiešajiem pakalpojumiem deputātiem un administratīvā atbalsta funkcijām, kā arī palīdzētu labāk saprast pamata pieņēmumus un prioritātes; |
| --- | --- | --- |

15.

atzīst, ka ir veikti un arī turpmāk tiks veikti nozīmīgi pasākumi, lai darbiniekus pārceltu citā amatā, tādējādi ierobežojot darbinieku skaita pieaugumu un ar to saistītos izdevumus:

—

uzsver, ka ir jāanalizē arī tas, cik kopumā efektīvi tiek izmantoti cilvēkresursi konkrētu uzdevumu izpildes ziņā, un ka turpmākos gadus Prezidijam un administrācijai šim jautājumam būs jāpievērš pastāvīga uzmanība, lai optimāli līdzsvarotu cilvēkresursu sadalījumu starp galvenajām likumdošanas darba jomām, tiešajiem pakalpojumiem deputātiem un administratīvā atbalsta funkcijām, kā arī palīdzētu labāk saprast pamata pieņēmumus un prioritātes;

| — | kā pirmo un nozīmīgo soli atzinīgi vērtē sagatavoto (lai gan ar novēlošanos un pēc budžeta grozījumu iesniegšanai pirmajam lasījumam noteiktā termiņa beigām) analītisko un detalizēto amatu sarakstu; vēlas turpmāk pastāvīgi saņemt informāciju par šo jautājumu; |
| --- | --- |

—

kā pirmo un nozīmīgo soli atzinīgi vērtē sagatavoto (lai gan ar novēlošanos un pēc budžeta grozījumu iesniegšanai pirmajam lasījumam noteiktā termiņa beigām) analītisko un detalizēto amatu sarakstu; vēlas turpmāk pastāvīgi saņemt informāciju par šo jautājumu;

| — | pauž gandarījumu, ka pašreizējie priekšlikumi būs pozitīvs ieguldījums, lai veicinātu Parlamenta likumdošanas darbu, tostarp attiecībā uz komitoloģiju, kā arī norādīts Budžeta komitejai nesen iesniegtajā paveiktā darba pārbaudes ziņojumā; |
| --- | --- |

—

pauž gandarījumu, ka pašreizējie priekšlikumi būs pozitīvs ieguldījums, lai veicinātu Parlamenta likumdošanas darbu, tostarp attiecībā uz komitoloģiju, kā arī norādīts Budžeta komitejai nesen iesniegtajā paveiktā darba pārbaudes ziņojumā;

| 16. | apstiprina iesniegtajos budžeta grozījumos iekļautās izmaiņas sekretariāta amatu sarakstā, proti, 88 amata vietas un 1283 paaugstinājumus; saglabā rezervē ar noteiktu skaitu amata vietu saistītās apropriācijas, kamēr nav veikta turpmāka analīze un ieviesti precizējumi attiecībā uz resursu izmantošanu, vajadzīgo resursu nodrošinājumu un sadalījumu, kā iepriekš norādīts; analīze un precizējumi jāveic ne vēlāk kā līdz 2009. gada jūnija beigām; |
| --- | --- |

16.

apstiprina iesniegtajos budžeta grozījumos iekļautās izmaiņas sekretariāta amatu sarakstā, proti, 88 amata vietas un 1283 paaugstinājumus; saglabā rezervē ar noteiktu skaitu amata vietu saistītās apropriācijas, kamēr nav veikta turpmāka analīze un ieviesti precizējumi attiecībā uz resursu izmantošanu, vajadzīgo resursu nodrošinājumu un sadalījumu, kā iepriekš norādīts; analīze un precizējumi jāveic ne vēlāk kā līdz 2009. gada jūnija beigām;

| 17. | lai gan pilnībā atbalsta Apmeklētāju centra drīzu atklāšanu, uzsver, ka pēc saskaņošanas sanāksmes vēl jāveic zināms darbs, lai rastu apmierinošu un izmaksu ziņā efektīvu risinājumu; norāda, ka šajā jautājumā abas delegācijas nespēja pilnībā vienoties, un tādēļ nolemj šobrīd pieprasījumus apstiprināt daļēji, taču pēc nepieciešamās informācijas saņemšanas ir gatavs iespējami drīz pārskatīt šo jautājumu; |
| --- | --- |

