# Uradni list C 8E/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.CE2010.008.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 8E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5214. januar 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.CE2010.008.slv

Uradni list

Evropske unije

C 8E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5214. januar 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2008—2009Seje: 23.—25. september 2008SPREJETA BESEDILAZapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 309 E, 4. 12. 2008. |
| | |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 23. septembra 2008 |
| 2010/C 008E/01 | Ukrepi po konferenci iz Monterreya iz leta 2002 o financiranju razvojaResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o ukrepih po konferenci iz Monterreya iz leta 2002 o financiranju razvoja (2008/2050(INI)) | 1 |
| 2010/C 008E/02 | Pregled notranjega trgaResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o pregledu notranjega trga (2008/2056(INI)) | 7 |
| 2010/C 008E/03 | Izboljšanje kakovosti izobraževanja učiteljevResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o izboljšanju kakovosti izobraževanja učiteljev (2008/2068(INI)) | 12 |
| 2010/C 008E/04 | Bolonjski proces in mobilnost študentovResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o bolonjskem procesu in mobilnosti študentov (2008/2070(INI)) | 18 |
| 2010/C 008E/05 | Prilagoditev pravnih aktov novemu sklepu o komitologijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 s priporočili Komisiji za prilagoditev pravnih aktov novemu sklepu o komitologiji (2008/2096(INI)) | 22 |
| PRILOGA K RESOLUCIJI: PODROBNA PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANEGA PREDLOGA | 24 |
| 2010/C 008E/06 | Hedge skladi in skladi zasebnega kapitalaResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 s priporočili Komisiji o hedge skladih in skladih zasebnega kapitala (2007/2238(INI)) | 26 |
| PRILOGA K RESOLUCIJI: PODROBNA PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANEGA(-IH) PREDLOGA(-OV) | 31 |
| 2010/C 008E/07 | Preglednost na področju institucionalnih vlagateljevResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 s priporočili Komisiji o preglednosti na področju institucionalnih vlagateljev (2007/2239(INI)) | 34 |
| PRILOGA K RESOLUCIJI: PODROBNA PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANIH PREDLOGOV | 38 |
| 2010/C 008E/08 | Odločitve Odbora za peticije v letu 2007Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o odločitvah Odbora za peticije v letu 2007 (2008/2028(INI)) | 41 |
| 2010/C 008E/09 | Kmetijstvo v gorskih regijahResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o stanju in možnostih na področju kmetijstva v gorskih regijah (2008/2066(INI)) | 49 |
| 2010/C 008E/10 | Evropski dan spomina na žrtve stalinizma in nacizmaIzjava Evropskega parlamenta o razglasitvi 23. avgusta kot evropskega dneva spomina na žrtve stalinizma in nacizma | 57 |
| | Sreda, 24. septembra 2008 |
| 2010/C 008E/11 | Skupen pristop za uporabo spektra, ki se bo sprostil s prehodom na digitalno radiodifuzijoResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o popolnem koriščenju digitalne dividende v Evropi: skupen pristop za uporabo spektra, ki se bo sprostil s prehodom na digitalno radiodifuzijo (2008/2099(INI)) | 60 |
| 2010/C 008E/12 | Mednarodni sporazum o tropskem lesu iz leta 2006Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o mednarodnem sporazumu o tropskem lesu iz leta 2006 | 66 |
| 2010/C 008E/13 | Priprave vrha EU/Indija (Marseille, 29. september 2008)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o pripravah na vrhunsko srečanje EU-Indija (Marseille, 29. september 2008) | 69 |
| | Četrtek, 25. septembra 2008 |
| 2010/C 008E/14 | Svobodni in skupnostni mediji v EvropiResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. septembra 2008 o svobodnih in skupnostnih medijih v Evropi (2008/2011(INI)) | 75 |
| 2010/C 008E/15 | Območje svobode, varnosti in pravice 2007Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. septembra 2008 o letni razpravi o napredku v letu 2007 v zvezi z območjem svobode, varnosti in pravice (člena 2 in 39 Pogodbe EU) | 79 |
| 2010/C 008E/16 | Koncentracija in pluralizem medijev v Evropski unijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. septembra 2008 o koncentraciji in pluralizmu medijev v Evropski uniji (2007/2253(INI)) | 85 |
| 2010/C 008E/17 | Nadzor cen energijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. septembra 2008 o nadzorovanju cen energije | 94 |
| 2010/C 008E/18 | Bela knjiga o zdravstvenih vprašanjih v zvezi s prehrano, prekomerno telesno težo in debelostjoResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. septembra 2008 o Beli knjigi o zdravstvenih vprašanjih v zvezi s prehrano, prekomerno telesno težo in debelostjo (2007/2285(INI)) | 97 |
| 2010/C 008E/19 | Kolektivno upravljanje avtorskih pravic na spletuResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. septembra 2008 o kolektivnem čezmejnem upravljanju avtorskih in sorodnih pravic za zakonite spletne glasbene storitve | 105 |
| | |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Sreda, 24. septembra 2008 |
| 2010/C 008E/20 | Postopki pred Sodiščem Evropskih skupnosti (sprememba člena 121 Poslovnika Parlamenta)Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o spremembi člena 121 Poslovnika Parlamenta o postopkih pred Sodiščem Evropskih skupnosti (2007/2266(REG)) | 108 |
| | |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 23. septembra 2008 |
| 2010/C 008E/21 | Statistika Skupnosti glede zunanje trgovine z državami nečlanicami ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti glede zunanje trgovine z državami nečlanicami in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1172/95 (KOM(2007)0653 — C6-0395/2007 — 2007/0233(COD)) | 110 |
| P6_TC1-COD(2007)0233Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. septembra 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti glede zunanje trgovine z državami nečlanicami in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1172/95 | 111 |
| 2010/C 008E/22 | Prilagoditev regulativnemu postopku s pregledom — varstvo prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 338/97 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi kar zadeva Komisiji podeljena izvedbena pooblastila (KOM(2008)0104 — C6-0087/2008 — 2008/0042(COD)) | 120 |
| 2010/C 008E/23 | Statistična poročila v zvezi s cestnim prevozom blaga, kar zadeva Komisiji podeljena izvedbena pooblastila ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1172/98 o statističnih poročilih v zvezi s cestnim prevozom blaga, kar zadeva Komisiji podeljena izvedbena pooblastila (KOM(2007)0778 — C6-0451/2007 — 2007/0269(COD)) | 121 |
| P6_TC1-COD(2007)0269Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. septembra 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1172/98 o statističnih poročilih v zvezi s cestnim prevozom blaga glede Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil. | 121 |
| 2010/C 008E/24 | Evropsko leto ustvarjalnosti in inovacij (2009) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu ustvarjalnosti in inovacij (2009) (KOM(2008)0159 — C6-0151/2008 — 2008/0064(COD)) | 122 |
| P6_TC1-COD(2008)0064Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. septembra 2008 z namenom sprejetja Odločbe št. .../2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu ustvarjalnosti in inovacij (2009) | 122 |
| 2010/C 008E/25 | Kategorije uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, za katere se uporabljajo določbe Protokola o privilegijih in imunitetah Skupnosti *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (Euratom, ESPJ, EGS) št. 549/69 o določitvi kategorij uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, za katere se uporabljajo določbe člena 12, drugega odstavka člena 13 in člena 14 Protokola o privilegijih in imunitetah Skupnosti (KOM(2008)0305 — C6-0214/2008 — 2008/0102(CNS)) | 123 |
| 2010/C 008E/26 | Predlog spremembe proračuna št. 6/2008 — izvajalske agencijeZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu spremembe proračuna št. 6/2008 Evropske unije za proračunsko leto 2008, Oddelek III – Komisija (12984/2008 — C6-0317/2008 — 2008/2166(BUD)) | 123 |
| 2010/C 008E/27 | Sprememba Uredbe (ES) št. 999/2001 v zvezi s Komisiji podeljenimi izvedbenimi pooblastili ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 999/2001 v zvezi s Komisiji podeljenimi izvedbenimi pooblastili (KOM(2008)0053 — C6-0054/2008 — 2008/0030(COD)) | 125 |
| P6_TC1-COD(2008)0030Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. septembra 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 999/2001/ES o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij, v zvezi s Komisiji podeljenimi izvedbenimi pooblastili | 125 |
| 2010/C 008E/28 | Statistika odpadkov***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 2150/2002 o statistiki odpadkov, kar zadeva Komisiji podeljena izvedbena pooblastila (KOM(2007)0777 — C6-0456/2007 — 2007/0271(COD)) | 126 |
| P6_TC1-COD(2007)0271Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. septembra 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 2150/2002 o statistiki odpadkov, kar zadeva Komisiji podeljena izvedbena pooblastila | 126 |
| 2010/C 008E/29 | Prilagoditev nekaterih aktov regulativnemu postopku s pregledom, omnibus Uredba — drugi del ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prilagoditvi nekaterih aktov, za katere se uporablja postopek iz člena 251 Pogodbe, Sklepu Sveta 1999/468/ES, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES, glede regulativnega postopka s pregledom – Drugi del (KOM(2007)0824 — C6-0476/2007 — 2007/0293(COD)) | 127 |
| P6_TC1-COD(2007)0293Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. septembra 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prilagoditvi nekaterih aktov, za katere se uporablja postopek, določen v členu 251 Pogodbe, Sklepu Sveta 1999/468/ES glede regulativnega postopka s pregledom – Prilagoditve regulativnemu postopku s pregledom – Drugi del | 127 |
| 2010/C 008E/30 | Izkoriščanje in trženje naravnih mineralnih vod (prenovitev) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izkoriščanju in trženju naravnih mineralnih vod (prenovitev) (KOM (2007)0858 — C6-0005/2008 — 2007/0292(COD)) | 128 |
| P6_TC1-COD(2007)0292Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. septembra 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/ .../ES Evropskega parlamenta in Sveta o izkoriščanju in trženju naravnih mineralnih vod (prenovitev) | 128 |
| 2010/C 008E/31 | Barvila za zdravila (prenovitev) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o barvilih, ki se lahko dodajajo zdravilom (prenovitev) (KOM(2008) 0001 — C6-0026/2008 — 2008/0001(COD)) | 129 |
| 2010/C 008E/32 | Živila za posebne prehranske namene (prenovitev) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o živilih za posebne prehranske namene (prenovitev) (KOM (2008)0003 — C6-0030/2008 — 2008/0003(COD)) | 130 |
| P6_TC1-COD(2008)0003Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. september 2008 z namenom sprejetja Direktive .../2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta o živilih za posebne prehranske namene (prenovitev) | 130 |
| 2010/C 008E/33 | Tehnični pregledi motornih vozil in njihovih priklopnikov (prenovitev) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov (prenovitev) (KOM(2008)0100 — C6-0094/2008 — 2008/0044(COD)) | 131 |
| P6_TC1-COD(2008)0044Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. septembra 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/ .../ES Evropskega parlamenta in Sveta o tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov (prenovitev) | 131 |
| 2010/C 008E/34 | Ekstrakcijska topila, ki se uporabljajo pri proizvodnji živil in njihovih sestavin (prenovitev) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaje držav članic na področju ekstrakcijskih topil, ki se uporabljajo pri proizvodnji živil in njihovih sestavin (prenovitev) (KOM(2008)0154 — C6-0150/2008 — 2008/0060(COD)) | 132 |
| P6_TC1-COD(2008)0060Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. septembra 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/ .../ES Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaj držav članic na področju ekstrakcijskih topil, ki se uporabljajo pri proizvodnji živil in njihovih sestavin (prenovitev) | 132 |
| 2010/C 008E/35 | Boj proti terorizmu *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Okvirnega sklepa Sveta o spremembi Okvirnega sklepa 2002/475/PNZ o boju proti terorizmu (KOM(2007)0650 — C6-0466/2007 — 2007/0236(CNS)) | 133 |
| 2010/C 008E/36 | Varstvo osebnih podatkov *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o osnutku Okvirnega sklepa Sveta o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (16069/2007 — C6-0010/2008 — 2005/0202(CNS)) | 138 |
| | Sreda, 24. septembra 2008 |
| 2010/C 008E/37 | Migracija na drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o osnutku Sklepa Sveta o migraciji s schengenskega informacijskega sistema (SIS 1+) na drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (12059/1/2008 — C6-0188/2008 — 2008/0077(CNS)) | 150 |
| 2010/C 008E/38 | Migracija na drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o osnutku Uredbe Sveta o migraciji s schengenskega informacijskega sistema (SIS 1+) na drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (11925/2/2008 — C6-0189/2008 — 2008/0078(CNS)) | 151 |
| 2010/C 008E/39 | Sistem Skupnosti za spremljanje in obveščanje za ladijski promet ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2002/59/ES o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet (5719/3/2008 — C6-0225/2008 — 2005/0239(COD)) | 152 |
| P6_TC2-COD(2005)0239Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 24. septembra 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/..../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2002/59/ES o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet | 153 |
| 2010/C 008E/40 | Preiskovanje nesreč v sektorju pomorskega prometa ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi temeljnih načel za vodenje preiskav nesreč v sektorju pomorskega prometa in o spremembi direktiv 1999/35/ES in 2002/59/ES (5721/5/2008 — C6-0226/2008 — 2005/0240(COD)) | 171 |
| P6_TC2-COD(2005)0240Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 24. septembra 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/..../ES Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi temeljnih načel za preiskovanje nesreč v sektorju pomorskega prometa in o spremembi Direktive Sveta 1999/35/ES in Direktive 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta | 171 |
| PRILOGA IVSEBINA POROČILA PREISKAVE V ZVEZI Z VARNOSTJO | 185 |
| PRILOGA IIPODATKI, KI JIH MORA VSEBOVATI OBVESTILO O POMORSKI NEZGODI ALI INCIDENTU | 187 |
| 2010/C 008E/41 | Odgovornost prevoznikov potnikov po morju v primeru nesreč ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o odgovornosti prevoznikov potnikov po morju v primeru nesreč (6389/2/2008 — C6-0227/2008 — 2005/0241(COD)) | 188 |
| P6_TC2-COD(2005)0241Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 24. septembra 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. ..../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o odgovornosti prevoznikov potnikov po morju v primeru nesreče | 188 |
| PRILOGA IDOLOČBE ATENSKE KONVENCIJE O PREVOZU POTNIKOV IN NJIHOVE PRTLJAGE PO MORJU, KI SO RELEVANTNE ZA UPORABO TE UREDBE | 193 |
| PRILOGA H KONVENCIJIPOTRDILO O ZAVAROVANJU ALI DRUGEM FINANČNEM JAMSTVU | 205 |
| PRILOGA IIIZVLEČEK IZ PRIDRŽKA IN SMERNIC IMO ZA IZVAJANJE ATENSKE KONVENCIJE, KI JIH JE 19. OKTOBRA 2006 SPREJEL PRAVNI ODBOR MEDNARODNE POMORSKE ORGANIZACIJE | 206 |
| 2010/C 008E/42 | Pomorska inšpekcija države pristanišča (prenovitev) ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pomorski inšpekciji države pristanišča (prenovitev) (5722/3/2008 — C6-0224/2008 — 2005/0238(COD)) | 213 |
| P6_TC2-COD(2005)0238Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 24. septembra 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o pomorski inšpekciji države pristanišča (prenovitev) | 214 |
| PRILOGA IELEMENTI REŽIMA POMORSKE INŠPEKCIJE V SKUPNOSTI | 236 |
| PRILOGA IIELEMENTI RIZIČNEGA PROFILA LADJE | 240 |
| PRILOGA IIIURADNO OBVESTILO | 241 |
| PRILOGA IVSEZNAM SPRIČEVAL IN DOKUMENTOV | 241 |
| PRILOGA VPRIMERI UTEMELJENIH RAZLOGOV | 244 |
| PRILOGA VIPOSTOPKI ZA NADZOR LADIJ | 245 |
| PRILOGA VIIRAZŠIRJENI INŠPEKCIJSKI PREGLED LADIJ | 246 |
| PRILOGA VIIIDOLOČBE V ZVEZI Z ZAVRNITVIJO DOSTOPA DO PRISTANIŠČ IN SIDRIŠČ V SKUPNOSTI | 247 |
| PRILOGA IXPOROČILO O INŠPEKCIJSKEM PREGLEDU | 248 |
| PRILOGA XMERILA ZA ZADRŽANJE LADJE | 249 |
| PRILOGA XIMINIMALNA MERILA ZA INŠPEKTORJE | 254 |
| PRILOGA XII | 255 |
| PRILOGA XIIIOBJAVA INFORMACIJ O INŠPEKCIJSKIH PREGLEDIH, ZADRŽANJIH IN ZAVRNITVAH DOSTOPA V PRISTANIŠČIH DRŽAV ČLANIC | 256 |
| PRILOGA XIVPODATKI, PREDLOŽENI V OKVIRU SPREMLJANJA IZVAJANJA | 257 |
| PRILOGA XV | 258 |
| PRILOGA XVI | 258 |
| 2010/C 008E/43 | Organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij (prenovitev) ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav (prenovitev) (5724/2/2008 — C6-0222/2008 — 2005/0237A(COD)) | 261 |
| P6_TC2-COD(2005)0237AStališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 24. septembra 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/..../ES Evropskega parlamenta in Sveta o izpolnjevanju obveznosti države zastave in o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav (Prenovitev) | 261 |
| PRILOGA I | 273 |
| PRILOGA IIKORELACIJSKA TABELA | 273 |
| 2010/C 008E/44 | Organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij (prenovitev) ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij (prenovitev) (5726/2/2008 — C6-0223/2008 — 2005/0237B(COD)) | 275 |
| P6_TC2-COD(2005)0237BStališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 24. septembra 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij (Prenovitev) | 276 |
| PRILOGA IMINIMALNA MERILA ZA ORGANIZACIJE | 286 |
| PRILOGA IIKORELACIJSKA TABELA | 289 |
| 2010/C 008E/45 | Elektronska komunikacijska omrežja in storitve ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah direktiv 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, 2002/19/ES o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju in 2002/20/ES o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (KOM(2007)0697 — C6-0427/2007 — 2007/0247(COD)) | 291 |
| P6_TC1-COD(2007)0247Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 24. septembra 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktiv 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, 2002/19/ES o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju in 2002/20/ES o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev | 292 |
| PRILOGA | 334 |
| 2010/C 008E/46 | Organ za trg evropskih elektronskih komunikacij ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi organa za trg evropskih elektronskih komunikacij (KOM(2007)0699 — C6-0428/2007 — 2007/0249(COD)) | 337 |
| P6_TC1-COD(2007)0249Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 24. septembra 2008 z namenom sprejetja sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za telekomunikacije (organ BERT) | 338 |
| 2010/C 008E/47 | Elektronska komunikacijska omrežja in storitve, varstvo zasebnosti in varstvo potrošnikov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2002/22/ES o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami, Direktive 2002/58/ES o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij in Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju na področju varstva potrošnikov (KOM(2007)0698 — C6-0420/2007 — 2007/0248(COD)) | 359 |
| P6_TC1-COD(2007)0248Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 24. septembra 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/ .../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2002/22/ES o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami, Direktive 2002/58/ES o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij in Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju na področju varstva potrošnikov | 360 |
| PRILOGA IOPIS ZMOGLJIVOSTI IN STORITEV IZ ČLENA 10 (NADZOR IZDATKOV), ČLENA 29 (DODATNE ZMOGLJIVOSTI) IN ČLENA 30 (OMOGOČANJE ZAMENJAVE PONUDNIKA) | 390 |
| PRILOGA IIINFORMACIJE, KI JIH JE TREBA OBJAVITI V SKLADU S ČLENOM 21 (PREGLEDNOST IN OBJAVA INFORMACIJ) | 392 |
| PRILOGA IIIPARAMETRI KAKOVOSTI STORITEV | 393 |
| 2010/C 008E/48 | Mednarodni sporazum o tropskem lesu iz leta 2006 *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o osnutku Sklepa Sveta o sklenitvi Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu iz leta 2006 v imenu Evropske skupnosti (11964/2007 — C6-0326/2007 — 2006/0263(CNS)) | 393 |
| | Četrtek, 25. septembra 2008 |
| 2010/C 008E/49 | DDV z zvezi z obravnavo zavarovalnih in finančnih storitev *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. septembra 2008 o predlogu Direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost v zvezi z obravnavo zavarovalnih in finančnih storitev (KOM(2007)0747 — C6-0473/2007 — 2007/0267(CNS)) | 396 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

Evropski parlamentZASEDANJE 2008—2009Seje: 23.—25. september 2008SPREJETA BESEDILAZapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 309 E, 4. 12. 2008.

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 23. septembra 2008

2010/C 008E/01

Ukrepi po konferenci iz Monterreya iz leta 2002 o financiranju razvojaResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o ukrepih po konferenci iz Monterreya iz leta 2002 o financiranju razvoja (2008/2050(INI))

1

2010/C 008E/02

Pregled notranjega trgaResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o pregledu notranjega trga (2008/2056(INI))

7

2010/C 008E/03

Izboljšanje kakovosti izobraževanja učiteljevResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o izboljšanju kakovosti izobraževanja učiteljev (2008/2068(INI))

12

2010/C 008E/04

Bolonjski proces in mobilnost študentovResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o bolonjskem procesu in mobilnosti študentov (2008/2070(INI))

18

2010/C 008E/05

Prilagoditev pravnih aktov novemu sklepu o komitologijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 s priporočili Komisiji za prilagoditev pravnih aktov novemu sklepu o komitologiji (2008/2096(INI))

22

PRILOGA K RESOLUCIJI: PODROBNA PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANEGA PREDLOGA

24

2010/C 008E/06

Hedge skladi in skladi zasebnega kapitalaResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 s priporočili Komisiji o hedge skladih in skladih zasebnega kapitala (2007/2238(INI))

26

PRILOGA K RESOLUCIJI: PODROBNA PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANEGA(-IH) PREDLOGA(-OV)

31

2010/C 008E/07

Preglednost na področju institucionalnih vlagateljevResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 s priporočili Komisiji o preglednosti na področju institucionalnih vlagateljev (2007/2239(INI))

34

PRILOGA K RESOLUCIJI: PODROBNA PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANIH PREDLOGOV

38

2010/C 008E/08

Odločitve Odbora za peticije v letu 2007Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o odločitvah Odbora za peticije v letu 2007 (2008/2028(INI))

41

2010/C 008E/09

Kmetijstvo v gorskih regijahResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o stanju in možnostih na področju kmetijstva v gorskih regijah (2008/2066(INI))

49

2010/C 008E/10

Evropski dan spomina na žrtve stalinizma in nacizmaIzjava Evropskega parlamenta o razglasitvi 23. avgusta kot evropskega dneva spomina na žrtve stalinizma in nacizma

57

Sreda, 24. septembra 2008

2010/C 008E/11

Skupen pristop za uporabo spektra, ki se bo sprostil s prehodom na digitalno radiodifuzijoResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o popolnem koriščenju digitalne dividende v Evropi: skupen pristop za uporabo spektra, ki se bo sprostil s prehodom na digitalno radiodifuzijo (2008/2099(INI))

60

2010/C 008E/12

Mednarodni sporazum o tropskem lesu iz leta 2006Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o mednarodnem sporazumu o tropskem lesu iz leta 2006

66

2010/C 008E/13

Priprave vrha EU/Indija (Marseille, 29. september 2008)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o pripravah na vrhunsko srečanje EU-Indija (Marseille, 29. september 2008)

69

Četrtek, 25. septembra 2008

2010/C 008E/14

Svobodni in skupnostni mediji v EvropiResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. septembra 2008 o svobodnih in skupnostnih medijih v Evropi (2008/2011(INI))

75

2010/C 008E/15

Območje svobode, varnosti in pravice 2007Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. septembra 2008 o letni razpravi o napredku v letu 2007 v zvezi z območjem svobode, varnosti in pravice (člena 2 in 39 Pogodbe EU)

79

2010/C 008E/16

Koncentracija in pluralizem medijev v Evropski unijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. septembra 2008 o koncentraciji in pluralizmu medijev v Evropski uniji (2007/2253(INI))

85

2010/C 008E/17

Nadzor cen energijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. septembra 2008 o nadzorovanju cen energije

94

2010/C 008E/18

Bela knjiga o zdravstvenih vprašanjih v zvezi s prehrano, prekomerno telesno težo in debelostjoResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. septembra 2008 o Beli knjigi o zdravstvenih vprašanjih v zvezi s prehrano, prekomerno telesno težo in debelostjo (2007/2285(INI))

97

2010/C 008E/19

Kolektivno upravljanje avtorskih pravic na spletuResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. septembra 2008 o kolektivnem čezmejnem upravljanju avtorskih in sorodnih pravic za zakonite spletne glasbene storitve

105

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Sreda, 24. septembra 2008

2010/C 008E/20

Postopki pred Sodiščem Evropskih skupnosti (sprememba člena 121 Poslovnika Parlamenta)Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o spremembi člena 121 Poslovnika Parlamenta o postopkih pred Sodiščem Evropskih skupnosti (2007/2266(REG))

108

Evropski parlament

Torek, 23. septembra 2008

2010/C 008E/21

Statistika Skupnosti glede zunanje trgovine z državami nečlanicami ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti glede zunanje trgovine z državami nečlanicami in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1172/95 (KOM(2007)0653 — C6-0395/2007 — 2007/0233(COD))

110

P6_TC1-COD(2007)0233Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. septembra 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti glede zunanje trgovine z državami nečlanicami in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1172/95

111

2010/C 008E/22

Prilagoditev regulativnemu postopku s pregledom — varstvo prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 338/97 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi kar zadeva Komisiji podeljena izvedbena pooblastila (KOM(2008)0104 — C6-0087/2008 — 2008/0042(COD))

120

2010/C 008E/23

Statistična poročila v zvezi s cestnim prevozom blaga, kar zadeva Komisiji podeljena izvedbena pooblastila ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1172/98 o statističnih poročilih v zvezi s cestnim prevozom blaga, kar zadeva Komisiji podeljena izvedbena pooblastila (KOM(2007)0778 — C6-0451/2007 — 2007/0269(COD))

121

P6_TC1-COD(2007)0269Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. septembra 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1172/98 o statističnih poročilih v zvezi s cestnim prevozom blaga glede Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil.

121

2010/C 008E/24

Evropsko leto ustvarjalnosti in inovacij (2009) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu ustvarjalnosti in inovacij (2009) (KOM(2008)0159 — C6-0151/2008 — 2008/0064(COD))

122

P6_TC1-COD(2008)0064Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. septembra 2008 z namenom sprejetja Odločbe št. .../2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu ustvarjalnosti in inovacij (2009)

122

2010/C 008E/25

Kategorije uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, za katere se uporabljajo določbe Protokola o privilegijih in imunitetah Skupnosti *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (Euratom, ESPJ, EGS) št. 549/69 o določitvi kategorij uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, za katere se uporabljajo določbe člena 12, drugega odstavka člena 13 in člena 14 Protokola o privilegijih in imunitetah Skupnosti (KOM(2008)0305 — C6-0214/2008 — 2008/0102(CNS))

123

2010/C 008E/26

Predlog spremembe proračuna št. 6/2008 — izvajalske agencijeZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu spremembe proračuna št. 6/2008 Evropske unije za proračunsko leto 2008, Oddelek III – Komisija (12984/2008 — C6-0317/2008 — 2008/2166(BUD))

123

2010/C 008E/27

Sprememba Uredbe (ES) št. 999/2001 v zvezi s Komisiji podeljenimi izvedbenimi pooblastili ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 999/2001 v zvezi s Komisiji podeljenimi izvedbenimi pooblastili (KOM(2008)0053 — C6-0054/2008 — 2008/0030(COD))

125

P6_TC1-COD(2008)0030Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. septembra 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 999/2001/ES o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij, v zvezi s Komisiji podeljenimi izvedbenimi pooblastili

125

2010/C 008E/28

Statistika odpadkov***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 2150/2002 o statistiki odpadkov, kar zadeva Komisiji podeljena izvedbena pooblastila (KOM(2007)0777 — C6-0456/2007 — 2007/0271(COD))

126

P6_TC1-COD(2007)0271Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. septembra 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 2150/2002 o statistiki odpadkov, kar zadeva Komisiji podeljena izvedbena pooblastila

126

2010/C 008E/29

Prilagoditev nekaterih aktov regulativnemu postopku s pregledom, omnibus Uredba — drugi del ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prilagoditvi nekaterih aktov, za katere se uporablja postopek iz člena 251 Pogodbe, Sklepu Sveta 1999/468/ES, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES, glede regulativnega postopka s pregledom – Drugi del (KOM(2007)0824 — C6-0476/2007 — 2007/0293(COD))

127

P6_TC1-COD(2007)0293Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. septembra 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prilagoditvi nekaterih aktov, za katere se uporablja postopek, določen v členu 251 Pogodbe, Sklepu Sveta 1999/468/ES glede regulativnega postopka s pregledom – Prilagoditve regulativnemu postopku s pregledom – Drugi del

127

2010/C 008E/30

Izkoriščanje in trženje naravnih mineralnih vod (prenovitev) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izkoriščanju in trženju naravnih mineralnih vod (prenovitev) (KOM (2007)0858 — C6-0005/2008 — 2007/0292(COD))

128

P6_TC1-COD(2007)0292Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. septembra 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/ .../ES Evropskega parlamenta in Sveta o izkoriščanju in trženju naravnih mineralnih vod (prenovitev)

128

2010/C 008E/31

Barvila za zdravila (prenovitev) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o barvilih, ki se lahko dodajajo zdravilom (prenovitev) (KOM(2008) 0001 — C6-0026/2008 — 2008/0001(COD))

129

2010/C 008E/32

Živila za posebne prehranske namene (prenovitev) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o živilih za posebne prehranske namene (prenovitev) (KOM (2008)0003 — C6-0030/2008 — 2008/0003(COD))

130

P6_TC1-COD(2008)0003Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. september 2008 z namenom sprejetja Direktive .../2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta o živilih za posebne prehranske namene (prenovitev)

130

2010/C 008E/33

Tehnični pregledi motornih vozil in njihovih priklopnikov (prenovitev) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov (prenovitev) (KOM(2008)0100 — C6-0094/2008 — 2008/0044(COD))

131

P6_TC1-COD(2008)0044Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. septembra 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/ .../ES Evropskega parlamenta in Sveta o tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov (prenovitev)

131

2010/C 008E/34

Ekstrakcijska topila, ki se uporabljajo pri proizvodnji živil in njihovih sestavin (prenovitev) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaje držav članic na področju ekstrakcijskih topil, ki se uporabljajo pri proizvodnji živil in njihovih sestavin (prenovitev) (KOM(2008)0154 — C6-0150/2008 — 2008/0060(COD))

132

P6_TC1-COD(2008)0060Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. septembra 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/ .../ES Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaj držav članic na področju ekstrakcijskih topil, ki se uporabljajo pri proizvodnji živil in njihovih sestavin (prenovitev)

132

2010/C 008E/35

Boj proti terorizmu *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Okvirnega sklepa Sveta o spremembi Okvirnega sklepa 2002/475/PNZ o boju proti terorizmu (KOM(2007)0650 — C6-0466/2007 — 2007/0236(CNS))

133

2010/C 008E/36

Varstvo osebnih podatkov *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o osnutku Okvirnega sklepa Sveta o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (16069/2007 — C6-0010/2008 — 2005/0202(CNS))

138

Sreda, 24. septembra 2008

2010/C 008E/37

Migracija na drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o osnutku Sklepa Sveta o migraciji s schengenskega informacijskega sistema (SIS 1+) na drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (12059/1/2008 — C6-0188/2008 — 2008/0077(CNS))

150

2010/C 008E/38

Migracija na drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o osnutku Uredbe Sveta o migraciji s schengenskega informacijskega sistema (SIS 1+) na drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (11925/2/2008 — C6-0189/2008 — 2008/0078(CNS))

151

2010/C 008E/39

Sistem Skupnosti za spremljanje in obveščanje za ladijski promet ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2002/59/ES o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet (5719/3/2008 — C6-0225/2008 — 2005/0239(COD))

152

P6_TC2-COD(2005)0239Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 24. septembra 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/..../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2002/59/ES o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet

153

2010/C 008E/40

Preiskovanje nesreč v sektorju pomorskega prometa ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi temeljnih načel za vodenje preiskav nesreč v sektorju pomorskega prometa in o spremembi direktiv 1999/35/ES in 2002/59/ES (5721/5/2008 — C6-0226/2008 — 2005/0240(COD))

171

P6_TC2-COD(2005)0240Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 24. septembra 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/..../ES Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi temeljnih načel za preiskovanje nesreč v sektorju pomorskega prometa in o spremembi Direktive Sveta 1999/35/ES in Direktive 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta

171

PRILOGA IVSEBINA POROČILA PREISKAVE V ZVEZI Z VARNOSTJO

185

PRILOGA IIPODATKI, KI JIH MORA VSEBOVATI OBVESTILO O POMORSKI NEZGODI ALI INCIDENTU

187

2010/C 008E/41

Odgovornost prevoznikov potnikov po morju v primeru nesreč ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o odgovornosti prevoznikov potnikov po morju v primeru nesreč (6389/2/2008 — C6-0227/2008 — 2005/0241(COD))

188

P6_TC2-COD(2005)0241Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 24. septembra 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. ..../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o odgovornosti prevoznikov potnikov po morju v primeru nesreče

188

PRILOGA IDOLOČBE ATENSKE KONVENCIJE O PREVOZU POTNIKOV IN NJIHOVE PRTLJAGE PO MORJU, KI SO RELEVANTNE ZA UPORABO TE UREDBE

193

PRILOGA H KONVENCIJIPOTRDILO O ZAVAROVANJU ALI DRUGEM FINANČNEM JAMSTVU

205

PRILOGA IIIZVLEČEK IZ PRIDRŽKA IN SMERNIC IMO ZA IZVAJANJE ATENSKE KONVENCIJE, KI JIH JE 19. OKTOBRA 2006 SPREJEL PRAVNI ODBOR MEDNARODNE POMORSKE ORGANIZACIJE

206

2010/C 008E/42

Pomorska inšpekcija države pristanišča (prenovitev) ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pomorski inšpekciji države pristanišča (prenovitev) (5722/3/2008 — C6-0224/2008 — 2005/0238(COD))

213

P6_TC2-COD(2005)0238Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 24. septembra 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o pomorski inšpekciji države pristanišča (prenovitev)

214

PRILOGA IELEMENTI REŽIMA POMORSKE INŠPEKCIJE V SKUPNOSTI

236

PRILOGA IIELEMENTI RIZIČNEGA PROFILA LADJE

240

PRILOGA IIIURADNO OBVESTILO

241

PRILOGA IVSEZNAM SPRIČEVAL IN DOKUMENTOV

241

PRILOGA VPRIMERI UTEMELJENIH RAZLOGOV

244

PRILOGA VIPOSTOPKI ZA NADZOR LADIJ

245

PRILOGA VIIRAZŠIRJENI INŠPEKCIJSKI PREGLED LADIJ

246

PRILOGA VIIIDOLOČBE V ZVEZI Z ZAVRNITVIJO DOSTOPA DO PRISTANIŠČ IN SIDRIŠČ V SKUPNOSTI

247

PRILOGA IXPOROČILO O INŠPEKCIJSKEM PREGLEDU

248

PRILOGA XMERILA ZA ZADRŽANJE LADJE

249

PRILOGA XIMINIMALNA MERILA ZA INŠPEKTORJE

254

PRILOGA XII

255

PRILOGA XIIIOBJAVA INFORMACIJ O INŠPEKCIJSKIH PREGLEDIH, ZADRŽANJIH IN ZAVRNITVAH DOSTOPA V PRISTANIŠČIH DRŽAV ČLANIC

256

PRILOGA XIVPODATKI, PREDLOŽENI V OKVIRU SPREMLJANJA IZVAJANJA

257

PRILOGA XV

258

PRILOGA XVI

258

2010/C 008E/43

Organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij (prenovitev) ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav (prenovitev) (5724/2/2008 — C6-0222/2008 — 2005/0237A(COD))

261

P6_TC2-COD(2005)0237AStališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 24. septembra 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/..../ES Evropskega parlamenta in Sveta o izpolnjevanju obveznosti države zastave in o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav (Prenovitev)

261

PRILOGA I

273

PRILOGA IIKORELACIJSKA TABELA

273

2010/C 008E/44

Organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij (prenovitev) ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij (prenovitev) (5726/2/2008 — C6-0223/2008 — 2005/0237B(COD))

275

P6_TC2-COD(2005)0237BStališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 24. septembra 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij (Prenovitev)

276

PRILOGA IMINIMALNA MERILA ZA ORGANIZACIJE

286

PRILOGA IIKORELACIJSKA TABELA

289

2010/C 008E/45

Elektronska komunikacijska omrežja in storitve ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah direktiv 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, 2002/19/ES o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju in 2002/20/ES o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (KOM(2007)0697 — C6-0427/2007 — 2007/0247(COD))

291

P6_TC1-COD(2007)0247Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 24. septembra 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktiv 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, 2002/19/ES o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju in 2002/20/ES o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev

292

PRILOGA

334

2010/C 008E/46

Organ za trg evropskih elektronskih komunikacij ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi organa za trg evropskih elektronskih komunikacij (KOM(2007)0699 — C6-0428/2007 — 2007/0249(COD))

337

P6_TC1-COD(2007)0249Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 24. septembra 2008 z namenom sprejetja sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za telekomunikacije (organ BERT)

338

2010/C 008E/47

Elektronska komunikacijska omrežja in storitve, varstvo zasebnosti in varstvo potrošnikov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2002/22/ES o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami, Direktive 2002/58/ES o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij in Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju na področju varstva potrošnikov (KOM(2007)0698 — C6-0420/2007 — 2007/0248(COD))

359

P6_TC1-COD(2007)0248Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 24. septembra 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/ .../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2002/22/ES o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami, Direktive 2002/58/ES o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij in Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju na področju varstva potrošnikov

360

PRILOGA IOPIS ZMOGLJIVOSTI IN STORITEV IZ ČLENA 10 (NADZOR IZDATKOV), ČLENA 29 (DODATNE ZMOGLJIVOSTI) IN ČLENA 30 (OMOGOČANJE ZAMENJAVE PONUDNIKA)

390

PRILOGA IIINFORMACIJE, KI JIH JE TREBA OBJAVITI V SKLADU S ČLENOM 21 (PREGLEDNOST IN OBJAVA INFORMACIJ)

392

PRILOGA IIIPARAMETRI KAKOVOSTI STORITEV

393

2010/C 008E/48

Mednarodni sporazum o tropskem lesu iz leta 2006 *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o osnutku Sklepa Sveta o sklenitvi Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu iz leta 2006 v imenu Evropske skupnosti (11964/2007 — C6-0326/2007 — 2006/0263(CNS))

393

Četrtek, 25. septembra 2008

2010/C 008E/49

DDV z zvezi z obravnavo zavarovalnih in finančnih storitev *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. septembra 2008 o predlogu Direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost v zvezi z obravnavo zavarovalnih in finančnih storitev (KOM(2007)0747 — C6-0473/2007 — 2007/0267(CNS))

396

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

Evropski parlamentZASEDANJE 2008—2009Seje: 23.—25. september 2008SPREJETA BESEDILAZapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 309 E, 4. 12. 2008.