17.

lai gan pilnībā atbalsta Apmeklētāju centra drīzu atklāšanu, uzsver, ka pēc saskaņošanas sanāksmes vēl jāveic zināms darbs, lai rastu apmierinošu un izmaksu ziņā efektīvu risinājumu; norāda, ka šajā jautājumā abas delegācijas nespēja pilnībā vienoties, un tādēļ nolemj šobrīd pieprasījumus apstiprināt daļēji, taču pēc nepieciešamās informācijas saņemšanas ir gatavs iespējami drīz pārskatīt šo jautājumu;

| 18. | atzīst politisko grupu vajadzības attiecībā uz personāla resursiem, lai risinātu jaunus uzdevumus, un tāpēc piekrīt nodrošināt 53 papildu amata vietas; uzskata — lai savlaicīgāk novērtētu būtiskās vajadzības, ļoti vēlams apspriest jautājumu par to, kā grupu amata vietu pieprasījumus un saistītās apropriācijas varētu labāk un savlaicīgāk iekļaut budžeta procedūrā; |
| --- | --- |

18.

atzīst politisko grupu vajadzības attiecībā uz personāla resursiem, lai risinātu jaunus uzdevumus, un tāpēc piekrīt nodrošināt 53 papildu amata vietas; uzskata — lai savlaicīgāk novērtētu būtiskās vajadzības, ļoti vēlams apspriest jautājumu par to, kā grupu amata vietu pieprasījumus un saistītās apropriācijas varētu labāk un savlaicīgāk iekļaut budžeta procedūrā;

| 19. | norāda, ka ir nolēmis veicināt informatīvu pasākumu īstenošanu dalībvalstīs, kas paredzēti tā stratēģijā un rīcības plānā saistībā ar Eiropas Parlamenta 2009. gada vēlēšanām; turklāt atzinīgi vērtē ierosinājumu kampaņā iesaistīt vairāk jauniešu, lai informētu ES pilsoņus par Eiropas Parlamenta nozīmi; |
| --- | --- |

19.

norāda, ka ir nolēmis veicināt informatīvu pasākumu īstenošanu dalībvalstīs, kas paredzēti tā stratēģijā un rīcības plānā saistībā ar Eiropas Parlamenta 2009. gada vēlēšanām; turklāt atzinīgi vērtē ierosinājumu kampaņā iesaistīt vairāk jauniešu, lai informētu ES pilsoņus par Eiropas Parlamenta nozīmi;

| 20. | uzsver, ka tagad budžetā ir paredzēti līdzekļi, lai veicinātu jaunu noteikumu ieviešanu deputātu palīgiem, un ļoti atzinīgi vērtē pašlaik notiekošo darbu, kura mērķis ir līdz gada beigām panākt galīgo vienošanos šajā jautājumā; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka tagad budžetā ir paredzēti līdzekļi, lai veicinātu jaunu noteikumu ieviešanu deputātu palīgiem, un ļoti atzinīgi vērtē pašlaik notiekošo darbu, kura mērķis ir līdz gada beigām panākt galīgo vienošanos šajā jautājumā;

| 21. | atzinīgi vērtē priekšlikumu par zināšanu pārvaldības sistēmas izveidi, lai uzlabotu informācijas sniegšanu, kā arī pārvaldītu dažādus informācijas avotus administratīvā un politiskā līmenī; aicina administrāciju iesniegt divpakāpju pieejas pirmā posma rezultātus līdz 2009. gada marta beigām; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē priekšlikumu par zināšanu pārvaldības sistēmas izveidi, lai uzlabotu informācijas sniegšanu, kā arī pārvaldītu dažādus informācijas avotus administratīvā un politiskā līmenī; aicina administrāciju iesniegt divpakāpju pieejas pirmā posma rezultātus līdz 2009. gada marta beigām;

| 22. | ņemot vērā ļoti ievērojamās iesaistītās summas, uzskata, ka budžeta lēmējinstitūcijai jāņem vērā finansiālās grūtības un pieaugošās izmaksas, kas saistītas ar ēku iegādi, uzturēšanu un atjaunošanu nākamajā gadā, it īpaši ņemot vērā Deputātu nolikuma stāšanos spēkā 2009. gadā; prasa, lai Prezidijs līdz 2009. gada septembrim — pirms budžeta izskatīšanas pirmajā lasījumā — iesniegtu stratēģisku plānu; šajā sakarā nevar piekrist lielākai rezervei ēkām un nolemj to saglabāt EUR 20 miljonu apmērā; |
| --- | --- |

22.

ņemot vērā ļoti ievērojamās iesaistītās summas, uzskata, ka budžeta lēmējinstitūcijai jāņem vērā finansiālās grūtības un pieaugošās izmaksas, kas saistītas ar ēku iegādi, uzturēšanu un atjaunošanu nākamajā gadā, it īpaši ņemot vērā Deputātu nolikuma stāšanos spēkā 2009. gadā; prasa, lai Prezidijs līdz 2009. gada septembrim — pirms budžeta izskatīšanas pirmajā lasījumā — iesniegtu stratēģisku plānu; šajā sakarā nevar piekrist lielākai rezervei ēkām un nolemj to saglabāt EUR 20 miljonu apmērā;

| 23. | atgādina, ka izmaksu kontroles nolūkā būtu vēlama skaidrāka vidēja termiņa vai ilgtermiņa programma saistībā ar ēkām, tajā ietverot arī plānošanas pasākumus; aicina Prezidiju turpināt darbu šajā virzienā; prasa iesniegt galīgo ziņojumu par azbesta problēmas izraisītajām finansiālajām, administratīvajām un juridiskajām sekām, kā arī par Strasbūrā nepieciešamajiem griestu remontdarbiem; |
| --- | --- |

23.

atgādina, ka izmaksu kontroles nolūkā būtu vēlama skaidrāka vidēja termiņa vai ilgtermiņa programma saistībā ar ēkām, tajā ietverot arī plānošanas pasākumus; aicina Prezidiju turpināt darbu šajā virzienā; prasa iesniegt galīgo ziņojumu par azbesta problēmas izraisītajām finansiālajām, administratīvajām un juridiskajām sekām, kā arī par Strasbūrā nepieciešamajiem griestu remontdarbiem;

| 24. | atkārtoti norāda — plenārsēdē ir nolemts, ka līdz ar Deputātu nolikuma stāšanos spēkā vairs nebūs iespējams iegūt jaunas tiesības brīvprātīgajā pensiju shēmā; norāda, ka saskaņā ar Prezidija pieņemtajiem īstenošanas noteikumiem jaunas tiesības var iegūt tikai tie pensiju fonda dalībnieki, kurus ievēl atkārtoti, uz kuriem attieksies pārejas perioda noteikumi vai kuri nav tiesīgi saņemt dalībvalsts vai ES pensiju saistībā ar savu mandātu; tāpēc uzskata, ka būs ļoti maz deputātu, kas joprojām varēs izpildīt jaunu tiesību iegūšanas nosacījumus; gaida no administrācijas atjauninātu tāmi attiecībā uz apropriācijām, kas būs vajadzīgas, tiklīdz būs stājies spēkā Deputātu nolikums; |
| --- | --- |

24.