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 23. septembra 2008

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/1

---

Torek 23 september 2008Ukrepi po konferenci iz Monterreya iz leta 2002 o financiranju razvoja

P6_TA(2008)0420

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o ukrepih po konferenci iz Monterreya iz leta 2002 o financiranju razvoja (2008/2050(INI))

2010/C 8 E/01

Evropski parlament,

ob upoštevanju soglasja iz Monterreya, ki so ga Združeni narodi (ZN) sprejeli na mednarodni konferenci o financiranju za razvoj, ki je potekala od 18. do 22. marca 2002 v Monterreyu, Mehiki (konferenca iz Monterreya),

ob upoštevanju obveznosti držav članic, sprejetih na Evropskem svetu v Barceloni 14. marca 2002 (obveznosti iz Barcelone),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. aprila 2002 o financiranju razvojne pomoči (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. februarja 2002 o financiranju razvojne pomoči (2),

ob upoštevanju skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki se sestajajo znotraj Sveta, ter Evropskega parlamenta in Komisije o razvojni politiki Evropske unije: „Evropsko soglasje“ (3), ki je bilo podpisano 20. decembra 2005,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. aprila 2008 z naslovom „EU kot globalni partner za razvoj — Pospeševanju napredka na poti k uresničitvi razvojnih ciljev novega tisočletja“ (KOM(2008)0177),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. aprila 2007 z naslovom „Uresničevanje obljub Evrope o financiranju za razvoj“ (KOM(2007)0164),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. marca 2006 z naslovom „Financiranje za razvoj in učinkovitost pomoči – Izzivi večanja obsega pomoči EU v obdobju 2006–2010“ (KOM(2006)0085),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. aprila 2005 z naslovom „Pospeševanje napredka v smeri doseganja razvojnih ciljev novega tisočletja – financiranje razvoja in učinkovitost pomoči“ (KOM(2005)0133),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2004 z naslovom „Udejanjanje soglasja iz Monterreya: prispevek Evropske unije“ (KOM(2004)0150),

ob upoštevanju sklepov Evropskega Sveta z dne 14. marca 2002 o mednarodni konferenci o financiranju za razvoj (Monterrey, Mehika, 18.-22. marec 2002),

ob upoštevanju razvojnih ciljev tisočletja, sprejetih na vrhu tisočletja ZN v New Yorku 6.-8. septembra 2000 in potrjenih na kasnejših konferencah ZN, predvsem na konferenci iz Monterreyu,

ob upoštevanju zavez, ki so jih sprejele države članice na Evropskem svetu v Göteborgu dne 15. in 16 junija 2001 o doseganju cilja Združenih narodov, da bi za uradno razvojno pomoč namenile 0,7 % bruto nacionalnega dohodka (BND),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. marca 2006 z naslovom „Pomoč EU: nuditi več, hitreje in bolje“ (KOM(2006)0087),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2008 o ukrepih po Pariški deklaraciji iz leta 2005 o učinkovitosti pomoči (4),

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj in mnenja Odbora za proračun (A6-0310/2008),

| A. | ker ZN že drugič v zgodovini organizira Mednarodno konferenco o financiranju za razvoj, ki bo potekala v Dohi od 29. novembra do 2. decembra 2008 in katere namen je srečanje voditeljev držav in vlad ter ministrov za razvoj in finance, kot tudi predstavnikov mednarodnih finančnih organizacij, zasebnega bančništva ter poslovne in civilne družbe, z namenom pregleda doseženega napredka od konference iz Monterreya, |
| --- | --- |

A.

ker ZN že drugič v zgodovini organizira Mednarodno konferenco o financiranju za razvoj, ki bo potekala v Dohi od 29. novembra do 2. decembra 2008 in katere namen je srečanje voditeljev držav in vlad ter ministrov za razvoj in finance, kot tudi predstavnikov mednarodnih finančnih organizacij, zasebnega bančništva ter poslovne in civilne družbe, z namenom pregleda doseženega napredka od konference iz Monterreya,

| B. | ker je za doseganje razvojnih ciljev novega tisočletja potrebno močno povečati financiranje, |
| --- | --- |

B.

ker je za doseganje razvojnih ciljev novega tisočletja potrebno močno povečati financiranje,

| C. | ker mora biti financiranje za razvoj opredeljeno kot najboljši možni odgovor na razvojne potrebe sveta in globalne negotovosti, |
| --- | --- |

C.

ker mora biti financiranje za razvoj opredeljeno kot najboljši možni odgovor na razvojne potrebe sveta in globalne negotovosti,

| D. | ker je potreba po zadostno velikih zanesljivih in trajnih finančnih virih pomembnejša kot kdaj koli prej zlasti ob upoštevanju izziva podnebnih sprememb in njihovih posledic, tudi naravnih katastrof, in posebno ranljivost držav v razvoju, |
| --- | --- |

D.

ker je potreba po zadostno velikih zanesljivih in trajnih finančnih virih pomembnejša kot kdaj koli prej zlasti ob upoštevanju izziva podnebnih sprememb in njihovih posledic, tudi naravnih katastrof, in posebno ranljivost držav v razvoju,

| E. | ker je EU največji donator pomoči na svetu, je glavna članica v mednarodnih finančnih institucijah in je najpomembnejši trgovski partner za države v razvoju, |
| --- | --- |

E.

ker je EU največji donator pomoči na svetu, je glavna članica v mednarodnih finančnih institucijah in je najpomembnejši trgovski partner za države v razvoju,

| F. | ker se je EU zavezala jasnemu in obvezujočemu časovnemu okviru za doseganje cilja 0,56 % BND do 2010 in 0,7 % BND do 2015, |
| --- | --- |

F.

ker se je EU zavezala jasnemu in obvezujočemu časovnemu okviru za doseganje cilja 0,56 % BND do 2010 in 0,7 % BND do 2015,

| G. | ker v primeru nadaljevanja sedanjih smernic v zvezi s stopnjo uradne razvojne pomoči držav članic nekatere države članice ne bodo dosegle skupnih ciljev, h katerim so se zavezale in sicer 0,51 % BND (za EU 15, tj. za države članice, ki so bile del EU pred širitvijo leta 2004) in 0,17 % BND (za EU 12, tj. za države članice, ki so se pridružile EU 1. maja 2004 in 1. januarja 2007) do 2010, |
| --- | --- |

G.

ker v primeru nadaljevanja sedanjih smernic v zvezi s stopnjo uradne razvojne pomoči držav članic nekatere države članice ne bodo dosegle skupnih ciljev, h katerim so se zavezale in sicer 0,51 % BND (za EU 15, tj. za države članice, ki so bile del EU pred širitvijo leta 2004) in 0,17 % BND (za EU 12, tj. za države članice, ki so se pridružile EU 1. maja 2004 in 1. januarja 2007) do 2010,

| H. | ker se načrtovana pomoč Afriki povečuje kljub splošnemu nižanju uradne razvojne pomoči v 2007, |
| --- | --- |

H.

ker se načrtovana pomoč Afriki povečuje kljub splošnemu nižanju uradne razvojne pomoči v 2007,

| I. | ker so se nedavno pojavili pomembni novi razvojni izzivi, ki vključujejo podnebne spremembe, strukturne spremembe na blagovnih borzah, zlasti na blagovnih borzah za živila in nafto, ter nove trende v sodelovanju jug-jug, vključno s podporo Kitajske in Afrike ter posojili Brazilske razvojne banke (BNDES) v Latinski Ameriki, |
| --- | --- |

I.

ker so se nedavno pojavili pomembni novi razvojni izzivi, ki vključujejo podnebne spremembe, strukturne spremembe na blagovnih borzah, zlasti na blagovnih borzah za živila in nafto, ter nove trende v sodelovanju jug-jug, vključno s podporo Kitajske in Afrike ter posojili Brazilske razvojne banke (BNDES) v Latinski Ameriki,

| J. | ker so finančne storitve v veliko državah v razvoju nerazvite zaradi več dejavnikov, vključno z omejitvami opravljanja storitev, pomanjkanjem pravne varnosti in lastninskih pravic, |
| --- | --- |

J.

ker so finančne storitve v veliko državah v razvoju nerazvite zaradi več dejavnikov, vključno z omejitvami opravljanja storitev, pomanjkanjem pravne varnosti in lastninskih pravic,

| 1. | ponovno potrjuje svojo zavezanost odpravi revščine, trajnostnemu razvoju in doseganju razvojnih ciljev tisočletja kot edinemu načinu, ki bo zagotovil socialno pravičnost in izboljšano kakovost življenja za približno eno milijardo ljudi po svetu, ki živijo v skrajni revščini, opredeljeni kot dohodek, ki je nižji kot en ameriški dolar na dan; |
| --- | --- |

1.

ponovno potrjuje svojo zavezanost odpravi revščine, trajnostnemu razvoju in doseganju razvojnih ciljev tisočletja kot edinemu načinu, ki bo zagotovil socialno pravičnost in izboljšano kakovost življenja za približno eno milijardo ljudi po svetu, ki živijo v skrajni revščini, opredeljeni kot dohodek, ki je nižji kot en ameriški dolar na dan;

| 2. | poziva države članice, da jasno ločujejo med porabo za razvoj in porabo za zunanjepolitične interese, pri čemer poudarja, da mora biti v zvezi s tem uradna razvojna pomoč v skladu z merili za uradno razvojno pomoč, ki jih je določil Odbor za razvojno pomoč Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD/DAC), in s priporočili OECD/DAC o sprostitvi uradne razvojne pomoči; |
| --- | --- |

2.

poziva države članice, da jasno ločujejo med porabo za razvoj in porabo za zunanjepolitične interese, pri čemer poudarja, da mora biti v zvezi s tem uradna razvojna pomoč v skladu z merili za uradno razvojno pomoč, ki jih je določil Odbor za razvojno pomoč Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD/DAC), in s priporočili OECD/DAC o sprostitvi uradne razvojne pomoči;

| 3. | poudarja, da si mora EU nujno prizadevati za najvišjo stopnjo koordinacije, da bi dosegla skladnosti z drugimi politikami Skupnosti (okoljske, migracijske politike, politike na področju človekovih pravic, kmetijske politike itd.) ter izogibanje dvojnemu delu in neusklajenim dejavnostim; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da si mora EU nujno prizadevati za najvišjo stopnjo koordinacije, da bi dosegla skladnosti z drugimi politikami Skupnosti (okoljske, migracijske politike, politike na področju človekovih pravic, kmetijske politike itd.) ter izogibanje dvojnemu delu in neusklajenim dejavnostim;

| 4. | opozarja, da se takojšni in potrebni ukrepi, ki jih mora sprejeti EU za obvladovanje resnih posledic vedno višjih cen hrane v državah v razvoju, ne smejo razumeti in izvajati kot del prizadevanj v zvezi s finančno pomočjo, zahtevano v skladu z soglasjem iz Monterreyja; zato pričakuje otipljiv predlog Komisije o uporabi sredstev za nujne primere; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da se takojšni in potrebni ukrepi, ki jih mora sprejeti EU za obvladovanje resnih posledic vedno višjih cen hrane v državah v razvoju, ne smejo razumeti in izvajati kot del prizadevanj v zvezi s finančno pomočjo, zahtevano v skladu z soglasjem iz Monterreyja; zato pričakuje otipljiv predlog Komisije o uporabi sredstev za nujne primere;

| 5. | poudarja, da je zaradi čezmerne in nesorazmerne upravne obremenitve v nekaterih državah partnericah ovirana učinkovitost razvojne pomoči; je zaskrbljen, da bi ta obremenitev utegnila ogroziti doseganje razvojnih ciljev novega tisočletja; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je zaradi čezmerne in nesorazmerne upravne obremenitve v nekaterih državah partnericah ovirana učinkovitost razvojne pomoči; je zaskrbljen, da bi ta obremenitev utegnila ogroziti doseganje razvojnih ciljev novega tisočletja;

| 6. | ugotavlja, da mora EU še vzpostaviti pravo ravnovesje med dvema nasprotujočima si pristopoma k razvojni pomoči: na eni strani je potrebno zaupati državam partnericam v zvezi z ustrezno dodelitvijo sredstev ter pomagati njihovim upravam v zvezi z oblikovanjem ustreznih instrumentov za uporabo finančnih sredstev; po drugi strani pa je treba finančno pomoč nameniti tako, da se preprečijo zlorabe ali neučinkovito dodeljevanje; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da mora EU še vzpostaviti pravo ravnovesje med dvema nasprotujočima si pristopoma k razvojni pomoči: na eni strani je potrebno zaupati državam partnericam v zvezi z ustrezno dodelitvijo sredstev ter pomagati njihovim upravam v zvezi z oblikovanjem ustreznih instrumentov za uporabo finančnih sredstev; po drugi strani pa je treba finančno pomoč nameniti tako, da se preprečijo zlorabe ali neučinkovito dodeljevanje;

Obseg uradne razvojne pomoči

| 7. | poudarja, da je EU največji donator razvojne pomoči v svetu, saj zagotovi 60 % uradne razvojne pomoči, ter odobrava dejstvo, da je delež pomoči EU v svetovnem merilu vedno večji; kljub temu zahteva, da Komisija zagotovi jasne in pregledne podatke o deležu proračuna EU za razvojno pomoč, da bi ocenil spremljanje izvajanja soglasja iz Monterreyja s strani vseh evropskih donatorjev; prav tako obžaluje, da je raven finančnih prispevkov EU za države v razvoju premalo vidna ter poziva Komisijo, naj oblikuje ustrezna in ciljno usmerjena orodja za komunikacijo in izmenjavo informacij za večjo vidnost razvojne pomoči EU; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je EU največji donator razvojne pomoči v svetu, saj zagotovi 60 % uradne razvojne pomoči, ter odobrava dejstvo, da je delež pomoči EU v svetovnem merilu vedno večji; kljub temu zahteva, da Komisija zagotovi jasne in pregledne podatke o deležu proračuna EU za razvojno pomoč, da bi ocenil spremljanje izvajanja soglasja iz Monterreyja s strani vseh evropskih donatorjev; prav tako obžaluje, da je raven finančnih prispevkov EU za države v razvoju premalo vidna ter poziva Komisijo, naj oblikuje ustrezna in ciljno usmerjena orodja za komunikacijo in izmenjavo informacij za večjo vidnost razvojne pomoči EU;

| 8. | pozdravlja dejstvo, da je EU do leta 2006 dosegla obvezujoč cilje povprečne uradne razvojne pomoči Skupnosti v višini 0,39 % BND, vendar v 2007 opaža zaskrbljujoče zmanjšanje pomoči EU z 47,7 milijard EUR v 2006 (0,41 % skupnega BND EU) na 46,1 milijarde EUR v 2007 (0,38 % skupnega BND EU) in poziva države članice, da povečajo obseg uradne razvojne pomoči, da bi dosegli obljubljeni cilj 0,56 % BND v 2010; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja dejstvo, da je EU do leta 2006 dosegla obvezujoč cilje povprečne uradne razvojne pomoči Skupnosti v višini 0,39 % BND, vendar v 2007 opaža zaskrbljujoče zmanjšanje pomoči EU z 47,7 milijard EUR v 2006 (0,41 % skupnega BND EU) na 46,1 milijarde EUR v 2007 (0,38 % skupnega BND EU) in poziva države članice, da povečajo obseg uradne razvojne pomoči, da bi dosegli obljubljeni cilj 0,56 % BND v 2010;

| 9. | vztraja, da ne sme več priti do zmanjšanja izkazane uradne razvojne pomoči držav članic; izpostavlja, da bo EU za obdobje 2005–2010 namenila 75 milijard EUR manj, kot je bilo obljubljeno, če se bo sedanji trend nadaljeval; |
| --- | --- |

9.

vztraja, da ne sme več priti do zmanjšanja izkazane uradne razvojne pomoči držav članic; izpostavlja, da bo EU za obdobje 2005–2010 namenila 75 milijard EUR manj, kot je bilo obljubljeno, če se bo sedanji trend nadaljeval;

| 10. | izraža globoko zaskrbljenost, ker večina držav članic (18 od 27, zlasti Latvija, Italija, Portugalska, Grčija in Češka) ni mogla povečati ravni svoje uradne razvojne pomoči od leta 2006 do leta 2007 ter ker se je ta pomoč v več državah, med njimi v Belgiji, Franciji in Združenem kraljestvu, celo zmanjšala za več kot 10 %; poziva države članice, da dosežejo tak obseg uradne razvojne pomoči, h kakršnemu so zavezane; z zadovoljstvom ugotavlja, da bodo nekatere države članice (Danska, Irska, Luksemburg in Nizozemska) zagotovo dosegle cilje uradne razvojne pomoči za 2010, in je prepričan, da bodo te države članice ohranile visoko raven uradne razvojne pomoči; |
| --- | --- |

10.

izraža globoko zaskrbljenost, ker večina držav članic (18 od 27, zlasti Latvija, Italija, Portugalska, Grčija in Češka) ni mogla povečati ravni svoje uradne razvojne pomoči od leta 2006 do leta 2007 ter ker se je ta pomoč v več državah, med njimi v Belgiji, Franciji in Združenem kraljestvu, celo zmanjšala za več kot 10 %; poziva države članice, da dosežejo tak obseg uradne razvojne pomoči, h kakršnemu so zavezane; z zadovoljstvom ugotavlja, da bodo nekatere države članice (Danska, Irska, Luksemburg in Nizozemska) zagotovo dosegle cilje uradne razvojne pomoči za 2010, in je prepričan, da bodo te države članice ohranile visoko raven uradne razvojne pomoči;

| 11. | se strinja z odločnim stališčem Komisije, da si je treba prizadevati tako za količino kot kakovost razvojne pomoči držav članic, in odločno podpira njena opozorila glede morebitnih skrajno negativnih posledic, če države članice ne bi uspele izpolniti svojih finančnih obveznosti; poziva Komisijo, naj uporabi svoje strokovno znanje in avtoriteto ter prepriča ostale javne in zasebne donatorje, da spoštujejo svoje finančne obljube; |
| --- | --- |

11.

se strinja z odločnim stališčem Komisije, da si je treba prizadevati tako za količino kot kakovost razvojne pomoči držav članic, in odločno podpira njena opozorila glede morebitnih skrajno negativnih posledic, če države članice ne bi uspele izpolniti svojih finančnih obveznosti; poziva Komisijo, naj uporabi svoje strokovno znanje in avtoriteto ter prepriča ostale javne in zasebne donatorje, da spoštujejo svoje finančne obljube;

| 12. | izraža zaskrbljenost, ker nekatere države članice odlašajo s povečanjem uradne razvojne pomoči, kar povzroči neto izgubo za države v razvoju v višini več kot 17 milijard EUR; |
| --- | --- |

12.

izraža zaskrbljenost, ker nekatere države članice odlašajo s povečanjem uradne razvojne pomoči, kar povzroči neto izgubo za države v razvoju v višini več kot 17 milijard EUR;

| 13. | pozdravlja pristop nekaterih držav članic, da postavijo zavezujoč večletni časovni razpored za povečanje stopnje uradne razvojne pomoči, da bi dosegle cilj ZN 0,7 % do 2015; poziva države članice, ki še niso objavile svojih večletnih časovnih razporedov, da to čim prej naredijo; poudarja, da jih morajo države članice sprejeti pred zgoraj omenjeno Mednarodno konferenco o financiranju za razvoj, ki bo potekala v Dohi, in izpolniti svoje obveznosti; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja pristop nekaterih držav članic, da postavijo zavezujoč večletni časovni razpored za povečanje stopnje uradne razvojne pomoči, da bi dosegle cilj ZN 0,7 % do 2015; poziva države članice, ki še niso objavile svojih večletnih časovnih razporedov, da to čim prej naredijo; poudarja, da jih morajo države članice sprejeti pred zgoraj omenjeno Mednarodno konferenco o financiranju za razvoj, ki bo potekala v Dohi, in izpolniti svoje obveznosti;

| 14. | opaža, da je v nekaterih primerih zmanjšanje izkazane stopnje pomoči v 2007 posledica umetnega napihovanja zneskov za odpis dolgov v 2006; poziva države članice k trajnostnem povečanju stopnje uradne razvojne pomoči, tako da se osredotoči na zneske brez komponente odpisa dolgov; |
| --- | --- |

14.

opaža, da je v nekaterih primerih zmanjšanje izkazane stopnje pomoči v 2007 posledica umetnega napihovanja zneskov za odpis dolgov v 2006; poziva države članice k trajnostnem povečanju stopnje uradne razvojne pomoči, tako da se osredotoči na zneske brez komponente odpisa dolgov;

| 15. | smatra za popolnoma nesprejemljivo razhajanje med pogostimi obljubami o povečanju finančne pomoči in znatno nižjimi zneski, ki so dejansko izplačani, in je zaskrbljen, ker so nekatere države članice naveličane zagotavljanja pomoči; |
| --- | --- |

15.

smatra za popolnoma nesprejemljivo razhajanje med pogostimi obljubami o povečanju finančne pomoči in znatno nižjimi zneski, ki so dejansko izplačani, in je zaskrbljen, ker so nekatere države članice naveličane zagotavljanja pomoči;

| 16. | poudarja, da je posvetovanje s partnerskimi vladami, nacionalnimi parlamenti in organizacijami civilne družbe bistveno pri sprejemanju odločitev glede obsega in namembnosti uradne razvojne pomoči; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je posvetovanje s partnerskimi vladami, nacionalnimi parlamenti in organizacijami civilne družbe bistveno pri sprejemanju odločitev glede obsega in namembnosti uradne razvojne pomoči;

Hitrost, prilagodljivost, predvidljivost in trajnost finančnih tokov

| 17. | poudarja, da mora biti pomoč posredovana pravočasno in izraža nezadovoljstvo, ker so postopki posredovanja pomoči pogosto podvrženi prevelikim zamudam; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da mora biti pomoč posredovana pravočasno in izraža nezadovoljstvo, ker so postopki posredovanja pomoči pogosto podvrženi prevelikim zamudam;

| 18. | poudarja, da je treba najti ravnovesje glede prilagodljivosti pri posredovanju sredstev za sodelovanje, da ustrezajo spremenjenim razmeram, kot je povečevanje cen hrane, hkrati pa je nujno predvidljivo financiranje, ki partnerskim državam omogoča načrtovanje trajnostnega razvoja ter prilagoditev na podnebne spremembe in njihovo ublažitev; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je treba najti ravnovesje glede prilagodljivosti pri posredovanju sredstev za sodelovanje, da ustrezajo spremenjenim razmeram, kot je povečevanje cen hrane, hkrati pa je nujno predvidljivo financiranje, ki partnerskim državam omogoča načrtovanje trajnostnega razvoja ter prilagoditev na podnebne spremembe in njihovo ublažitev;

| 19. | odločno poziva k jasnemu spoštovanju načel odgovornega posojanja in financiranja, da bodo postopki dajanja posojil in financiranja omogočili gospodarski in ekološki razvoj v skladu z načeli Equator; poziva Komisijo, da sodeluje pri vzpostavljanju teh načel in si v mednarodnih forumih prizadeva za obvezujoče ukrepe za njihovo praktično izvajanje tako, da področje delovanja ukrepov obsega nove udeležence pri razvoju iz javnega in zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

19.

odločno poziva k jasnemu spoštovanju načel odgovornega posojanja in financiranja, da bodo postopki dajanja posojil in financiranja omogočili gospodarski in ekološki razvoj v skladu z načeli Equator; poziva Komisijo, da sodeluje pri vzpostavljanju teh načel in si v mednarodnih forumih prizadeva za obvezujoče ukrepe za njihovo praktično izvajanje tako, da področje delovanja ukrepov obsega nove udeležence pri razvoju iz javnega in zasebnega sektorja;

Dolg in beg kapitala

| 20. | brez zadržkov podpira prizadevanja držav v razvoju, da ohranijo dolgoročno vzdržnost dolga in da izvajajo pobudo za močno zadolžene revne države (HIPC), ki je bistvenega pomena za doseganje razvojnih ciljev tisočletja; obžaluje pa, da v načrtu za odpis dolga ni številnih držav, katere dolg ovira pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja; vztraja pri nujnosti mednarodne razprave o razširitvi mednarodnih ukrepov za zmanjšanje dolga na določene zadolžene države, ki sedaj niso vključene v pobudo HIPC; |
| --- | --- |

20.

brez zadržkov podpira prizadevanja držav v razvoju, da ohranijo dolgoročno vzdržnost dolga in da izvajajo pobudo za močno zadolžene revne države (HIPC), ki je bistvenega pomena za doseganje razvojnih ciljev tisočletja; obžaluje pa, da v načrtu za odpis dolga ni številnih držav, katere dolg ovira pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja; vztraja pri nujnosti mednarodne razprave o razširitvi mednarodnih ukrepov za zmanjšanje dolga na določene zadolžene države, ki sedaj niso vključene v pobudo HIPC;

| 21. | poziva Komisijo, da v dvostranskih in večstranskih pogajanjih o odpisu dolga obravnava vprašanja „sramotnih“ ali nezakonitih dolgov, to so dolgovi, ki izhajajo iz neodgovornega, nepremišljenega ali nepoštenega posojanja in posojanja v lastno korist, ter načel odgovornega financiranja; se strinja s pozivi Komisije k ukrepanju za omejitev pravic komercialnih upnikov in vračilu oderuških skladov v primeru sodnih postopkov; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, da v dvostranskih in večstranskih pogajanjih o odpisu dolga obravnava vprašanja „sramotnih“ ali nezakonitih dolgov, to so dolgovi, ki izhajajo iz neodgovornega, nepremišljenega ali nepoštenega posojanja in posojanja v lastno korist, ter načel odgovornega financiranja; se strinja s pozivi Komisije k ukrepanju za omejitev pravic komercialnih upnikov in vračilu oderuških skladov v primeru sodnih postopkov;

| 22. | poziva vse države članice, da se držijo okvirja za ohranjanje vzdržnosti dolgov in si prizadevajo, da se pri njegovem razvoju upoštevajo notranji dolg države in finančne zahteve; poziva vse države članice, da priznajo, da odgovornost posojilodajalca ne vključuje samo upoštevanja okvira trajnosti, ampak tudi:






  — | upoštevanje ranljivosti držav posojilojemalk na zunanje pretrese, pri čemer se v teh primerih predvidi možnost za odložitev ali omilitev vračila; |
| --- | --- | --- |

22.

poziva vse države članice, da se držijo okvirja za ohranjanje vzdržnosti dolgov in si prizadevajo, da se pri njegovem razvoju upoštevajo notranji dolg države in finančne zahteve; poziva vse države članice, da priznajo, da odgovornost posojilodajalca ne vključuje samo upoštevanja okvira trajnosti, ampak tudi:

—

upoštevanje ranljivosti držav posojilojemalk na zunanje pretrese, pri čemer se v teh primerih predvidi možnost za odložitev ali omilitev vračila;

| — | vključitev zahtev o preglednosti v sporazume o posojilih za obe stranki; |
| --- | --- |

—

vključitev zahtev o preglednosti v sporazume o posojilih za obe stranki;

| — | večji nadzor za zagotavljanje, da posojanje ne prispeva h kršenju človekovih pravic ali večji korupciji; |
| --- | --- |

—

večji nadzor za zagotavljanje, da posojanje ne prispeva h kršenju človekovih pravic ali večji korupciji;

| 23. | poziva EU k spodbujanju mednarodnega prizadevanja, katerega namen je vzpostaviti neko obliko mednarodnih postopkov nesolventnosti ali poštenih in preglednih arbitražnih postopkov za učinkovito in pravično obravnavo morebitnih prihodnjih dolžniških kriz; |
| --- | --- |

23.

poziva EU k spodbujanju mednarodnega prizadevanja, katerega namen je vzpostaviti neko obliko mednarodnih postopkov nesolventnosti ali poštenih in preglednih arbitražnih postopkov za učinkovito in pravično obravnavo morebitnih prihodnjih dolžniških kriz;

| 24. | obžaluje, da Komisija ne poudarja bolj črpanja notranjih sredstev za financiranje razvoja, saj so to sredstev, ki pomenijo več neodvisnosti za države v razvoju; spodbuja države članice, da v celoti sodelujejo v pobudi za preglednost v ekstraktivni industriji (EITI) in da pozivajo k njeni okrepitvi; poziva Komisijo, da od Upravne za mednarodne računovodske standarde zahteva, da med svoje mednarodne računovodske standarde vključi zahtevo glede poročanja za vsako državo posebej o dejavnostih večnacionalnih podjetij v vseh sektorjih; |
| --- | --- |

24.

obžaluje, da Komisija ne poudarja bolj črpanja notranjih sredstev za financiranje razvoja, saj so to sredstev, ki pomenijo več neodvisnosti za države v razvoju; spodbuja države članice, da v celoti sodelujejo v pobudi za preglednost v ekstraktivni industriji (EITI) in da pozivajo k njeni okrepitvi; poziva Komisijo, da od Upravne za mednarodne računovodske standarde zahteva, da med svoje mednarodne računovodske standarde vključi zahtevo glede poročanja za vsako državo posebej o dejavnostih večnacionalnih podjetij v vseh sektorjih;

| 25. | obžaluje, da paket sporočil Komisije o učinkovitosti pomoči (KOM(2008)0177) ne omenja bega kapitala kot dejavnika tveganja za gospodarstva držav v razvoju; opozarja, da beg kapitala resno ogroža razvoj trajnostnih gospodarskih sistemov držav v razvoju, in izpostavlja, da davčne utaje v državah v razvoju vsako leto presegajo njihovo prejeto uradno razvojno pomoč; poziva Komisijo, da v svojo politiko vključi ukrepe za preprečevanje bega kapitala, kot določa soglasje iz Monterreya, vključno z odkrito analizo vzrokov za beg kapitala, z namenom ukinitve davčnih oaz, od katerih so nekatere v EU ali delujejo v tesni povezavi z državami članicami; |
| --- | --- |

25.

obžaluje, da paket sporočil Komisije o učinkovitosti pomoči (KOM(2008)0177) ne omenja bega kapitala kot dejavnika tveganja za gospodarstva držav v razvoju; opozarja, da beg kapitala resno ogroža razvoj trajnostnih gospodarskih sistemov držav v razvoju, in izpostavlja, da davčne utaje v državah v razvoju vsako leto presegajo njihovo prejeto uradno razvojno pomoč; poziva Komisijo, da v svojo politiko vključi ukrepe za preprečevanje bega kapitala, kot določa soglasje iz Monterreya, vključno z odkrito analizo vzrokov za beg kapitala, z namenom ukinitve davčnih oaz, od katerih so nekatere v EU ali delujejo v tesni povezavi z državami članicami;

| 26. | še zlasti ugotavlja, da po mnenju Svetovne banke nezakoniti del tega bega kapitala znaša 1 000 do 1 600 milijard dolarjev na leto, pri čemer polovica tega zneska prihaja iz držav v razvoju; podpira mednarodno prizadevanje za zamrznitev in vračilo ukradenega premoženja ter poziva države članice, ki še niso ratificirale konvencije Združenih narodov proti korupciji, da to storijo; obžaluje, da ni podobnega prizadevanja za boj proti davčnim utajam ter poziva Komisijo in države članice, da spodbujajo razširitev načela samodejne izmenjave podatkov o davkih na ves svet, pozivajo, da se kodeks ravnanja o davčnih utajah, ki ga pripravlja Ekonomsko-socialni odbor Združenih narodov (UN ECOSOC), priloži k deklaraciji iz Dohe in podprejo preoblikovanje Odbora ZN strokovnjakov o mednarodnem sodelovanju na področju davkov v pravi medvladni organ, ki ima na voljo dodatna sredstva za boj proti davčnim utajam na mednarodni ravni, skupaj z Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj; |
| --- | --- |

26.

še zlasti ugotavlja, da po mnenju Svetovne banke nezakoniti del tega bega kapitala znaša 1 000 do 1 600 milijard dolarjev na leto, pri čemer polovica tega zneska prihaja iz držav v razvoju; podpira mednarodno prizadevanje za zamrznitev in vračilo ukradenega premoženja ter poziva države članice, ki še niso ratificirale konvencije Združenih narodov proti korupciji, da to storijo; obžaluje, da ni podobnega prizadevanja za boj proti davčnim utajam ter poziva Komisijo in države članice, da spodbujajo razširitev načela samodejne izmenjave podatkov o davkih na ves svet, pozivajo, da se kodeks ravnanja o davčnih utajah, ki ga pripravlja Ekonomsko-socialni odbor Združenih narodov (UN ECOSOC), priloži k deklaraciji iz Dohe in podprejo preoblikovanje Odbora ZN strokovnjakov o mednarodnem sodelovanju na področju davkov v pravi medvladni organ, ki ima na voljo dodatna sredstva za boj proti davčnim utajam na mednarodni ravni, skupaj z Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj;

Inovativni finančni mehanizmi

| 27. | pozdravlja predlog inovativnih finančnih mehanizmov, ki so ga predstavile države članice in poziva Komisijo, da mehanizme oceni z vidika merila uspešnosti praktičnega izvajanja, trajnosti, dodane vrednosti, stroškov transakcije in učinkovitosti; poziva k finančnim mehanizmom in instrumentom, ki zagotavljajo novo financiranje in ne ogrožajo prihodnjih finančnih tokov; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja predlog inovativnih finančnih mehanizmov, ki so ga predstavile države članice in poziva Komisijo, da mehanizme oceni z vidika merila uspešnosti praktičnega izvajanja, trajnosti, dodane vrednosti, stroškov transakcije in učinkovitosti; poziva k finančnim mehanizmom in instrumentom, ki zagotavljajo novo financiranje in ne ogrožajo prihodnjih finančnih tokov;

| 28. | poziva k finančnim mehanizmom in instrumentom, ki zagotavljajo ukrepe za večjo učinkovitost zasebnih finančnih sredstev, kot je določeno v soglasju iz Monterreya, in razporejajo kreditne garancije; |
| --- | --- |

28.

poziva k finančnim mehanizmom in instrumentom, ki zagotavljajo ukrepe za večjo učinkovitost zasebnih finančnih sredstev, kot je določeno v soglasju iz Monterreya, in razporejajo kreditne garancije;

| 29. | poziva Komisijo, da bistveno poveča sredstva za ukrepe za prilagoditev na podnebne spremembe in njihovo omilitev v državah v razvoju, zlasti državah Globalnega zavezništva o podnebnih spremembah; poudarja, da je nujno potrebno več financiranja kot ga zagotavlja uradna razvojna pomoč, saj ta sama ne bi smela biti zadosten odziv na ukrepe za prilagoditev na podnebne spremembe in njihovo omilitev v državah v razvoju; poudarja, da je treba za ta namen nujno vzpostaviti inovativne finančne mehanizme, kot so dajatve na letalski promet in trgovanje z nafto, ter z namenskim rezerviranjem prihodkov od dražb iz sistema EU za trgovanje z emisijami (EU EST); |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, da bistveno poveča sredstva za ukrepe za prilagoditev na podnebne spremembe in njihovo omilitev v državah v razvoju, zlasti državah Globalnega zavezništva o podnebnih spremembah; poudarja, da je nujno potrebno več financiranja kot ga zagotavlja uradna razvojna pomoč, saj ta sama ne bi smela biti zadosten odziv na ukrepe za prilagoditev na podnebne spremembe in njihovo omilitev v državah v razvoju; poudarja, da je treba za ta namen nujno vzpostaviti inovativne finančne mehanizme, kot so dajatve na letalski promet in trgovanje z nafto, ter z namenskim rezerviranjem prihodkov od dražb iz sistema EU za trgovanje z emisijami (EU EST);

| 30. | pozdravlja predlog Komisije o vzpostavitvi svetovnega podnebnega finančnega mehanizma, ki bi temeljil na načelu predhodnega zagotavljanja pomoči za financiranje ukrepov za omilitev in prilagoditev v državah v razvoju; poziva države članice in Komisijo, da sprejmejo večje finančne obveznosti za nujno izvajanje predloga; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja predlog Komisije o vzpostavitvi svetovnega podnebnega finančnega mehanizma, ki bi temeljil na načelu predhodnega zagotavljanja pomoči za financiranje ukrepov za omilitev in prilagoditev v državah v razvoju; poziva države članice in Komisijo, da sprejmejo večje finančne obveznosti za nujno izvajanje predloga;

| 31. | poziva Komisijo in države članice, da namenijo najmanj 25 % prihodnjih prihodkov od dražb v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami za financiranje ukrepov na področju podnebnih sprememb v državah v razvoju; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo in države članice, da namenijo najmanj 25 % prihodnjih prihodkov od dražb v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami za financiranje ukrepov na področju podnebnih sprememb v državah v razvoju;

| 32. | poziva Komisijo, da omogoči dostop do financ manjšim podjetnikom in kmetom kot sredstvo za povečanje proizvodnje hrane in zagotavljanje trajnostne rešitve v zvezi z prehrambeno krizo; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, da omogoči dostop do financ manjšim podjetnikom in kmetom kot sredstvo za povečanje proizvodnje hrane in zagotavljanje trajnostne rešitve v zvezi z prehrambeno krizo;

| 33. | poziva Evropsko investicijsko banko, da preuči možnosti za takojšnjo vzpostavitev jamstvenega sklada za podporo sistemov mikrokreditov in zavarovanja pred tveganji, ki se ustrezno odzivajo na potrebe lokalnih proizvajalcev živil v revnejših državah v razvoju; |
| --- | --- |

33.

poziva Evropsko investicijsko banko, da preuči možnosti za takojšnjo vzpostavitev jamstvenega sklada za podporo sistemov mikrokreditov in zavarovanja pred tveganji, ki se ustrezno odzivajo na potrebe lokalnih proizvajalcev živil v revnejših državah v razvoju;

| 34. | pozdravlja predlog Združenih narodih o ustanovitvi večdonatorskega sklada za enakost med spoloma, ki bi ga upravljal Sklad združenih narodov za ženske (UNIFEM), njegov cilj pa bi bil spodbujanje in financiranje politike enakosti med spoloma v državah v razvoju; poziva Svet in Komisijo, da preučita in podpreta to mednarodno pobudo; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja predlog Združenih narodih o ustanovitvi večdonatorskega sklada za enakost med spoloma, ki bi ga upravljal Sklad združenih narodov za ženske (UNIFEM), njegov cilj pa bi bil spodbujanje in financiranje politike enakosti med spoloma v državah v razvoju; poziva Svet in Komisijo, da preučita in podpreta to mednarodno pobudo;

| 35. | poziva k podvojitvi prizadevanj za spodbujanje razvoja finančnih storitev ob upoštevanju, da lahko bančni sektor sprosti lokalna sredstva za razvoj, in da je poleg tega stabilen sektor finančnih storitev najboljši način za boj proti begu kapitala; |
| --- | --- |

35.

poziva k podvojitvi prizadevanj za spodbujanje razvoja finančnih storitev ob upoštevanju, da lahko bančni sektor sprosti lokalna sredstva za razvoj, in da je poleg tega stabilen sektor finančnih storitev najboljši način za boj proti begu kapitala;

| 36. | poziva vse zainteresirane strani, da v celoti spoštujejo ogromne možnosti za prihodke iz naravnih virov; v zvezi s tem meni, da je nujna preglednost dejavnosti na področju virov; meni, da je treba, medtem ko se pobuda za preglednost v ekstraktivnih industrijah in proces Kimberley odvijata v pravo smer, storiti še veliko več za spodbujanje preglednega upravljanja dejavnosti na področju virov in njihovih prihodkov; |
| --- | --- |

36.

poziva vse zainteresirane strani, da v celoti spoštujejo ogromne možnosti za prihodke iz naravnih virov; v zvezi s tem meni, da je nujna preglednost dejavnosti na področju virov; meni, da je treba, medtem ko se pobuda za preglednost v ekstraktivnih industrijah in proces Kimberley odvijata v pravo smer, storiti še veliko več za spodbujanje preglednega upravljanja dejavnosti na področju virov in njihovih prihodkov;

Preoblikovanje mednarodnih sistemov

| 37. | poziva Svet in Komisijo, da vključi evropski razvojni sklad v proračun EU pri vmesnem pregledu 2008–2009, da bi okrepila demokratično legitimnost pomembnega dela razvojne politike EU in njenega proračuna; |
| --- | --- |

37.

poziva Svet in Komisijo, da vključi evropski razvojni sklad v proračun EU pri vmesnem pregledu 2008–2009, da bi okrepila demokratično legitimnost pomembnega dela razvojne politike EU in njenega proračuna;

| 38. | ugotavlja, da je bil aprila 2008 narejen prvi korak na poti k boljši zastopanosti držav v razvoju v Mednarodnem denarnem skladu; obžaluje, da struktura glasovalnih pravic v Mednarodnem denarnem skladu še vedno temelji zlasti na bogastvu; poziva Komisijo in države članice, da pokažejo svoje zanimanje za odločanje z dvojno večino (delničarji/države) v instituciji, ki je odgovorna za mednarodno finančno stabilnosti, tj. Mednarodni denarni sklad; |
| --- | --- |

38.

ugotavlja, da je bil aprila 2008 narejen prvi korak na poti k boljši zastopanosti držav v razvoju v Mednarodnem denarnem skladu; obžaluje, da struktura glasovalnih pravic v Mednarodnem denarnem skladu še vedno temelji zlasti na bogastvu; poziva Komisijo in države članice, da pokažejo svoje zanimanje za odločanje z dvojno večino (delničarji/države) v instituciji, ki je odgovorna za mednarodno finančno stabilnosti, tj. Mednarodni denarni sklad;

| 39. | poziva Komisijo in države članice, da izkoristijo zgoraj omenjeno Mednarodno konferenco o spremljanju izvajanja sklepov o financiranju za razvoj, ki bo potekala v Dohi, kot priložnost za predstavitev skupnega stališča EU o razvoju za uresničevanje razvojnih ciljev novega tisočletja s trajnostnim pristopom; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo in države članice, da izkoristijo zgoraj omenjeno Mednarodno konferenco o spremljanju izvajanja sklepov o financiranju za razvoj, ki bo potekala v Dohi, kot priložnost za predstavitev skupnega stališča EU o razvoju za uresničevanje razvojnih ciljev novega tisočletja s trajnostnim pristopom;

| 40. | poziva države članice, da izvršijo hitro in ambiciozno reformo Svetovne banke, da bodo tisti, ki jih najbolj neposredno zadevajo njeni programi, bolje zastopani; |
| --- | --- |

40.

poziva države članice, da izvršijo hitro in ambiciozno reformo Svetovne banke, da bodo tisti, ki jih najbolj neposredno zadevajo njeni programi, bolje zastopani;

*

* *

| 41. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, generalnemu sekretarju Združenih narodov, vodjem Svetovne trgovinske organizacije, Mednarodnega denarnega sklada, Skupine Svetovne banke in Ekonomsko-socialnega odbora ZN. |
| --- | --- |

41.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, generalnemu sekretarju Združenih narodov, vodjem Svetovne trgovinske organizacije, Mednarodnega denarnega sklada, Skupine Svetovne banke in Ekonomsko-socialnega odbora ZN.