atkārtoti norāda — plenārsēdē ir nolemts, ka līdz ar Deputātu nolikuma stāšanos spēkā vairs nebūs iespējams iegūt jaunas tiesības brīvprātīgajā pensiju shēmā; norāda, ka saskaņā ar Prezidija pieņemtajiem īstenošanas noteikumiem jaunas tiesības var iegūt tikai tie pensiju fonda dalībnieki, kurus ievēl atkārtoti, uz kuriem attieksies pārejas perioda noteikumi vai kuri nav tiesīgi saņemt dalībvalsts vai ES pensiju saistībā ar savu mandātu; tāpēc uzskata, ka būs ļoti maz deputātu, kas joprojām varēs izpildīt jaunu tiesību iegūšanas nosacījumus; gaida no administrācijas atjauninātu tāmi attiecībā uz apropriācijām, kas būs vajadzīgas, tiklīdz būs stājies spēkā Deputātu nolikums;

| 25. | gaida rezultātus pētījumam par Eiropas Parlamenta oglekļa dioksīda emisijām, kurā pēc Parlamenta pieprasījuma būtu iztirzāts arī jautājums par CO2 emisiju kompensācijas sistēmu; ir nolēmis pielāgot to pozīciju klasifikāciju, kuras nākotnē varētu skart šāda novēršanas programma; tomēr atkārtoti norāda, ka ir jāpieliek vēl vairāk pūļu, lai pēc iespējas samazinātu pārbraucienus; |
| --- | --- |

25.

gaida rezultātus pētījumam par Eiropas Parlamenta oglekļa dioksīda emisijām, kurā pēc Parlamenta pieprasījuma būtu iztirzāts arī jautājums par CO2 emisiju kompensācijas sistēmu; ir nolēmis pielāgot to pozīciju klasifikāciju, kuras nākotnē varētu skart šāda novēršanas programma; tomēr atkārtoti norāda, ka ir jāpieliek vēl vairāk pūļu, lai pēc iespējas samazinātu pārbraucienus;

| 26. | vēlas, lai līdz ar jaunā Parlamenta pilnvaru termiņa sākumu visās Parlamenta ēkās un iekštīklā būtu pieejama informācija par vietējo satiksmi, kurā norādīti sabiedriskā transporta maršruti no Parlamenta un uz to, tādējādi veicinot sabiedriskā transporta izmantošanu kā alternatīvu automašīnu izmantošanai; |
| --- | --- |

26.

vēlas, lai līdz ar jaunā Parlamenta pilnvaru termiņa sākumu visās Parlamenta ēkās un iekštīklā būtu pieejama informācija par vietējo satiksmi, kurā norādīti sabiedriskā transporta maršruti no Parlamenta un uz to, tādējādi veicinot sabiedriskā transporta izmantošanu kā alternatīvu automašīnu izmantošanai;

| 27. | ņem vērā ierosinājumu finansēt Eiropas Parlamenta profesūru, godinot mūžībā aizgājušo profesoru Bronisław Geremek, un izveidot padomi, kuras viens no mērķiem varētu būt gada balvas piešķiršana; aicina Prezidiju sadarbībā ar Komisiju izvērtēt šo ierosinājumu un iespējas to īstenot, lai piešķirtu vajadzīgos līdzekļus; |
| --- | --- |

27.

ņem vērā ierosinājumu finansēt Eiropas Parlamenta profesūru, godinot mūžībā aizgājušo profesoru Bronisław Geremek, un izveidot padomi, kuras viens no mērķiem varētu būt gada balvas piešķiršana; aicina Prezidiju sadarbībā ar Komisiju izvērtēt šo ierosinājumu un iespējas to īstenot, lai piešķirtu vajadzīgos līdzekļus;

| 28. | ņem vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Juridiskās komitejas un Lūgumrakstu komitejas iesniegtos atzinumus un lielā mērā pievienojas tajos paustajai nostājai; uzsver, ka atzinumos paustās bažas lielākajā daļā gadījumu ir novērstas, pieņemot budžeta grozījumus un balsojot; |
| --- | --- |

28.