---

(1)  UL C 131 E, 5.6.2003, str. 164.

(2)  UL C 284 E, 21.11.2002, str. 315.

(3)  UL C 46, 24.2.2006, str. 1.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0237.

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/7

---

Torek, 23 september 2008Pregled notranjega trga

P6_TA(2008)0421

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o pregledu notranjega trga (2008/2056(INI))

2010/C 8 E/02

Evropski parlament,

ob upoštevanju pregleda notranjega trga št. 16a z dne 14. februarja 2008 (SEK(2008)0076),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. septembra 2007 o reviziji enotnega trga: premagovanje ovir in neučinkovitosti z boljšim izvajanjem in uveljavljanjem (1),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. novembra 2007 z naslovom „Enotni trg za Evropo 21. stoletja“ (KOM(2007)0724),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (2),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. januarja 2008 z naslovom „Strateški pregled boljše pravne ureditve v Evropski uniji“ (KOM(2008)0032),

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Bruslju dne 8. in 9. marca 2007, v katerih je bil sprejet akcijski program za zmanjšanje upravnega bremena v EU in določen cilj, da se to zmanjša za 25 %, države članice pa pozvane, naj določijo podobne cilje na nacionalni ravni,

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 20. novembra 2007 o izvajanju nove metodologije za spremljanje proizvodnih trgov in sektorjev: rezultati prvega sektorskega pregleda, ki spremlja sporočilo Komisije o enotnem trgu za Evropo 21. stoletja (SEK(2007)1517),

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 20. novembra 2007 o instrumentih za modernizacijo politike enotnega trga, ki spremlja sporočilo Komisije o enotnem trgu za Evropo 21. stoletja (SEK(2007)1518),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. januarja 2008 z naslovom „Spremljanje rezultatov za potrošnike na enotnem trgu: pregled stanja potrošniških trgov“ (KOM(2008)0031),

ob upoštevanju Sklepov Evropskega sveta (Konkurenčnost – notranji trg, industrija in raziskave) z dne 25. februarja 2008 o enotnem trgu za Evropo 21. stoletja,

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov (A6-0272/2008),

| A. | ker pozdravlja objavo pregleda notranjega trga, ki prispeva k zmanjševanju zamud pri prenosu, |
| --- | --- |

A.

ker pozdravlja objavo pregleda notranjega trga, ki prispeva k zmanjševanju zamud pri prenosu,

| B. | ker so vse države članice zakonsko obvezane prenesti vse direktive o notranjem trgu v določenih rokih, |
| --- | --- |

B.

ker so vse države članice zakonsko obvezane prenesti vse direktive o notranjem trgu v določenih rokih,

| C. | ker je prvi namen pregleda spodbuditi države članice k zagotavljanju pravočasnega prenosa, |
| --- | --- |

C.

ker je prvi namen pregleda spodbuditi države članice k zagotavljanju pravočasnega prenosa,

| D. | ker trenutni primanjkljaj, ki znaša 1,2 %, še ni dosegel cilja 1,0 %, o katerem so se voditelji držav in vlad dogovorili leta 2007, |
| --- | --- |

D.

ker trenutni primanjkljaj, ki znaša 1,2 %, še ni dosegel cilja 1,0 %, o katerem so se voditelji držav in vlad dogovorili leta 2007,

| E. | ker faktor razdrobljenosti znaša 8 %, kar pomeni, da 124 direktiv še ni bilo prenesenih v najmanj eni državi članici, |
| --- | --- |

E.

ker faktor razdrobljenosti znaša 8 %, kar pomeni, da 124 direktiv še ni bilo prenesenih v najmanj eni državi članici,

| F. | ker med državami članicami obstajajo razhajanja med ravnmi prenosa, |
| --- | --- |

F.

ker med državami članicami obstajajo razhajanja med ravnmi prenosa,

| G. | ker direktiva ni nujno v celoti učinkovita, čeprav je bila prenesena hitro in pravilno, še zlasti kadar pri njenem izvajanju nastane pravna negotovost, ki lahko privede do sporov pred Sodiščem Evropskih skupnosti in ovira učinkovito delovanje notranjega trga, |
| --- | --- |

G.

ker direktiva ni nujno v celoti učinkovita, čeprav je bila prenesena hitro in pravilno, še zlasti kadar pri njenem izvajanju nastane pravna negotovost, ki lahko privede do sporov pred Sodiščem Evropskih skupnosti in ovira učinkovito delovanje notranjega trga,

| H. | ker je število sproženih postopkov za ugotavljanje kršitev še vedno zelo visoko, številne kršitve pa se nanašajo na nepravilen prenos oziroma njegovo neizvajanje, |
| --- | --- |

H.

ker je število sproženih postopkov za ugotavljanje kršitev še vedno zelo visoko, številne kršitve pa se nanašajo na nepravilen prenos oziroma njegovo neizvajanje,

| I. | ker je mogoče z neupoštevanjem nekaterih direktiv, njihovim neustreznim prenosom ali neizvajanjem prenosa ustvariti neupravičeno prednost, |
| --- | --- |

I.

ker je mogoče z neupoštevanjem nekaterih direktiv, njihovim neustreznim prenosom ali neizvajanjem prenosa ustvariti neupravičeno prednost,

| J. | ker je izvajanje direktiv o notranjem trgu ključnega pomena za uresničevanje lizbonskega programa in göteborškega programa za trajnostni razvoj, |
| --- | --- |

J.

ker je izvajanje direktiv o notranjem trgu ključnega pomena za uresničevanje lizbonskega programa in göteborškega programa za trajnostni razvoj,

| K. | ker povprečen čas za to, da postopek za ugotavljanje kršitve pride pred sodišče, znaša več kot 20 mesecev, |
| --- | --- |

K.

ker povprečen čas za to, da postopek za ugotavljanje kršitve pride pred sodišče, znaša več kot 20 mesecev,

| L. | ker nekatere države članice ne spoštujejo sodb Sodišča Evropskih skupnosti v zadevah v zvezi s kršitvami, kar še nadalje ovira delovanje notranjega trga, |
| --- | --- |

L.

ker nekatere države članice ne spoštujejo sodb Sodišča Evropskih skupnosti v zadevah v zvezi s kršitvami, kar še nadalje ovira delovanje notranjega trga,

| M. | ker je upravno breme v nekaterih državah članicah preveliko, kar je posledica tako nacionalne zakonodaje kot zakonodaje Skupnosti, |
| --- | --- |

M.

ker je upravno breme v nekaterih državah članicah preveliko, kar je posledica tako nacionalne zakonodaje kot zakonodaje Skupnosti,

Izvajanje – temelj notranjega trga

| 1. | poudarja, da so pravočasno izvajanje, pravilen prenos in pravilna uporaba direktiv o notranjem trgu pogoji za učinkovito delovanje notranjega trga, kar ima posledice tudi za konkurenco ter gospodarsko in socialno ravnovesje znotraj EU; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da so pravočasno izvajanje, pravilen prenos in pravilna uporaba direktiv o notranjem trgu pogoji za učinkovito delovanje notranjega trga, kar ima posledice tudi za konkurenco ter gospodarsko in socialno ravnovesje znotraj EU;

| 2. | poudarja pomen lastništva notranjega trga na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; poudarja vlogo Komisije pri ustvarjanju partnerstev v procesih oblikovanja povezanih politik; |
| --- | --- |

2.

poudarja pomen lastništva notranjega trga na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; poudarja vlogo Komisije pri ustvarjanju partnerstev v procesih oblikovanja povezanih politik;

| 3. | opozarja, da naj bi od leta 2009 primanjkljaj pri prenosu znašal največ 1,0 %; poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za doseganje tega cilja; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da naj bi od leta 2009 primanjkljaj pri prenosu znašal največ 1,0 %; poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za doseganje tega cilja;

| 4. | poziva tiste države članice, ki imajo posebno visok primanjkljaj, naj nemudoma ukrepajo, in poziva Komisijo, naj tesno sodeluje z njimi za izboljšanje razmer; ugotavlja, da so nekatere države članice dokazale, da je mogoče primanjkljaj znatno in hitro zmanjšati; |
| --- | --- |

4.

poziva tiste države članice, ki imajo posebno visok primanjkljaj, naj nemudoma ukrepajo, in poziva Komisijo, naj tesno sodeluje z njimi za izboljšanje razmer; ugotavlja, da so nekatere države članice dokazale, da je mogoče primanjkljaj znatno in hitro zmanjšati;

| 5. | opozarja, da morajo tako države članice kot Komisija nujno obravnavati visoki faktor razdrobljenosti; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da morajo tako države članice kot Komisija nujno obravnavati visoki faktor razdrobljenosti;

| 6. | obžaluje, da države članice pri prenosu direktiv v nacionalno zakonodajo včasih postavijo dodatne zahteve; ocenjuje, da to čezmerno zakonsko urejanje ovira učinkovito delovanje notranjega trga; |
| --- | --- |

6.

obžaluje, da države članice pri prenosu direktiv v nacionalno zakonodajo včasih postavijo dodatne zahteve; ocenjuje, da to čezmerno zakonsko urejanje ovira učinkovito delovanje notranjega trga;

| 7. | meni, da je močan, odprt in konkurenčen notranji trg ključna sestavina odziva Evrope na izzive globalizacije s spodbujanjem konkurenčnosti evropske industrije, krepitvijo spodbud za tuje naložbe in zagotavljanjem pravic potrošnikov v Evropi; zato mora Komisija pri sprejemanju novih pobud glede notranjega trga upoštevati zunanjo razsežnost; |
| --- | --- |

7.

meni, da je močan, odprt in konkurenčen notranji trg ključna sestavina odziva Evrope na izzive globalizacije s spodbujanjem konkurenčnosti evropske industrije, krepitvijo spodbud za tuje naložbe in zagotavljanjem pravic potrošnikov v Evropi; zato mora Komisija pri sprejemanju novih pobud glede notranjega trga upoštevati zunanjo razsežnost;

| 8. | opominja, da so na odprtem in konkurenčnem notranjem trgu potrebni bolje usmerjeni in strožji instrumenti za boj proti ponarejanju in piratstvu; |
| --- | --- |

8.

opominja, da so na odprtem in konkurenčnem notranjem trgu potrebni bolje usmerjeni in strožji instrumenti za boj proti ponarejanju in piratstvu;

| 9. | poziva države članice, naj se nemudoma posvetijo pravilnemu prenosu in izvajanju direktiv o notranjem trgu, pri tem pa si pomagajo s smernicami in najboljšimi primeri iz prakse; poziva k razvoju natančnejših instrumentov za odpravljanje pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice, naj se nemudoma posvetijo pravilnemu prenosu in izvajanju direktiv o notranjem trgu, pri tem pa si pomagajo s smernicami in najboljšimi primeri iz prakse; poziva k razvoju natančnejših instrumentov za odpravljanje pomanjkljivosti;

| 10. | poziva Komisijo, naj pospeši postopek reševanja sporov v zgodnejši fazi in prednostno obravnava tiste postopke za ugotavljanje kršitev, ki imajo resnejše posledice za evropske državljane; prav tako jo spodbuja, da pripravi zbirko postopkov za ugotavljanje kršitev, ki so potekali pred sodiščem, kjer bodo na voljo podrobne informacije o zadevnih kršitvah; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj pospeši postopek reševanja sporov v zgodnejši fazi in prednostno obravnava tiste postopke za ugotavljanje kršitev, ki imajo resnejše posledice za evropske državljane; prav tako jo spodbuja, da pripravi zbirko postopkov za ugotavljanje kršitev, ki so potekali pred sodiščem, kjer bodo na voljo podrobne informacije o zadevnih kršitvah;

| 11. | poziva države članice, naj izpolnijo svoje obveznosti, ki jim jih nalagajo sodbe Sodišča Evropskih skupnosti; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice, naj izpolnijo svoje obveznosti, ki jim jih nalagajo sodbe Sodišča Evropskih skupnosti;

Razvijanje pregleda kot orodja za oblikovanje politik

| 12. | meni, da čeprav je bil pregled prvotno namenjen spodbujanju pravočasnega in pravilnega prenosa, ga je mogoče nadalje razviti kot orodje v podporo oblikovalcem politik pri odkrivanju ovir in določanju področij, na katerih so potrebne nove pobude; poziva Komisijo, naj razširi in poglobi nabor informacij in kazalnikov, ki so vključeni v pregled, med drugim za kakovost, socialne razmere delavcev ter učinek na okolje in podnebne spremembe; |
| --- | --- |

12.

meni, da čeprav je bil pregled prvotno namenjen spodbujanju pravočasnega in pravilnega prenosa, ga je mogoče nadalje razviti kot orodje v podporo oblikovalcem politik pri odkrivanju ovir in določanju področij, na katerih so potrebne nove pobude; poziva Komisijo, naj razširi in poglobi nabor informacij in kazalnikov, ki so vključeni v pregled, med drugim za kakovost, socialne razmere delavcev ter učinek na okolje in podnebne spremembe;

| 13. | poziva Komisijo, naj v prihodnje preglede vključi lahko razumljiv povzetek, da bodo podatki lažje dostopni državljanom in drugim interesnim skupinam; poziva ustrezne nacionalne organe in organe EU, naj pregled objavijo na svojih spletnih mestih in si bolj prizadevajo, da bi ga predstavili medijem; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj v prihodnje preglede vključi lahko razumljiv povzetek, da bodo podatki lažje dostopni državljanom in drugim interesnim skupinam; poziva ustrezne nacionalne organe in organe EU, naj pregled objavijo na svojih spletnih mestih in si bolj prizadevajo, da bi ga predstavili medijem;

| 14. | obžaluje, da pregled ne vsebuje informacij o direktivah, ki niso bile prenesene; meni, da so nekatere direktive, na primer Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (3), pomembnejše za učinkovito delovanje notranjega trga kot druge; poziva Komisijo, naj preuči kazalnike, ki bolje zrcalijo relativni pomen direktiv za industrijo in državljane v različnih sektorjih; meni, da so lahko presoje vpliva, ki jih je izvedla Komisija, velikega pomena za ta namen; |
| --- | --- |

14.

obžaluje, da pregled ne vsebuje informacij o direktivah, ki niso bile prenesene; meni, da so nekatere direktive, na primer Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (3), pomembnejše za učinkovito delovanje notranjega trga kot druge; poziva Komisijo, naj preuči kazalnike, ki bolje zrcalijo relativni pomen direktiv za industrijo in državljane v različnih sektorjih; meni, da so lahko presoje vpliva, ki jih je izvedla Komisija, velikega pomena za ta namen;

| 15. | opominja, da sta kakovost zakonodaje Skupnosti in njeno izvajanje bistvena za pravilno delovanje notranjega trga ter da število zadev pred Sodiščem Evropske skupnosti v zvezi z nejasnimi določbami in nepravilnim izvajanjem sekundarne zakonodaje kaže, da bi bilo treba zakonodajo Skupnosti pripravljati natančneje; zato poziva Komisijo, naj v pregled uvede kazalnike za število zadev pred Sodiščem Evropskih skupnosti v zvezi s kakovostjo sekundarne zakonodaje in njeno pravilno razlago; |
| --- | --- |

15.

opominja, da sta kakovost zakonodaje Skupnosti in njeno izvajanje bistvena za pravilno delovanje notranjega trga ter da število zadev pred Sodiščem Evropske skupnosti v zvezi z nejasnimi določbami in nepravilnim izvajanjem sekundarne zakonodaje kaže, da bi bilo treba zakonodajo Skupnosti pripravljati natančneje; zato poziva Komisijo, naj v pregled uvede kazalnike za število zadev pred Sodiščem Evropskih skupnosti v zvezi s kakovostjo sekundarne zakonodaje in njeno pravilno razlago;

| 16. | pozdravlja namen Komisije, da uvede bolj sistematičen pristop za spremljanje delovanja ključnih trgov blaga in storitev, da bo mogoče razkriti tržne neuspehe in spodbuditi učinkovitejše politične instrumente; zato poziva, da se v pregled vključijo za sektor in države članice bolj specifične in natančne informacije; poziva, da se vključijo tudi kazalniki, ki se nanašajo na čezmejne vidike javnih naročil; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja namen Komisije, da uvede bolj sistematičen pristop za spremljanje delovanja ključnih trgov blaga in storitev, da bo mogoče razkriti tržne neuspehe in spodbuditi učinkovitejše politične instrumente; zato poziva, da se v pregled vključijo za sektor in države članice bolj specifične in natančne informacije; poziva, da se vključijo tudi kazalniki, ki se nanašajo na čezmejne vidike javnih naročil;

| 17. | poziva Komisijo, naj v skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje zagotovi, da bi vsi njeni predlogi direktiv vsebovali posebno določbo, ki od držav članic zahteva, naj pripravijo tabele s prikazom korelacije med posameznim aktom in ukrepi za prenos v nacionalno pravo ter jih posredujejo Komisiji; v zvezi s tem obžaluje, da države članice ovirajo prizadevanja Komisije in Parlamenta za preglednost, ker nasprotujejo tej določbi oziroma vztrajajo, da se uvede v nezavezujoči obliki uvodne izjave; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj v skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje zagotovi, da bi vsi njeni predlogi direktiv vsebovali posebno določbo, ki od držav članic zahteva, naj pripravijo tabele s prikazom korelacije med posameznim aktom in ukrepi za prenos v nacionalno pravo ter jih posredujejo Komisiji; v zvezi s tem obžaluje, da države članice ovirajo prizadevanja Komisije in Parlamenta za preglednost, ker nasprotujejo tej določbi oziroma vztrajajo, da se uvede v nezavezujoči obliki uvodne izjave;

| 18. | meni, da je izvajanje lizbonskega programa in göteborškega programa za trajnostni razvoj politična prednostna naloga, in zlasti poudarja pomen izvajanja tistih direktiv, ki so potrebne za njeno uresničevanje; poziva Svet, naj vprašanja o notranjem trgu postavi na prvo mesto v prenovljeni strategiji po letu 2010; |
| --- | --- |

18.

meni, da je izvajanje lizbonskega programa in göteborškega programa za trajnostni razvoj politična prednostna naloga, in zlasti poudarja pomen izvajanja tistih direktiv, ki so potrebne za njeno uresničevanje; poziva Svet, naj vprašanja o notranjem trgu postavi na prvo mesto v prenovljeni strategiji po letu 2010;

| 19. | pozdravlja namero Komisije, da razvije instrumente za izboljšanje politike notranjega trga in orodja, s katerimi bi postala politika notranjega trga bolj podprta z dokazi, ciljno usmerjena, decentralizirana in dostopna ter da bi se o njej bolje obveščalo; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja namero Komisije, da razvije instrumente za izboljšanje politike notranjega trga in orodja, s katerimi bi postala politika notranjega trga bolj podprta z dokazi, ciljno usmerjena, decentralizirana in dostopna ter da bi se o njej bolje obveščalo;

| 20. | poziva Komisijo, naj prek sektorskih študij, mnenjskih raziskav med podjetji in potrošniki oziroma z drugimi sredstvi oceni kakovost in skladnost izvajanja v državah članicah, da se zagotovi učinkovito izvajanje zakonodaje; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj prek sektorskih študij, mnenjskih raziskav med podjetji in potrošniki oziroma z drugimi sredstvi oceni kakovost in skladnost izvajanja v državah članicah, da se zagotovi učinkovito izvajanje zakonodaje;

| 21. | poudarja dejstvo, da pozno in nepravilno izvajanje potrošnike in podjetja prikrajša za pravice, povzroča škodo evropskemu gospodarstvu in ogroža zaupanje v notranji trg; poziva Komisijo, naj oblikuje kazalnike za merjenje stroškov, ki jih imajo državljani in industrija zaradi prepoznega in nepravilnega prenašanja, ter kazalnike za izračun posledičnega razmerja med uspešnostjo pri prenašanju in postopki za ugotavljanje kršitev proti državam članicam; |
| --- | --- |

21.

poudarja dejstvo, da pozno in nepravilno izvajanje potrošnike in podjetja prikrajša za pravice, povzroča škodo evropskemu gospodarstvu in ogroža zaupanje v notranji trg; poziva Komisijo, naj oblikuje kazalnike za merjenje stroškov, ki jih imajo državljani in industrija zaradi prepoznega in nepravilnega prenašanja, ter kazalnike za izračun posledičnega razmerja med uspešnostjo pri prenašanju in postopki za ugotavljanje kršitev proti državam članicam;

| 22. | pozdravlja namero Komisije, da bo vlagala boljše zakonodajne pobude, predvsem da bi izboljšala ocene vpliva in zmanjšala upravno breme, saj bo to prispevalo k učinkovitejšemu delovanju notranjega trga; ocenjuje, da so ta vprašanja povezana in da je treba zato k njim pristopiti usklajeno; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja namero Komisije, da bo vlagala boljše zakonodajne pobude, predvsem da bi izboljšala ocene vpliva in zmanjšala upravno breme, saj bo to prispevalo k učinkovitejšemu delovanju notranjega trga; ocenjuje, da so ta vprašanja povezana in da je treba zato k njim pristopiti usklajeno;

| 23. | odobrava cilj, da se upravno breme v EU do leta 2012 zmanjša za 25 %; poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za doseganje tega cilja; meni, da bi bilo treba pri pregledu meriti prizadevanja in s tem povezan napredek na nacionalni ravni in ravni Skupnosti; zato poziva Komisijo, naj razmisli o vključitvi poglavja o tem vprašanju v pregled; |
| --- | --- |

23.

odobrava cilj, da se upravno breme v EU do leta 2012 zmanjša za 25 %; poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za doseganje tega cilja; meni, da bi bilo treba pri pregledu meriti prizadevanja in s tem povezan napredek na nacionalni ravni in ravni Skupnosti; zato poziva Komisijo, naj razmisli o vključitvi poglavja o tem vprašanju v pregled;

| 24. | obžaluje, da se državljani še vedno soočajo s številnimi težavami pri prostem pretoku na notranjem trgu; v zvezi s tem ugotavlja, da je bilo 15 % zadev v sistemu SOLVIT v letu 2007 povezanih s prostim gibanjem oseb in državljanstvom EU; zato poziva države članice in Komisijo, naj si bolj prizadevajo, da bi zagotovile prosto gibanje oseb; še zlasti poziva države članice, naj vzpostavijo službe „vse na enem mestu“, da bodo državljanom olajšale urejanje pravnih in praktičnih zadev pri gibanju na notranjem trgu; poziva Komisijo, naj oblikuje kazalnike za pregled, s katerimi bo mogoče meriti ovire za prosto gibanje oseb; |
| --- | --- |

24.

obžaluje, da se državljani še vedno soočajo s številnimi težavami pri prostem pretoku na notranjem trgu; v zvezi s tem ugotavlja, da je bilo 15 % zadev v sistemu SOLVIT v letu 2007 povezanih s prostim gibanjem oseb in državljanstvom EU; zato poziva države članice in Komisijo, naj si bolj prizadevajo, da bi zagotovile prosto gibanje oseb; še zlasti poziva države članice, naj vzpostavijo službe „vse na enem mestu“, da bodo državljanom olajšale urejanje pravnih in praktičnih zadev pri gibanju na notranjem trgu; poziva Komisijo, naj oblikuje kazalnike za pregled, s katerimi bo mogoče meriti ovire za prosto gibanje oseb;

| 25. | ponavlja, da je treba izboljšati delovanje zakonodaje o notranjem trgu; meni, da je izboljšano izvajanje odvisno tudi od razvoja praktičnega sodelovanja in partnerstva med upravami; poziva države članice in Komisijo, naj še naprej razvijajo sisteme za izmenjavo informacij in najboljših primerov iz prakse; poudarja, da je treba zaradi številnih organov na lokalni, regionalni in nacionalni ravni dejavno spodbujati in podpirati upravno sodelovanje in poenostavitev upravnih postopkov; poudarja, da bi utegnil informacijski sistem za notranji trg pri tem igrati večjo vlogo; |
| --- | --- |

25.

ponavlja, da je treba izboljšati delovanje zakonodaje o notranjem trgu; meni, da je izboljšano izvajanje odvisno tudi od razvoja praktičnega sodelovanja in partnerstva med upravami; poziva države članice in Komisijo, naj še naprej razvijajo sisteme za izmenjavo informacij in najboljših primerov iz prakse; poudarja, da je treba zaradi številnih organov na lokalni, regionalni in nacionalni ravni dejavno spodbujati in podpirati upravno sodelovanje in poenostavitev upravnih postopkov; poudarja, da bi utegnil informacijski sistem za notranji trg pri tem igrati večjo vlogo;

| 26. | poziva države članice, naj vzpostavijo nacionalna središča za notranji trg, da bodo prispevale k usklajevanju, poenostavitvi in politični prepoznavnosti svojih ukrepov za boljše delovanje notranjega trga; poudarja, da bi bilo treba ta središča odpreti v obstoječih uradih, na primer v nacionalnih enotnih kontaktnih točkah; poziva države članice, naj si prizadevajo za boljše praktično poznavanje zakonodaje EU na vseh ravneh nacionalne uprave, da se državljanom in podjetjem zaradi nerazumevanja pravil ne bo treba soočati z nepotrebnimi bremeni in ovirami; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice, naj vzpostavijo nacionalna središča za notranji trg, da bodo prispevale k usklajevanju, poenostavitvi in politični prepoznavnosti svojih ukrepov za boljše delovanje notranjega trga; poudarja, da bi bilo treba ta središča odpreti v obstoječih uradih, na primer v nacionalnih enotnih kontaktnih točkah; poziva države članice, naj si prizadevajo za boljše praktično poznavanje zakonodaje EU na vseh ravneh nacionalne uprave, da se državljanom in podjetjem zaradi nerazumevanja pravil ne bo treba soočati z nepotrebnimi bremeni in ovirami;

| 27. | pozdravlja prizadevanja Komisije za vzpostavitev partnerstva z državami članicami v procesu izvajanja, in sicer z oblikovanjem delovnih skupin in mrež v posameznih sektorjih, z organiziranjem srečanj z nacionalnimi strokovnjaki in pripravo smernic za izvajanje; je prepričan, da se bo prizadevanje Komisije glede izvajanja Direktive 2006/123/ES izkazalo za uspeh, ki ga bi kazalo v prihodnje ponoviti; poudarja, da je treba Parlament stalno obveščati o postopku izvajanja; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja prizadevanja Komisije za vzpostavitev partnerstva z državami članicami v procesu izvajanja, in sicer z oblikovanjem delovnih skupin in mrež v posameznih sektorjih, z organiziranjem srečanj z nacionalnimi strokovnjaki in pripravo smernic za izvajanje; je prepričan, da se bo prizadevanje Komisije glede izvajanja Direktive 2006/123/ES izkazalo za uspeh, ki ga bi kazalo v prihodnje ponoviti; poudarja, da je treba Parlament stalno obveščati o postopku izvajanja;

| 28. | poudarja, da so težave z izvajanjem pogosto ugotovljene prek sistema SOLVIT; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da v središčih SOLVIT pogosto primanjkuje uslužbencev in da je povprečen čas obravnave primerov več kot deset tednov; poziva države članice, da v središčih SOLVIT zagotovijo zadostno število uslužbencev, države članice in Komisijo pa, da izboljšajo upravno učinkovitost, saj bo tako čas obravnave krajši; nadalje poziva države članice, naj si bolj prizadevajo za predstavitev storitev sistema SOLVIT po ustreznih informacijskih poteh, da bodo državljani in podjetja s tem sistemom bolje seznanjeni; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da so težave z izvajanjem pogosto ugotovljene prek sistema SOLVIT; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da v središčih SOLVIT pogosto primanjkuje uslužbencev in da je povprečen čas obravnave primerov več kot deset tednov; poziva države članice, da v središčih SOLVIT zagotovijo zadostno število uslužbencev, države članice in Komisijo pa, da izboljšajo upravno učinkovitost, saj bo tako čas obravnave krajši; nadalje poziva države članice, naj si bolj prizadevajo za predstavitev storitev sistema SOLVIT po ustreznih informacijskih poteh, da bodo državljani in podjetja s tem sistemom bolje seznanjeni;

| 29. | pozdravlja namero Komisije, da izboljša filtriranje poizvedb in pritožb podjetij in državljanov prek sistema SOLVIT in drugih podpornih storitev enotnega trga, da bodo takoj preusmerjene k ustreznim upravnim organom, ne glede na to, prek katerega omrežja so vložene; poudarja, da bi bilo treba izkušnje iz sistema SOLVIT upoštevati pri oblikovanju nacionalnih politik in politik EU ter po potrebi uvesti strukturne in regulativne spremembe; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja namero Komisije, da izboljša filtriranje poizvedb in pritožb podjetij in državljanov prek sistema SOLVIT in drugih podpornih storitev enotnega trga, da bodo takoj preusmerjene k ustreznim upravnim organom, ne glede na to, prek katerega omrežja so vložene; poudarja, da bi bilo treba izkušnje iz sistema SOLVIT upoštevati pri oblikovanju nacionalnih politik in politik EU ter po potrebi uvesti strukturne in regulativne spremembe;

| 30. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju s Parlamentom in predsedstvom Sveta pripravi letne forume o notranjem trgu, kjer bodo sodelovale države članice in druge zainteresirane strani, da se tako določi jasnejšo obvezo za pravilno in pravočasno izvajanje ter ponudi areno za primerjalne analize in izmenjavo najboljših primerov iz prakse; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju s Parlamentom in predsedstvom Sveta pripravi letne forume o notranjem trgu, kjer bodo sodelovale države članice in druge zainteresirane strani, da se tako določi jasnejšo obvezo za pravilno in pravočasno izvajanje ter ponudi areno za primerjalne analize in izmenjavo najboljših primerov iz prakse;

| 31. | poziva Svet, naj posveti večjo prednost vprašanjem notranjega trga z oblikovanjem nove sestave Sveta, ki bo obravnavala ta vprašanja, oziroma s prednostno obravnavo teh vprašanj na dnevnih redih obstoječega Sveta za konkurenčnost; |
| --- | --- |

31.

poziva Svet, naj posveti večjo prednost vprašanjem notranjega trga z oblikovanjem nove sestave Sveta, ki bo obravnavala ta vprašanja, oziroma s prednostno obravnavo teh vprašanj na dnevnih redih obstoječega Sveta za konkurenčnost;

| 32. | opozarja na svojo zgoraj navedeno resolucijo o reviziji enotnega trga, v kateri je Komisijo pozval, naj oblikuje test za preverjanje kršitev na notranjem trgu; poziva Komisijo, naj ukrepa za vpeljavo takšnega testa; |
| --- | --- |

32.

opozarja na svojo zgoraj navedeno resolucijo o reviziji enotnega trga, v kateri je Komisijo pozval, naj oblikuje test za preverjanje kršitev na notranjem trgu; poziva Komisijo, naj ukrepa za vpeljavo takšnega testa;

Pregled notranjega in potrošniških trgov

| 33. | meni, da pregled notranjega in potrošniških trgov prispevata k izboljšanju notranjega trga, kar koristi državljanom in potrošnikom; |
| --- | --- |

33.

meni, da pregled notranjega in potrošniških trgov prispevata k izboljšanju notranjega trga, kar koristi državljanom in potrošnikom;

| 34. | pozdravlja namen Komisije, da poskrbi za boljše obveščanje o notranjem trgu, in meni, da sta omenjena pregleda pomemben korak v tej smeri; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja namen Komisije, da poskrbi za boljše obveščanje o notranjem trgu, in meni, da sta omenjena pregleda pomemben korak v tej smeri;

| 35. | poudarja, da sta pregleda sicer medsebojno povezana in da je pomembno spodbujati njun skladen razvoj, vendar imata kljub temu različne cilje, zato morata biti ločena in vsebovati različne kazalnike; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da sta pregleda sicer medsebojno povezana in da je pomembno spodbujati njun skladen razvoj, vendar imata kljub temu različne cilje, zato morata biti ločena in vsebovati različne kazalnike;

| 36. | meni, da je treba redno izvajati revizijo uporabljenih kazalnikov in razmerja med pregledoma, da se jih bolje prilagodi razvoju notranjega trga; |
| --- | --- |

36.

meni, da je treba redno izvajati revizijo uporabljenih kazalnikov in razmerja med pregledoma, da se jih bolje prilagodi razvoju notranjega trga;

*

* *

| 37. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

37.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 187 E, 24.7.2008, str. 80.

(2)  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

(3)  UL L 376, 27.12.2006, str. 36.

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/12

---

Torek, 23. september 2008Izboljšanje kakovosti izobraževanja učiteljev

P6_TA(2008)0422

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o izboljšanju kakovosti izobraževanja učiteljev (2008/2068(INI))

2010/C 8 E/03

Evropski parlament,

ob upoštevanju členov 3(1)(q), 149 in 150 Pogodbe ES,

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Izboljšanje kakovosti izobraževanja učiteljev“ (KOM(2007)0392) ter s tem povezanih dokumentov služb Komisije (SEK(2007)0931 in SEK(2007)0933),

ob upoštevanju Sklepa št. 1720/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o uvedbi akcijskega programa na področju vseživljenjskega učenja (1), ki vključuje poseben cilj povečanja kakovosti in evropske razsežnosti usposabljanja učiteljev (člen 17(2)(e)),

ob upoštevanju osmih ključnih znanj, ki jih določa Priporočilo 2006/962/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 z naslovom „Ključne kompetence za vseživljenjsko učenje – evropski referenčni okvir“ (2),

ob upoštevanju 10-letnega delovnega programa „Izobraževanje in usposabljanje 2010“, zlasti cilja 1.1 „Izboljšanje izobraževanja in usposabljanja za učitelje in vodje usposabljanj“ (3), kakor tudi poznejših skupnih vmesnih poročil o napredku pri izvajanju tega cilja,

ob upoštevanju politike večjezičnosti v Evropski uniji in poročila skupine Komisije na visoki ravni o večjezičnosti (2007),

ob upoštevanju sklepov predsedstva s posebnega zasedanja Evropskega sveta v Lizboni 23. in 24. marca 2000,

ob upoštevanju sklepov predsedstva z zasedanja Evropskega sveta v Barceloni marca 2002, na katerem so bili med drugim sprejeti konkretni cilji za izboljšanje izobraževanja in usposabljanja za učitelje in vodje usposabljanj,

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 5. maja 2003 o referenčnih ravneh povprečne evropske storilnosti v izobraževanju in usposabljanju (merila uspešnosti) (4),

ob upoštevanju sklepov, ki jih je Svet za izobraževanje, mladino in kulturo sprejel na zasedanju 15. in 16. novembra 2007, zlasti sklepov o izobraževanju učiteljev (5),

ob upoštevanju triletnih raziskav programa PISA (program mednarodnega ocenjevanja učencev) Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) ter njenega poročila „Teachers Matter: Attracting, Developing and Retaining Effective Teachers“ (Učitelji so pomembni: privabljanje, razvoj in zadržanje uspešnih učiteljev) (2005),

ob upoštevanju poročila „How the world's best performing school systems come out on top“ (Kako se svetovno najuspešnejši šolski sistemi uvrstijo na vrh) (McKinsey in drugi, september 2007),

ob upoštevanju študije, ki jo je Evropski parlament objavil februarja 2007, z naslovom „Trenutni položaj in obeti na področju telesne vzgoje v Evropski uniji“,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. novembra 2007 o vlogi športa v izobraževanju (6),

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A6-0304/2008),

| A. | ker visokokakovostno izobraževanje in usposabljanje zagotavljata raznovrstne ugodnosti, ki presegajo ustvarjanje delovnih mest in spodbujanje konkurenčnosti, ter sta pomembna sestavna dela vseživljenjskega učenja, |
| --- | --- |

A.

ker visokokakovostno izobraževanje in usposabljanje zagotavljata raznovrstne ugodnosti, ki presegajo ustvarjanje delovnih mest in spodbujanje konkurenčnosti, ter sta pomembna sestavna dela vseživljenjskega učenja,

| B. | ker obstaja potreba po izobraževanju posameznikov, da bi postali samostojni, osveščeni in zavezani povezani družbi, ter ker je kakovost poučevanja ključni dejavnik, ki prispeva k socialni in ekonomski koheziji, pa tudi k ustvarjanju delovnih mest, konkurenčnosti in potencialu rasti Evropske unije v globaliziranem svetu, |
| --- | --- |

B.

ker obstaja potreba po izobraževanju posameznikov, da bi postali samostojni, osveščeni in zavezani povezani družbi, ter ker je kakovost poučevanja ključni dejavnik, ki prispeva k socialni in ekonomski koheziji, pa tudi k ustvarjanju delovnih mest, konkurenčnosti in potencialu rasti Evropske unije v globaliziranem svetu,

| C. | ker je lahko Evropski socialni sklad pomemben za razvoj izobraževanja in usposabljanja ter prispeva k boljšemu izobraževanju učiteljev, |
| --- | --- |

C.

ker je lahko Evropski socialni sklad pomemben za razvoj izobraževanja in usposabljanja ter prispeva k boljšemu izobraževanju učiteljev,

| D. | ker se kakovost usposabljanja učiteljev kaže v izobraževalni praksi ter neposredno vpliva ne le na stopnjo znanja učencev, temveč tudi na oblikovanje njihove osebnosti, zlasti v prvih šolskih letih, |
| --- | --- |

D.

ker se kakovost usposabljanja učiteljev kaže v izobraževalni praksi ter neposredno vpliva ne le na stopnjo znanja učencev, temveč tudi na oblikovanje njihove osebnosti, zlasti v prvih šolskih letih,

| E. | ker se izzivi učiteljskega poklica povečujejo s tem, ko postaja izobraževalno okolje bolj zapleteno in heterogeno; ker ti izzivi vključujejo napredovanje na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij, spremembe socialnih in družinskih struktur, vedno bolj raznoliko mešanico učencev v številnih šolah vsled čedalje večjega priseljevanja in večkulturne družbe, večjo neodvisnost šol, zaradi česar imajo učitelji več dolžnosti, ter dejstvo, da je treba posvetiti več pozornosti učnim potrebam posameznih učencev, |
| --- | --- |

E.

ker se izzivi učiteljskega poklica povečujejo s tem, ko postaja izobraževalno okolje bolj zapleteno in heterogeno; ker ti izzivi vključujejo napredovanje na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij, spremembe socialnih in družinskih struktur, vedno bolj raznoliko mešanico učencev v številnih šolah vsled čedalje večjega priseljevanja in večkulturne družbe, večjo neodvisnost šol, zaradi česar imajo učitelji več dolžnosti, ter dejstvo, da je treba posvetiti več pozornosti učnim potrebam posameznih učencev,

| F. | ker obstaja jasna in pozitivna povezava med visokokakovostnim usposabljanjem učiteljev in doseganjem zelo dobrih rezultatov učencev, |
| --- | --- |

F.

ker obstaja jasna in pozitivna povezava med visokokakovostnim usposabljanjem učiteljev in doseganjem zelo dobrih rezultatov učencev,

| G. | ker je treba glede na vedno večjo ponudbo informacij skupaj s stalno digitalizacijo razviti sposobnost učinkovite uporabe medijev in njihove vsebine v skladu s cilji in potrebami posameznika, medijska vzgoja pa je vrsta pedagoškega pristopa k medijem, ki mora uporabnikom omogočiti, da bodo vse medije uporabljali kritično in premišljeno, |
| --- | --- |

G.

ker je treba glede na vedno večjo ponudbo informacij skupaj s stalno digitalizacijo razviti sposobnost učinkovite uporabe medijev in njihove vsebine v skladu s cilji in potrebami posameznika, medijska vzgoja pa je vrsta pedagoškega pristopa k medijem, ki mora uporabnikom omogočiti, da bodo vse medije uporabljali kritično in premišljeno,

| H. | ker je več kot 80 % osnovnošolskih učiteljev in 97 % predšolskih učiteljev v EU žensk, v srednješolskem izobraževanju pa jih je le 60 %, |
| --- | --- |

H.

ker je več kot 80 % osnovnošolskih učiteljev in 97 % predšolskih učiteljev v EU žensk, v srednješolskem izobraževanju pa jih je le 60 %,

| I. | ker lahko kakovost izobraževanja učiteljev vpliva na stopnjo zgodnje opustitve izobraževanja in na bralno spretnost starejših učencev, |
| --- | --- |

I.

ker lahko kakovost izobraževanja učiteljev vpliva na stopnjo zgodnje opustitve izobraževanja in na bralno spretnost starejših učencev,

| J. | ker na poznejšo stopnjo izobrazbe otrok posebno vplivata predšolsko in osnovnošolsko izobraževanje, |
| --- | --- |