ņem vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Juridiskās komitejas un Lūgumrakstu komitejas iesniegtos atzinumus un lielā mērā pievienojas tajos paustajai nostājai; uzsver, ka atzinumos paustās bažas lielākajā daļā gadījumu ir novērstas, pieņemot budžeta grozījumus un balsojot;

IV iedaļa —
     
  Tiesa

| 29. | atzīst — ir svarīgi, lai Tiesa ieviestu jaunu steidzamības procedūru, kurā dalībvalstu tiesas varētu saņemt atbildi daudz īsākā laikā nekā līdz šim; tāpēc apstiprina budžeta projektu attiecībā uz konkrētajām 39 jaunajām amata vietām; |
| --- | --- |

29.

atzīst — ir svarīgi, lai Tiesa ieviestu jaunu steidzamības procedūru, kurā dalībvalstu tiesas varētu saņemt atbildi daudz īsākā laikā nekā līdz šim; tāpēc apstiprina budžeta projektu attiecībā uz konkrētajām 39 jaunajām amata vietām;

| 30. | norāda, ka budžeta augsto palielinājuma līmeni galvenokārt nosaka Tiesas jaunās ēkas celtniecības projekts, par ko ir notikusi iepriekšēja vienošanās un kas joprojām būtiski ietekmēs budžetu arī turpmākajos gados; aicina Tiesu iesniegt atjauninātu ziņojumu par darbiem kopumā un par to izmaksām līdz 2013. gadam; |
| --- | --- |

30.

norāda, ka budžeta augsto palielinājuma līmeni galvenokārt nosaka Tiesas jaunās ēkas celtniecības projekts, par ko ir notikusi iepriekšēja vienošanās un kas joprojām būtiski ietekmēs budžetu arī turpmākajos gados; aicina Tiesu iesniegt atjauninātu ziņojumu par darbiem kopumā un par to izmaksām līdz 2013. gadam;

| 31. | uzskata, ka Tiesas parastā darbības budžeta pieaugums, kas pašreiz ir aptuveni +2,5 % līmenī, ir ļoti daudzsološs un ka Tiesa ir nepārprotami centusies samazināt izdevumu pieaugumu 2009. finanšu gadā; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka Tiesas parastā darbības budžeta pieaugums, kas pašreiz ir aptuveni +2,5 % līmenī, ir ļoti daudzsološs un ka Tiesa ir nepārprotami centusies samazināt izdevumu pieaugumu 2009. finanšu gadā;

| 32. | nolemj noteikt vispārējā samazinājuma likmi 3,5 % apmērā, kas lielā mērā atbilst Tiesas ierosinājumam, un atjauno attiecīgās apropriācijas; norāda, ka tam vajadzētu nodrošināt Tiesas pilnvērtīgu darbību, vienlaikus tomēr samazinot sākotnēji ierosinātās summas; |
| --- | --- |

32.

nolemj noteikt vispārējā samazinājuma likmi 3,5 % apmērā, kas lielā mērā atbilst Tiesas ierosinājumam, un atjauno attiecīgās apropriācijas; norāda, ka tam vajadzētu nodrošināt Tiesas pilnvērtīgu darbību, vienlaikus tomēr samazinot sākotnēji ierosinātās summas;

V iedaļa —
     
  Revīzijas palāta

| 33. | atzinīgi vērtē ierosinājumu stiprināt Revīzijas palātas veiktspēju revīziju jomā un pēc vienošanās ar Revīzijas palātu un Padomi nolemj šajā nolūkā izveidot 20 amata vietas; |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē ierosinājumu stiprināt Revīzijas palātas veiktspēju revīziju jomā un pēc vienošanās ar Revīzijas palātu un Padomi nolemj šajā nolūkā izveidot 20 amata vietas;

| 34. | uzskata, ka Revīzijas palātas ēkas paplašināšana jāveic tā, lai radītu pēc iespējas mazākas izmaksas nodokļu maksātājiem; tāpēc atkārtoti apstiprina savu lēmumu šīs izmaksas segt tieši no budžeta četru gadu laikā, nevis slēpt ievērojami augstākas izmaksas, ko radītu ēkas noma ar izpirkuma tiesībām uz 25 gadiem; ņemot to vērā, nolemj pēc iespējas lielāku izdevumu summu iekļaut 2009. gada budžetā, un tādēļ šim mērķim ir apstiprinājis EUR 55 miljonus; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka Revīzijas palātas ēkas paplašināšana jāveic tā, lai radītu pēc iespējas mazākas izmaksas nodokļu maksātājiem; tāpēc atkārtoti apstiprina savu lēmumu šīs izmaksas segt tieši no budžeta četru gadu laikā, nevis slēpt ievērojami augstākas izmaksas, ko radītu ēkas noma ar izpirkuma tiesībām uz 25 gadiem; ņemot to vērā, nolemj pēc iespējas lielāku izdevumu summu iekļaut 2009. gada budžetā, un tādēļ šim mērķim ir apstiprinājis EUR 55 miljonus;