J.

ker na poznejšo stopnjo izobrazbe otrok posebno vplivata predšolsko in osnovnošolsko izobraževanje,

| K. | ker je v Uniji več kot 27 različnih sistemov usposabljanja učiteljev, učitelji v vseh državah pa se kljub temu dejansko soočajo z enakimi izzivi, |
| --- | --- |

K.

ker je v Uniji več kot 27 različnih sistemov usposabljanja učiteljev, učitelji v vseh državah pa se kljub temu dejansko soočajo z enakimi izzivi,

| L. | ker je poučevanje poklic, pri katerem je visoka raven zadovoljstva pri delu pomembna za zadržanje kakovostnega osebja, |
| --- | --- |

L.

ker je poučevanje poklic, pri katerem je visoka raven zadovoljstva pri delu pomembna za zadržanje kakovostnega osebja,

| M. | ker bi bilo nepravično, če bi bili za svojo izobraževalno dejavnost odgovorni le učitelji; ker je treba poudariti, da je zmožnost učiteljev, da ponudijo ustrezno izobraževanje vsem učencem, ustvarijo vzdušje, v katerem lahko vsi sobivajo, in zmanjšajo nasilno vedenje, tesno povezana s pogoji, v katerih poučujejo, razpoložljivimi sredstvi podpore, številom učencev z učnimi težavami v razredu, družbenim in kulturnim okoljem v šolah, sodelovanjem družin in prejeto družbeno podporo; ker je stopnja predanosti učiteljev v veliki meri odvisna od zavezanosti družbe izobraževanju, oba dejavnika pa sta med seboj povezana in vplivata na boljše poučevanje, |
| --- | --- |

M.

ker bi bilo nepravično, če bi bili za svojo izobraževalno dejavnost odgovorni le učitelji; ker je treba poudariti, da je zmožnost učiteljev, da ponudijo ustrezno izobraževanje vsem učencem, ustvarijo vzdušje, v katerem lahko vsi sobivajo, in zmanjšajo nasilno vedenje, tesno povezana s pogoji, v katerih poučujejo, razpoložljivimi sredstvi podpore, številom učencev z učnimi težavami v razredu, družbenim in kulturnim okoljem v šolah, sodelovanjem družin in prejeto družbeno podporo; ker je stopnja predanosti učiteljev v veliki meri odvisna od zavezanosti družbe izobraževanju, oba dejavnika pa sta med seboj povezana in vplivata na boljše poučevanje,

| N. | ker si je treba čim bolj prizadevati za zagotovitev, da bi vsi učitelji čutili, da opravljajo spoštovan in cenjen poklic, saj je velik del poklicne identitete odvisen od mnenja družbe, |
| --- | --- |

N.

ker si je treba čim bolj prizadevati za zagotovitev, da bi vsi učitelji čutili, da opravljajo spoštovan in cenjen poklic, saj je velik del poklicne identitete odvisen od mnenja družbe,

| O. | ker je za privabljanje visokokakovostnega kadra v učiteljski poklic potrebna ustrezna raven priznavanja v družbi, statusa in plačila, |
| --- | --- |

O.

ker je za privabljanje visokokakovostnega kadra v učiteljski poklic potrebna ustrezna raven priznavanja v družbi, statusa in plačila,

| P. | ker imajo učitelji pomembno družbeno in razvojno vlogo, ki presega tradicionalne meje učnih predmetov, poleg tega pa imajo lahko pomembno vlogo kot vzorniki, |
| --- | --- |

P.

ker imajo učitelji pomembno družbeno in razvojno vlogo, ki presega tradicionalne meje učnih predmetov, poleg tega pa imajo lahko pomembno vlogo kot vzorniki,

| Q. | ker je cilj „enake možnosti za vse“ določen v Pogodbi ES, zlasti v njenem členu 13 o boju proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti, |
| --- | --- |

Q.

ker je cilj „enake možnosti za vse“ določen v Pogodbi ES, zlasti v njenem členu 13 o boju proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti,

| R. | ker je kakovost šol v veliki meri odvisna od stopnje neodvisnosti njihovih programov in upravljanja, |
| --- | --- |

R.

ker je kakovost šol v veliki meri odvisna od stopnje neodvisnosti njihovih programov in upravljanja,

| S. | ker so ustrezne poklicne kvalifikacije učiteljev telesne vzgoje zelo pomembne za telesni in duševni razvoj otrok ter za njih spodbujanje k zdravemu načinu življenja, |
| --- | --- |

S.

ker so ustrezne poklicne kvalifikacije učiteljev telesne vzgoje zelo pomembne za telesni in duševni razvoj otrok ter za njih spodbujanje k zdravemu načinu življenja,

| 1. | odločno podpira analizo, da izboljšanje kakovosti izobraževanja učiteljev zelo ugodno vpliva na uspeh učencev; |
| --- | --- |

1.

odločno podpira analizo, da izboljšanje kakovosti izobraževanja učiteljev zelo ugodno vpliva na uspeh učencev;

| 2. | meni, da bi moralo biti zagotavljanje širšega in kakovostnejšega izobraževanja učiteljev skupaj s politikami, usmerjenimi v zaposlovanje najboljših kandidatov na mesta učiteljev, ključna prednostna naloga vseh ministrstev za šolstvo; |
| --- | --- |

2.

meni, da bi moralo biti zagotavljanje širšega in kakovostnejšega izobraževanja učiteljev skupaj s politikami, usmerjenimi v zaposlovanje najboljših kandidatov na mesta učiteljev, ključna prednostna naloga vseh ministrstev za šolstvo;

| 3. | je prepričan, da je treba povečanje izdatkov za izobraževanje usmeriti na področja, ki najbolj prispevajo k izboljšanju uspeha učencev; |
| --- | --- |

3.

je prepričan, da je treba povečanje izdatkov za izobraževanje usmeriti na področja, ki najbolj prispevajo k izboljšanju uspeha učencev;

| 4. | poudarja, da morajo države članice usposabljanju učiteljev nameniti več pozornosti in več sredstev, da bi dosegle bistven napredek pri doseganju ciljev programa Lizbonske strategije „Izobraževanje in usposabljanje 2010“, in sicer povečale kakovost izobraževanja in okrepile vseživljenjsko učenje v Uniji; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da morajo države članice usposabljanju učiteljev nameniti več pozornosti in več sredstev, da bi dosegle bistven napredek pri doseganju ciljev programa Lizbonske strategije „Izobraževanje in usposabljanje 2010“, in sicer povečale kakovost izobraževanja in okrepile vseživljenjsko učenje v Uniji;

| 5. | odločno podpira stalen in skladen poklicni razvoj učiteljev ves čas opravljanja poklica; priporoča, naj se učiteljem redno zagotavljajo akademske, poklicne in finančne možnosti, kot so državne štipendije, da bi izboljšali in posodobili svoje spretnosti in kvalifikacije ter pedagoško znanje; meni, da morajo biti te možnosti usposabljanja strukturirane na način, da se kvalifikacije priznajo v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

5.

odločno podpira stalen in skladen poklicni razvoj učiteljev ves čas opravljanja poklica; priporoča, naj se učiteljem redno zagotavljajo akademske, poklicne in finančne možnosti, kot so državne štipendije, da bi izboljšali in posodobili svoje spretnosti in kvalifikacije ter pedagoško znanje; meni, da morajo biti te možnosti usposabljanja strukturirane na način, da se kvalifikacije priznajo v vseh državah članicah;

| 6. | poudarja, da je treba okrepiti nadnacionalen dialog in izmenjavo izkušenj zlasti glede zagotavljanja in učinkovitosti stalnega poklicnega razvoja na področju izobraževanja predšolskih, osnovnošolskih in srednješolskih učiteljev; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je treba okrepiti nadnacionalen dialog in izmenjavo izkušenj zlasti glede zagotavljanja in učinkovitosti stalnega poklicnega razvoja na področju izobraževanja predšolskih, osnovnošolskih in srednješolskih učiteljev;

| 7. | zahteva, da se posebna pozornost nameni uvajanju novih učiteljev; spodbuja razvoj podpornih mrež in programov mentorstva, prek katerih imajo lahko učitelji z dokazanimi izkušnjami in sposobnostjo ključno vlogo pri usposabljanju novih kolegov, posredovanju znanja, pridobljenega med uspešnim opravljanjem poklica, spodbujanju skupinskega učenja in obravnavanju stopenj osipa učiteljev novincev; je prepričan, da lahko učitelji s skupnim delom in učenjem pomagajo izboljšati uspešnost šole in splošno učno okolje; |
| --- | --- |

7.

zahteva, da se posebna pozornost nameni uvajanju novih učiteljev; spodbuja razvoj podpornih mrež in programov mentorstva, prek katerih imajo lahko učitelji z dokazanimi izkušnjami in sposobnostjo ključno vlogo pri usposabljanju novih kolegov, posredovanju znanja, pridobljenega med uspešnim opravljanjem poklica, spodbujanju skupinskega učenja in obravnavanju stopenj osipa učiteljev novincev; je prepričan, da lahko učitelji s skupnim delom in učenjem pomagajo izboljšati uspešnost šole in splošno učno okolje;

| 8. | poziva države članice, naj se še naprej osredotočajo na zaposlovanje in zadržanje najboljših učiteljev, predvsem z zagotavljanjem, da bo ta poklic dovolj privlačen, obenem pa zagotovijo, da sestava učiteljskega kadra na vseh ravneh šolskega izobraževanja izraža socialno in kulturno raznolikost družbe; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice, naj se še naprej osredotočajo na zaposlovanje in zadržanje najboljših učiteljev, predvsem z zagotavljanjem, da bo ta poklic dovolj privlačen, obenem pa zagotovijo, da sestava učiteljskega kadra na vseh ravneh šolskega izobraževanja izraža socialno in kulturno raznolikost družbe;

| 9. | poudarja tesno povezavo med zagotavljanjem, da bi bilo poučevanje privlačen in izpopolnjujoč poklic z dobrimi možnostmi za poklicno napredovanje ter uspešnim zaposlovanjem motiviranih ter zelo uspešnih diplomantov in strokovnjakov; poziva države članice, naj sprejmejo dodatne ukrepe za spodbujanje poučevanja kot poklica za najuspešnejše; |
| --- | --- |

9.

poudarja tesno povezavo med zagotavljanjem, da bi bilo poučevanje privlačen in izpopolnjujoč poklic z dobrimi možnostmi za poklicno napredovanje ter uspešnim zaposlovanjem motiviranih ter zelo uspešnih diplomantov in strokovnjakov; poziva države članice, naj sprejmejo dodatne ukrepe za spodbujanje poučevanja kot poklica za najuspešnejše;

| 10. | poudarja, da je izrazito pomembna politika enakosti spolov; poudarja tudi pomen zagotavljanja visokokakovostnih predšolskih in osnovnošolskih učiteljev, ki morajo v skladu z njihovo odgovornostjo prejemati ustrezno raven socialne in strokovne podpore; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je izrazito pomembna politika enakosti spolov; poudarja tudi pomen zagotavljanja visokokakovostnih predšolskih in osnovnošolskih učiteljev, ki morajo v skladu z njihovo odgovornostjo prejemati ustrezno raven socialne in strokovne podpore;

| 11. | priznava, da je pomembno stalno sodelovanje učiteljev v delovnih in debatnih skupinah v zvezi z njihovo dejavnostjo poučevanja; meni, da bi to delo morali podpirati mentorji in organi za izobraževanje; meni, da bi se zaradi sodelovanja pri pomembnih dejavnostih za preučevanje učnega procesa moralo povečati zanimanje za delo učiteljev, s tem pa tudi izboljšati njihova uspešnost; |
| --- | --- |

11.

priznava, da je pomembno stalno sodelovanje učiteljev v delovnih in debatnih skupinah v zvezi z njihovo dejavnostjo poučevanja; meni, da bi to delo morali podpirati mentorji in organi za izobraževanje; meni, da bi se zaradi sodelovanja pri pomembnih dejavnostih za preučevanje učnega procesa moralo povečati zanimanje za delo učiteljev, s tem pa tudi izboljšati njihova uspešnost;

| 12. | poudarja, da je šola pomembna za otrokovo socialno življenje in izobrazbo, kakor tudi za zagotavljanje znanja in spretnosti, potrebnih za sodelovanje v demokratični družbi; poudarja, da je pomembno, da se kvalificirani, usposobljeni in izkušeni učitelji vključijo v pripravo učinkovitih metod pedagoškega usposabljanja za učitelje; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je šola pomembna za otrokovo socialno življenje in izobrazbo, kakor tudi za zagotavljanje znanja in spretnosti, potrebnih za sodelovanje v demokratični družbi; poudarja, da je pomembno, da se kvalificirani, usposobljeni in izkušeni učitelji vključijo v pripravo učinkovitih metod pedagoškega usposabljanja za učitelje;

| 13. | poziva države članice, naj zagotovijo, da lahko ure telesne vzgoje v javnem sistemu izobraževanja izvajajo le ustrezno kvalificirani učitelji telesne vzgoje; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice, naj zagotovijo, da lahko ure telesne vzgoje v javnem sistemu izobraževanja izvajajo le ustrezno kvalificirani učitelji telesne vzgoje;

| 14. | opozarja na izrazite razlike med povprečnimi plačami učiteljev, ne le med različnimi državami članicami, temveč tudi v povezavi s povprečnimi nacionalnimi dohodki in BDP na prebivalca; meni, da bi bilo treba učiteljem zagotoviti dobre plače, ki izražajo njihov pomen v družbi, in poziva, naj se sprejmejo ukrepi za preprečevanje „bega možganov“ najboljših učiteljev na bolje plačana delovna mesta v zasebnem sektorju, zlasti na področju znanosti in tehnologije; |
| --- | --- |

14.

opozarja na izrazite razlike med povprečnimi plačami učiteljev, ne le med različnimi državami članicami, temveč tudi v povezavi s povprečnimi nacionalnimi dohodki in BDP na prebivalca; meni, da bi bilo treba učiteljem zagotoviti dobre plače, ki izražajo njihov pomen v družbi, in poziva, naj se sprejmejo ukrepi za preprečevanje „bega možganov“ najboljših učiteljev na bolje plačana delovna mesta v zasebnem sektorju, zlasti na področju znanosti in tehnologije;

| 15. | poudarja, da morajo biti učitelji bolje pripravljeni na izpolnjevanje številnih novih zahtev; priznava izzive, pa tudi priložnosti za učitelje, ki jih prinaša razvoj informacijskih in komunikacijskih tehnologij; spodbuja dajanje prednosti izobraževanju na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij med začetnim in poznejšim usposabljanjem, da se zagotovi posodobljeno poznavanje najnovejšega tehnološkega razvoja in njegovo vključevanje v izobraževalni proces ter da se učiteljem zagotovi možnost, da pridobijo potrebne spretnosti, ki jih bodo uporabili v razredu; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da morajo biti učitelji bolje pripravljeni na izpolnjevanje številnih novih zahtev; priznava izzive, pa tudi priložnosti za učitelje, ki jih prinaša razvoj informacijskih in komunikacijskih tehnologij; spodbuja dajanje prednosti izobraževanju na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij med začetnim in poznejšim usposabljanjem, da se zagotovi posodobljeno poznavanje najnovejšega tehnološkega razvoja in njegovo vključevanje v izobraževalni proces ter da se učiteljem zagotovi možnost, da pridobijo potrebne spretnosti, ki jih bodo uporabili v razredu;

| 16. | meni, da bi moral cilj usposabljanja med drugim biti, da se učiteljem zagotovi inovativni okvir, ki ga potrebujejo za vključitev okoljskega vidika v njihove dejavnosti in nova tematska področja; podpira lokalne seminarje za izpolnjevanje potreb, ugotovljenih v posameznih okoliščinah, ter programe za osebje zadevnih ustanov, katerih namen je izvajanje konkretnih projektov, ki upoštevajo njihove potrebe in posebne okoliščine; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi moral cilj usposabljanja med drugim biti, da se učiteljem zagotovi inovativni okvir, ki ga potrebujejo za vključitev okoljskega vidika v njihove dejavnosti in nova tematska področja; podpira lokalne seminarje za izpolnjevanje potreb, ugotovljenih v posameznih okoliščinah, ter programe za osebje zadevnih ustanov, katerih namen je izvajanje konkretnih projektov, ki upoštevajo njihove potrebe in posebne okoliščine;

| 17. | poudarja, da bi lahko z mobilnostjo učiteljev, boljšim sodelovanjem in timskim delom izboljšali ustvarjalnost in inovativnost učnih metod ter olajšali učenje na podlagi najboljših praks; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da bi lahko z mobilnostjo učiteljev, boljšim sodelovanjem in timskim delom izboljšali ustvarjalnost in inovativnost učnih metod ter olajšali učenje na podlagi najboljših praks;

| 18. | poziva Komisijo, naj poveča finančna sredstva, namenjena podpori izobraževanju učiteljev prek programa vseživljenjskega učenja, predvsem izmenjave učiteljev med šolami v sosednjih državah in regijah; poudarja, da mobilnost pospešuje širjenje zamisli in najboljših praks na področju poučevanja ter spodbuja izboljšanje znanja tujih jezikov in poznavanja drugih kultur; poudarja, da je treba učiteljem zagotoviti več možnosti za učenje jezikov ves čas opravljanja poklica, s čimer se bodo med drugim povečale tudi možnosti v okviru programov Unije za mobilnosti; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj poveča finančna sredstva, namenjena podpori izobraževanju učiteljev prek programa vseživljenjskega učenja, predvsem izmenjave učiteljev med šolami v sosednjih državah in regijah; poudarja, da mobilnost pospešuje širjenje zamisli in najboljših praks na področju poučevanja ter spodbuja izboljšanje znanja tujih jezikov in poznavanja drugih kultur; poudarja, da je treba učiteljem zagotoviti več možnosti za učenje jezikov ves čas opravljanja poklica, s čimer se bodo med drugim povečale tudi možnosti v okviru programov Unije za mobilnosti;

| 19. | poziva k temu, da se pri usposabljanju učiteljev da prednost medijskim študijam in da se obstoječi moduli medijskih študij določijo kot pomemben sestavni del pri osnovnem usposabljanju učiteljev; |
| --- | --- |

19.

poziva k temu, da se pri usposabljanju učiteljev da prednost medijskim študijam in da se obstoječi moduli medijskih študij določijo kot pomemben sestavni del pri osnovnem usposabljanju učiteljev;

| 20. | poudarja ključno vlogo programa Comenius in šolskega partnerstva Comenius-Regio v tem okviru za mobilnost učiteljev; |
| --- | --- |

20.

poudarja ključno vlogo programa Comenius in šolskega partnerstva Comenius-Regio v tem okviru za mobilnost učiteljev;

| 21. | odločno podpira zgodnje učenje tujih jezikov in vključitev jezikovnih tečajev v vse osnovnošolske učne programe; poudarja, da je za uresničitev tega cilja bistvenega pomena ustrezno vlaganje v zaposlovanje in usposabljanje učiteljev tujih jezikov; |
| --- | --- |

21.

odločno podpira zgodnje učenje tujih jezikov in vključitev jezikovnih tečajev v vse osnovnošolske učne programe; poudarja, da je za uresničitev tega cilja bistvenega pomena ustrezno vlaganje v zaposlovanje in usposabljanje učiteljev tujih jezikov;

| 22. | poudarja, da bi moral biti vsak učitelj vzor obvladovanja svojega jezika, ker je to bistveno orodje za pravilno izražanje, učencem pa pomaga pri učenju drugih predmetov ter hkrati prispeva k razvoju njihove sposobnosti komuniciranja, kar je vedno pomembnejši dejavnik pri veliko poklicnih dejavnostih; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da bi moral biti vsak učitelj vzor obvladovanja svojega jezika, ker je to bistveno orodje za pravilno izražanje, učencem pa pomaga pri učenju drugih predmetov ter hkrati prispeva k razvoju njihove sposobnosti komuniciranja, kar je vedno pomembnejši dejavnik pri veliko poklicnih dejavnostih;

| 23. | poudarja, da morajo imeti vsi učitelji v vseh državah članicah potrdilo o znanju vsaj enega tujega jezika; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da morajo imeti vsi učitelji v vseh državah članicah potrdilo o znanju vsaj enega tujega jezika;

| 24. | poziva k spodbujanju medijske usposobljenosti v šolskem, pošolskem in zunajšolskem izobraževanju učiteljev na področju medijskih študij in vseživljenjskega učenja prek sodelovanja med javnimi organi in zasebnim sektorjem; |
| --- | --- |

24.

poziva k spodbujanju medijske usposobljenosti v šolskem, pošolskem in zunajšolskem izobraževanju učiteljev na področju medijskih študij in vseživljenjskega učenja prek sodelovanja med javnimi organi in zasebnim sektorjem;

| 25. | poudarja, da ni mogoče nadomestiti časa, ki ga učitelji preživijo z učenci v razredu, ter je zaskrbljen, da lahko vedno več administrativnega in pisarniškega dela negativno vpliva na ta čas in čas, porabljen za priprave na učne ure; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da ni mogoče nadomestiti časa, ki ga učitelji preživijo z učenci v razredu, ter je zaskrbljen, da lahko vedno več administrativnega in pisarniškega dela negativno vpliva na ta čas in čas, porabljen za priprave na učne ure;

| 26. | poziva k uvedbi državljanske vzgoje kot obveznega predmeta pri usposabljanju učiteljev in v šolah, da bi učitelji in učenci pridobili potrebno znanje o državljanskih pravicah in obveznostih ter pravicah in obveznostih v Uniji, pa tudi analizirali in kritično ocenili aktualne politične in družbene razmere in procese; |
| --- | --- |

26.

poziva k uvedbi državljanske vzgoje kot obveznega predmeta pri usposabljanju učiteljev in v šolah, da bi učitelji in učenci pridobili potrebno znanje o državljanskih pravicah in obveznostih ter pravicah in obveznostih v Uniji, pa tudi analizirali in kritično ocenili aktualne politične in družbene razmere in procese;

| 27. | meni, da ima vsaka šola edinstven odnos s svojo lokalno skupnostjo in da morajo imeti vodstveni delavci v šolah večjo odgovornost pri sprejemanju odločitev, ki jim bo omogočala obravnavanje izobraževalnih izzivov in potreb v zvezi s poučevanjem, značilnih za njihovo okolje, v sodelovanju s starši in zainteresiranimi stranmi lokalne skupnosti; poudarja, da mora biti učiteljski poklic zaradi prihoda zelo raznolikih skupin priseljencev posebej osveščen o medkulturnih vprašanjih in procesih, ne le v šolah, ampak tudi v povezavi z družinami in njihovim neposrednim lokalnim okoljem, v katerem se krepi raznolikost; |
| --- | --- |

27.

meni, da ima vsaka šola edinstven odnos s svojo lokalno skupnostjo in da morajo imeti vodstveni delavci v šolah večjo odgovornost pri sprejemanju odločitev, ki jim bo omogočala obravnavanje izobraževalnih izzivov in potreb v zvezi s poučevanjem, značilnih za njihovo okolje, v sodelovanju s starši in zainteresiranimi stranmi lokalne skupnosti; poudarja, da mora biti učiteljski poklic zaradi prihoda zelo raznolikih skupin priseljencev posebej osveščen o medkulturnih vprašanjih in procesih, ne le v šolah, ampak tudi v povezavi z družinami in njihovim neposrednim lokalnim okoljem, v katerem se krepi raznolikost;

| 28. | poudarja, da program Comenius zelo pozitivno vpliva na učitelje in je pomemben za majhne skupnosti, zlasti na socialno in gospodarsko ogroženih območjih, saj spodbuja vključevanje in večjo osveščenost o evropski razsežnosti v izobraževanju; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da program Comenius zelo pozitivno vpliva na učitelje in je pomemben za majhne skupnosti, zlasti na socialno in gospodarsko ogroženih območjih, saj spodbuja vključevanje in večjo osveščenost o evropski razsežnosti v izobraževanju;

| 29. | pozdravlja dogovor držav članic o sodelovanju za okrepitev usklajevanja politik o izobraževanju učiteljev, predvsem z odprto metodo usklajevanja; odločno poziva države članice, da v celoti izkoristijo to priložnost, da se učijo druga od druge, ter poziva, da se z njim posvetuje o časovnem razporedu in razvoju na tem področju; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja dogovor držav članic o sodelovanju za okrepitev usklajevanja politik o izobraževanju učiteljev, predvsem z odprto metodo usklajevanja; odločno poziva države članice, da v celoti izkoristijo to priložnost, da se učijo druga od druge, ter poziva, da se z njim posvetuje o časovnem razporedu in razvoju na tem področju;

| 30. | poudarja potrebo po boljših statističnih podatkih glede usposabljanja učiteljev v Uniji, da se spodbudijo izmenjava informacij, večje sodelovanje in izmenjava najboljših praks; predlaga, da države članice v sodelovanju s Komisijo oblikujejo sisteme, ki zagotavljajo stalno razpoložljivost primerjalnih podatkov o izobraževanju učiteljev na področju predšolskega, osnovnošolskega in srednješolskega izobraževanja; |
| --- | --- |

30.

poudarja potrebo po boljših statističnih podatkih glede usposabljanja učiteljev v Uniji, da se spodbudijo izmenjava informacij, večje sodelovanje in izmenjava najboljših praks; predlaga, da države članice v sodelovanju s Komisijo oblikujejo sisteme, ki zagotavljajo stalno razpoložljivost primerjalnih podatkov o izobraževanju učiteljev na področju predšolskega, osnovnošolskega in srednješolskega izobraževanja;

| 31. | meni, da je za obravnavanje nasilja v šolah bistveno doseči tesnejše sodelovanje med ravnatelji in starši ter oblikovati orodja in postopke za učinkovito reševanje tega pojava; |
| --- | --- |

31.

meni, da je za obravnavanje nasilja v šolah bistveno doseči tesnejše sodelovanje med ravnatelji in starši ter oblikovati orodja in postopke za učinkovito reševanje tega pojava;

| 32. | poudarja pomembnost poučevanja, pri katerem se upošteva različnost spolov, in enakosti spolov pri usposabljanju učiteljev; |
| --- | --- |

32.

poudarja pomembnost poučevanja, pri katerem se upošteva različnost spolov, in enakosti spolov pri usposabljanju učiteljev;

| 33. | poziva Komisijo, naj razširja modele najboljše prakse držav članic, ki izboljšujejo splošne življenjske spretnosti, s šolskimi projekti, npr. zdrava prehrana in šport, gospodinjstvo in zasebno finančno načrtovanje; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj razširja modele najboljše prakse držav članic, ki izboljšujejo splošne življenjske spretnosti, s šolskimi projekti, npr. zdrava prehrana in šport, gospodinjstvo in zasebno finančno načrtovanje;

| 34. | poziva države članice, naj v usposabljanje učiteljev vključijo programe mirnega reševanja sporov, da bi učitelji osvojili nove strategije za reševanje vseh oblik nasilja v razredu ter obvladovanje nasilja in napadalnosti; |
| --- | --- |

34.

poziva države članice, naj v usposabljanje učiteljev vključijo programe mirnega reševanja sporov, da bi učitelji osvojili nove strategije za reševanje vseh oblik nasilja v razredu ter obvladovanje nasilja in napadalnosti;

| 35. | poziva države članice, naj v usposabljanje učiteljev vključijo osnovno znanje o Evropski uniji, njenih institucijah in načinu delovanja ter organizirajo praktične obiske učiteljev pripravnikov v institucijah Unije; |
| --- | --- |

35.

poziva države članice, naj v usposabljanje učiteljev vključijo osnovno znanje o Evropski uniji, njenih institucijah in načinu delovanja ter organizirajo praktične obiske učiteljev pripravnikov v institucijah Unije;

| 36. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, OECD, Unescu ter Svetu Evrope. |
| --- | --- |

36.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, OECD, Unescu ter Svetu Evrope.

---

(1)  UL L 327, 24.11.2006, str. 45.

(2)  UL L 394, 30.12.2006, str. 10.

(3)  UL C 142, 14.6.2002, str. 7.

(4)  UL C 134, 7.6.2003, str. 3.

(5)  UL C 300, 12.12.2007, str. 6.

(6)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0503.

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/18

---

Torek, 23 september 2008Bolonjski proces in mobilnost študentov

P6_TA(2008)0423

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o bolonjskem procesu in mobilnosti študentov (2008/2070(INI))

2010/C 8 E/04

Evropski parlament,

ob upoštevanju členov 149 in 150 Pogodbe ES,

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Uresničevanje agende za posodobitev univerz: izobraževanje, raziskave in inovacije“ (KOM(2006)0208),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Spodbujanje intelektualnega potenciala Evrope: omogočiti univerzam, da bodo v najvišji meri prispevale k Lizbonski strategiji“ (KOM(2005)0152),

ob upoštevanju poročila z naslovom „Osredotočanje na strukturo visokošolskega izobraževanja v Evropi 2006/2007 – nacionalni trendi v bolonjskem procesu“ (Eurydice, Evropska komisija, 2007),

ob upoštevanju raziskave Eurobarometra iz marca 2007 „Pojmovanje reform visokega šolstva“,

ob upoštevanju svojega stališča, sprejetega v prvi obravnavi 25. septembra 2007 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pripravi in razvoju statističnih podatkov o izobraževanju in vseživljenjskem učenju (1),

ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 23. novembra 2007 o posodobitvi univerz za pospeševanje konkurenčnosti Evrope v svetovnem gospodarstvu znanja,

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta z zasedanja 13. in 14. marca 2008,

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje ter mnenja Odbora za proračun (A6-0302/2008),

| A. | ker so cilji bolonjskega procesa do leta 2010 ustvariti evropski prostor visokega šolstva, vključno z reformami v visokem šolstvu, odpravo preostalih ovir za mobilnost študentov in učiteljev, ter izboljšati kakovost, privlačnost in konkurenčnost evropskega visokega šolstva, |
| --- | --- |

A.

ker so cilji bolonjskega procesa do leta 2010 ustvariti evropski prostor visokega šolstva, vključno z reformami v visokem šolstvu, odpravo preostalih ovir za mobilnost študentov in učiteljev, ter izboljšati kakovost, privlačnost in konkurenčnost evropskega visokega šolstva,

| B. | ker morata mobilnost študentov in kakovost izobraževanja še naprej ostati ena od osrednjih točk bolonjskega procesa, |
| --- | --- |

B.

ker morata mobilnost študentov in kakovost izobraževanja še naprej ostati ena od osrednjih točk bolonjskega procesa,

| C. | ker mobilnost študentov oblikuje nove kulturne, družbene in akademske vrednote ter ustvarja možnosti za osebno rast ter izboljšanje akademskih standardov in zaposljivosti na nacionalni in mednarodni ravni, |
| --- | --- |

C.

ker mobilnost študentov oblikuje nove kulturne, družbene in akademske vrednote ter ustvarja možnosti za osebno rast ter izboljšanje akademskih standardov in zaposljivosti na nacionalni in mednarodni ravni,

| D. | ker je mobilnost študentov za mnoge študente, raziskovalce in drugo osebje še vedno nedosegljiva, zlasti v novejših državah članicah, predvsem zaradi nezadostnih štipendij; ker so ovire dobro znane, nanje pa nenehno opozarjajo številne zainteresirane skupine, ki sodelujejo v razpravi, |
| --- | --- |

D.

ker je mobilnost študentov za mnoge študente, raziskovalce in drugo osebje še vedno nedosegljiva, zlasti v novejših državah članicah, predvsem zaradi nezadostnih štipendij; ker so ovire dobro znane, nanje pa nenehno opozarjajo številne zainteresirane skupine, ki sodelujejo v razpravi,

| E. | ker bi bilo treba posebno pozornost nameniti ustreznemu financiranju študija, življenjskih stroškov in mobilnosti, |
| --- | --- |

E.

ker bi bilo treba posebno pozornost nameniti ustreznemu financiranju študija, življenjskih stroškov in mobilnosti,

| F. | ker je bila mobilnost študentov vedno proračunska prednostna naloga Parlamenta, ki si je prizadeval zagotoviti ustrezno raven financiranja za programe Skupnosti na področju izobraževanja; ker so se zaradi njegovega trdnega stališča o tem vprašanju proračunska sredstva za programe vseživljenjskega učenja in programe Erasmus Mundus, ki so bila sprejeta v večletnem finančnem okviru 2007–2013 in v nedavnih proračunskih postopkih, povečala, čeprav jih je Svet na predlog Komisije zmanjševal, |
| --- | --- |

F.

ker je bila mobilnost študentov vedno proračunska prednostna naloga Parlamenta, ki si je prizadeval zagotoviti ustrezno raven financiranja za programe Skupnosti na področju izobraževanja; ker so se zaradi njegovega trdnega stališča o tem vprašanju proračunska sredstva za programe vseživljenjskega učenja in programe Erasmus Mundus, ki so bila sprejeta v večletnem finančnem okviru 2007–2013 in v nedavnih proračunskih postopkih, povečala, čeprav jih je Svet na predlog Komisije zmanjševal,

| G. | ker so potrebni zanesljivi statistični podatki o mobilnosti študentov, na podlagi katerih bi lahko opazovali, primerjali, ocenjevali in izdelali ustrezne strategije in ukrepe, |
| --- | --- |

G.

ker so potrebni zanesljivi statistični podatki o mobilnosti študentov, na podlagi katerih bi lahko opazovali, primerjali, ocenjevali in izdelali ustrezne strategije in ukrepe,

| H. | ker je priznavanje priložnostnega in neformalnega učenja temelj strategije za vseživljenjsko učenje, prav tako pa mora biti priznan pomen izobraževanja odraslih v tem procesu, |
| --- | --- |

H.

ker je priznavanje priložnostnega in neformalnega učenja temelj strategije za vseživljenjsko učenje, prav tako pa mora biti priznan pomen izobraževanja odraslih v tem procesu,

| I. | ker administrativne, finančne ali jezikovne ovire ne bi smele oteževati odločitve za odhod v tujino, |
| --- | --- |

I.

ker administrativne, finančne ali jezikovne ovire ne bi smele oteževati odločitve za odhod v tujino,

| J. | ker mobilnost spodbuja učenje tujih jezikov in izboljšanje splošnih komunikacijskih spretnosti, |
| --- | --- |

J.

ker mobilnost spodbuja učenje tujih jezikov in izboljšanje splošnih komunikacijskih spretnosti,

| K. | ker je treba nujno preoblikovati in posodobiti univerze z vidika kakovosti, sestave študija, inovativnosti ter prilagodljivosti, |
| --- | --- |

K.

ker je treba nujno preoblikovati in posodobiti univerze z vidika kakovosti, sestave študija, inovativnosti ter prilagodljivosti,

| L. | ker je kakovost poučevanja enako pomembna kot kakovost raziskav, zato bi ga bilo treba preoblikovati in posodobiti v celotni Evropski uniji, in ker sta ti razsežnosti tesno povezani, |
| --- | --- |

L.

ker je kakovost poučevanja enako pomembna kot kakovost raziskav, zato bi ga bilo treba preoblikovati in posodobiti v celotni Evropski uniji, in ker sta ti razsežnosti tesno povezani,

| M. | ker različni nacionalni sistemi priznavanja močno ovirajo enako obravnavanje študentov ter njihov razvoj v evropskem visokošolskem prostoru in na evropskem trgu dela, |
| --- | --- |

M.

ker različni nacionalni sistemi priznavanja močno ovirajo enako obravnavanje študentov ter njihov razvoj v evropskem visokošolskem prostoru in na evropskem trgu dela,

| N. | ker lahko necelovito in neustrezno priznavanje opravljenih predmetov ter neenakovrednost pridobljenih ocen ovirajo mobilnost, |
| --- | --- |

N.

ker lahko necelovito in neustrezno priznavanje opravljenih predmetov ter neenakovrednost pridobljenih ocen ovirajo mobilnost,

| O. | ker je treba nujno izvajati, usklajevati in spodbujati usklajen pristop med vsemi državami podpisnicami bolonjske deklaracije, |
| --- | --- |

O.

ker je treba nujno izvajati, usklajevati in spodbujati usklajen pristop med vsemi državami podpisnicami bolonjske deklaracije,

| P. | ker mora bolonjski proces ustvariti nov, napreden model izobraževanja, ki zagotavlja dostop do usposabljanja za vse, pri čemer je glavni cilj prenos znanja in vrednot, ter oblikovati trajnostno družbo prihodnosti, ki je samozavestna in brez socialnih neravnovesij, |
| --- | --- |

P.

ker mora bolonjski proces ustvariti nov, napreden model izobraževanja, ki zagotavlja dostop do usposabljanja za vse, pri čemer je glavni cilj prenos znanja in vrednot, ter oblikovati trajnostno družbo prihodnosti, ki je samozavestna in brez socialnih neravnovesij,

| 1. | meni, da bi morala biti prednostna naloga pri ponovni opredelitvi temeljnih ciljev bolonjskega procesa po letu 2010 izboljšanje mobilnosti študentov in kakovosti različnih izobraževalnih sistemov; |
| --- | --- |

1.

meni, da bi morala biti prednostna naloga pri ponovni opredelitvi temeljnih ciljev bolonjskega procesa po letu 2010 izboljšanje mobilnosti študentov in kakovosti različnih izobraževalnih sistemov;

| 2. | poudarja, da je treba za zagotovitev mobilnosti študentov sprejeti ukrepe na različnih področjih politike; različni vidiki mobilnosti presegajo področje visokega šolstva, saj se tičejo socialnih zadev, financ ter priseljevanja in vizumske politike; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je treba za zagotovitev mobilnosti študentov sprejeti ukrepe na različnih področjih politike; različni vidiki mobilnosti presegajo področje visokega šolstva, saj se tičejo socialnih zadev, financ ter priseljevanja in vizumske politike;

| 3. | pozdravlja prizadevanja držav članic v okviru medvladnega sodelovanja za izboljšanje kakovosti in konkurenčnosti izobraževanja v EU, zlasti s spodbujanjem mobilnosti, zagotavljanjem priznanja kvalifikacij in zagotavljanjem kakovosti, še posebej v luči omejenih možnosti ukrepanja zaradi majhne rezerve iz postavke 1a finančnega okvira; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja prizadevanja držav članic v okviru medvladnega sodelovanja za izboljšanje kakovosti in konkurenčnosti izobraževanja v EU, zlasti s spodbujanjem mobilnosti, zagotavljanjem priznanja kvalifikacij in zagotavljanjem kakovosti, še posebej v luči omejenih možnosti ukrepanja zaradi majhne rezerve iz postavke 1a finančnega okvira;

| 4. | meni, da bi bilo treba še naprej uporabljati metodo posvetovanja z vsemi zainteresiranimi stranmi, ki sodelujejo v procesu: institucije in predstavniki študentske skupnosti bi morali tesno sodelovati, da bi odpravili preostale ovire za mobilnost in težave v zvezi s kakovostjo ter izvajanjem bolonjskega procesa; |
| --- | --- |

4.

meni, da bi bilo treba še naprej uporabljati metodo posvetovanja z vsemi zainteresiranimi stranmi, ki sodelujejo v procesu: institucije in predstavniki študentske skupnosti bi morali tesno sodelovati, da bi odpravili preostale ovire za mobilnost in težave v zvezi s kakovostjo ter izvajanjem bolonjskega procesa;

| 5. | poudarja, da je treba pri izvajanju bolonjskega procesa posebno pozornost nameniti tesnemu in poglobljenemu sodelovanju ter usklajevanju z evropskim raziskovalnim prostorom; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je treba pri izvajanju bolonjskega procesa posebno pozornost nameniti tesnemu in poglobljenemu sodelovanju ter usklajevanju z evropskim raziskovalnim prostorom;

Mobilnost študentov: kakovost in učinkovitost

| 6. | vztraja, da so nujno potrebni primerljivi in zanesljivi statistični podatki o mobilnosti študentov ter njihovem socialno-ekonomskem profilu, kot so skupni kazalci, merila in referenčni standardi, da bi odpravili trenutno pomanjkanje podatkov in spodbujali izmenjavo dobrih praks; |
| --- | --- |

6.

vztraja, da so nujno potrebni primerljivi in zanesljivi statistični podatki o mobilnosti študentov ter njihovem socialno-ekonomskem profilu, kot so skupni kazalci, merila in referenčni standardi, da bi odpravili trenutno pomanjkanje podatkov in spodbujali izmenjavo dobrih praks;

| 7. | poziva univerze, naj izboljšajo in poenostavijo posredovane spletne in nespletne informacije za prihajajoče, pa tudi odhajajoče študente; poziva univerze in nacionalne agencije za Erasmus, naj sodelujejo s študentskimi organizacijami, da bi bile vse potrebne informacije pravočasno na voljo; poziva univerze morajo, naj podpirajo pravice študentov v skladu z obveznostmi, katerim so se zavezale z univerzitetno listino Erasmus; |
| --- | --- |

7.

poziva univerze, naj izboljšajo in poenostavijo posredovane spletne in nespletne informacije za prihajajoče, pa tudi odhajajoče študente; poziva univerze in nacionalne agencije za Erasmus, naj sodelujejo s študentskimi organizacijami, da bi bile vse potrebne informacije pravočasno na voljo; poziva univerze morajo, naj podpirajo pravice študentov v skladu z obveznostmi, katerim so se zavezale z univerzitetno listino Erasmus;

| 8. | poudarja, da je za izpolnitev ciljev v okviru bolonjskega procesa potreben vzajemen pretok študentov in štipendistov; opozarja na razlike v trenutnih trendih in zlasti na slabo mobilnost proti državam članicam, ki so pristopile k EU leta 2004 in 2007; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je za izpolnitev ciljev v okviru bolonjskega procesa potreben vzajemen pretok študentov in štipendistov; opozarja na razlike v trenutnih trendih in zlasti na slabo mobilnost proti državam članicam, ki so pristopile k EU leta 2004 in 2007;

| 9. | poudarja pomen mentorstva pri družbenem, kulturnem in jezikovnem vključevanju prihajajočih študentov; |
| --- | --- |

9.

poudarja pomen mentorstva pri družbenem, kulturnem in jezikovnem vključevanju prihajajočih študentov;

| 10. | poudarja, da je boljše obvladovanje jezikov precejšnja prednost in eden od razlogov za mobilnost študentov ter da je treba prihajajočim študentom pred in/ali v času študija v okviru programa Erasmus nuditi intenzivne jezikovne tečaje; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je boljše obvladovanje jezikov precejšnja prednost in eden od razlogov za mobilnost študentov ter da je treba prihajajočim študentom pred in/ali v času študija v okviru programa Erasmus nuditi intenzivne jezikovne tečaje;

Reforma visokega šolstva in posodobitev univerz: kakovost, inovativnost in prilagodljivost

| 11. | poziva univerze v Uniji, naj izvedejo inovativne, daljnosežne in metodološke reforme študijskih programov, ker so ambiciozne in visokokakovostne vsebine in prenovljena organizacija odločilne za mobilnost študentov in večjo prilagodljivost; uvesti je treba „študijsko obdobje v tujini“ za programe na vseh stopnjah, da bi lahko študenti študirali v tujini; |
| --- | --- |

11.

poziva univerze v Uniji, naj izvedejo inovativne, daljnosežne in metodološke reforme študijskih programov, ker so ambiciozne in visokokakovostne vsebine in prenovljena organizacija odločilne za mobilnost študentov in večjo prilagodljivost; uvesti je treba „študijsko obdobje v tujini“ za programe na vseh stopnjah, da bi lahko študenti študirali v tujini;

| 12. | poziva, naj se bolj poudari potreba po skupnih evropskih doktorskih študijskih programih, ki spodbujajo mobilnost študentov doktorskega študija in ustvarjanje okvira za evropski doktorat; |
| --- | --- |

12.

poziva, naj se bolj poudari potreba po skupnih evropskih doktorskih študijskih programih, ki spodbujajo mobilnost študentov doktorskega študija in ustvarjanje okvira za evropski doktorat;

| 13. | poudarja bistven pomen kakovosti in odličnosti poučevanja, saj sta razvoj in stalno usposabljanje kvalificiranih učiteljev na vseh študijskih področjih odločilnega pomena za privlačnost in učinkovitost študija ter uresničevanje ciljev bolonjskega procesa; |
| --- | --- |

13.

poudarja bistven pomen kakovosti in odličnosti poučevanja, saj sta razvoj in stalno usposabljanje kvalificiranih učiteljev na vseh študijskih področjih odločilnega pomena za privlačnost in učinkovitost študija ter uresničevanje ciljev bolonjskega procesa;

| 14. | poudarja potrebo po boljšem nadnacionalnem dialogu ter izmenjavi informacij in izkušenj za lažje zbliževanje izobraževanja učiteljev, tudi osnovnošolskih, in učinkovitost stalnega poklicnega razvoja; |
| --- | --- |

14.

poudarja potrebo po boljšem nadnacionalnem dialogu ter izmenjavi informacij in izkušenj za lažje zbliževanje izobraževanja učiteljev, tudi osnovnošolskih, in učinkovitost stalnega poklicnega razvoja;

Financiranje in vlaganje v mobilnost študentov ter socialna razsežnost

| 15. | poziva, naj se študentom iz prikrajšanih skupin v družbi nameni posebna pomoč, na primer s ponudbo cenovno ugodne in dostojne namestitve, glede na to, da je pogosto potrebna dodatna pomoč po prihodu; |
| --- | --- |

15.

poziva, naj se študentom iz prikrajšanih skupin v družbi nameni posebna pomoč, na primer s ponudbo cenovno ugodne in dostojne namestitve, glede na to, da je pogosto potrebna dodatna pomoč po prihodu;

| 16. | predlaga uvedbo enotne evropske študentske izkaznice, da se študentom olajša mobilnost in zagotovi popust pri stroških nastanitve in bivanja; |
| --- | --- |

16.

predlaga uvedbo enotne evropske študentske izkaznice, da se študentom olajša mobilnost in zagotovi popust pri stroških nastanitve in bivanja;

| 17. | poziva države članice in pristojne organe, naj zagotovijo enak dostop do mobilnosti za vse na podlagi enostavnih, prožnih in preglednih postopkov dodeljevanja štipendij ter z zagotovitvijo dodatne finančne pomoči za ciljne države z višjimi življenjskimi stroški in za študente, ki jo potrebujejo; meni, da morajo študenti prejeti to pomoč pred odhodom, da se jim ne naloži preveliko finančno breme; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice in pristojne organe, naj zagotovijo enak dostop do mobilnosti za vse na podlagi enostavnih, prožnih in preglednih postopkov dodeljevanja štipendij ter z zagotovitvijo dodatne finančne pomoči za ciljne države z višjimi življenjskimi stroški in za študente, ki jo potrebujejo; meni, da morajo študenti prejeti to pomoč pred odhodom, da se jim ne naloži preveliko finančno breme;

| 18. | pozdravlja dejstvo, da bi se lahko v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira, ki ga določa deklaracija, priložena Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju, obravnavalo povečanje finančnega okvira za programe na področju izobraževanja in zlasti za štipendije Erasmus; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja dejstvo, da bi se lahko v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira, ki ga določa deklaracija, priložena Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju, obravnavalo povečanje finančnega okvira za programe na področju izobraževanja in zlasti za štipendije Erasmus;

| 19. | poudarja, da bi bilo treba uvesti in spodbujati nove načine financiranja mobilnosti študentov, na primer brezobrestna in prenosljiva posojila; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da bi bilo treba uvesti in spodbujati nove načine financiranja mobilnosti študentov, na primer brezobrestna in prenosljiva posojila;

| 20. | poziva evropske univerze, naj sodelujejo z zasebnim sektorjem (na primer z gospodarskimi ali poslovnimi organizacijami, kot so gospodarske zbornice), da bi pridobile nove učinkovite mehanizme sofinanciranja mobilnosti študentov na vseh stopnjah študija (dodiplomski, magistrski in doktorski študij), ki bi izboljšali kakovost izobraževalnih sistemov; |
| --- | --- |

20.

poziva evropske univerze, naj sodelujejo z zasebnim sektorjem (na primer z gospodarskimi ali poslovnimi organizacijami, kot so gospodarske zbornice), da bi pridobile nove učinkovite mehanizme sofinanciranja mobilnosti študentov na vseh stopnjah študija (dodiplomski, magistrski in doktorski študij), ki bi izboljšali kakovost izobraževalnih sistemov;

| 21. | priporoča vzpostavitev plodnega dialoga in dvosmernih izmenjav med podjetji in univerzami, na podlagi katerih bi sklenili inovativna partnerstva in preučili nove možnosti sodelovanja; |
| --- | --- |

21.

priporoča vzpostavitev plodnega dialoga in dvosmernih izmenjav med podjetji in univerzami, na podlagi katerih bi sklenili inovativna partnerstva in preučili nove možnosti sodelovanja;

Kakovost in popolno priznavanje diplom

| 22. | poziva Komisijo in države članice, naj začnejo izvajati evropske referenčne okvire (okvir bolonjski okvir kvalifikacij, evropski okvir kvalifikacij za vseživljenjsko učenje, evropske standarde in smernice za zagotavljanje kakovosti in Lizbonsko konvencijo o priznavanju akademskih kvalifikacij), da bi vzpostavile evropski visokošolski prostor; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo in države članice, naj začnejo izvajati evropske referenčne okvire (okvir bolonjski okvir kvalifikacij, evropski okvir kvalifikacij za vseživljenjsko učenje, evropske standarde in smernice za zagotavljanje kakovosti in Lizbonsko konvencijo o priznavanju akademskih kvalifikacij), da bi vzpostavile evropski visokošolski prostor;

| 23. | zato poudarja nujnost izvajanja celovitega, enotnega in učinkovitega evropskega sistema prenašanja kreditnih točk, da bi se kvalifikacije študentov in akademikov v Evropi lahko enostavno prenesle na podlagi enotnega skupnega okvira; |
| --- | --- |

23.

zato poudarja nujnost izvajanja celovitega, enotnega in učinkovitega evropskega sistema prenašanja kreditnih točk, da bi se kvalifikacije študentov in akademikov v Evropi lahko enostavno prenesle na podlagi enotnega skupnega okvira;

| 24. | poudarja, da bi lahko sistem treh študijskih ciklov (dodiplomski, magistrski in doktorski) postal bolj prilagodljiv, zlasti prek uporabe sistema „4 + 1“ namesto „3 + 2“ za prvi in drugi cikel; ugotavlja, da bi za nekatere študijske programe lahko bil ta sistem ustreznejši, saj bi zagotovil večjo mobilnost in zaposljivost diplomantov; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da bi lahko sistem treh študijskih ciklov (dodiplomski, magistrski in doktorski) postal bolj prilagodljiv, zlasti prek uporabe sistema „4 + 1“ namesto „3 + 2“ za prvi in drugi cikel; ugotavlja, da bi za nekatere študijske programe lahko bil ta sistem ustreznejši, saj bi zagotovil večjo mobilnost in zaposljivost diplomantov;

| 25. | poziva, naj se za opravljanje pripravništev ter priložnostne in neformalne izkušnje mobilnosti, ki jih potrdijo univerze, dodelijo kreditne točke evropskega sistema prenašanja kreditnih točk in se priznajo kot sestavni del študijskega programa; |
| --- | --- |

25.

poziva, naj se za opravljanje pripravništev ter priložnostne in neformalne izkušnje mobilnosti, ki jih potrdijo univerze, dodelijo kreditne točke evropskega sistema prenašanja kreditnih točk in se priznajo kot sestavni del študijskega programa;

Izvajanje bolonjskega procesa v vseh sodelujočih državah

| 26. | poziva pristojne organe držav članic in evropske univerze, naj spodbujajo ter pospešujejo izmenjave najboljših praks in pobude za ozaveščanje javnosti; |
| --- | --- |

26.

poziva pristojne organe držav članic in evropske univerze, naj spodbujajo ter pospešujejo izmenjave najboljših praks in pobude za ozaveščanje javnosti;

| 27. | odločno poziva države članice, naj poenostavijo vizumske postopke in zmanjšajo stroške postopka za mobilne študente, zlasti tiste iz bolj vzhodnih držav članic in kandidatk, v skladu z direktivami EU o vizumih; |
| --- | --- |

27.

odločno poziva države članice, naj poenostavijo vizumske postopke in zmanjšajo stroške postopka za mobilne študente, zlasti tiste iz bolj vzhodnih držav članic in kandidatk, v skladu z direktivami EU o vizumih;

*

* *

| 28. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

28.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 219 E, 20.8.2008, str. 68.

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/22 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/22

---

Torek, 23.september 2008Prilagoditev pravnih aktov novemu sklepu o komitologiji

P6_TA(2008)0424

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 s priporočili Komisiji za prilagoditev pravnih aktov novemu sklepu o komitologiji (2008/2096(INI))

2010/C 8 E/05

Evropski parlament,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (1), kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta 2006/512/ES (2) (v nadaljnjem besedilu skupaj „sklep o komitologiji“),

ob upoštevanju Izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o Sklepu Sveta z dne 17. julija 2006 o spremembi Sklepa 1999/468/ES o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (2006/512/ES) (3),

ob upoštevanju Sporazuma med Evropskim parlamentom in Komisijo o postopkih za izvedbo Sklepa Sveta 1999/468/ES o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (4),

ob upoštevanju člena 192(2) in člena 202 Pogodbe ES,

ob upoštevanju členov 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 8. maja 2008 o sklenitvi Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom in Komisijo o postopkih za izvedbo Sklepa Sveta 1999/468/ES o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (5),

ob upoštevanju členov 39 in 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0345/2008),

| A. | ker je zaradi kakovosti zakonodaje vse bolj potrebno, da se na Komisijo prenese oblikovanje nebistvenih in bolj tehničnih vidikov zakonodaje, pa tudi njeno sprotno prilagajanje, da se upošteva tehnični napredek in gospodarske spremembe; ker je treba olajšati tak prenos pooblastil s tem, da se da zakonodajalcu na voljo institucionalna sredstva za nadzor nad izvrševanjem takšnih pooblastil, |
| --- | --- |

A.

ker je zaradi kakovosti zakonodaje vse bolj potrebno, da se na Komisijo prenese oblikovanje nebistvenih in bolj tehničnih vidikov zakonodaje, pa tudi njeno sprotno prilagajanje, da se upošteva tehnični napredek in gospodarske spremembe; ker je treba olajšati tak prenos pooblastil s tem, da se da zakonodajalcu na voljo institucionalna sredstva za nadzor nad izvrševanjem takšnih pooblastil,

| B. | ker zakonodajalec Unije doslej ni imel druge možnosti, kot da je uporabljal člen 202 Pogodbe ES, da je opravil takšen prenos; ker uporaba te določbe ni bila zadovoljiva, saj se nanaša na izvedbena pooblastila Komisije in na postopke pregleda, ki so določeni za ta pooblastila, o postopkih pa odloča Svet soglasno, potem, ko se le posvetuje s Parlamentom; ker ti postopki pregleda temeljijo predvsem na delovanju odborov, sestavljenih iz uradnikov iz držav članic, Parlament pa je bil do sprejetja sklepa Sveta z dne 28. junija 1999, kakor je bil spremenjen s sklepom 2006/512/ES, izključen iz vseh teh postopkov, |
| --- | --- |

B.

ker zakonodajalec Unije doslej ni imel druge možnosti, kot da je uporabljal člen 202 Pogodbe ES, da je opravil takšen prenos; ker uporaba te določbe ni bila zadovoljiva, saj se nanaša na izvedbena pooblastila Komisije in na postopke pregleda, ki so določeni za ta pooblastila, o postopkih pa odloča Svet soglasno, potem, ko se le posvetuje s Parlamentom; ker ti postopki pregleda temeljijo predvsem na delovanju odborov, sestavljenih iz uradnikov iz držav članic, Parlament pa je bil do sprejetja sklepa Sveta z dne 28. junija 1999, kakor je bil spremenjen s sklepom 2006/512/ES, izključen iz vseh teh postopkov,

| C. | ker člen 2(2) sklepa o komitologiji uvaja ukrepe, pri katerih temeljni pravni akt, sprejet s postopkom soodločanja, določa ukrepe splošnega obsega za spreminjanje nebistvenih določb tega akta, med drugim s črtanjem nekaterih takšnih določb ali z dopolnjevanjem akta z novimi nebistvenimi določbami; ker mora zakonodajalec Unije za vsak primer posebej opredeliti bistvene določbe posamičnega zakonodajnega akta, ki se jih lahko spremeni le z zakonodajnim postopkom, |
| --- | --- |

C.

ker člen 2(2) sklepa o komitologiji uvaja ukrepe, pri katerih temeljni pravni akt, sprejet s postopkom soodločanja, določa ukrepe splošnega obsega za spreminjanje nebistvenih določb tega akta, med drugim s črtanjem nekaterih takšnih določb ali z dopolnjevanjem akta z novimi nebistvenimi določbami; ker mora zakonodajalec Unije za vsak primer posebej opredeliti bistvene določbe posamičnega zakonodajnega akta, ki se jih lahko spremeni le z zakonodajnim postopkom,

| D. | ker sklep o komitologiji določa, da za tako imenovane kvazi zakonodajne ukrepe velja regulativni postopek s pregledom, skladno s katerim je Parlament v celoti vključen v nadzor teh ukrepov in lahko nasprotuje osnutku ukrepov, ki jih predlaga Komisija in ki presegajo izvedbena pooblastila, določena v temeljnem aktu, ali osnutku, ki ni skladen s ciljem ali z vsebino temeljnega akta ali ne spoštuje načel subsidiarnosti ali sorazmernosti, |
| --- | --- |

D.

ker sklep o komitologiji določa, da za tako imenovane kvazi zakonodajne ukrepe velja regulativni postopek s pregledom, skladno s katerim je Parlament v celoti vključen v nadzor teh ukrepov in lahko nasprotuje osnutku ukrepov, ki jih predlaga Komisija in ki presegajo izvedbena pooblastila, določena v temeljnem aktu, ali osnutku, ki ni skladen s ciljem ali z vsebino temeljnega akta ali ne spoštuje načel subsidiarnosti ali sorazmernosti,

| E. | ker novi postopek s tem, ko postavi oba sozakonodajalca, Parlament in Svet, v enakopraven položaj, zagotavlja demokratičen nadzor nad izvedbenimi ukrepi, ko so ti kvazi zakonodajne narave, ter tako odpravi enega od najbolj resnih vidikov demokratičnega primanjkljaja v Uniji; ker bo sklep o komitologiji omogočil prenos večine tehničnih vidikov zakonodaje in njeno prilagajanje na Komisijo, s čimer bo zagotovljeno, da se bo zakonodajalec osredotočal na bistvene določbe in na izboljševanje kakovosti zakonodaje Skupnosti, |
| --- | --- |

E.

ker novi postopek s tem, ko postavi oba sozakonodajalca, Parlament in Svet, v enakopraven položaj, zagotavlja demokratičen nadzor nad izvedbenimi ukrepi, ko so ti kvazi zakonodajne narave, ter tako odpravi enega od najbolj resnih vidikov demokratičnega primanjkljaja v Uniji; ker bo sklep o komitologiji omogočil prenos večine tehničnih vidikov zakonodaje in njeno prilagajanje na Komisijo, s čimer bo zagotovljeno, da se bo zakonodajalec osredotočal na bistvene določbe in na izboljševanje kakovosti zakonodaje Skupnosti,

| F. | ker novi regulativni postopek s pregledom ni izbiren, ampak obvezen, kadar imajo izvedbeni ukrepi značilnosti, določene v členu 2(2) sklepa o komitologiji, |
| --- | --- |

F.

ker novi regulativni postopek s pregledom ni izbiren, ampak obvezen, kadar imajo izvedbeni ukrepi značilnosti, določene v členu 2(2) sklepa o komitologiji,

| G. | ker potekajoče prilagajanje pravnega reda Skupnosti sklepu o komitologiji še ni dokončano, saj še obstajajo pravni akti, ki predpisujejo izvedbene ukrepe, v zvezi s katerimi bi bilo treba uporabljati novi regulativni postopek s pregledom, |
| --- | --- |

G.

ker potekajoče prilagajanje pravnega reda Skupnosti sklepu o komitologiji še ni dokončano, saj še obstajajo pravni akti, ki predpisujejo izvedbene ukrepe, v zvezi s katerimi bi bilo treba uporabljati novi regulativni postopek s pregledom,

| H. | ker lahko sodijo v okvir zahtev iz člena 2(2) sklepa o komitologiji ne le izvedbeni ukrepi, za katere je doslej veljal regulativni postopek, ampak tudi nekateri ukrepi, za katere veljajo upravljalni ali svetovalni postopki, |
| --- | --- |

H.

ker lahko sodijo v okvir zahtev iz člena 2(2) sklepa o komitologiji ne le izvedbeni ukrepi, za katere je doslej veljal regulativni postopek, ampak tudi nekateri ukrepi, za katere veljajo upravljalni ali svetovalni postopki,

| I. | ker Lizbonska pogodba uvaja hierarhijo predpisov in ustvarja pojem „delegiranega akta“, kar pomeni, da se „v zakonodajnem aktu ... na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje nezakonodajnih aktov, ki se splošno uporabljajo in dopolnjujejo ali spreminjajo nekatere nebistvene elemente zakonodajnega akta“; ker Lizbonska pogodba na nov način obravnava tudi izvedbene akte in zlasti predvideva soodločanje Parlamenta in Sveta kot postopek za sprejetje uredbe, s katero bodo določeni mehanizmi nadzora držav članic nad izvedbenimi akti, |
| --- | --- |

I.

ker Lizbonska pogodba uvaja hierarhijo predpisov in ustvarja pojem „delegiranega akta“, kar pomeni, da se „v zakonodajnem aktu ... na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje nezakonodajnih aktov, ki se splošno uporabljajo in dopolnjujejo ali spreminjajo nekatere nebistvene elemente zakonodajnega akta“; ker Lizbonska pogodba na nov način obravnava tudi izvedbene akte in zlasti predvideva soodločanje Parlamenta in Sveta kot postopek za sprejetje uredbe, s katero bodo določeni mehanizmi nadzora držav članic nad izvedbenimi akti,

| J. | ker bo za izvajanje ustreznih določb Lizbonske pogodbe potreben intenziven in celovit postopek medinstitucionalnih pogajanj in ker to pomeni, da bi sedanji postopek prilagajanja moral biti dokončan čim prej in v vsakem primeru pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, |
| --- | --- |

J.

ker bo za izvajanje ustreznih določb Lizbonske pogodbe potreben intenziven in celovit postopek medinstitucionalnih pogajanj in ker to pomeni, da bi sedanji postopek prilagajanja moral biti dokončan čim prej in v vsakem primeru pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe,

| K. | ker bo treba, če Lizbonska pogodba začne veljati, preiti na novo in bolj celovito prilagoditev pravnega reda Skupnosti določbam člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije o prenosu pooblastil za sprejemanje zakonodaje; ker gre kljub temu, da je definicija pojma delegiranih aktov v lizbonski pogodbi podobna pojmu „kvazi zakonodajnega ukrepa“ iz sklepa o komitologiji, za dva pojma, ki nista identična, postopkovni ureditvi, določeni v teh dveh instrumentih, pa sta popolnoma različni; ker iz tega izhaja, da izvajanja prilagoditev, ki sedaj poteka, zato ni mogoče šteti za natančni precedenčni primer za prihodnost, |
| --- | --- |

K.

ker bo treba, če Lizbonska pogodba začne veljati, preiti na novo in bolj celovito prilagoditev pravnega reda Skupnosti določbam člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije o prenosu pooblastil za sprejemanje zakonodaje; ker gre kljub temu, da je definicija pojma delegiranih aktov v lizbonski pogodbi podobna pojmu „kvazi zakonodajnega ukrepa“ iz sklepa o komitologiji, za dva pojma, ki nista identična, postopkovni ureditvi, določeni v teh dveh instrumentih, pa sta popolnoma različni; ker iz tega izhaja, da izvajanja prilagoditev, ki sedaj poteka, zato ni mogoče šteti za natančni precedenčni primer za prihodnost,

| L. | ker iz istega razloga rezultatov potekajoče prilagoditve posamičnih pravnih instrumentov ni mogoče šteti za precedenčni primer za prihodnost, |
| --- | --- |

L.

ker iz istega razloga rezultatov potekajoče prilagoditve posamičnih pravnih instrumentov ni mogoče šteti za precedenčni primer za prihodnost,

| M. | ker se zdi koristno, da bi se institucije dogovorile o standardni določbi delegiranih aktov, ki bi jo Komisija redno vključevala v osnutek zakonodajnega akta, zakonodajalci pa bi jo še naprej lahko spreminjali; ker je treba v okviru postopka soodločanja nadaljevati s sprejetjem uredbe o mehanizmih nadzora držav članic nad izvedbenimi akti v skladu s členom 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

M.

ker se zdi koristno, da bi se institucije dogovorile o standardni določbi delegiranih aktov, ki bi jo Komisija redno vključevala v osnutek zakonodajnega akta, zakonodajalci pa bi jo še naprej lahko spreminjali; ker je treba v okviru postopka soodločanja nadaljevati s sprejetjem uredbe o mehanizmih nadzora držav članic nad izvedbenimi akti v skladu s členom 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| 1. | zahteva, da Komisija na osnovi ustreznih členov Pogodbe ES predloži Parlamentu zakonodajne predloge za uspešno dokončanje prilagajanja komitologije; poziva, da se ti predlogi pripravijo ob upoštevanju medinstitucionalnih razprav in da se obravnavajo zlasti zakonodajni akti, našteti v prilogi; |
| --- | --- |

1.

zahteva, da Komisija na osnovi ustreznih členov Pogodbe ES predloži Parlamentu zakonodajne predloge za uspešno dokončanje prilagajanja komitologije; poziva, da se ti predlogi pripravijo ob upoštevanju medinstitucionalnih razprav in da se obravnavajo zlasti zakonodajni akti, našteti v prilogi;

| 2. | poziva Komisijo, naj predloži ustrezen zakonodajni predlog, da se preostali akti, zlasti tisti, ki so našteti v prilogi, uskladijo s sklepom o komitologiji; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj predloži ustrezen zakonodajni predlog, da se preostali akti, zlasti tisti, ki so našteti v prilogi, uskladijo s sklepom o komitologiji;

| 3. | zahteva, da Komisija v primeru, če sedanji postopki prilagajanja ne bodo zaključeni pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, predloži ustrezne zakonodajne predloge za uskladitve pravnih aktov, ki do takrat še ne bodo prilagojeni, novi ureditvi iz člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

zahteva, da Komisija v primeru, če sedanji postopki prilagajanja ne bodo zaključeni pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, predloži ustrezne zakonodajne predloge za uskladitve pravnih aktov, ki do takrat še ne bodo prilagojeni, novi ureditvi iz člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 4. | zahteva, da Komisija po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe v vsakem primeru predloži ustrezne zakonodajne predloge, potrebne za prilagoditev celotnega pravnega reda Skupnosti novi ureditvi; |
| --- | --- |

4.

zahteva, da Komisija po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe v vsakem primeru predloži ustrezne zakonodajne predloge, potrebne za prilagoditev celotnega pravnega reda Skupnosti novi ureditvi;

| 5. | zahteva, da Komisija čim prej predloži osnutek zakonodajnega predloga uredbe, ki bo v skladu s členom 291(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije vnaprej določila pravila in splošna načela o mehanizmih nadzora držav članic nad tem, kako Komisija izvaja izvedbena pooblastila; |
| --- | --- |

5.

zahteva, da Komisija čim prej predloži osnutek zakonodajnega predloga uredbe, ki bo v skladu s členom 291(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije vnaprej določila pravila in splošna načela o mehanizmih nadzora držav članic nad tem, kako Komisija izvaja izvedbena pooblastila;

| 6. | zahteva, da se Evropskemu parlamentu dodelijo dodatna sredstva za vse postopke komitologije, ne samo v prehodnem obdobju, temveč tudi v primeru, da Lizbonska pogodba začne veljati, da bi zagotovili zadovoljiv potek vsakega postopka komitologije med tremi institucijami; |
| --- | --- |

6.

zahteva, da se Evropskemu parlamentu dodelijo dodatna sredstva za vse postopke komitologije, ne samo v prehodnem obdobju, temveč tudi v primeru, da Lizbonska pogodba začne veljati, da bi zagotovili zadovoljiv potek vsakega postopka komitologije med tremi institucijami;

| 7. | potrjuje, da zahteve upoštevajo načelo subsidiarnosti in temeljne pravice državljanov; |
| --- | --- |

7.

potrjuje, da zahteve upoštevajo načelo subsidiarnosti in temeljne pravice državljanov;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in priloženi seznam posreduje Komisiji, Svetu ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in priloženi seznam posreduje Komisiji, Svetu ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

(2)  UL L 200, 22.7.2006, str. 11.

(3)  UL C 255, 21.10.2006, str. 1.

(4)  UL C 143, 10.6.2008, str. 1.

(5)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0189.

---

Torek, 23. september 2008PRILOGA K RESOLUCIJI:

PODROBNA PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANEGA PREDLOGA

Parlament poziva Komisijo, naj predloži ustrezne zakonodajne predloge za prilagoditev preostalih pravnih aktov Sklepu Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES, zlasti:

| — | Direktive 2000/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. aprila 2000 o spremembi Direktive Sveta 64/432/EGS o problemih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki vplivajo na trgovino z govedom in prašiči med državami članicami Evropske skupnosti (1); |
| --- | --- |

—

Direktive 2000/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. aprila 2000 o spremembi Direktive Sveta 64/432/EGS o problemih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki vplivajo na trgovino z govedom in prašiči med državami članicami Evropske skupnosti (1);

| — | Direktive 2000/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2000 o ukrepih, ki jih je treba sprejeti proti emisijam plinastih in trdnih onesnaževal iz motorjev, namenjenih za pogon kmetijskih ali gozdarskih traktorjev in spremembi Direktive Sveta 74/150/EGS (2); |
| --- | --- |

—

Direktive 2000/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2000 o ukrepih, ki jih je treba sprejeti proti emisijam plinastih in trdnih onesnaževal iz motorjev, namenjenih za pogon kmetijskih ali gozdarskih traktorjev in spremembi Direktive Sveta 74/150/EGS (2);

| — | Uredbe (ES) št. 1760/2000 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo govedi ter o označevanju govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 820/97 (3); |
| --- | --- |

—

Uredbe (ES) št. 1760/2000 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo govedi ter o označevanju govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 820/97 (3);

| — | Direktive 2001/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o spremembah Direktive Sveta 92/23/EGS o pnevmatikah za motorna in priklopna vozila ter o njihovi vgradnji (4); |
| --- | --- |

—

Direktive 2001/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o spremembah Direktive Sveta 92/23/EGS o pnevmatikah za motorna in priklopna vozila ter o njihovi vgradnji (4);

| — | Direktive 2001/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2001 o spremembi Direktive Sveta 95/53/ES o določitvi načel, ki urejajo organizacijo uradnega nadzora na področju prehrane živali, in direktiv 70/524/EGS, 96/25/ES in 1999/29/ES o prehrani živali (5); |
| --- | --- |

—

Direktive 2001/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2001 o spremembi Direktive Sveta 95/53/ES o določitvi načel, ki urejajo organizacijo uradnega nadzora na področju prehrane živali, in direktiv 70/524/EGS, 96/25/ES in 1999/29/ES o prehrani živali (5);

| — | Odločbe št. 676/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (6); |
| --- | --- |

—

Odločbe št. 676/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (6);

| — | Direktive 2002/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2002 o spremembi direktiv Sveta 90/425/EGS in 92/118/EGS v zvezi z zdravstvenimi zahtevami za stranske živalske proizvode (7); |
| --- | --- |

—

Direktive 2002/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2002 o spremembi direktiv Sveta 90/425/EGS in 92/118/EGS v zvezi z zdravstvenimi zahtevami za stranske živalske proizvode (7);

| — | Direktive 2004/3/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o spremembah direktiv Sveta 70/156/EGS in 80/1268/EGS glede merjenja emisij ogljikovega dioksida in porabe goriva vozil kategorije N1 (8); |
| --- | --- |

—

Direktive 2004/3/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o spremembah direktiv Sveta 70/156/EGS in 80/1268/EGS glede merjenja emisij ogljikovega dioksida in porabe goriva vozil kategorije N1 (8);

| — | Direktive 2004/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o razveljavitvi nekaterih direktiv o higieni živil in zdravstvenih pogojih za proizvodnjo in dajanje na trg nekaterih proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi, in o spremembi direktiv Sveta 89/662/EGS in 92/118/EGS in Odločbe Sveta 95/408/ES (9); |
| --- | --- |

—

Direktive 2004/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o razveljavitvi nekaterih direktiv o higieni živil in zdravstvenih pogojih za proizvodnjo in dajanje na trg nekaterih proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi, in o spremembi direktiv Sveta 89/662/EGS in 92/118/EGS in Odločbe Sveta 95/408/ES (9);

| — | Direktive 2005/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o spremembi Direktive 1999/32/ES glede deleža žvepla v gorivih za plovila (10); |
| --- | --- |

—

Direktive 2005/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o spremembi Direktive 1999/32/ES glede deleža žvepla v gorivih za plovila (10);

| — | Direktive 2005/64/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o homologaciji motornih vozil glede na njihovo ponovno uporabnost, možnost recikliranja in predelave ter o spremembi Direktive Sveta 70/156/EGS (11); |
| --- | --- |

—

Direktive 2005/64/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o homologaciji motornih vozil glede na njihovo ponovno uporabnost, možnost recikliranja in predelave ter o spremembi Direktive Sveta 70/156/EGS (11);

| — | Direktive 2006/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o emisijah iz klimatskih naprav v motornih vozilih in spremembi Direktive Sveta 70/156/EGS (12); |
| --- | --- |

—

Direktive 2006/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o emisijah iz klimatskih naprav v motornih vozilih in spremembi Direktive Sveta 70/156/EGS (12);

| — | Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (13); |
| --- | --- |

—

Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (13);

| — | Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (14). |
| --- | --- |

—

Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (14).

---

(1)  UL L 105, 3.5.2000, str. 34.

(2)  UL L 173, 12.7.2000, str. 1.

(3)  UL L 204, 11.8.2000, str. 1.

(4)  UL L 211, 4.8.2001, str. 25.

(5)  UL L 234, 1.9.2001, str. 55.

(6)  UL L 108, 24.4.2002, str. 1.

(7)  UL L 315, 19.11.2002, str. 14.

(8)  UL L 49, 19.2.2004, str. 36.

(9)  UL L 157, 30.4.2004, str. 33.

(10)  UL L 191, 22.7.2005, str. 59.

(11)  UL L 310, 25.11.2005, str. 10.

(12)  UL L 161, 14.6.2006, str. 12.

(13)  UL L 210, 31.7.2006, str. 25.

(14)  UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/26 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/26

---

Torek, 23. september 2008Hedge skladi in skladi zasebnega kapitala

P6_TA(2008)0425

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 s priporočili Komisiji o hedge skladih in skladih zasebnega kapitala (2007/2238(INI))

2010/C 8 E/06

Evropski parlament,

ob upoštevanju Druge direktive Sveta 77/91/EGS z dne 13. decembra 1976 o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb v skladu z drugim odstavkom člena 58 Pogodbe glede ustanavljanja delniških družb ter ohranjanja in spreminjanja njihovega kapitala, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom (1),

ob upoštevanju Četrte direktive Sveta 78/660/EGS z dne 25. julija 1978 o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb (2),

ob upoštevanju Sedme direktive Sveta 83/349/EGS z dne 13. junija 1983 o konsolidiranih računovodskih izkazih (3),

ob upoštevanju Direktive Sveta 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij (4),

ob upoštevanju Direktive Sveta 2001/23/ES z dne 12. marca 2001 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjevanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov (5),

ob upoštevanju Direktive 2001/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001, ki spreminja direktive 78/660/EGS, 83/349/EGS in 86/635/EGS glede pravil vrednotenja za letne in konsolidirane računovodske izkaze nekaterih oblik družb kakor tudi bank in drugih finančnih institucij (6),

ob upoštevanju Direktive 2001/107/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. januarja 2002, ki spreminja Direktivo Sveta 85/611/EGS o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), z namenom zakonsko urediti družbe za upravljanje in izvlečke prospektov (7),

ob upoštevanju Direktive 2001/108/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. januarja 2002 o spremembi Direktive Sveta 85/611/EGS o usklajevanju zakonov in drugih upravnih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (8),

ob upoštevanju Direktive 2002/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o trženju finančnih storitev potrošnikom na daljavo (9),

ob upoštevanju Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (10),

ob upoštevanju Direktive 2003/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. junija 2003 o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje (11) (Direktiva o pokojninskih skladih),

ob upoštevanju Direktive 2003/51/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2003, ki spreminja direktive 78/660/EGS, 83/349/EGS, 86/635/EGS in 91/674/EGS o letnih in konsolidiranih računovodskih izrazih posameznih vrst družb, bank in drugih finančnih institucij ter zavarovalnic (12),

ob upoštevanju Direktive 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje (13),

ob upoštevanju Direktive 2004/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o ponudbah za prevzem (14),

ob upoštevanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (15),

ob upoštevanju Direktive Komisije 2006/73/ES z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z organizacijskimi zahtevami in pogoji poslovanja investicijskih družb ter opredeljenimi izrazi za namene navedene direktive (16) (Izvedbena direktiva MiFID),

ob upoštevanju Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu (17),

ob upoštevanju Direktive 2005/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2005 za vzpostavitev nove organizacijske strukture odborov za finančne storitve (18),

ob upoštevanju Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (19),

ob upoštevanju Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (preoblikovano) (20) (Direktiva o kapitalskih zahtevah),

ob upoštevanju Direktive 2006/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij (preoblikovano) (21) (Direktiva o kapitalski ustreznosti),

ob upoštevanju Direktive 2007/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o uveljavljanju določenih pravic delničarjev družb, ki kotirajo na borzi (22),

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 21. aprila 2008 za Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o življenjskem zavarovanju o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (KOM(2008)0119) (predlog v zvezi s Solventnostjo II),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. decembra 2007 o odpravi ovir za čezmejne naložbe skladov tveganega kapitala (KOM(2007)0853),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2004 o prihodnosti hedge skladov in izvedenih finančnih instrumentov (23),

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 27. aprila 2006 (24) o upravljanju premoženja in z dne 13. decembra 2007 o upravljanju premoženja II (25),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. julija 2007 o politiki finančnih storitev (2005–2010) – bela knjiga (26), zlasti odstavka 19,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. februarja 2008 o integriranih smernicah za rast in delovna mesta (del: širše smernice ekonomskih politik držav članic in Skupnosti): uvedba novega cikla (2008–2010) (27),

ob upoštevanju dokumenta Mednarodnega združenja nadzornikov trga vrednostnih papirjev z naslovom „Cilji in načela ureditve vrednostnih papirjev“ iz maja 2003, ki med drugim zajema načela za trženje kolektivnih naložbenih shem, vključno s hedge skladi,

ob upoštevanju študije iz decembra 2007 oddelka za politiko Evropskega parlamenta za gospodarsko in znanstveno politiko o hedge skladih: preglednost in navzkrižje interesov,

ob upoštevanju standardov najboljših praks, ki jih je delovna skupina o hedge skladih objavila 22. januarja 2008, in poznejše ustanovitve upravnega odbora za standarde o hedge skladih, ki naj bi bil varuh teh standardov,

ob upoštevanju drugega odstavka člena 192 Pogodbe ES,

ob upoštevanju členov 39 in 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za pravne zadeve in Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A6-0338/2008),

| A. | ker trenutno obstajata nacionalna ureditev in ureditev EU o finančnih trgih, ki se neposredno ali posredno, vendar ne izrecno, uporabljata za hedge sklade in sklade zasebnega kapitala; |
| --- | --- |

A.

ker trenutno obstajata nacionalna ureditev in ureditev EU o finančnih trgih, ki se neposredno ali posredno, vendar ne izrecno, uporabljata za hedge sklade in sklade zasebnega kapitala;

| B. | ker morajo države članice in Komisija zagotoviti usklajeno izvajanje in uporabo te zakonodaje; ker morajo biti vse nadaljnje spremembe veljavne zakonodaje predmet primerne analize stroškov in koristi ter ne smejo biti diskriminatorne; |
| --- | --- |

B.

ker morajo države članice in Komisija zagotoviti usklajeno izvajanje in uporabo te zakonodaje; ker morajo biti vse nadaljnje spremembe veljavne zakonodaje predmet primerne analize stroškov in koristi ter ne smejo biti diskriminatorne;

| C. | ker se Komisija ni pozitivno odzvala na vse vidike prejšnje prošnje Parlamenta, vključno s tistimi, ki so vključene v omenjene resolucije z dne 15. januarja 2004, 27. aprila 2006, 11. julija 2007 in 13. decembra 2007; |
| --- | --- |

C.

ker se Komisija ni pozitivno odzvala na vse vidike prejšnje prošnje Parlamenta, vključno s tistimi, ki so vključene v omenjene resolucije z dne 15. januarja 2004, 27. aprila 2006, 11. julija 2007 in 13. decembra 2007;

| D. | ker imajo hedge skladi in skladi zasebnega kapitala zelo različne značilnosti, o njih pa ne obstajajo nobene jasne opredelite, sta pa obe vrsti skladov nosilca naložb, ki jih bolj uporabljajo izkušene stranke kot pa maloprodajni potrošniki; ker jih v ureditvi, ki je prilagojena določenim proizvodom, ni možno primerno obravnavati kot eno kategorijo; |
| --- | --- |

D.