| 35. | nolemj piešķirt vairāk līdzekļu atsevišķos izdevumu posteņos, kas saistīti ar Revīzijas palātas ziņojumu izplatīšanu sabiedrībai, Revīzijas palātas darbības revīziju, labāku informācijas sniegšanu un darbinieku bērnu aprūpes iespējām, kā arī iekļaut amatu sarakstā vēl divas amata vietas papildus iepriekš minētajiem revidentiem; |
| --- | --- |

35.

nolemj piešķirt vairāk līdzekļu atsevišķos izdevumu posteņos, kas saistīti ar Revīzijas palātas ziņojumu izplatīšanu sabiedrībai, Revīzijas palātas darbības revīziju, labāku informācijas sniegšanu un darbinieku bērnu aprūpes iespējām, kā arī iekļaut amatu sarakstā vēl divas amata vietas papildus iepriekš minētajiem revidentiem;

VI iedaļa —
     
  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

| 36. | ir ņēmis vērā EESK bažas par darbiniekiem paredzētajām apropriācijām un, apsverot izvirzītos argumentus, piekrīt koriģēt vispārējā samazinājuma likmi līdz 4,5 % līmenim; |
| --- | --- |

36.

ir ņēmis vērā EESK bažas par darbiniekiem paredzētajām apropriācijām un, apsverot izvirzītos argumentus, piekrīt koriģēt vispārējā samazinājuma likmi līdz 4,5 % līmenim;

| 37. | papildus budžeta projektā iekļautajām divām AD 5 amata vietām nolemj izveidot vēl divas AST amata vietas, ko Padome bija noraidījusi; |
| --- | --- |

37.

papildus budžeta projektā iekļautajām divām AD 5 amata vietām nolemj izveidot vēl divas AST amata vietas, ko Padome bija noraidījusi;

| 38. | nolemj iekļaut rezervē daļu no ceļa un sanāksmju izdevumiem paredzētajām apropriācijām, kamēr Komisija nav iesniegusi skaidru plānu par to, kā tā gatavojas nodrošināt šo izmaksu uzraudzību; |
| --- | --- |

38.

nolemj iekļaut rezervē daļu no ceļa un sanāksmju izdevumiem paredzētajām apropriācijām, kamēr Komisija nav iesniegusi skaidru plānu par to, kā tā gatavojas nodrošināt šo izmaksu uzraudzību;

VII iedaļa —
     
  Reģionu komiteja

| 39. | ņem vērā, ka Reģionu komitejai būs jāpieņem darbā vairāk darbinieku saistībā ar paplašināšanos, un piekrīt jaunajām amata vietām Padomes apstiprinātajā budžeta projektā; |
| --- | --- |

39.

ņem vērā, ka Reģionu komitejai būs jāpieņem darbā vairāk darbinieku saistībā ar paplašināšanos, un piekrīt jaunajām amata vietām Padomes apstiprinātajā budžeta projektā;

| 40. | turklāt pēc Reģionu komitejas uzklausīšanas var piekrist vēl trīs amata vietu izveidei, lai veicinātu šīs komitejas darbību atsevišķās jomās; |
| --- | --- |

40.

turklāt pēc Reģionu komitejas uzklausīšanas var piekrist vēl trīs amata vietu izveidei, lai veicinātu šīs komitejas darbību atsevišķās jomās;

| 41. | pēc Reģionu komitejas argumentu uzklausīšanas nolemj piemērot vispārējā samazinājuma likmi 4,5 % apmērā; norāda, ka tas lielā mērā atbilst šīs komitejas pieprasījumiem, vienlaikus tomēr nodrošinot ietaupījumus; |
| --- | --- |