ker imajo hedge skladi in skladi zasebnega kapitala zelo različne značilnosti, o njih pa ne obstajajo nobene jasne opredelite, sta pa obe vrsti skladov nosilca naložb, ki jih bolj uporabljajo izkušene stranke kot pa maloprodajni potrošniki; ker jih v ureditvi, ki je prilagojena določenim proizvodom, ni možno primerno obravnavati kot eno kategorijo;

| E. | ker so hedge skladi in skladi zasebnega kapitala vedno pomembnejši alternativni nosilci naložb, ki imajo znatno in vedno večjo vlogo v globalnem upravljanju premoženja, poleg tega pa izboljšujejo učinkovitost finančnih trgov z ustvarjanjem novih naložbenih možnosti; |
| --- | --- |

E.

ker so hedge skladi in skladi zasebnega kapitala vedno pomembnejši alternativni nosilci naložb, ki imajo znatno in vedno večjo vlogo v globalnem upravljanju premoženja, poleg tega pa izboljšujejo učinkovitost finančnih trgov z ustvarjanjem novih naložbenih možnosti;

| F. | ker je več globalnih in nacionalnih ustanov ter institucij EU že pred aktualno finančno krizo analiziralo morebitno zaskrbljenost v zvezi s hedge skladi in skladi zasebnega kapitala glede finančne stabilnosti, standardov upravljanja tveganja, prevelikih dolgov (finančnih vzvodov) ter vrednotenja nelikvidnih in zapletenih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

F.

ker je več globalnih in nacionalnih ustanov ter institucij EU že pred aktualno finančno krizo analiziralo morebitno zaskrbljenost v zvezi s hedge skladi in skladi zasebnega kapitala glede finančne stabilnosti, standardov upravljanja tveganja, prevelikih dolgov (finančnih vzvodov) ter vrednotenja nelikvidnih in zapletenih finančnih instrumentov;

| G. | ker je bilo z analizo, ki jo je leta 2007 izvedel forum za finančno stabilnost, ugotovljeno, da se zaskrbljenost glede finančne stabilnosti najbolje obravnava s pogolobljenim nadzorom vseh akterjev; |
| --- | --- |

G.

ker je bilo z analizo, ki jo je leta 2007 izvedel forum za finančno stabilnost, ugotovljeno, da se zaskrbljenost glede finančne stabilnosti najbolje obravnava s pogolobljenim nadzorom vseh akterjev;

| H. | ker je Mednarodni denarni sklad v svojem poročilu o svetovni finančni stabilnosti, ki ga je pripravil aprila 2008, zaključil, da obstaja skupni neuspeh glede ocene obsega finančnega vzvoda, ki ga je prevzelo veliko število institucij – banke, zavarovalnice, subjekti, ki prejemajo sredstva vlade, hedge skladi – in povezanega tveganja neurejenega reševanja; |
| --- | --- |

H.

ker je Mednarodni denarni sklad v svojem poročilu o svetovni finančni stabilnosti, ki ga je pripravil aprila 2008, zaključil, da obstaja skupni neuspeh glede ocene obsega finančnega vzvoda, ki ga je prevzelo veliko število institucij – banke, zavarovalnice, subjekti, ki prejemajo sredstva vlade, hedge skladi – in povezanega tveganja neurejenega reševanja;

| I. | ker izpolnjevanje programa lizbonske strategije zahteva dolgoročne naložbe v rast in delovna mesta; |
| --- | --- |

I.

ker izpolnjevanje programa lizbonske strategije zahteva dolgoročne naložbe v rast in delovna mesta;

| J. | ker take dolgoročne naložbe zahtevajo dobro delujoče stabilne finančne trge v EU in na globalni ravni ter tako prispevajo k dejanskemu gospodarstvu, kar se lahko doseže le, če se zagotovi obstoj konkurenčnega in inovativnega finančnega sektorja v Evropski uniji; |
| --- | --- |

J.

ker take dolgoročne naložbe zahtevajo dobro delujoče stabilne finančne trge v EU in na globalni ravni ter tako prispevajo k dejanskemu gospodarstvu, kar se lahko doseže le, če se zagotovi obstoj konkurenčnega in inovativnega finančnega sektorja v Evropski uniji;

| K. | ker hedge skladi in skladi zasebnega kapitala v veliko primerih zagotavljajo likvidnost, spodbujajo tržno raznolikost in večjo tržno učinkovitost tako, da ustvarjajo povpraševanje po inovativnih produktih in pomagajo oblikovati cene; |
| --- | --- |

K.

ker hedge skladi in skladi zasebnega kapitala v veliko primerih zagotavljajo likvidnost, spodbujajo tržno raznolikost in večjo tržno učinkovitost tako, da ustvarjajo povpraševanje po inovativnih produktih in pomagajo oblikovati cene;

| L. | ker finančna stabilnost prav tako zahteva boljše nadzorno sodelovanje tudi na globalni ravni, kar logično zahteva stalne izboljšave aktualnih nadzornih dogovorov EU, vključno z rednimi izmenjavami informacij in povečano preglednostjo institucionalnih investitorjev; |
| --- | --- |

L.

ker finančna stabilnost prav tako zahteva boljše nadzorno sodelovanje tudi na globalni ravni, kar logično zahteva stalne izboljšave aktualnih nadzornih dogovorov EU, vključno z rednimi izmenjavami informacij in povečano preglednostjo institucionalnih investitorjev;

| M. | ker mora Komisija preučiti možnosti za globalno ureditev statusa tržnih akterjev v tujini; |
| --- | --- |

M.

ker mora Komisija preučiti možnosti za globalno ureditev statusa tržnih akterjev v tujini;

| N. | ker so primerne stopnje preglednosti vlagateljev in nadzornih organov bistvene za zagotovitev takega dobro delujočega in stabilnega finančnega trga pa tudi za spodbujanje konkurence med tržnimi udeleženci in produkti; |
| --- | --- |

N.

ker so primerne stopnje preglednosti vlagateljev in nadzornih organov bistvene za zagotovitev takega dobro delujočega in stabilnega finančnega trga pa tudi za spodbujanje konkurence med tržnimi udeleženci in produkti;

| O. | ker mora Komisija spremljati in analizirati učinke delovanja hedge skladov in skladov zasebnega kapitala ter pripraviti direktivo o pravilih minimalne preglednosti glede načina financiranja naložb v prihodnje, upravljanja tveganja, metod ocenjevanja, kvalifikacij upravljavcev in morebitnega navzkrižja interesov ter razkritja lastniške strukture in registracije hedge skladov; |
| --- | --- |

O.

ker mora Komisija spremljati in analizirati učinke delovanja hedge skladov in skladov zasebnega kapitala ter pripraviti direktivo o pravilih minimalne preglednosti glede načina financiranja naložb v prihodnje, upravljanja tveganja, metod ocenjevanja, kvalifikacij upravljavcev in morebitnega navzkrižja interesov ter razkritja lastniške strukture in registracije hedge skladov;

| P. | ker je za izpolnjevanje potrebe po spremljanju tržnih dejavnosti v nadzorne namene treba informacije o izpostavljenosti hedge skladov in posojilih predložiti pristojnim nadzornim organom brez pretiranih bremen; |
| --- | --- |

P.

ker je za izpolnjevanje potrebe po spremljanju tržnih dejavnosti v nadzorne namene treba informacije o izpostavljenosti hedge skladov in posojilih predložiti pristojnim nadzornim organom brez pretiranih bremen;

| Q. | ker se od sektorja skladov pričakuje, da bo zaradi večje preglednosti nadaljeval razvoj zavezujočih ukrepov za upravljanje podjetij in jih tudi obvezno objavil; ker poziva k izboljšanju mehanizmov nadzora; |
| --- | --- |

Q.

ker se od sektorja skladov pričakuje, da bo zaradi večje preglednosti nadaljeval razvoj zavezujočih ukrepov za upravljanje podjetij in jih tudi obvezno objavil; ker poziva k izboljšanju mehanizmov nadzora;

| R. | ker morajo države članice zagotavljati najboljšo prakso, da se pokojninski skladi, ki jih pridobijo zaposleni, zavarujejo pred stečajem; |
| --- | --- |

R.

ker morajo države članice zagotavljati najboljšo prakso, da se pokojninski skladi, ki jih pridobijo zaposleni, zavarujejo pred stečajem;

| S. | ker mora Komisija obravnavati možnost vključitve v opredelitev načela „preudarne osebe“ tam, kjer je načelo vključeno v obstoječo zakonodajo Skupnosti, zahtevo za vlagatelje, da preverijo, ali alternativni investicijski skladi, v katere vlagajo, spoštujejo primerno zakonodajo in dosegajo sektorske standarde najboljših praks; |
| --- | --- |

S.

ker mora Komisija obravnavati možnost vključitve v opredelitev načela „preudarne osebe“ tam, kjer je načelo vključeno v obstoječo zakonodajo Skupnosti, zahtevo za vlagatelje, da preverijo, ali alternativni investicijski skladi, v katere vlagajo, spoštujejo primerno zakonodajo in dosegajo sektorske standarde najboljših praks;

| T. | ker trenutne različne opredelitve zasebnega plasiranja v državah članicah ovirajo notranji trg in omogočajo uhajanje zelo tveganih proizvodov na maloprodajni trg; |
| --- | --- |

T.

ker trenutne različne opredelitve zasebnega plasiranja v državah članicah ovirajo notranji trg in omogočajo uhajanje zelo tveganih proizvodov na maloprodajni trg;

| U. | ker je treba oblikovati spletno stran za kodekse ravnanja po načelu „vse na enem mestu“, vključno z registrom tistih, ki so v skladu s temi kodeksi ravnanja, njihovimi razkritji in obrazložitvijo neskladnosti; ker ugotavlja, da so lahko razlogi za neskladnost tudi orodje za učenje; ker je treba to spletno stran oblikovati v interesu EU in jo mednarodno spodbujati; |
| --- | --- |

U.

ker je treba oblikovati spletno stran za kodekse ravnanja po načelu „vse na enem mestu“, vključno z registrom tistih, ki so v skladu s temi kodeksi ravnanja, njihovimi razkritji in obrazložitvijo neskladnosti; ker ugotavlja, da so lahko razlogi za neskladnost tudi orodje za učenje; ker je treba to spletno stran oblikovati v interesu EU in jo mednarodno spodbujati;

| V. | ker je Mednarodni denarni sklad v svojem poročilu o svetovni finančni stabilnosti, ki ga je pripravil aprila 2008, opozoril, da trg podjetniških dolgov deluje ranljivo, saj zaradi makroekonomskih in strukturnih dejavnikov stopnje izgube rastejo; |
| --- | --- |

V.

ker je Mednarodni denarni sklad v svojem poročilu o svetovni finančni stabilnosti, ki ga je pripravil aprila 2008, opozoril, da trg podjetniških dolgov deluje ranljivo, saj zaradi makroekonomskih in strukturnih dejavnikov stopnje izgube rastejo;

| W. | ker je nedavno povečanje števila transakcij v skladih zasebnega kapitala znatno povečalo število zaposlenih, katerih delovna mesta končno nadzirajo skladi zasebnega kapitala, in je zato treba upoštevati veljavno nacionalno zakonodajo o zaposlovanju in socialno pravo Skupnosti (zlasti Direktivo 2001/23/ES), ki je bilo oblikovano, ko temu še ni bilo tako; ker se morata nacionalna zakonodaja o zaposlovanju in socialno pravo Skupnosti uporabljati na nedisktiminatorni podlagi, vključno s pravično in primerno obravnavo vseh gospodarskih udeležencev s podobnimi odgovornostmi do zaposlenih; |
| --- | --- |

W.

ker je nedavno povečanje števila transakcij v skladih zasebnega kapitala znatno povečalo število zaposlenih, katerih delovna mesta končno nadzirajo skladi zasebnega kapitala, in je zato treba upoštevati veljavno nacionalno zakonodajo o zaposlovanju in socialno pravo Skupnosti (zlasti Direktivo 2001/23/ES), ki je bilo oblikovano, ko temu še ni bilo tako; ker se morata nacionalna zakonodaja o zaposlovanju in socialno pravo Skupnosti uporabljati na nedisktiminatorni podlagi, vključno s pravično in primerno obravnavo vseh gospodarskih udeležencev s podobnimi odgovornostmi do zaposlenih;

| X. | ker se na podlagi različnih pravnih sistemov hedge skladi in skladi zasebnega kapitala, ki imajo v lasti podjetja in jih nadzorujejo, ne obravnavajo kot delodajalci ter so zato izključeni iz pravnih obveznosti delodajalca; |
| --- | --- |

X.

ker se na podlagi različnih pravnih sistemov hedge skladi in skladi zasebnega kapitala, ki imajo v lasti podjetja in jih nadzorujejo, ne obravnavajo kot delodajalci ter so zato izključeni iz pravnih obveznosti delodajalca;

| Y. | ker v primeru skrajnih dolgov podjetja predstavljajo večje tveganje; |
| --- | --- |

Y.

ker v primeru skrajnih dolgov podjetja predstavljajo večje tveganje;

| Z. | ker tako kot pri drugih podjetjih lahko pride do navzkrižij interesov, ki izhajajo iz poslovnega modela skladov zasebnega kapitala ali hedge skladov ali odnosa med navedenimi nosilci in drugimi udeleženci na finančnem trgu; prizadevanja za spodbujanje veljavne zakonodaje Skupnosti ne smejo biti omejena na hedge sklade in sklade zasebnega kapitala, morajo pa biti skladna z globalnimi standardi, kot so načela Mednarodnega združenja nadzornikov trga vrednostnih papirjev za upravljanje navzkrižij interesov kolektivnih naložbenih shem in tržnih posrednikov; |
| --- | --- |

Z.

ker tako kot pri drugih podjetjih lahko pride do navzkrižij interesov, ki izhajajo iz poslovnega modela skladov zasebnega kapitala ali hedge skladov ali odnosa med navedenimi nosilci in drugimi udeleženci na finančnem trgu; prizadevanja za spodbujanje veljavne zakonodaje Skupnosti ne smejo biti omejena na hedge sklade in sklade zasebnega kapitala, morajo pa biti skladna z globalnimi standardi, kot so načela Mednarodnega združenja nadzornikov trga vrednostnih papirjev za upravljanje navzkrižij interesov kolektivnih naložbenih shem in tržnih posrednikov;

| AA. | ker sistemi plač za upravljavce hedge skladov in skladov zasebnega kapitala lahko povzročijo neprimerne spodbude, ki vodijo k neodgovornemu prevzemanju tveganj; |
| --- | --- |

AA.

ker sistemi plač za upravljavce hedge skladov in skladov zasebnega kapitala lahko povzročijo neprimerne spodbude, ki vodijo k neodgovornemu prevzemanju tveganj;

| AB. | ker so bili hedge skladi med vlagatelji v kompleksno oblikovane produkte, ki so zašli v kreditno krizo, in tako utrpeli izgube skupaj z drugimi vlagatelji; |
| --- | --- |

AB.

ker so bili hedge skladi med vlagatelji v kompleksno oblikovane produkte, ki so zašli v kreditno krizo, in tako utrpeli izgube skupaj z drugimi vlagatelji;

| AC. | ker se zato, da se zmanjša tveganje v zvezi s prihodnjimi finančnimi krizami glede na velik medsebojni vpliv na trgih in med tržnimi udeleženci, ter zato, da so čezmejni konkurenčni pogoji in tisti med urejenimi in neurejenimi udeleženci na trgu enaki, v EU in na svetovni ravni pripravlja več pobud, vključno s pregledom direktiv o kapitalskih zahtevah in kapitalski ustreznosti ter predlogom direktive o bonitetnih agencijah, da se zagotovijo bolj koherentni in usklajeni predpisi; |
| --- | --- |

AC.

ker se zato, da se zmanjša tveganje v zvezi s prihodnjimi finančnimi krizami glede na velik medsebojni vpliv na trgih in med tržnimi udeleženci, ter zato, da so čezmejni konkurenčni pogoji in tisti med urejenimi in neurejenimi udeleženci na trgu enaki, v EU in na svetovni ravni pripravlja več pobud, vključno s pregledom direktiv o kapitalskih zahtevah in kapitalski ustreznosti ter predlogom direktive o bonitetnih agencijah, da se zagotovijo bolj koherentni in usklajeni predpisi;

| AD. | ker je na načelu temelječa uredba primerna za urejanje finančnih trgov in bolje sledi tržnemu razvoju; |
| --- | --- |

AD.

ker je na načelu temelječa uredba primerna za urejanje finančnih trgov in bolje sledi tržnemu razvoju;

| AE. | ker na ravni EU obstaja potreba po ukrepanju na podlagi naslednjih sedmih načel za finančne institucije in trge:






  — | regulativno zajetje: veljavno zakonodajo Skupnosti je treba pregledati, da se ugotovi kakršne koli regulativne vrzeli; pregledati je treba nacionalna odstopanja, spodbujati pa je treba usklajevanje, na primer prek kolegijev nadzornikov ali drugače; treba si je prizadevati za mednarodno enakovrednost in sodelovanje; |
| --- | --- | --- |

AE.

ker na ravni EU obstaja potreba po ukrepanju na podlagi naslednjih sedmih načel za finančne institucije in trge:

—

regulativno zajetje: veljavno zakonodajo Skupnosti je treba pregledati, da se ugotovi kakršne koli regulativne vrzeli; pregledati je treba nacionalna odstopanja, spodbujati pa je treba usklajevanje, na primer prek kolegijev nadzornikov ali drugače; treba si je prizadevati za mednarodno enakovrednost in sodelovanje;

| — | kapital: kapitalske zahteve morajo biti obvezne za vse finančne institucije, odražati pa morajo tveganje glede na vrsto poslovanja, izpostavljenost in nadzor tveganja; upoštevati je treba tudi daljša obdobja likvidnosti; |
| --- | --- |

—

kapital: kapitalske zahteve morajo biti obvezne za vse finančne institucije, odražati pa morajo tveganje glede na vrsto poslovanja, izpostavljenost in nadzor tveganja; upoštevati je treba tudi daljša obdobja likvidnosti;

| — | izdajanje in distribucija: za doseganje boljše usklajenosti interesov vlagateljev in izdajateljev morajo izdajatelji v splošnem ohraniti izpostavljenost svojih listinjenih produktov tako, da obdržijo reprezentativen delež v produktu; razkriti je treba stopnjo deležev, ki jih izdajatelji ohranijo v posojilnih produktih; kot alternativo ohranitvi deleža je treba raziskati tudi druge ukrepe za uskladitev interesov vlagateljev in izdajateljev; |
| --- | --- |

—

izdajanje in distribucija: za doseganje boljše usklajenosti interesov vlagateljev in izdajateljev morajo izdajatelji v splošnem ohraniti izpostavljenost svojih listinjenih produktov tako, da obdržijo reprezentativen delež v produktu; razkriti je treba stopnjo deležev, ki jih izdajatelji ohranijo v posojilnih produktih; kot alternativo ohranitvi deleža je treba raziskati tudi druge ukrepe za uskladitev interesov vlagateljev in izdajateljev;

| — | računovodstvo: upoštevati je treba blažilno tehniko za soočanje s procikličnimi učinki računovodstva poštene vrednosti; |
| --- | --- |

—

računovodstvo: upoštevati je treba blažilno tehniko za soočanje s procikličnimi učinki računovodstva poštene vrednosti;

| — | bonitetna ocena: za povečanje preglednosti in razumevanja na trgu bonitetnih ocen morajo bonitetne agencije sprejeti kodekse ravnanja glede vidnosti predpostavk, zapletenosti produktov in poslovnih praks; upravljati je treba navzkrižja interesov; nezahtevano bonitetno oceno je treba neodvisno kategorizirati, ne sme se je pa uporabljati kot prisilo za ohranitev poslovanja; |
| --- | --- |

—

bonitetna ocena: za povečanje preglednosti in razumevanja na trgu bonitetnih ocen morajo bonitetne agencije sprejeti kodekse ravnanja glede vidnosti predpostavk, zapletenosti produktov in poslovnih praks; upravljati je treba navzkrižja interesov; nezahtevano bonitetno oceno je treba neodvisno kategorizirati, ne sme se je pa uporabljati kot prisilo za ohranitev poslovanja;

| — | trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti: spodbujati je treba odprto in vidno trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti na borzah ali drugod; |
| --- | --- |

—

trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti: spodbujati je treba odprto in vidno trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti na borzah ali drugod;

| — | dolgi rok: nagradne pakete je treba uskladiti z izidi na dolgi rok, da odražajo izgube in dobičke; |
| --- | --- |

—

dolgi rok: nagradne pakete je treba uskladiti z izidi na dolgi rok, da odražajo izgube in dobičke;

| AF. | ker bodo taka dejanja zagotovila univerzalno in obsežno pravno podlago, ki bo zajemala vse omenjene finančne institucije določene velikosti, ob tem pa upoštevala mednarodne nadzorne in regulativne prakse; |
| --- | --- |

AF.

ker bodo taka dejanja zagotovila univerzalno in obsežno pravno podlago, ki bo zajemala vse omenjene finančne institucije določene velikosti, ob tem pa upoštevala mednarodne nadzorne in regulativne prakse;

| 1. | naroči Komisiji, naj Parlamentu do konca leta 2008 na podlagi člena 44, člena 47(2) ali člena 95 Pogodbe ES predloži zakonodajni predlog ali več zakonodajnih predlogov o vseh pomembnih akterjih in udeležencih na finančnem trgu, vključno s hedge skladi in skladi zasebnega kapitala, ki upošteva sedem načel iz uvodne izjave AE in podrobna priporočila, priložena spodaj; |
| --- | --- |

1.

naroči Komisiji, naj Parlamentu do konca leta 2008 na podlagi člena 44, člena 47(2) ali člena 95 Pogodbe ES predloži zakonodajni predlog ali več zakonodajnih predlogov o vseh pomembnih akterjih in udeležencih na finančnem trgu, vključno s hedge skladi in skladi zasebnega kapitala, ki upošteva sedem načel iz uvodne izjave AE in podrobna priporočila, priložena spodaj;

| 2. | potrjuje, da ta priporočila spoštujejo načelo subsidiarnosti in temeljne pravice državljanov; |
| --- | --- |

2.

potrjuje, da ta priporočila spoštujejo načelo subsidiarnosti in temeljne pravice državljanov;

| 3. | meni, da morajo biti morebitne finančne posledice zahtevanega predloga ali zahtevanih predlogov zajete v dodeljenih proračunskih sredstvih EU; |
| --- | --- |

3.

meni, da morajo biti morebitne finančne posledice zahtevanega predloga ali zahtevanih predlogov zajete v dodeljenih proračunskih sredstvih EU;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in priložena podrobna priporočila posreduje Komisiji, Svetu ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in priložena podrobna priporočila posreduje Komisiji, Svetu ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 26, 31.1.1977, str. 1.

(2)  UL L 222, 14.8.1978, str. 11.

(3)  UL L 193, 18.7.1983, str. 1.

(4)  UL L 372, 31.12.1986, str. 1.

(5)  UL L 82, 22.3.2001, str. 16.

(6)  UL L 283, 27.10.2001, str. 28.

(7)  UL L 41, 13.2.2002, str. 20.

(8)  UL L 41, 13.2.2002, str. 35.

(9)  UL L 271, 9.10.2002, str. 16.

(10)  UL L 96, 12.4.2003, str. 16.

(11)  UL L 235, 23.9.2003, str. 10.

(12)  UL L 178, 17.7.2003, str. 16.

(13)  UL L 345, 31.12.2003, str. 64.

(14)  UL L 142, 30.4.2004, str. 12.

(15)  UL L 145, 30.4.2004, str. 1.

(16)  UL L 241, 2.9.2006, str. 26.

(17)  UL L 390, 31.12.2004, str. 38.

(18)  UL L 79, 24.3.2005, str. 9.

(19)  UL L 309, 25.11.2005, str. 15.

(20)  UL L 177, 30.6.2006, str. 1.

(21)  UL L 177, 30.6.2006, str. 201.

(22)  UL L 184, 14.7.2007, str. 17.

(23)  UL C 92 E, 16.4.2004, str. 407.

(24)  UL C 296 E, 6.12.2006, str. 257.

(25)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0627.

(26)  UL C 175 E, 10.7.2008, str. 392.

(27)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0058.

---

Torek, 23. september 2008PRILOGA K RESOLUCIJI:

PODROBNA PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANEGA(-IH) PREDLOGA(-OV)

Priporočilo 1 o finančni stabilnosti, kapitalskem in univerzalnem regulativnem okviru

Evropski parlament meni, da se mora zakonodajni akt, ki se bo sprejel, osredotočiti na ureditev:

kapitalskih zahtev: investicijske družbe, vključno s partnerstvi in komanditnimi družbami, zavarovalnice, kreditne institucije, običajni skladi (kot so KNPVP in pokojninski skladi/institucije za poklicno pokojninsko zavarovanje) morajo biti skladni s kapitalskimi zahtevami; Komisija mora zagotoviti, da primerne kapitalske zahteve za vse finančne institucije temeljijo na tveganju in ne na subjektu; upoštevanje kodeksov ravnanja lahko obravnavajo nadzorniki; vendar te kapitalske zahteve ne smejo biti dodane že obstoječim pravilom in se v nobenem primeru ne smejo obravnavati kot jamstvo v primeru neuspešnosti sklada;

izdajateljev in listinjenja: predlog(i) Komisije glede kapitalskih zahtev morajo zahtevati, da izdajatelji ohranijo deleže listinjenih posojil v svojih računovodskih izkazih, ali pa naložiti kapitalske zahteve za izdajatelja, ki so izračunane na predpostavki, da je ohranil te deleže, oziroma zagotoviti druga sredstva za uskladitev interesov vlagateljev in izdajateljev;

nadzora bonitetnih agencij s strani EU: Komisija mora vzpostaviti mehanizem, s katerim bo EU nadzorovala bonitetne agencije, postopke in skladnost, dolžnosti pa bodo prejeli obstoječi organi, kot so evropski regulatorji trga vrednostnih papirjev (CESR), tudi za to, da se pospešuje konkurenco in omogoči dostop na trg na področju bonitetnih ocen;

vrednotenja: Komisija mora sprejeti na načelih temelječe zakonodajne ukrepe o vrednotenju nelikvidnih finančnih instrumentov, skladno z delom pristojnih mednarodnih organov, da se bo izboljšalo varovanje vlagateljev in stabilnosti finančnih trgov, ob upoštevanju različnih pobud o vrednotenju, ki se zdaj izvajajo v EU in v globalnem okviru ter preučujejo, kako se najučinkoviteje spodbuja to vrednotenje;

borznih posrednikov: zahteve po preglednosti katerih koli ustanov, ki izvajajo storitve borznega posredništva, je treba povečati v skladu z zapletenostjo in nejasnostjo strukture ali vrsto izpostavljenosti, katerim jih izpostavljajo njihovi posli z vsemi produkti in udeleženci, vključno s hedge skladi in skladi zasebnega kapitala;

tveganega kapitala in sektorja malih in srednjih podjetij:Komisija mora predlagati zakonodajo, ki bo zagotovila usklajen vseevropski okvir za tvegani kapital in sklade zasebnega kapitala, in zlasti zagotoviti čezmejni dostop do takega kapitala za mala in srednja podjetja, skladno z lizbonsko strategijo; Komisija mora v ta namen brez odlašanja izvesti politične predloge iz svojega poročila o odpravi ovir za čezmejne naložbe skladov tveganega kapitala; predlog mora upoštevati načela dobre ureditve ter preprečevati dodatno pravno, fiskalno in upravno zapletenost na ravni EU.

Priporočilo 2 o ukrepih v zvezi s preglednostjo

Evropski parlament meni, da se mora zakonodajni akt, ki se bo sprejel, osredotočiti na ureditev:

sistema zasebnega plasiranja: Komisija mora predložiti zakonodajni predlog za oblikovanje evropskega sistema zasebnega plasiranja, ki bi omogočal čezmejno porazdelitev naložbenih produktov, vključno z alternativnimi nosilci naložb, upravičenim skupinam izkušenih vlagateljev; tak predlog mora oblikovati, kjer je primerno, naslednja načela razkritja za vlagatelje in ustrezne javne oblasti:

| — | splošno naložbeno strategijo in politiko o plačilih, |
| --- | --- |

—

splošno naložbeno strategijo in politiko o plačilih,

| — | izpostavljenost finančnemu vzvodu/dolgu, sistem za upravljanje tveganja in predstavitev metod za vrednotenje portfeljev, |
| --- | --- |

—

izpostavljenost finančnemu vzvodu/dolgu, sistem za upravljanje tveganja in predstavitev metod za vrednotenje portfeljev,

| — | vir in znesek zbranih sredstev, tudi interno, |
| --- | --- |

—

vir in znesek zbranih sredstev, tudi interno,

| — | pravila, ki zahtevajo popolno preglednost sistemov plačevanja višjih vodstvenih delavcev in upravljavcev, vključno z opcijami na delnice, |
| --- | --- |

—

pravila, ki zahtevajo popolno preglednost sistemov plačevanja višjih vodstvenih delavcev in upravljavcev, vključno z opcijami na delnice,

| — | registracijo in identifikacijo delničarjev, ki obvladujejo več kot določen delež; |
| --- | --- |

—

registracijo in identifikacijo delničarjev, ki obvladujejo več kot določen delež;

vlagateljev: Komisija mora v sodelovanju z nadzornimi organi določiti pravila za zagotavljanje jasnega razkritja in sporočanja primernih in snovnih informacij vlagateljem;

zasebnega kapitala in varstva zaposlenih: Komisija mora zagotoviti, da direktiva št. 2001/23/ES zaposlenim vedno daje iste pravice, vključno s pravico do obveščenosti in posvetovanja, kadar koli se nadzor zadevnega podjetja prenese s strani katerega koli vlagatelja, vključno s skladi zasebnega kapitala in hedge skladi;

pokojninske sheme: od sredine devetdesetih je imelo vedno več pokojninskih skladov in zavarovalnic kapitalske deleže v hedge skladih in skladih zasebnega kapitala, vsak neuspeh teh skladov bi pa negativno vplival na pokojninske pravice članov pokojninskih shem; Komisija mora v okviru revizije direktive 2003/41/ES zagotoviti, da bodo zaposleni ali predstavniki zaposlenih neposredno ali prek pooblaščencev obveščeni o vrsti naložbe njihovih pokojnin in s tem povezanimi tveganji.

Priporočilo 3 o ukrepih v zvezi s prevelikimi dolgovi

Evropski parlament meni, da se mora zakonodajni akt, ki se bo sprejel, osredotočiti na ureditev:

finančnega vzvoda zasebnega kapitala: Komisija mora ob pregledu direktive št. 77/91/EGS o kapitalu zagotoviti, da za kakršne koli spremembe velja pristop temeljnih načel: skladno s tveganjem je treba zadržati kapital, obstaja razumno pričakovanje, da je raven finančnega vzvoda vzdržna tako za sklad zasebnega kapitala kot za družbo in za ciljno podjetje ter da ni nepravične diskriminacije posebnih zasebnih vlagateljev ali med različnimi investicijskimi skladi ali nosilci naložb, ki uporabljajo podobne strategije;

črpanja kapitala: Komisija mora predlagati usklajene dodatne ukrepe na ravni EU, kjer je potrebno, na podlagi pregleda obstoječe nacionalne zakonodajne možnosti in zakonodajne možnosti Skupnosti, da bi se izognila nerazumni odprodaji sredstev v ciljnih podjetjih.

Priporočilo 4 o ukrepih v zvezi z navzkrižji interesov

Evropski parlament meni, da se mora zakonodajni akt, ki se bo sprejel, osredotočiti na ureditev:

Komisija mora uvesti pravila, da zagotovi učinkovito ločevanje med storitvami, ki jih za svoje stranke zagotavljajo investicijske družbe; Evropski parlament ponovno poudarja, da morajo kakršne koli prilagoditve veljati za vse finančne institucije, saj bi se na tak način izognili diskriminaciji; kot je priporočilo Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev morajo imeti finančne institucije, ki zagotavljajo širok nabor različnih finančnih storitev, politike in postopke, vključno z ustreznim razkritjem, na ravni družbe ali skupine, ki jim omogoča identifikacijo, oceno in razvoj primernih orodij za reševanje sporov ali morebitnih sporov;

bonitetne agencije: bonitetne agencije morajo povečati informiranje in odpraviti ali zmanjšati nesimetrične informacije in negotovost ter razkriti navzkrižja interesov, v skladu s katerimi delujejo, ne da bi ogrozile finančni sistem, ki je usmerjen v transakcije; bonitetne agencije morajo zlasti ločevati svoje dejavnosti določanja bonitetnih ocen od vseh ostalih storitev (kot je svetovanje o strukturiranju transakcij), ki jih opravljajo skladno s katerimi koli dolžnostmi ali subjekti, ki jih ocenjujejo;

dostopa do trga in koncentracije: generalni direktorat Komisije za konkurenco mora začeti splošni pregled učinkov tržne koncentracije in učinkov akterjev s prevladujočim položajem v sektorju finančnih storitev glede na mednarodne razmere, vključno s hedge skladi in skladi zasebnega kapitala; oceniti mora ali vsi tržni udeleženci upoštevajo pravila Skupnosti o konkurenci, ali obstaja nezakonita tržna koncentracija ali kakršna koli potreba po odpravi tržnih ovir za nove udeležence in tudi potreba po odpravi zakonodaje, ki daje prednost prvotnim udeležencem in sedanjim tržnim strukturam, kjer je konkurenca omejena.

Priporočilo 5 o veljavni zakonodaji o finančnih storitvah

Evropski parlament meni, da se mora zakonodajni akt, ki se bo sprejel, osredotočiti na ureditev:

Komisija mora pregledati vso obstoječo zakonodajo Skupnosti v zvezi s finančnimi trgi, da se ugotovi obstoj kakršne koli pravne praznine v zvezi z ureditvijo hedge skladov in skladov zasebnega kapitala, ter na podlagi rezultatov tega pregleda predložiti Parlamentu zakonodajni predlog ali predloge o spremembi obstoječih direktiv, kadar je potrebno, da se bolje uredijo hedge skladi in skladi zasebnega kapitala ter drugi pomembni udeleženci; tako predlagana uredba mora biti usmerjena.

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/34 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/34

---

Torek 23. september 2008Preglednost na področju institucionalnih vlagateljev

P6_TA(2008)0426

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 s priporočili Komisiji o preglednosti na področju institucionalnih vlagateljev (2007/2239(INI))

2010/C 8 E/07

Evropski parlament,

ob upoštevanju Druge direktive Sveta 77/91/EGS z dne 13. decembra 1976 o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb v skladu z drugim odstavkom člena 58 Pogodbe glede ustanavljanja delniških družb ter ohranjanja in spreminjanja njihovega kapitala, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti (1),

ob upoštevanju Četrte direktive Sveta 78/660/EGS z dne 25. julija 1978 o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb (2),

ob upoštevanju Sedme direktive Sveta 83/349/EGS z dne 13. junija 1983 o konsolidiranih računovodskih izkazih (3),

ob upoštevanju Direktive Sveta 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij (4),

ob upoštevanju Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu („Direktiva o elektronskem poslovanju“) (5),

ob upoštevanju Direktive 2001/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o spremembah Direktiv 78/660/EGS, 83/349/EGS in 86/635/EGS glede pravil vrednotenja za letne in konsolidirane računovodske izkaze nekaterih oblik družb kakor tudi bank in drugih finančnih institucij (6),

ob upoštevanju Direktive 2001/107/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. januarja 2002 o spremembi Direktive Sveta 85/611/EGS o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), z namenom zakonsko urediti družbe za upravljanje in izvlečke prospektov (7),

ob upoštevanju Direktive 2001/108/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. januarja 2002 o spremembi Direktive Sveta 85/611/EGS o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (8),

ob upoštevanju Direktive 2002/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o trženju finančnih storitev potrošnikom na daljavo (9),

ob upoštevanju Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (10),

ob upoštevanju Direktive Sveta 2003/48/ES z dne 3. junija 2003 o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (11),

ob upoštevanju Direktive 2003/51/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2003 o spremembah Direktiv 78/660/EGS, 83/349/EGS, 86/635/EGS in 91/674/EGS o letnih in konsolidiranih računovodskih izkazih posameznih vrst družb, bank in drugih finančnih institucij ter zavarovalnic (12),

ob upoštevanju Direktive 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje (13),

ob upoštevanju Direktive 2004/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o ponudbah za prevzem (14),

ob upoštevanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (15),

ob upoštevanju Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu (16) („Direktiva o preglednosti“),

ob upoštevanju Direktive 2005/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2005 o spremembi direktiv Sveta 73/239/EGS, 85/611/EGS, 91/675/EGS, 92/49/EGS in 93/6/EGS ter direktiv 94/19/ES, 98/78/ES, 2000/12/ES, 2001/34/ES, 2002/83/ES in 2002/87/ES za vzpostavitev nove organizacijske strukture odborov za finančne storitve (17),

ob upoštevanju Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (18),

ob upoštevanju Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (19),

ob upoštevanju Direktive 2006/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij (20),

ob upoštevanju Direktive Komisije 2006/73/ES z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z organizacijskimi zahtevami in pogoji poslovanja investicijskih družb ter opredeljenimi izrazi za namene navedene direktive (21) (Izvedbena direktiva MiFID),

ob upoštevanju Direktive Komisije št. 2007/16/ES z dne 19 marca 2007 o izvajanju Direktive Sveta 85/611/EGS o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) glede razjasnitve nekaterih opredelitev (22),

ob upoštevanju Direktive 2007/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o uveljavljanju določenih pravic delničarjev družb, ki kotirajo na borzi (23),

ob upoštevanju svojega stališča z dne 25. septembra 2003 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o investicijskih storitvah in reguliranih trgih (24),

ob upoštevanju študije o hedge skladih z naslovom „Preglednost in navzkrižje interesov“, ki jo je naročil Odbor za ekonomske in monetarne zadeve (25),

ob upoštevanju člena 192(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju členov 39 in 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0296/2008),

| A. | ker je jasno, da lahko alternativni nosilci naložb, kot so hedge skladi in skladi zasebnega kapitala, zagotovijo upravljavcem premoženja prednosti razpršitve, povečajo likvidnost trga, izboljšajo možnosti za visoke donose za vlagatelje, prispevajo k postopku oblikovanja cen, razpršitvi tveganja in finančnemu povezovanju ter povečajo učinkovitost trga; |
| --- | --- |

A.

ker je jasno, da lahko alternativni nosilci naložb, kot so hedge skladi in skladi zasebnega kapitala, zagotovijo upravljavcem premoženja prednosti razpršitve, povečajo likvidnost trga, izboljšajo možnosti za visoke donose za vlagatelje, prispevajo k postopku oblikovanja cen, razpršitvi tveganja in finančnemu povezovanju ter povečajo učinkovitost trga;

| B. | ker so hedge skladi in skladi zasebnega kapitala jasni naložbeni nosilci, ki se razlikujejo glede na naravo naložbe in naložbeno strategijo; |
| --- | --- |

B.

ker so hedge skladi in skladi zasebnega kapitala jasni naložbeni nosilci, ki se razlikujejo glede na naravo naložbe in naložbeno strategijo;

| C. | ker je za hedge sklade in sklade zasebnega kapitala na ravni EU potrebno zakonodajno okolje, v katerem bodo upoštevane njihove inovativne strategije, kar bi jim omogočilo, da ostanejo mednarodno konkurenčni in ublažijo učinke morebitne negativne dinamike trga; ker obstaja tveganje, da bo zakonodaja, prilagojena določenim produktom, neprožna in bo preprečevala inovativnost; |
| --- | --- |

C.

ker je za hedge sklade in sklade zasebnega kapitala na ravni EU potrebno zakonodajno okolje, v katerem bodo upoštevane njihove inovativne strategije, kar bi jim omogočilo, da ostanejo mednarodno konkurenčni in ublažijo učinke morebitne negativne dinamike trga; ker obstaja tveganje, da bo zakonodaja, prilagojena določenim produktom, neprožna in bo preprečevala inovativnost;

| D. | ker morajo biti hedge skladi in skladi zasebnega kapitala, katerih družba za upravljanje ima sedež v EU, v skladu z veljavno in prihodnjo zakonodajo Skupnosti; ker morajo biti tudi subjekti, ki nimajo sedeža v EU, v okviru nekaterih dejavnosti usklajeni s to zakonodajo; |
| --- | --- |

D.

ker morajo biti hedge skladi in skladi zasebnega kapitala, katerih družba za upravljanje ima sedež v EU, v skladu z veljavno in prihodnjo zakonodajo Skupnosti; ker morajo biti tudi subjekti, ki nimajo sedeža v EU, v okviru nekaterih dejavnosti usklajeni s to zakonodajo;

| E. | ker za domače hedge sklade, ki ne uživajo ugodnejše davčne obravnave („onshore“ skladi), za upravljavce hedge skladov in skladov zasebnega kapitala velja obstoječa zakonodaja, zlasti zakonodaja na področju zlorab trga, ter jih zakonodaja ureja prek strank in v primeru prodaje povezanih naložb v regulirane proizvode; |
| --- | --- |

E.

ker za domače hedge sklade, ki ne uživajo ugodnejše davčne obravnave („onshore“ skladi), za upravljavce hedge skladov in skladov zasebnega kapitala velja obstoječa zakonodaja, zlasti zakonodaja na področju zlorab trga, ter jih zakonodaja ureja prek strank in v primeru prodaje povezanih naložb v regulirane proizvode;

| F. | ker v nekaterih državah članicah za hedge sklade in sklade zasebnega kapitala veljajo nacionalne pravne ureditve ter se veljavne direktive EU različno izvajajo; ker obstaja tveganje, da postane notranji trg zaradi takšnih različnih nacionalnih pravil regulativno razdrobljen, kar lahko ovira čezmejni razvoj te dejavnosti v Evropi; |
| --- | --- |

F.

ker v nekaterih državah članicah za hedge sklade in sklade zasebnega kapitala veljajo nacionalne pravne ureditve ter se veljavne direktive EU različno izvajajo; ker obstaja tveganje, da postane notranji trg zaradi takšnih različnih nacionalnih pravil regulativno razdrobljen, kar lahko ovira čezmejni razvoj te dejavnosti v Evropi;

| G. | ker so direktive ustrezni pravni instrumenti za obravnavanje kakršnih koli vprašanj v zvezi s hedge skladi in skladi zasebnega kapitala; ker je treba pred morebitno direktivo o preglednosti izvesti analizo in oceno vpliva veljavne zakonodaje v državah članicah na hedge sklade in sklade zasebnega kapitala, ker mora biti takšna zakonodaja izhodiščna točka za usklajevanje; ker bo treba obstoječo zakonodajo morda prilagoditi, vendar se je treba izogniti spremembam, ki bi uvedle neutemeljene razlike; |
| --- | --- |

G.

ker so direktive ustrezni pravni instrumenti za obravnavanje kakršnih koli vprašanj v zvezi s hedge skladi in skladi zasebnega kapitala; ker je treba pred morebitno direktivo o preglednosti izvesti analizo in oceno vpliva veljavne zakonodaje v državah članicah na hedge sklade in sklade zasebnega kapitala, ker mora biti takšna zakonodaja izhodiščna točka za usklajevanje; ker bo treba obstoječo zakonodajo morda prilagoditi, vendar se je treba izogniti spremembam, ki bi uvedle neutemeljene razlike;

| H. | ker je znano, da je eno od glavnih vprašanj potreba po preglednosti in njena analiza ter primeri, kjer se ta lahko izboljša; ker preglednost zadeva številne vidike, kot je preglednost hedge skladov in – odvisno od primera – skladov zasebnega kapitala v nasprotju z družbami, od katerih pridobijo ti skladi delnice ali od katere jih imajo v lasti, borznimi posredniki, institucionalnimi vlagatelji, kot so pokojninski skladi ali banke, malimi vlagatelji, poslovnimi partnerji, nadzorniki in organi; ker je ena od glavnih težav v zvezi s preglednostjo odnos med hedge skladom in – odvisno od primera – skladom zasebnega kapitala na eni strani ter družbo, od katere ti skladi pridobijo delnice ali od katere jih imajo v lasti na drugi strani; |
| --- | --- |

H.

ker je znano, da je eno od glavnih vprašanj potreba po preglednosti in njena analiza ter primeri, kjer se ta lahko izboljša; ker preglednost zadeva številne vidike, kot je preglednost hedge skladov in – odvisno od primera – skladov zasebnega kapitala v nasprotju z družbami, od katerih pridobijo ti skladi delnice ali od katere jih imajo v lasti, borznimi posredniki, institucionalnimi vlagatelji, kot so pokojninski skladi ali banke, malimi vlagatelji, poslovnimi partnerji, nadzorniki in organi; ker je ena od glavnih težav v zvezi s preglednostjo odnos med hedge skladom in – odvisno od primera – skladom zasebnega kapitala na eni strani ter družbo, od katere ti skladi pridobijo delnice ali od katere jih imajo v lasti na drugi strani;

| I. | ker so izkušnje Združenih držav, v katerih so konkurenti izrabili zakonodajo o svobodi obveščanja za pridobitev podrobnosti o naložbah v sklad, namenjene vlagateljem, kar je ogrozilo tako vlagatelje kot sklad; |
| --- | --- |

I.

ker so izkušnje Združenih držav, v katerih so konkurenti izrabili zakonodajo o svobodi obveščanja za pridobitev podrobnosti o naložbah v sklad, namenjene vlagateljem, kar je ogrozilo tako vlagatelje kot sklad;

| J. | ker je neskladno izvajanje direktive o preglednosti povzročilo neskladne stopnje preglednosti po vsej EU in visoke stroške vlagateljev; |
| --- | --- |

J.

ker je neskladno izvajanje direktive o preglednosti povzročilo neskladne stopnje preglednosti po vsej EU in visoke stroške vlagateljev;

| K. | ker je preglednost bistveni pogoj za zaupanje vlagateljev in razumevanje zapletenih finančnih produktov ter s tem prispeva k optimalnemu delovanju in stabilnosti finančnih trgov; ker je preglednost podpora ustreznega prizadevanja in ne nadomestilo zanj; |
| --- | --- |

K.

ker je preglednost bistveni pogoj za zaupanje vlagateljev in razumevanje zapletenih finančnih produktov ter s tem prispeva k optimalnemu delovanju in stabilnosti finančnih trgov; ker je preglednost podpora ustreznega prizadevanja in ne nadomestilo zanj;

| L. | ker razloga za sedanjo krizo drugorazrednih posojil ni mogoče pripisati enemu samemu sektorju – ob upoštevanju, da bo za popolno razumevanje vseh razlogov in učinkov te krize potrebnega več časa, in ker različni razlogi za to krizo med drugim vključujejo:






  — | bonitetne agencije, zlasti navzkrižje interesov v bonitetnih agencijah in napačno razumevanje bonitetnih ocen, |
| --- | --- | --- |

L.

ker razloga za sedanjo krizo drugorazrednih posojil ni mogoče pripisati enemu samemu sektorju – ob upoštevanju, da bo za popolno razumevanje vseh razlogov in učinkov te krize potrebnega več časa, in ker različni razlogi za to krizo med drugim vključujejo:

—

bonitetne agencije, zlasti navzkrižje interesov v bonitetnih agencijah in napačno razumevanje bonitetnih ocen,

| — | malomarne prakse posojanja denarja na stanovanjskem trgu ZDA, |
| --- | --- |

—

malomarne prakse posojanja denarja na stanovanjskem trgu ZDA,

| — | hitre inovacije na področju zapleteno oblikovanih produktov, |
| --- | --- |

—

hitre inovacije na področju zapleteno oblikovanih produktov,

| — | model „originate-to-distribute“ (model posojila, pri katerem se posojila po odobritvi prodajo kot vrednostni papirji) in dolgo posredniško verigo, |
| --- | --- |

—

model „originate-to-distribute“ (model posojila, pri katerem se posojila po odobritvi prodajo kot vrednostni papirji) in dolgo posredniško verigo,

| — | pohlep vlagateljev po vedno večjem donosu in kratkoročno strukturo spodbud v zvezi s plačami, |
| --- | --- |

—

pohlep vlagateljev po vedno večjem donosu in kratkoročno strukturo spodbud v zvezi s plačami,

| — | nespoštovanje procesa ustrezne skrbnosti, |
| --- | --- |

—

nespoštovanje procesa ustrezne skrbnosti,

| — | listinjenje in postopek bonitetnih agencij v zvezi z zapleteno oblikovanimi produkti, kar je povzročilo čezmerne cene teh produktov glede na osnovno premoženje, |
| --- | --- |

—

listinjenje in postopek bonitetnih agencij v zvezi z zapleteno oblikovanimi produkti, kar je povzročilo čezmerne cene teh produktov glede na osnovno premoženje,

| — | navzkrižje interesov med ameriškimi investicijskimi bankami in pomanjkanje njihove pravne ureditve; |
| --- | --- |

—

navzkrižje interesov med ameriškimi investicijskimi bankami in pomanjkanje njihove pravne ureditve;

| M. | ker zakonodaja Skupnosti zagotavlja mehanizme, kot sta postopek komitologije ali Lamfalussyjev postopek, ki z izvajanjem ukrepov omogočajo prilagodljivo odzivanje na spreminjajoče se poslovno okolje; ker se bo ta sistem z instrumentom delegiranih aktov v skladu z Lizbonsko pogodbo izboljšal; |
| --- | --- |

M.

ker zakonodaja Skupnosti zagotavlja mehanizme, kot sta postopek komitologije ali Lamfalussyjev postopek, ki z izvajanjem ukrepov omogočajo prilagodljivo odzivanje na spreminjajoče se poslovno okolje; ker se bo ta sistem z instrumentom delegiranih aktov v skladu z Lizbonsko pogodbo izboljšal;

| N. | ker je veliko različnih pobud in organizacij hedge skladov in skladov zasebnega kapitala, kot so Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev, Mednarodni denarni sklad, Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj ter sektor, vključno s tistimi v zvezi s hedge skladi in skladi zasebnega kapitala, že oblikovalo načela in pravila najboljših praks, ki lahko dopolnjujejo in služijo kot model za zakonodajo EU; ker je treba družbe in poslovna združenja spodbujati k skladnosti z zakonodajo EU in temu, da se zavežejo tem pravilom na podlagi načela „upoštevaj ali pojasni“ ter da se podrobnosti te usklajenosti in obrazložitve javno objavijo in so primerno ocenjene; |
| --- | --- |

N.

ker je veliko različnih pobud in organizacij hedge skladov in skladov zasebnega kapitala, kot so Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev, Mednarodni denarni sklad, Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj ter sektor, vključno s tistimi v zvezi s hedge skladi in skladi zasebnega kapitala, že oblikovalo načela in pravila najboljših praks, ki lahko dopolnjujejo in služijo kot model za zakonodajo EU; ker je treba družbe in poslovna združenja spodbujati k skladnosti z zakonodajo EU in temu, da se zavežejo tem pravilom na podlagi načela „upoštevaj ali pojasni“ ter da se podrobnosti te usklajenosti in obrazložitve javno objavijo in so primerno ocenjene;

| O. | ker bi bilo treba za nekatere proizvode, s katerimi se trguje prek okenc, uporabiti bolj odprte ali prepoznavne sisteme trgovanja, da bi se povečalo vrednotenje po tržnih cenah, kjer je to mogoče, in navedlo morebitne spremembe lastništva; ker je splošnejši klirinški sistem na trgu prek okenc privlačen za nadzorni pregled in oceno tveganja, vendar je za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev na svetovni ravni treba vsak nov sistem uvesti na mednarodni podlagi; |
| --- | --- |

O.

ker bi bilo treba za nekatere proizvode, s katerimi se trguje prek okenc, uporabiti bolj odprte ali prepoznavne sisteme trgovanja, da bi se povečalo vrednotenje po tržnih cenah, kjer je to mogoče, in navedlo morebitne spremembe lastništva; ker je splošnejši klirinški sistem na trgu prek okenc privlačen za nadzorni pregled in oceno tveganja, vendar je za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev na svetovni ravni treba vsak nov sistem uvesti na mednarodni podlagi;

| P. | ker sta vsesektorsko spremljanje in poročanje pomembna za obravnavanje javnih vprašanj in razumevanje gospodarskega učinka skladov zasebnega kapitala, ter ker že obstaja obveznost v zvezi s tem, da se zasebne in javne družbe posvetujejo s svojimi zaposlenimi glede vprašanj, ki zadevajo njihove interese; ker ne sme priti do neravnovesja med poslovnimi razkritji, ki se zahtevajo od portfeljskih družb skladov zasebnega kapitala, in tistimi, ki se zahtevajo od drugih zasebnih družb; |
| --- | --- |

P.

ker sta vsesektorsko spremljanje in poročanje pomembna za obravnavanje javnih vprašanj in razumevanje gospodarskega učinka skladov zasebnega kapitala, ter ker že obstaja obveznost v zvezi s tem, da se zasebne in javne družbe posvetujejo s svojimi zaposlenimi glede vprašanj, ki zadevajo njihove interese; ker ne sme priti do neravnovesja med poslovnimi razkritji, ki se zahtevajo od portfeljskih družb skladov zasebnega kapitala, in tistimi, ki se zahtevajo od drugih zasebnih družb;

| Q. | ker zakonodaja v zvezi s proizvodi ni ustrezna vrsta pravne ureditve za obravnavo tega inovativnega sektorja; |
| --- | --- |

Q.

ker zakonodaja v zvezi s proizvodi ni ustrezna vrsta pravne ureditve za obravnavo tega inovativnega sektorja;

| R. | ker bi bila spletna stran za kodekse ravnanja „vse na enem mestu“ koristna in jo je treba oblikovati za Evropsko unijo ter mednarodno spodbujati; ker bi morala ta spletna stran vključevati register tistih udeležencev na trgu, ki delujejo v skladu s kodeksi ravnanja, njihova razkritja in obrazložitve neskladnosti; ker so lahko razlogi za neskladnost tudi orodje za učenje; |
| --- | --- |

R.

ker bi bila spletna stran za kodekse ravnanja „vse na enem mestu“ koristna in jo je treba oblikovati za Evropsko unijo ter mednarodno spodbujati; ker bi morala ta spletna stran vključevati register tistih udeležencev na trgu, ki delujejo v skladu s kodeksi ravnanja, njihova razkritja in obrazložitve neskladnosti; ker so lahko razlogi za neskladnost tudi orodje za učenje;

| S. | ker je treba opozoriti na potrebo po premagovanju ovir za čezmejno distribucijo alternativnih naložb z oblikovanjem evropskega sistema zasebnega plasiranja za institucionalne vlagatelje; |
| --- | --- |

S.

ker je treba opozoriti na potrebo po premagovanju ovir za čezmejno distribucijo alternativnih naložb z oblikovanjem evropskega sistema zasebnega plasiranja za institucionalne vlagatelje;

| T. | ker je treba v okviru skladov zasebnega kapitala stroške za vse dodatne zahteve o poročanju, še posebej, ko so pogoste, upravičiti, biti pa morajo sorazmerni koristim, ki jih prinašajo; ker je v vseh pogledih potrebna boljša povezava med plačili in dolgoročno uspešnostjo; |
| --- | --- |

T.

ker je treba v okviru skladov zasebnega kapitala stroške za vse dodatne zahteve o poročanju, še posebej, ko so pogoste, upravičiti, biti pa morajo sorazmerni koristim, ki jih prinašajo; ker je v vseh pogledih potrebna boljša povezava med plačili in dolgoročno uspešnostjo;

| U. | ker na tem področju ni v pripravi nobenega predloga; |
| --- | --- |

U.

ker na tem področju ni v pripravi nobenega predloga;

| 1. | naroči Komisiji, naj Parlamentu na podlagi členov 44, 47(2) ali 95 Pogodbe ES, odvisno od vsebine, predloži zakonodajni predlog ali več zakonodajnih predlogov o preglednosti hedge skladov in skladov zasebnega kapitala, ki upoštevajo medinstitucionalne razprave in podrobna priporočila, navedena spodaj; |
| --- | --- |

1.

naroči Komisiji, naj Parlamentu na podlagi členov 44, 47(2) ali 95 Pogodbe ES, odvisno od vsebine, predloži zakonodajni predlog ali več zakonodajnih predlogov o preglednosti hedge skladov in skladov zasebnega kapitala, ki upoštevajo medinstitucionalne razprave in podrobna priporočila, navedena spodaj;

| 2. | potrjuje, da priporočila upoštevajo načelo subsidiarnosti in temeljne pravice državljanov; |
| --- | --- |

2.

potrjuje, da priporočila upoštevajo načelo subsidiarnosti in temeljne pravice državljanov;

| 3. | meni, da zahtevani predlogi nimajo finančnih posledic; |
| --- | --- |

3.

meni, da zahtevani predlogi nimajo finančnih posledic;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in priložena podrobna priporočila posreduje Komisiji in Svetu ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in priložena podrobna priporočila posreduje Komisiji in Svetu ter parlamentom in vladam držav članic.

---

(1)  UL L 26, 31.1.1977, str. 1.

(2)  UL L 222, 14.8.1978, str. 11.

(3)  UL L 193, 18.7.1983, str. 1.

(4)  UL L 372, 31.12.1986, str. 1.

(5)  UL L 178, 17.7.2000, str. 1.

(6)  UL L 283, 27.10.2001, str. 28.

(7)  UL L 41, 13.2.2002, str. 20.

(8)  UL L 41, 13.2.2002, str. 35.

(9)  UL L 271, 9.10.2002, str. 16.

(10)  UL L 96, 12.4.2003, str. 16.

(11)  UL L 157, 26.6.2003, str. 38.

(12)  UL L 178, 17.7.2003, str. 16.

(13)  UL L 345, 31.12.2003, str. 64.

(14)  UL L 142, 30.4.2004, str. 12.

(15)  UL L 145, 30.4.2004, str. 1.

(16)  UL L 390, 31.12.2004, str. 38.

(17)  UL L 79, 24.3.2005, str. 9.

(18)  UL L 309, 25.11.2005, str. 15.

(19)  UL L 177, 30.6.2006, str. 1.

(20)  UL L 177, 30.6.2006, str. 201.

(21)  UL L 241, 2.9.2006, str. 26.

(22)  UL L 79, 20.3.2007, str. 11.

(23)  UL L 184, 14.7.2007, str. 17.

(24)  UL C 77 E, 26.3.2004, str. 329.

(25)  IP/A/ECON/IC/2007-24.

---

Torek 23. september 2008PRILOGA K RESOLUCIJI:

PODROBNA PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANIH PREDLOGOV

Evropski parlament poziva Komisijo, naj predlaga direktivo ali direktive za zagotavljanje skupnega standarda preglednosti ter obravnava spodaj navedena vprašanja v zvezi s hedge skladi in skladi zasebnega kapitala, pri čemer mora(-jo) direktiva(-e) državam članicam po potrebi omogočiti zadostno stopnjo prilagodljivosti, da prenesejo pravila EU v svoje obstoječe sisteme prava družb; vzporedno poziva Komisijo, naj spodbudi izboljšanje preglednosti s podporo in spremljanjem razvoja samourejanja, ki so ga že uvedli upravljavci hedge skladov in skladov zasebnega kapitala ter njihovih nasprotnih skladov, ter naj države članice spodbudi k podpori teh prizadevanj z dialogom in izmenjavo najboljših praks.

Ob upoštevanju dejstva, da ni enotnega javnega razkritja državnih premoženjskih skladov, Evropski parlament pozdravlja pobudo Mednarodnega denarnega sklada, da se ustanovi delovna skupina za oblikovanje mednarodnega kodeksa ravnanja v zvezi z državnimi premoženjskimi skladi, in je prepričan, da bo takšen kodeks ravnanja pripomogel k pojasnjevanju dejavnosti državnih premoženjskih skladov; Komisijo poziva, naj sodeluje v tem postopku.

O hedge skladih in skladih zasebnega kapitala

Evropski parlament poziva Komisijo, naj predloži ustrezne zakonodajne predloge s priloženim pregledom obstoječega pravnega reda, ki zadeva različne vrste vlagateljev in nasprotnih strank, skupaj z oceno učinka in vključitvijo zadevnih sektorjev, preuči možnost razlikovanja med vlagatelji v hedge sklade, sklade zasebnega kapitala in drugimi vlagatelji ter prilagodi ali oblikuje pravila, ki zagotavljajo jasno razkritje pomembnih in bistvenih informacij ter pravočasno obveščanje o njih, kar bi spodbudilo zelo kakovostno odločanje in pregledno sporazumevanje med vlagatelji in vodstvom družbe ter med vlagatelji in drugimi nasprotnimi strankami; če predlogi že obstajajo, jih je treba ustrezno izvajati; poziva Komisijo, naj preuči načine za povečanje prepoznavnosti in razumevanja tveganja, ločeno od kreditne sposobnosti; preučiti je treba vprašanje, ali obstoječih in prihodnjih direktiv in ukrepov o preglednosti ne ogrožajo pretirane omejitve odgovornosti v pogodbah.

Nova zakonodaja mora od delničarjev zahtevati, da obvestijo izdajatelje o deležu svojih glasovalnih pravic v primeru pridobitve ali odsvojitve delnic, kadar ta delež doseže, preseže ali pade pod določeni prag, ki se namesto pri 5 % začne pri 3 %, kakor je navedeno v Direktivi 2004/109/ES; poleg tega mora nova zakonodaja od hedge skladov in skladov zasebnega kapitala, če se lahko zadevne kategorije vlagateljev razlikujejo od drugih, zahtevati, da razkrijejo in razložijo svojo naložbeno politiko in tveganja, povezana z naložbami, v nasprotju z družbami, od katerih pridobijo delnice ali jih imajo v lasti, malimi in institucionalnimi vlagatelji, borznimi posredniki ter nadzorniki, ki jim tega ni treba storiti.

Ti predlogi morajo temeljiti na pregledu obstoječe zakonodaje Skupnosti, ki se izvede za ugotavljanje obsega uporabe obstoječih pravil v primeru posebnega položaja hedge skladov in skladov zasebnega kapitala.

Ob upoštevanju zgoraj navedenih zakonodajnih predlogov bi morala Komisija zlasti:

| — | preučiti možnost uporabe pogodbenih določil pri alternativnih naložbah, ki zagotavljajo nedvoumno razkritje podatkov in obvladovanje tveganja, ukrepe, ki se izvedejo v primeru preseganja pragov, jasno določitev obdobij, v katerih se ne smejo prodajati delnice, ter izjemne pogoje za preklic ali prekinitev pogodbe; |
| --- | --- |

—

preučiti možnost uporabe pogodbenih določil pri alternativnih naložbah, ki zagotavljajo nedvoumno razkritje podatkov in obvladovanje tveganja, ukrepe, ki se izvedejo v primeru preseganja pragov, jasno določitev obdobij, v katerih se ne smejo prodajati delnice, ter izjemne pogoje za preklic ali prekinitev pogodbe;

| — | raziskati vprašanje v zvezi s pranjem denarja v okviru hedge skladov in skladov zasebnega kapitala; |
| --- | --- |

—

raziskati vprašanje v zvezi s pranjem denarja v okviru hedge skladov in skladov zasebnega kapitala;

| — | raziskati možnosti uskladitve pravil in priporočil za hedge sklade in – odvisno od primera – sklade zasebnega kapitala za registracijo in identifikacijo delničarjev nad določenim deležem ter za razkritje njihovih strategij in namer, ob upoštevanju preprečevanja poplave informacij; |
| --- | --- |

—

raziskati možnosti uskladitve pravil in priporočil za hedge sklade in – odvisno od primera – sklade zasebnega kapitala za registracijo in identifikacijo delničarjev nad določenim deležem ter za razkritje njihovih strategij in namer, ob upoštevanju preprečevanja poplave informacij;

| — | raziskati potrebo po tem, da se posredniki zavežejo k omogočanju dejavnega sodelovanja prvotnih delničarjev pri glasovanju na splošnih srečanjih delničarjev, in zagotoviti, da imetniki glasovalnih pravic spoštujejo njihova navodila za glasovanje ter da se razkrije politika glasovanja opredeljenih delničarjev in načine, kako to storiti; |
| --- | --- |

—

raziskati potrebo po tem, da se posredniki zavežejo k omogočanju dejavnega sodelovanja prvotnih delničarjev pri glasovanju na splošnih srečanjih delničarjev, in zagotoviti, da imetniki glasovalnih pravic spoštujejo njihova navodila za glasovanje ter da se razkrije politika glasovanja opredeljenih delničarjev in načine, kako to storiti;

| — | skupaj s sektorjem oblikovati kodeks najboljših praks v zvezi s tem, kako ponovno uravnotežiti sedanjo strukturo upravljanja družb, da se okrepi dolgoročna usmeritev ter preprečijo finančne in druge spodbude za kratkoročna čezmerna tveganja in neodgovorno vedenje; |
| --- | --- |

—

skupaj s sektorjem oblikovati kodeks najboljših praks v zvezi s tem, kako ponovno uravnotežiti sedanjo strukturo upravljanja družb, da se okrepi dolgoročna usmeritev ter preprečijo finančne in druge spodbude za kratkoročna čezmerna tveganja in neodgovorno vedenje;

| — | oblikovati pravila, ki predvidevajo popolno preglednost plačilnih sistemov upravljavcev, vključno z opcijami na delnice, tako da generalna skupščina uradno odobri delničarje družbe. |
| --- | --- |

—

oblikovati pravila, ki predvidevajo popolno preglednost plačilnih sistemov upravljavcev, vključno z opcijami na delnice, tako da generalna skupščina uradno odobri delničarje družbe.

Podrobnosti o hedge skladih

Evropski parlament poziva Komisijo, naj oblikuje pravila za večjo preglednost politik v zvezi z glasovanjem v hedge skladih, pri čemer morajo biti upravljavci takšnih skladov naslovniki pravil Skupnosti; takšna pravila lahko vključujejo tudi sistem identifikacije delničarjev po vsej EU; če predlogi že obstajajo, jih je treba ustrezno izvajati.

Ob upoštevanju zgoraj navedenega(-ih) zakonodajnega(-ih) predloga(-ov) mora Komisija zlasti:

| — | raziskati učinke posojanja vrednostnih papirjev in glasovanja za izposojene delnice, pri čemer se upoštevajo načela boljše pravne ureditve; |
| --- | --- |

—

raziskati učinke posojanja vrednostnih papirjev in glasovanja za izposojene delnice, pri čemer se upoštevajo načela boljše pravne ureditve;

| — | preučiti, ali veljajo zahteve za poročanje tudi za sporazume o sodelovanju med več delničarji in neposredne pridobitve glasovalnih pravic z dogovori o opcijah. |
| --- | --- |

—

preučiti, ali veljajo zahteve za poročanje tudi za sporazume o sodelovanju med več delničarji in neposredne pridobitve glasovalnih pravic z dogovori o opcijah.

Podrobnosti o skladih zasebnega kapitala

Evropski parlament poziva Komisijo, naj predlaga pravila, ki vlagateljem prepovedujejo „plenjenje“ družb (tako imenovana „odprodaja premoženja“), ker tako zlorabljajo svojo finančno moč na način, ki dolgoročno škodi le pridobljeni družbi ter nima nobenega pozitivnega učinka na prihodnost družbe in položaj njenih zaposlenih, upnikov in poslovnih partnerjev; poleg tega mora Komisija preučiti skupna pravila za zagotovitev ohranjanja kapitala družb; vzporedno Evropski parlament pozove Komisijo, naj preuči, ali so države članice sprejele ukrepe za boj proti odprodaji premoženja.

Ob upoštevanju zgoraj navedenega(-ih) zakonodajnega(-ih) predloga(-ih) mora Komisija preučiti načine za obravnavanje vprašanj, povezanih z razmerami, v katerih banke posodijo velik znesek denarja pridobiteljem, vključno s skladi zasebnega kapitala, in nato odklonijo vsako odgovornost v zvezi z namenom porabe tega denarja, ali izvorom denarja, porabljenega za odplačilo posojila, ob upoštevanju, da ta vprašanja na koncu ostanejo odgovornost dolžnika ter da morajo biti zahteve glede kapitala za primerljiva tveganja enake v celotnem finančnem sistemu.

Evropski parlament prav tako poziva Komisijo, naj preuči, ali je treba Direktivo o prenosu podjetij (1) prilagoditi posebnim razmeram glede odkupov z zadolžitvijo.

---

(1)  Direktiva Sveta 2001/23/ES z dne 12. marca 2001 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov (UL L 82, 22.3.2001, str. 16).

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/41 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/41

---

Torek, 23. september 2008Odločitve Odbora za peticije v letu 2007

P6_TA(2008)0437

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o odločitvah Odbora za peticije v letu 2007 (2008/2028(INI))

2010/C 8 E/08

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih preteklih resolucij o odločitvah Odbora za peticije, zlasti tiste z dne 21. junija 2007 o rezultatih misije za ugotavljanje dejstev v španskih regijah Andaluzija, Valencija in Madrid na pobudo Odbora za peticije (1),

ob upoštevanju členov 21 in 194 Pogodbe ES,

ob upoštevanju členov 45 in 192(6) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A6-0336/2008),

| A. | priznava edinstven pomen procesa vlaganja peticij, ki posameznikom omogoča, da Evropski parlament opozorijo na specifična vprašanja s področja delovanja Unije, ki jih neposredno zadevajo, |
| --- | --- |

A.

priznava edinstven pomen procesa vlaganja peticij, ki posameznikom omogoča, da Evropski parlament opozorijo na specifična vprašanja s področja delovanja Unije, ki jih neposredno zadevajo,

| B. | ker si mora Odbor za peticije vedno prizadevati za svojo večjo učinkovitost, da bi bolje služil državljanom EU in izpolnjeval njihova pričakovanja, |
| --- | --- |

B.

ker si mora Odbor za peticije vedno prizadevati za svojo večjo učinkovitost, da bi bolje služil državljanom EU in izpolnjeval njihova pričakovanja,

| C. | upošteva dejstvo, da kljub pomembnemu napredku pri razvoju struktur in politik Unije, doseženem v tem obdobju, državljani pogosto opažajo številne pomanjkljivosti pri uporabi politik in programov Unije, saj ti neposredno vplivajo nanje, |
| --- | --- |

C.

upošteva dejstvo, da kljub pomembnemu napredku pri razvoju struktur in politik Unije, doseženem v tem obdobju, državljani pogosto opažajo številne pomanjkljivosti pri uporabi politik in programov Unije, saj ti neposredno vplivajo nanje,

| D. | ker imajo v skladu s Pogodbo ES državljani EU pravico naslavljati peticije na Evropski parlament, vendar pa lahko svoje pritožbe pošiljajo tudi drugim institucijam ali organom EU, zlasti Komisiji, |
| --- | --- |

D.

ker imajo v skladu s Pogodbo ES državljani EU pravico naslavljati peticije na Evropski parlament, vendar pa lahko svoje pritožbe pošiljajo tudi drugim institucijam ali organom EU, zlasti Komisiji,

| E. | ker ostajajo na nacionalni ravni prizadevanja za spodbujanje in zagotavljanje informacij o javni pravici do naslavljanja peticij na Parlament ključnega pomena, da se zbudi zanimanje javnosti in še zlasti prepreči zmeda glede različnih pritožbenih postopkov, |
| --- | --- |

E.

ker ostajajo na nacionalni ravni prizadevanja za spodbujanje in zagotavljanje informacij o javni pravici do naslavljanja peticij na Parlament ključnega pomena, da se zbudi zanimanje javnosti in še zlasti prepreči zmeda glede različnih pritožbenih postopkov,

| F. | ker so za uporabo uredb in direktiv Skupnosti pristojne države članice, to pristojnost pa lahko, odvisno od svoje ustavne ureditve, prenesejo na regionalne ali lokalne politične organe, |
| --- | --- |

F.

ker so za uporabo uredb in direktiv Skupnosti pristojne države članice, to pristojnost pa lahko, odvisno od svoje ustavne ureditve, prenesejo na regionalne ali lokalne politične organe,

| G. | ker Parlament ob upoštevanju pomembnega načela subsidiarnosti legitimno izvaja demokratični pregled in nadzor politik Unije, da bi zagotovil pravilno izvajanje in razumevanje predpisov Unije ter doseganje namena, s katerim so pristojne institucije Unije o njih razpravljale in za katerega so jih oblikovale in sprejele, |
| --- | --- |

G.

ker Parlament ob upoštevanju pomembnega načela subsidiarnosti legitimno izvaja demokratični pregled in nadzor politik Unije, da bi zagotovil pravilno izvajanje in razumevanje predpisov Unije ter doseganje namena, s katerim so pristojne institucije Unije o njih razpravljale in za katerega so jih oblikovale in sprejele,

| H. | ker državljani EU in posamezniki s prebivališčem v Uniji lahko pri tem dejavno sodelujejo z uveljavljanjem pravice do naslavljanja peticij na Evropski parlament ob vedenju, da bo pristojni odbor njihove težave obravnaval in raziskal ter podal ustrezen odgovor, |
| --- | --- |

H.

ker državljani EU in posamezniki s prebivališčem v Uniji lahko pri tem dejavno sodelujejo z uveljavljanjem pravice do naslavljanja peticij na Evropski parlament ob vedenju, da bo pristojni odbor njihove težave obravnaval in raziskal ter podal ustrezen odgovor,

| I. | ker veljavne ustanovne pogodbe že vsebujejo obveznosti za spoštovanje osrednjih načel evropske družbe, namreč človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, pravne države, človekovih pravic, enakosti in pravic manjšin, kar bosta novi pogodbi o Evropski uniji in njenem delovanju, če jih bo ratificiralo vseh 27 držav članic, še poglobili z vključitvijo Listine o temeljnih pravicah, ki bo pripomogla, da bo Unija pristopila k Evropski konvenciji o človekovih pravicah ter omogočila pravno podlago za državljansko zakonodajno pobudo in ustrezen sistem upravnega prava za institucije EU, |
| --- | --- |

I.

ker veljavne ustanovne pogodbe že vsebujejo obveznosti za spoštovanje osrednjih načel evropske družbe, namreč človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, pravne države, človekovih pravic, enakosti in pravic manjšin, kar bosta novi pogodbi o Evropski uniji in njenem delovanju, če jih bo ratificiralo vseh 27 držav članic, še poglobili z vključitvijo Listine o temeljnih pravicah, ki bo pripomogla, da bo Unija pristopila k Evropski konvenciji o človekovih pravicah ter omogočila pravno podlago za državljansko zakonodajno pobudo in ustrezen sistem upravnega prava za institucije EU,

| J. | ker člen 7 Pogodbe o Evropski uniji določa postopke, po katerih lahko Unija ukrepa, če neka država članica hudo in vztrajno krši temeljna načela Unije, kakor je opredeljeno v členu 6 te pogodbe, |
| --- | --- |

J.

ker člen 7 Pogodbe o Evropski uniji določa postopke, po katerih lahko Unija ukrepa, če neka država članica hudo in vztrajno krši temeljna načela Unije, kakor je opredeljeno v členu 6 te pogodbe,

| K. | v zvezi s tem želi spomniti, da državljani EU na Parlament pogosto naslavljajo peticije za izboljšanje stanja, kadar menijo, da so bile kršene njihove pravice iz ustanovnih pogodb, in se jim pravna sredstva zdijo neprimerna, nepraktična, predolgotrajna in – pogosto – draga, |
| --- | --- |

K.

v zvezi s tem želi spomniti, da državljani EU na Parlament pogosto naslavljajo peticije za izboljšanje stanja, kadar menijo, da so bile kršene njihove pravice iz ustanovnih pogodb, in se jim pravna sredstva zdijo neprimerna, nepraktična, predolgotrajna in – pogosto – draga,

| L. | ker se Odbor za peticije kot pristojni odbor ni dolžan samo odzvati na posamezne peticije, ampak si mora tudi prizadevati za trajne rešitve za težave vlagateljev peticij v primernem časovnem roku, kar je glavni namen njegovega delovanja, |
| --- | --- |

L.

ker se Odbor za peticije kot pristojni odbor ni dolžan samo odzvati na posamezne peticije, ampak si mora tudi prizadevati za trajne rešitve za težave vlagateljev peticij v primernem časovnem roku, kar je glavni namen njegovega delovanja,

| M. | ker se rešitve za težave vlagateljev peticij običajno najdejo ob lojalnem sodelovanju med Odborom za peticije in Komisijo, državami članicami ter njihovimi regionalnimi in lokalnimi organi, ki skupaj poskrbijo za izvensodna sredstva, |
| --- | --- |

M.

ker se rešitve za težave vlagateljev peticij običajno najdejo ob lojalnem sodelovanju med Odborom za peticije in Komisijo, državami članicami ter njihovimi regionalnimi in lokalnimi organi, ki skupaj poskrbijo za izvensodna sredstva,

| N. | ker kljub temu države članice in regionalni ali lokalni organi niso vedno resnično pripravljeni poiskati praktičnih rešitev za težave, na katere opozorijo vlagatelji peticij, |
| --- | --- |

N.

ker kljub temu države članice in regionalni ali lokalni organi niso vedno resnično pripravljeni poiskati praktičnih rešitev za težave, na katere opozorijo vlagatelji peticij,

| O. | ker imajo hkrati vlagatelji peticij, četudi njihove pritožbe niso vedno upravičene, pravico pričakovati razlago in odgovor pristojnega odbora, |
| --- | --- |

O.

ker imajo hkrati vlagatelji peticij, četudi njihove pritožbe niso vedno upravičene, pravico pričakovati razlago in odgovor pristojnega odbora,

| P. | ker je treba z okrepljenim medinstitucionalnim usklajevanjem doseči učinkovitejše preusmerjanje nedopustnih peticij nacionalnim organom, |
| --- | --- |

P.

ker je treba z okrepljenim medinstitucionalnim usklajevanjem doseči učinkovitejše preusmerjanje nedopustnih peticij nacionalnim organom,

| Q. | ker se lahko peticije označijo za nedopustne, če se ne nanašajo na področje delovanja Evropske unije, proces vlaganja peticij pa za državljane ni način pritožbe proti odločitvam pristojnega nacionalnega pravnega ali političnega organa, s katerimi se morebiti ne strinjajo, |
| --- | --- |

Q.

ker se lahko peticije označijo za nedopustne, če se ne nanašajo na področje delovanja Evropske unije, proces vlaganja peticij pa za državljane ni način pritožbe proti odločitvam pristojnega nacionalnega pravnega ali političnega organa, s katerimi se morebiti ne strinjajo,

| R. | ker je bistveno, da si Parlament priskrbi pristojnosti, pravila, postopke in vire za učinkovito in pravočasno odzivanje na prejete peticije, |
| --- | --- |

R.

ker je bistveno, da si Parlament priskrbi pristojnosti, pravila, postopke in vire za učinkovito in pravočasno odzivanje na prejete peticije,

| S. | ker proces vlaganja peticij lahko pozitivno prispeva k boljši pripravi zakonodaje, zlasti s prepoznavanjem področij, na katerih je po opozorilu vlagateljev pravo EU šibko ali neučinkovito pri doseganju ciljev zadevnih zakonodajnih aktov, in da se ob sodelovanju in pod pristojnostjo pristojnega zakonodajnega odbora to lahko popravi z revizijo teh zakonodajnih aktov, |
| --- | --- |

S.

ker proces vlaganja peticij lahko pozitivno prispeva k boljši pripravi zakonodaje, zlasti s prepoznavanjem področij, na katerih je po opozorilu vlagateljev pravo EU šibko ali neučinkovito pri doseganju ciljev zadevnih zakonodajnih aktov, in da se ob sodelovanju in pod pristojnostjo pristojnega zakonodajnega odbora to lahko popravi z revizijo teh zakonodajnih aktov,

| T. | ker proces vlaganja peticij tudi pomembno prispeva k prepoznavanju primerov, ko države članice prava Skupnosti ne uporabljajo pravilno, zaradi česar Komisija pogosto sproži postopke za ugotavljanje kršitev po členu 226 Pogodbe ES, |
| --- | --- |

T.

ker proces vlaganja peticij tudi pomembno prispeva k prepoznavanju primerov, ko države članice prava Skupnosti ne uporabljajo pravilno, zaradi česar Komisija pogosto sproži postopke za ugotavljanje kršitev po členu 226 Pogodbe ES,

| U. | ker je namen postopka za ugotavljanje kršitev zagotoviti, da je zadevna država članica primorana upoštevati obstoječe pravo Skupnosti, o njem pa odloča Komisija brez neposredne udeležbe Parlamenta, pa kljub temu opaža, da je približno tretjina kršitev povezana s temami, o katerih so bile na Evropski parlament naslovljene peticije, |
| --- | --- |

U.

ker je namen postopka za ugotavljanje kršitev zagotoviti, da je zadevna država članica primorana upoštevati obstoječe pravo Skupnosti, o njem pa odloča Komisija brez neposredne udeležbe Parlamenta, pa kljub temu opaža, da je približno tretjina kršitev povezana s temami, o katerih so bile na Evropski parlament naslovljene peticije,

| V. | ker ni nujno, da postopek za ugotavljanje kršitev, čeprav uspešen, neposredno izboljša stanje v specifičnih primerih, na katere opozarjajo posamezni vlagatelji peticij; ker to ogroža zaupanje državljanov v zmožnost institucij EU, da izpolnijo njihova pričakovanja, |
| --- | --- |

V.

ker ni nujno, da postopek za ugotavljanje kršitev, čeprav uspešen, neposredno izboljša stanje v specifičnih primerih, na katere opozarjajo posamezni vlagatelji peticij; ker to ogroža zaupanje državljanov v zmožnost institucij EU, da izpolnijo njihova pričakovanja,

| W. | ker je Parlament v letu 2007, ko se je članstvo v odboru povečalo s 25 na 40 članov, zabeležil 1 506 prejetih peticij (kar je 50-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2006), od katerih pa jih je bilo 1 089 označenih za dopustne, |
| --- | --- |