41.

pēc Reģionu komitejas argumentu uzklausīšanas nolemj piemērot vispārējā samazinājuma likmi 4,5 % apmērā; norāda, ka tas lielā mērā atbilst šīs komitejas pieprasījumiem, vienlaikus tomēr nodrošinot ietaupījumus;

VIII iedaļa —
     
  Eiropas ombuds

| 42. | piekrīt trīs jaunu AD amata vietu izveidei, kā paredzēts Padomes apstiprinātajā budžeta projektā, lai atbalstītu ombudu, kuram jāizskata aizvien vairāk pieņemamu sūdzību; turklāt pēc ombuda uzklausīšanas var piekrist arī trīs AST amata vietu izveidei; |
| --- | --- |

42.

piekrīt trīs jaunu AD amata vietu izveidei, kā paredzēts Padomes apstiprinātajā budžeta projektā, lai atbalstītu ombudu, kuram jāizskata aizvien vairāk pieņemamu sūdzību; turklāt pēc ombuda uzklausīšanas var piekrist arī trīs AST amata vietu izveidei;

IX iedaļa —
     
  Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

| 43. | apstiprina šo budžeta projekta iedaļu; |
| --- | --- |

43.

apstiprina šo budžeta projekta iedaļu;

*

* *

| 44. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju kopā ar vispārējā budžeta projekta I, II, IV, V, VI, VII, VIII un IX iedaļas grozījumiem nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī citām attiecīgajām iestādēm un struktūrvienībām. |
| --- | --- |

44.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju kopā ar vispārējā budžeta projekta I, II, IV, V, VI, VII, VIII un IX iedaļas grozījumiem nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī citām attiecīgajām iestādēm un struktūrvienībām.

---

(1)  OV L 253, 7.10.2000., 42. lpp.

(2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(3)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0115.

(5)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0208.

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/158 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/158

---

Ceturtdiena, 2008. gada 23. oktobrisLidostas maksas ***II

P6_TA(2008)0517

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par lidostas maksām (8332/2/2008 — C6-0259/2008 — 2007/0013(COD))

2010/C 15 E/49

(Koplēmuma procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (8332/2/2008 — C6-0259/2008) (1),

ņemot vērā nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2006)0820),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 62. pantu,

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0375/2008),

| 1. | apstiprina grozīto kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto kopējo nostāju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 254 E, 7.10.2008., 18. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, 15.1.2008., P6_TA(2008)0004.

---

Ceturtdiena, 2008. gada 23. oktobrisP6_TC2-COD(2007)0013

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 23. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/ .../EK par lidostu nodevām

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta otrā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2009/12/EK.)

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 15/159 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 15/159

---

Ceturtdiena, 2008. gada 23. oktobrisStabilizācijas un asociācijas nolīgums starp EK un Bosniju un Hercegovinu ***

P6_TA(2008)0518

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes un Komisijas lēmumam par Stabilizācijas un asociācijas nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses (8225/2008 — COM(2008)0182 — C6-0255/2008 — 2008/0073(AVC))

2010/C 15 E/50

(Piekrišanas procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā priekšlikumu Padomes un Komisijas lēmumam (8225/2008-COM(2008)0182),

ņemot vērā projektu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses (8226/2008),

ņemot vērā Padomes lūgumu sniegt piekrišanu saskaņā ar EK līguma 300. panta 3. punkta otro daļu un saistībā ar EK līguma 300. panta 2. panta pirmās daļas pēdējo teikumu un 310. pantu (C6-0255/2008),

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 101. pantu,

ņemot vērā Reglamenta 75. pantu un 83. panta 7. punktu,

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A6-0378/2008),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu nolīguma noslēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu un Bosnijas un Hercegovinas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu un Bosnijas un Hercegovinas valdībām un parlamentiem.

---