W.

ker je Parlament v letu 2007, ko se je članstvo v odboru povečalo s 25 na 40 članov, zabeležil 1 506 prejetih peticij (kar je 50-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2006), od katerih pa jih je bilo 1 089 označenih za dopustne,

| X. | ker ugotavlja, da je leta 2007 na sejah odbora sodelovalo 159 vlagateljev peticij, pri čemer niso všteti številni drugi, ki so bili navzoči zaradi spremljanja postopkov, |
| --- | --- |

X.

ker ugotavlja, da je leta 2007 na sejah odbora sodelovalo 159 vlagateljev peticij, pri čemer niso všteti številni drugi, ki so bili navzoči zaradi spremljanja postopkov,

| Y. | ker je bilo leta 2007 organiziranih šest obiskov za ugotavljanje dejstev, in sicer v Nemčijo, Španijo, na Irsko, Poljsko, v Francijo in na Ciper, o katerih so bila pripravljena poročila in priporočila, ki so bila kasneje posredovana vsem zainteresiranim, zlasti vlagateljem peticij, |
| --- | --- |

Y.

ker je bilo leta 2007 organiziranih šest obiskov za ugotavljanje dejstev, in sicer v Nemčijo, Španijo, na Irsko, Poljsko, v Francijo in na Ciper, o katerih so bila pripravljena poročila in priporočila, ki so bila kasneje posredovana vsem zainteresiranim, zlasti vlagateljem peticij,

| Z. | ker je bilo organiziranih devet rednih sej odbora, na katerih so ob dragoceni pomoči predstavnikov Komisije razpravljali o 500 posameznih peticijah, vsi vlagatelji pa so bili obveščeni o rezultatih obravnave, |
| --- | --- |

Z.

ker je bilo organiziranih devet rednih sej odbora, na katerih so ob dragoceni pomoči predstavnikov Komisije razpravljali o 500 posameznih peticijah, vsi vlagatelji pa so bili obveščeni o rezultatih obravnave,

| AA. | ker so sodeč po obravnavanih peticijah prednostna področja, ki povzročajo zaskrbljenost državljanov EU, naslednja: okolje in njegova zaščita, vključno s slabostmi Direktive o presoji vplivov na okolje, Okvirne direktive o vodah, Direktive o pitni vodi, direktiv o odpadkih, Direktive o habitatih, Direktive o pticah, Direktive o pranju denarja in drugih, ki se nanašajo na splošno zaskrbljenost glede onesnaževanja in podnebnih sprememb, pravice posameznikov in pravico do zasebne lastnine, finančne storitve, prosto gibanje in pravice delavcev, vključno s pokojninskimi pravicami in drugimi socialnimi določbami, prost pretok blaga in obdavčitev, priznavanje poklicnih kvalifikacij, svoboda ustanavljanja in domnevna diskriminacija na podlagi državljanstva, spola ali pripadnosti manjšini, |
| --- | --- |

AA.

ker so sodeč po obravnavanih peticijah prednostna področja, ki povzročajo zaskrbljenost državljanov EU, naslednja: okolje in njegova zaščita, vključno s slabostmi Direktive o presoji vplivov na okolje, Okvirne direktive o vodah, Direktive o pitni vodi, direktiv o odpadkih, Direktive o habitatih, Direktive o pticah, Direktive o pranju denarja in drugih, ki se nanašajo na splošno zaskrbljenost glede onesnaževanja in podnebnih sprememb, pravice posameznikov in pravico do zasebne lastnine, finančne storitve, prosto gibanje in pravice delavcev, vključno s pokojninskimi pravicami in drugimi socialnimi določbami, prost pretok blaga in obdavčitev, priznavanje poklicnih kvalifikacij, svoboda ustanavljanja in domnevna diskriminacija na podlagi državljanstva, spola ali pripadnosti manjšini,

| AB. | ker so tematike peticij in njihovo preučevanje leta 2007 zajemali najpomembnejša aktualna vprašanja, namreč podnebne spremembe, biološko raznovrstnost, pomanjkanje vode, ureditev finančnih storitev in oskrbo Evropske unije z energijo, |
| --- | --- |

AB.

ker so tematike peticij in njihovo preučevanje leta 2007 zajemali najpomembnejša aktualna vprašanja, namreč podnebne spremembe, biološko raznovrstnost, pomanjkanje vode, ureditev finančnih storitev in oskrbo Evropske unije z energijo,

| AC. | ker se zavedamo trajnih in konstruktivnih odnosov med Evropskim varuhom človekovih pravic, ki je pristojen za obravnavo pritožb državljanov glede domnevnih nepravilnosti pri dejavnostih institucij EU, in Odborom za peticije, ki Parlamentu redno poroča o njegovem letnem ali posebnih poročilih – ta so varuhova zadnja možnost, kadar njegova priporočila niso upoštevana, med katerimi je eno iz leta 2007, |
| --- | --- |

AC.

ker se zavedamo trajnih in konstruktivnih odnosov med Evropskim varuhom človekovih pravic, ki je pristojen za obravnavo pritožb državljanov glede domnevnih nepravilnosti pri dejavnostih institucij EU, in Odborom za peticije, ki Parlamentu redno poroča o njegovem letnem ali posebnih poročilih – ta so varuhova zadnja možnost, kadar njegova priporočila niso upoštevana, med katerimi je eno iz leta 2007,

| AD. | ker je konferenca predsednikov 15. novembra 2007 s sklepom zavrnila zahtevo pristojnega odbora za odobritev poročila o posebnem poročilu varuha človekovih pravic Parlamentu o nepravilnosti v Evropskem uradu za boj proti goljufijam, ki je bila vložena junija 2005, |
| --- | --- |

AD.

ker je konferenca predsednikov 15. novembra 2007 s sklepom zavrnila zahtevo pristojnega odbora za odobritev poročila o posebnem poročilu varuha človekovih pravic Parlamentu o nepravilnosti v Evropskem uradu za boj proti goljufijam, ki je bila vložena junija 2005,

| AE. | ob upoštevanju prihodnjega razvoja dogodkov, ko se bo udeležba državljanov EU pri dejavnostih in delu Evropske unije še okrepila, zlasti z uvedbo „državljanske pobude“, predvideno v Lizbonski pogodbi, če jo bo ratificiralo vseh 27 držav članic, ki bo omogočila, da več kot milijon državljanov več držav članic vloži predlog za nov zakonodajni akt, in za katero je treba uvesti nove posebne postopke, ki bodo vključevali Komisijo, na katero morajo biti take pobude naslovljene, Parlament in Svet, |
| --- | --- |

AE.

ob upoštevanju prihodnjega razvoja dogodkov, ko se bo udeležba državljanov EU pri dejavnostih in delu Evropske unije še okrepila, zlasti z uvedbo „državljanske pobude“, predvideno v Lizbonski pogodbi, če jo bo ratificiralo vseh 27 držav članic, ki bo omogočila, da več kot milijon državljanov več držav članic vloži predlog za nov zakonodajni akt, in za katero je treba uvesti nove posebne postopke, ki bodo vključevali Komisijo, na katero morajo biti take pobude naslovljene, Parlament in Svet,

| AF. | ker daje uspešno in učinkovito delovanje Odbora za peticije državljanom jasen znak, da so njihove upravičene skrbi obravnavane, ter vzpostavlja pristno vez med državljani in EU; medtem ko v primeru nesprejemljivih zamud in nepripravljenosti držav članic, da izvedejo zahtevana priporočila, služi zgolj oddaljevanju EU od njenih državljanov ter v številnih primerih potrdi njihovo mnenje o pomanjkanju demokracije, |
| --- | --- |

AF.

ker daje uspešno in učinkovito delovanje Odbora za peticije državljanom jasen znak, da so njihove upravičene skrbi obravnavane, ter vzpostavlja pristno vez med državljani in EU; medtem ko v primeru nesprejemljivih zamud in nepripravljenosti držav članic, da izvedejo zahtevana priporočila, služi zgolj oddaljevanju EU od njenih državljanov ter v številnih primerih potrdi njihovo mnenje o pomanjkanju demokracije,

| AG. | ker so imeli člani Odbora za peticije v letu 2007 možnost izkoristiti občutno okrepitev podatkovne zbirke in orodja za upravljanje elektronskega vlaganja, ki ga je v sodelovanju s pristojnimi službami za informacijsko tehnologijo razvil sekretariat ter ki vsem članom odborov in političnih skupin omogoča neposreden dostop do vseh peticij in z njimi povezanih dokumentov, zaradi česar lahko učinkoviteje služijo vlagateljem peticij, |
| --- | --- |

AG.

ker so imeli člani Odbora za peticije v letu 2007 možnost izkoristiti občutno okrepitev podatkovne zbirke in orodja za upravljanje elektronskega vlaganja, ki ga je v sodelovanju s pristojnimi službami za informacijsko tehnologijo razvil sekretariat ter ki vsem članom odborov in političnih skupin omogoča neposreden dostop do vseh peticij in z njimi povezanih dokumentov, zaradi česar lahko učinkoviteje služijo vlagateljem peticij,

| AH. | ker vseeno ugotavlja, da Parlament ni zagotovil sredstev, ki so bila zahtevana v lanski resoluciji o delu Odbora za peticije, potrebnih za izboljšanje internetnih možnosti za obdelavo peticij, niti ni uveljavil člena 192(2) Poslovnika Parlamenta, ki določa, da se vzpostavi elektronski register, v katerem lahko državljani izrazijo svojo podporo predlagatelju peticije, tako da dodajo svoj elektronski podpis k peticijam, ki so bile označene za dopustne in vpisane v register, |
| --- | --- |

AH.

ker vseeno ugotavlja, da Parlament ni zagotovil sredstev, ki so bila zahtevana v lanski resoluciji o delu Odbora za peticije, potrebnih za izboljšanje internetnih možnosti za obdelavo peticij, niti ni uveljavil člena 192(2) Poslovnika Parlamenta, ki določa, da se vzpostavi elektronski register, v katerem lahko državljani izrazijo svojo podporo predlagatelju peticije, tako da dodajo svoj elektronski podpis k peticijam, ki so bile označene za dopustne in vpisane v register,

| AI. | ker je pomembno, da so državljani EU ustrezno seznanjeni z delom Odbora za peticije, ko se pripravljajo, da bodo na naslednjih volitvah EU, načrtovanih za junij 2009, izvolili nov Parlament; |
| --- | --- |

AI.

ker je pomembno, da so državljani EU ustrezno seznanjeni z delom Odbora za peticije, ko se pripravljajo, da bodo na naslednjih volitvah EU, načrtovanih za junij 2009, izvolili nov Parlament;

| 1. | pozdravlja tesno sodelovanje med Odborom za peticije ter službami Komisije in varuhom človekovih pravic, pa tudi vzdušje sodelovanja med institucijama, ki si prizadevata odzvati se na težave državljanov EU; vseeno trdno verjame, da bi bilo treba prednostno omogočiti Odboru za peticije nadaljnjo krepitev lastnih raziskovalnih zmogljivosti, zlasti z okrepitvijo njegovega sekretariata in pravnega strokovnega znanja; zavezuje se, da bo še dodatno racionaliziral notranje postopke Odbora za peticije, da bi tako omogočil še lažjo obravnavo peticij, zlasti glede časovnega okvira, v katerem se o peticijah odloči, njihove dopustnosti, preiskave in spremljanja, organizacije srečanj odbora, sodelovanja z drugimi parlamentarnimi odbori, ki utegnejo biti zainteresirani ali imeti znanje in izkušnje za določene peticije, ter pobud odbora, kot so misije za ugotavljanje dejstev; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja tesno sodelovanje med Odborom za peticije ter službami Komisije in varuhom človekovih pravic, pa tudi vzdušje sodelovanja med institucijama, ki si prizadevata odzvati se na težave državljanov EU; vseeno trdno verjame, da bi bilo treba prednostno omogočiti Odboru za peticije nadaljnjo krepitev lastnih raziskovalnih zmogljivosti, zlasti z okrepitvijo njegovega sekretariata in pravnega strokovnega znanja; zavezuje se, da bo še dodatno racionaliziral notranje postopke Odbora za peticije, da bi tako omogočil še lažjo obravnavo peticij, zlasti glede časovnega okvira, v katerem se o peticijah odloči, njihove dopustnosti, preiskave in spremljanja, organizacije srečanj odbora, sodelovanja z drugimi parlamentarnimi odbori, ki utegnejo biti zainteresirani ali imeti znanje in izkušnje za določene peticije, ter pobud odbora, kot so misije za ugotavljanje dejstev;

| 2. | poudarja, da bo pravni obseg Listine o temeljnih pravicah priznan, če bo Lizbonska pogodba dokončno ratificirana, kar bo formalno zagotovilo njen neodvisen zavezujoč značaj, ter opozarja, da bo treba predvideti posebne ukrepe, da bi določili, kakšen učinek bo to imelo na pravice državljanov in posledično na delo in pristojnosti odbora za peticije; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da bo pravni obseg Listine o temeljnih pravicah priznan, če bo Lizbonska pogodba dokončno ratificirana, kar bo formalno zagotovilo njen neodvisen zavezujoč značaj, ter opozarja, da bo treba predvideti posebne ukrepe, da bi določili, kakšen učinek bo to imelo na pravice državljanov in posledično na delo in pristojnosti odbora za peticije;

| 3. | ponovno poziva generalnega sekretarja k nujni prenovitvi portala državljanov na spletni strani Evropskega parlamenta, da se bi povečala prepoznavnost portala glede pravice vlaganja peticij ter da bi se državljanom zagotovilo orodje za elektronsko zbiranje podpisov in podpore za peticije, kakor je določeno v členu 192(2) Poslovnika; poziva, da mora portal državljanov zagotoviti medopravilnost programske opreme za brskanje po spletu, da bodo glede tega imeli državljani enake pravice do dostopa; |
| --- | --- |

3.

ponovno poziva generalnega sekretarja k nujni prenovitvi portala državljanov na spletni strani Evropskega parlamenta, da se bi povečala prepoznavnost portala glede pravice vlaganja peticij ter da bi se državljanom zagotovilo orodje za elektronsko zbiranje podpisov in podpore za peticije, kakor je določeno v členu 192(2) Poslovnika; poziva, da mora portal državljanov zagotoviti medopravilnost programske opreme za brskanje po spletu, da bodo glede tega imeli državljani enake pravice do dostopa;

| 4. | meni, da sedanji postopek registracije peticij po nepotrebnem zakasni njihovo preučitev, in je zaskrbljen, da se to lahko razume kot dokaz pomanjkljivega razumevanja za vlagatelje; zato poziva generalnega sekretarja, naj sprejme potrebne ukrepe, da bi se registracija peticij z generalnega direktorata predsedstva prenesla na sekretariat pristojnega odbora; |
| --- | --- |

4.

meni, da sedanji postopek registracije peticij po nepotrebnem zakasni njihovo preučitev, in je zaskrbljen, da se to lahko razume kot dokaz pomanjkljivega razumevanja za vlagatelje; zato poziva generalnega sekretarja, naj sprejme potrebne ukrepe, da bi se registracija peticij z generalnega direktorata predsedstva prenesla na sekretariat pristojnega odbora;

| 5. | poziva k začetku pogajanj med Parlamentom in Komisijo z namenom boljšega usklajevanja njihovega dela v zvezi s pritožbami na način, ki bo olajšal, poenostavil in racionaliziral pritožbene postopke ter jih naredil preglednejše in hitrejše; poziva generalnega sekretarja, naj o tem poroča odboru za peticije v roku šestih mesecev; |
| --- | --- |

5.

poziva k začetku pogajanj med Parlamentom in Komisijo z namenom boljšega usklajevanja njihovega dela v zvezi s pritožbami na način, ki bo olajšal, poenostavil in racionaliziral pritožbene postopke ter jih naredil preglednejše in hitrejše; poziva generalnega sekretarja, naj o tem poroča odboru za peticije v roku šestih mesecev;

| 6. | podpira formalizacijo postopka, pri čemer se peticije s področja notranjega trga prenesejo v omrežje Solvit, da bi tako znatno skrajšali obravnavo peticij s področja vprašanj notranjega trga, kot so obdavčitev avtomobilov, priznavanje poklicnih kvalifikacij, dovoljenja za bivanje, mejni nadzor in dostop do izobraževanja, ohrani pa se pravica Parlamenta, da vprašanje preuči, če se s Solvitom ne bi našla zadovoljiva rešitev; |
| --- | --- |

6.

podpira formalizacijo postopka, pri čemer se peticije s področja notranjega trga prenesejo v omrežje Solvit, da bi tako znatno skrajšali obravnavo peticij s področja vprašanj notranjega trga, kot so obdavčitev avtomobilov, priznavanje poklicnih kvalifikacij, dovoljenja za bivanje, mejni nadzor in dostop do izobraževanja, ohrani pa se pravica Parlamenta, da vprašanje preuči, če se s Solvitom ne bi našla zadovoljiva rešitev;

| 7. | poudarja potrebo po večjem vključevanju Sveta in stalnih predstavništev držav članic v dejavnosti Odbora za peticije ter jih poziva, da v interesu državljanov povečajo svojo prisotnost in udeležbo; |
| --- | --- |

7.

poudarja potrebo po večjem vključevanju Sveta in stalnih predstavništev držav članic v dejavnosti Odbora za peticije ter jih poziva, da v interesu državljanov povečajo svojo prisotnost in udeležbo;

| 8. | meni, da bi v okviru okrepitve sekretariata Odbora za peticije in v okviru razvoja sistema za elektronsko vlaganje peticij uvedba informacijskega orodja za internetno sledenje, namenjene vlagateljem peticij – med drugim z rednimi posodobitvami stanja in pozivi za posredovanje dodatnih informacij – pomagala oblikovati preglednejši in učinkovitejši proces; ugotavlja, da bi tak ukrep bolje izpolnjeval pričakovanja državljanov EU ter hkrati prispeval k večji učinkovitosti medinstitucionalnih odgovornosti Parlamenta in njegovega Odbora za peticije; |
| --- | --- |

8.

meni, da bi v okviru okrepitve sekretariata Odbora za peticije in v okviru razvoja sistema za elektronsko vlaganje peticij uvedba informacijskega orodja za internetno sledenje, namenjene vlagateljem peticij – med drugim z rednimi posodobitvami stanja in pozivi za posredovanje dodatnih informacij – pomagala oblikovati preglednejši in učinkovitejši proces; ugotavlja, da bi tak ukrep bolje izpolnjeval pričakovanja državljanov EU ter hkrati prispeval k večji učinkovitosti medinstitucionalnih odgovornosti Parlamenta in njegovega Odbora za peticije;

| 9. | poziva Komisijo, naj v celoti upošteva priporočila Odbora za peticije, kadar odloča o sprožitvi postopka za ugotavljanje kršitev proti državi članici, ter ponovno poziva, naj Komisija neposredno in uradno obvesti Odbor za peticije, kadar začne postopek za ugotavljanje kršitev, povezan s katero od peticij, ki jih obravnava; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj v celoti upošteva priporočila Odbora za peticije, kadar odloča o sprožitvi postopka za ugotavljanje kršitev proti državi članici, ter ponovno poziva, naj Komisija neposredno in uradno obvesti Odbor za peticije, kadar začne postopek za ugotavljanje kršitev, povezan s katero od peticij, ki jih obravnava;

| 10. | v tej zvezi ponovno poudarja reprezentativnost Odbora za peticije ter njegovo medinstitucionalno vlogo in nalogo pred državljani in prebivalci EU; |
| --- | --- |

10.

v tej zvezi ponovno poudarja reprezentativnost Odbora za peticije ter njegovo medinstitucionalno vlogo in nalogo pred državljani in prebivalci EU;

| 11. | je zaskrbljen, ker postopki za ugotavljanje kršitev pri službah Komisije in Sodišča Evropskih skupnosti, trajajo predolgo, kadar in če je vključeno sodišče, in – zavedajoč se, da je to pogosto posledica počasnosti in namernega oviranja v upravi zadevne države članice – poziva k uvedbi strožjih rokov; izraža dvom v učinkovitost tako imenovanih „horizontalnih postopkov za ugotavljanje kršitev“, za katerih zaključek je potrebno več časa; poziva k reviziji postopka za ugotavljanje kršitev, da bi dosegli večje spoštovanje izvajanja zakonodajnih aktov Skupnosti; |
| --- | --- |

11.

je zaskrbljen, ker postopki za ugotavljanje kršitev pri službah Komisije in Sodišča Evropskih skupnosti, trajajo predolgo, kadar in če je vključeno sodišče, in – zavedajoč se, da je to pogosto posledica počasnosti in namernega oviranja v upravi zadevne države članice – poziva k uvedbi strožjih rokov; izraža dvom v učinkovitost tako imenovanih „horizontalnih postopkov za ugotavljanje kršitev“, za katerih zaključek je potrebno več časa; poziva k reviziji postopka za ugotavljanje kršitev, da bi dosegli večje spoštovanje izvajanja zakonodajnih aktov Skupnosti;

| 12. | poziva zadevne institucije, naj bolje izrabijo ta postopek kot način za zagotovitev popolnega spoštovanja prava Skupnosti, in globoko obžaluje, da prepogosto prav počasnost uporabljenih postopkov in prikrivanje morebitnih posledic povzroči, da države članice dejansko kršijo pravo Skupnosti, ki torej nekaznovano delujejo proti interesom neposredno udeleženih lokalnih skupnosti, ki so na Parlament naslovile peticijo; |
| --- | --- |

12.

poziva zadevne institucije, naj bolje izrabijo ta postopek kot način za zagotovitev popolnega spoštovanja prava Skupnosti, in globoko obžaluje, da prepogosto prav počasnost uporabljenih postopkov in prikrivanje morebitnih posledic povzroči, da države članice dejansko kršijo pravo Skupnosti, ki torej nekaznovano delujejo proti interesom neposredno udeleženih lokalnih skupnosti, ki so na Parlament naslovile peticijo;

| 13. | meni, da je problematično, da sedanji sistem za nadzor prava Skupnosti omogoča državam članicam, da odložijo izpolnjevanje, dokler dejansko ne nastopijo denarne sankcije, in se s tem še vedno izogibajo odgovornosti za pretekle namerne kršitve, državljani pa pogosto nimajo ustreznega dostopa do sodstva in sredstev na nacionalni ravni, tudi kadar Sodišče Evropskih skupnosti odloči, da država članica ni spoštovala državljanskih pravic po zakonodaji Skupnosti; |
| --- | --- |

13.

meni, da je problematično, da sedanji sistem za nadzor prava Skupnosti omogoča državam članicam, da odložijo izpolnjevanje, dokler dejansko ne nastopijo denarne sankcije, in se s tem še vedno izogibajo odgovornosti za pretekle namerne kršitve, državljani pa pogosto nimajo ustreznega dostopa do sodstva in sredstev na nacionalni ravni, tudi kadar Sodišče Evropskih skupnosti odloči, da država članica ni spoštovala državljanskih pravic po zakonodaji Skupnosti;

| 14. | priporoča, naj bo prednost podeljena zagotavljanju uspešnosti in učinkovitosti Odbora za peticije pri vseh vidikih njegovega delovanja, od začetka do konca, saj je to dejanska in otipljiva zaveza do državljanov, ki kaže, da je EU voljna in zmožna odgovoriti na njihove upravičene skrbi; |
| --- | --- |

14.

priporoča, naj bo prednost podeljena zagotavljanju uspešnosti in učinkovitosti Odbora za peticije pri vseh vidikih njegovega delovanja, od začetka do konca, saj je to dejanska in otipljiva zaveza do državljanov, ki kaže, da je EU voljna in zmožna odgovoriti na njihove upravičene skrbi;

| 15. | izraža zaskrbljenost in osuplost nad poročanjem vlagateljev peticij, da imajo kljub podpori, ki jo glede vsebine svoje peticije prejmejo od Odbora za peticije, vse prepogosto velike težave pri pridobivanju odškodnine od vpletenih organov in nacionalnih sodišč; meni, da je treba še bolj raziskati te sistemske slabosti, zlasti ker se nanašajo na sektor finančnih storitev, kot pričajo ugotovitve preiskovalnega odbora o krizi družbe Equitable Life Assurance Society, katerega delo je temeljilo na peticijah, ki jih je prejel Parlament, in ki je o tem leta 2007 pripravil poročilo; |
| --- | --- |

15.

izraža zaskrbljenost in osuplost nad poročanjem vlagateljev peticij, da imajo kljub podpori, ki jo glede vsebine svoje peticije prejmejo od Odbora za peticije, vse prepogosto velike težave pri pridobivanju odškodnine od vpletenih organov in nacionalnih sodišč; meni, da je treba še bolj raziskati te sistemske slabosti, zlasti ker se nanašajo na sektor finančnih storitev, kot pričajo ugotovitve preiskovalnega odbora o krizi družbe Equitable Life Assurance Society, katerega delo je temeljilo na peticijah, ki jih je prejel Parlament, in ki je o tem leta 2007 pripravil poročilo;

| 16. | pozdravlja, da sta leta 2007 Komisija in Sodišče Evropskih skupnosti naglo ukrepala, tudi s sodno prepovedjo, in preprečila neposredno uničenje območja v dolini reke Rospude, ki je zaščiteno z Direktivo EU o habitatih, zaradi gradnje cestnega koridorja Via Baltica, o čemer je odbor za peticije izvedel neodvisno raziskavo, opravil misijo za ugotavljanje dejstev in dal specifična priporočila; obžaluje, da ni še več takšnih primerov; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja, da sta leta 2007 Komisija in Sodišče Evropskih skupnosti naglo ukrepala, tudi s sodno prepovedjo, in preprečila neposredno uničenje območja v dolini reke Rospude, ki je zaščiteno z Direktivo EU o habitatih, zaradi gradnje cestnega koridorja Via Baltica, o čemer je odbor za peticije izvedel neodvisno raziskavo, opravil misijo za ugotavljanje dejstev in dal specifična priporočila; obžaluje, da ni še več takšnih primerov;

| 17. | nujno poziva Komisijo, naj bo pri obravnavi peticij in pritožb v zvezi z okoljsko politiko, ki je ena glavnih tem vlagateljev peticij v EU, bolj pripravljena ukrepati za preprečitev kršenja prava Skupnosti; ugotavlja, da previdnostno načelo nima zadostne praktične pravne veljave in ga pristojni organi držav članic pogosto ne upoštevajo, čeprav so dolžni izvajati Pogodbo ES; |
| --- | --- |

17.

nujno poziva Komisijo, naj bo pri obravnavi peticij in pritožb v zvezi z okoljsko politiko, ki je ena glavnih tem vlagateljev peticij v EU, bolj pripravljena ukrepati za preprečitev kršenja prava Skupnosti; ugotavlja, da previdnostno načelo nima zadostne praktične pravne veljave in ga pristojni organi držav članic pogosto ne upoštevajo, čeprav so dolžni izvajati Pogodbo ES;

| 18. | obžaluje, da Komisija ni podprla Odbora za peticije, ko je po obiskih za ugotavljanje dejstev zbral prepričljive dokaze, da se ne spoštujejo pravice državljanov iz Pogodbe ali da se ne izvaja zakonodaja, ter poziva, naj se vzpostavijo novi postopki, ki bodo Parlamentu omogočili, da bo take primere neposredno posredoval Sodišču Evropskih skupnosti; |
| --- | --- |

18.

obžaluje, da Komisija ni podprla Odbora za peticije, ko je po obiskih za ugotavljanje dejstev zbral prepričljive dokaze, da se ne spoštujejo pravice državljanov iz Pogodbe ali da se ne izvaja zakonodaja, ter poziva, naj se vzpostavijo novi postopki, ki bodo Parlamentu omogočili, da bo take primere neposredno posredoval Sodišču Evropskih skupnosti;

| 19. | se popolnoma zaveda, da vlaganje peticij, kot je priznano v Pogodbi, v prvi vrsti služi omogočanju izvensodnih sredstev in rešitev za problematiko, ki jo državljani EU izpostavijo v političnem procesu; v tem smislu pozdravlja dejstvo, da so rezultati v številnih primerih zadovoljivi; |
| --- | --- |

19.

se popolnoma zaveda, da vlaganje peticij, kot je priznano v Pogodbi, v prvi vrsti služi omogočanju izvensodnih sredstev in rešitev za problematiko, ki jo državljani EU izpostavijo v političnem procesu; v tem smislu pozdravlja dejstvo, da so rezultati v številnih primerih zadovoljivi;

| 20. | se zaveda tudi, da v številnih primerih ni mogoče najti zadovoljivih rešitev za vlagatelje peticij zaradi pomanjkljivosti v uporabljeni zakonodaji Skupnosti; |
| --- | --- |

20.

se zaveda tudi, da v številnih primerih ni mogoče najti zadovoljivih rešitev za vlagatelje peticij zaradi pomanjkljivosti v uporabljeni zakonodaji Skupnosti;

| 21. | poziva pristojne zakonodajne odbore, naj pri pripravi novih ali revidiranih zakonodajnih aktov in pogajanjih o njih namenijo več pozornosti problematiki iz prejetih peticij; |
| --- | --- |

21.

poziva pristojne zakonodajne odbore, naj pri pripravi novih ali revidiranih zakonodajnih aktov in pogajanjih o njih namenijo več pozornosti problematiki iz prejetih peticij;

| 22. | poziva Komisijo, naj se bolj posveti uporabi kohezijskih skladov na območjih EU, v katerih veliki infrastrukturni projekti pomembno vplivajo na okolje, in poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo sredstva EU namenjena trajnostnemu razvoju v interesu lokalnih skupnosti, ki vse številčnejše na Parlament naslavlja peticije, v katerih nasprotujejo, ker regionalni in lokalni organi teh prednostnih nalog ne spoštujejo vedno; pozdravlja delo Odbora za proračunski nadzor in Računskega sodišča v zvezi s tem; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj se bolj posveti uporabi kohezijskih skladov na območjih EU, v katerih veliki infrastrukturni projekti pomembno vplivajo na okolje, in poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo sredstva EU namenjena trajnostnemu razvoju v interesu lokalnih skupnosti, ki vse številčnejše na Parlament naslavlja peticije, v katerih nasprotujejo, ker regionalni in lokalni organi teh prednostnih nalog ne spoštujejo vedno; pozdravlja delo Odbora za proračunski nadzor in Računskega sodišča v zvezi s tem;

| 23. | ugotavlja, da se vedno večje število prejetih peticij, zlasti od državljanov novih držav članic, nanaša na vprašanje vračanja premoženja, čeprav zlasti ta tema ostaja v nacionalni pristojnosti; poziva zadevne države članice, naj zagotovijo, da bodo njihovi zakoni o lastninskih pravicah, nastali kot posledica spremembe režima, v celoti skladni z zahtevami Pogodbe in določbami Evropske konvencije o človekovih pravicah, kot je določeno v členu 6 Pogodbe EU, kakor je bila spremenjena z Lizbonsko pogodbo; poudarja, da o tej temi prejete peticije ne zadevajo lastninskopravne ureditve, ampak pravico do zakonito pridobljene lastnine; v tem smislu poziva Komisijo, naj bo posebej pazljiva, ne samo v odnosih s sedanjimi državami članicami, ampak tudi pri pogajanjih z državami kandidatkami; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da se vedno večje število prejetih peticij, zlasti od državljanov novih držav članic, nanaša na vprašanje vračanja premoženja, čeprav zlasti ta tema ostaja v nacionalni pristojnosti; poziva zadevne države članice, naj zagotovijo, da bodo njihovi zakoni o lastninskih pravicah, nastali kot posledica spremembe režima, v celoti skladni z zahtevami Pogodbe in določbami Evropske konvencije o človekovih pravicah, kot je določeno v členu 6 Pogodbe EU, kakor je bila spremenjena z Lizbonsko pogodbo; poudarja, da o tej temi prejete peticije ne zadevajo lastninskopravne ureditve, ampak pravico do zakonito pridobljene lastnine; v tem smislu poziva Komisijo, naj bo posebej pazljiva, ne samo v odnosih s sedanjimi državami članicami, ampak tudi pri pogajanjih z državami kandidatkami;

| 24. | ponavlja, da ostaja zavezan priznavanju pravic državljanov EU do zakonito pridobljene zasebne lastnine in obsoja vse poskuse, da bi družinam odvzeli njihovo lastnino brez poštenega postopka, ustrezne odškodnine ali spoštovanja njihovega osebnega dostojanstva; ugotavlja, da o tej temi prejema vedno več peticij, leta 2007 jih je bilo največ v zvezi s Španijo, seznanjen pa je tudi s poročilom in priporočili obiska za ugotavljanje dejstev, ki ga je Odbor za peticije izvedel, da bi že tretjič raziskal to problematiko; ugotavlja, da še vedno tečejo postopki za ugotavljanje kršitev v zvezi z direktivami o javnih naročilih; |
| --- | --- |

24.

ponavlja, da ostaja zavezan priznavanju pravic državljanov EU do zakonito pridobljene zasebne lastnine in obsoja vse poskuse, da bi družinam odvzeli njihovo lastnino brez poštenega postopka, ustrezne odškodnine ali spoštovanja njihovega osebnega dostojanstva; ugotavlja, da o tej temi prejema vedno več peticij, leta 2007 jih je bilo največ v zvezi s Španijo, seznanjen pa je tudi s poročilom in priporočili obiska za ugotavljanje dejstev, ki ga je Odbor za peticije izvedel, da bi že tretjič raziskal to problematiko; ugotavlja, da še vedno tečejo postopki za ugotavljanje kršitev v zvezi z direktivami o javnih naročilih;

| 25. | je seznanjen tudi s kritikami Odbora za peticije po njegovem obisku za ugotavljanje dejstev v francoskem Loiretu leta 2007 in še posebej poziva francoske oblasti, naj odločno ukrepajo in zagotovijo skladnost z direktivami EU, saj obstaja tveganje, da bodo kršene, če bo dovoljena izvedba načrtovanih projektov za gradnjo mostov čez Loaro, pri čemer je treba upoštevati, da dolina te reke ni zaščitena samo z direktivama o habitatih in o pticah, ampak tudi v okviru Unesca kot območje svetovne dediščine in eden zadnjih evropskih divjerečnih sistemov; |
| --- | --- |

25.

je seznanjen tudi s kritikami Odbora za peticije po njegovem obisku za ugotavljanje dejstev v francoskem Loiretu leta 2007 in še posebej poziva francoske oblasti, naj odločno ukrepajo in zagotovijo skladnost z direktivami EU, saj obstaja tveganje, da bodo kršene, če bo dovoljena izvedba načrtovanih projektov za gradnjo mostov čez Loaro, pri čemer je treba upoštevati, da dolina te reke ni zaščitena samo z direktivama o habitatih in o pticah, ampak tudi v okviru Unesca kot območje svetovne dediščine in eden zadnjih evropskih divjerečnih sistemov;

| 26. | izraža zaskrbljenost zaradi neizvajanja določb Direktive o pitni vodi na Irskem, neizvedbe ocene pred sprejetjem odločitve iz leta 2007 o odstranitvi nacionalnega spomenika v Lismullenu, ki leži na trasi projekta avtoceste M3 poleg Tare v County Meathu, zaradi česar se je Komisija odločila, da vloži tožbo proti Irski na Sodišču Evropskih skupnosti, in sicer zato, ker širši irski pristop k odstranjevanju nacionalnih spomenikov v okoliščinah, podobnih tistim pri Lismullenu, ne spoštuje v celoti zahtev Direktive 85/337/EGS (2), težav lokalnih skupnosti v Limericku in druge problematike, izpostavljene v času obiska za ugotavljanje dejstev na Irskem, ki ga je Odbor za peticije izvedel leta 2007; ugotavlja, da za nekatera od naštetih vprašanj poteka postopek za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

26.

izraža zaskrbljenost zaradi neizvajanja določb Direktive o pitni vodi na Irskem, neizvedbe ocene pred sprejetjem odločitve iz leta 2007 o odstranitvi nacionalnega spomenika v Lismullenu, ki leži na trasi projekta avtoceste M3 poleg Tare v County Meathu, zaradi česar se je Komisija odločila, da vloži tožbo proti Irski na Sodišču Evropskih skupnosti, in sicer zato, ker širši irski pristop k odstranjevanju nacionalnih spomenikov v okoliščinah, podobnih tistim pri Lismullenu, ne spoštuje v celoti zahtev Direktive 85/337/EGS (2), težav lokalnih skupnosti v Limericku in druge problematike, izpostavljene v času obiska za ugotavljanje dejstev na Irskem, ki ga je Odbor za peticije izvedel leta 2007; ugotavlja, da za nekatera od naštetih vprašanj poteka postopek za ugotavljanje kršitev;

| 27. | je seznanjen z obiskom za ugotavljanje dejstev na Poljskem, po katerem so bila izražena priporočila za zaščito doline reke Rospude, zadnjega pragozda v Evropi; poziva Komisijo, naj še naprej sodeluje s poljskimi organi glede alternativne trase za baltsko cestno in železniško omrežje, kot je v svojem poročilu priporočil odbor za peticije; spodbuja jo tudi, naj zagotovi sredstva za razbremenitev cestnega sistema v Augustowu, da bo zaščiteno lokalno prebivalstvo in se bo ohranilo naravno okolje tega območja; |
| --- | --- |

27.

je seznanjen z obiskom za ugotavljanje dejstev na Poljskem, po katerem so bila izražena priporočila za zaščito doline reke Rospude, zadnjega pragozda v Evropi; poziva Komisijo, naj še naprej sodeluje s poljskimi organi glede alternativne trase za baltsko cestno in železniško omrežje, kot je v svojem poročilu priporočil odbor za peticije; spodbuja jo tudi, naj zagotovi sredstva za razbremenitev cestnega sistema v Augustowu, da bo zaščiteno lokalno prebivalstvo in se bo ohranilo naravno okolje tega območja;

| 28. | je seznanjen z obiskom za ugotavljanje dejstev predsednika in članov Odbora za peticije na Cipru novembra 2007; poziva zadevne strani, naj si še naprej prizadevajo, da bi s pogajanji dosegli rešitev o nerešenih težavah vlagateljev peticije, zlasti kar zadeva zaprto območje Famagusta, ki bi ga bilo treba vrniti zakonitim lastnikom, ter pozdravlja dejstvo, da med obema stranema na Cipru potekajo pogovori v okviru obnovljenih prizadevanj za rešitev ciprskega vprašanja; poleg tega poudarja pomen takojšnje uveljavitve resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 550 (1984), ki določa obveznost vrnitve mesta Famagusta njegovim zakonitim prebivalcem; |
| --- | --- |

28.

je seznanjen z obiskom za ugotavljanje dejstev predsednika in članov Odbora za peticije na Cipru novembra 2007; poziva zadevne strani, naj si še naprej prizadevajo, da bi s pogajanji dosegli rešitev o nerešenih težavah vlagateljev peticije, zlasti kar zadeva zaprto območje Famagusta, ki bi ga bilo treba vrniti zakonitim lastnikom, ter pozdravlja dejstvo, da med obema stranema na Cipru potekajo pogovori v okviru obnovljenih prizadevanj za rešitev ciprskega vprašanja; poleg tega poudarja pomen takojšnje uveljavitve resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 550 (1984), ki določa obveznost vrnitve mesta Famagusta njegovim zakonitim prebivalcem;

| 29. | ugotavlja, da Odbor za peticije prejema vedno več peticij in pisem o skrajno občutljivem vprašanju skrbništva nad otroki, pri katerem je izredno težko ukrepati, kot na primer pri peticijah v zvezi z nemškim Jugendamtom, ker so v številnih primerih vpletena sodišča ter EU, razen če sta starša iz dveh različnih držav članic, težko uveljavlja svoje pristojnosti; |
| --- | --- |

29.

ugotavlja, da Odbor za peticije prejema vedno več peticij in pisem o skrajno občutljivem vprašanju skrbništva nad otroki, pri katerem je izredno težko ukrepati, kot na primer pri peticijah v zvezi z nemškim Jugendamtom, ker so v številnih primerih vpletena sodišča ter EU, razen če sta starša iz dveh različnih držav članic, težko uveljavlja svoje pristojnosti;

| 30. | sporoča, da leta 2007 številni britanski vlagatelji peticij, ki so jim britanski carinski organi zasegli lastnino, še niso našli rešitve za svoje pritožbe, čeprav je Komisija ustavila postopek za ugotavljanje kršitev proti Združenemu kraljestvu zaradi nespoštovanja obveznosti iz Pogodbe o prostem pretoku blaga; poziva britanske organe, naj poiščejo pošteno rešitev, vključno s plačilom prostovoljne odškodnine vlagateljem peticij, ki so utrpeli hudo finančno izgubo, preden so organi spremenili svojo prakso in po trditvah Komisije začeli delovati v skladu z ustreznimi direktivami; |
| --- | --- |

30.

sporoča, da leta 2007 številni britanski vlagatelji peticij, ki so jim britanski carinski organi zasegli lastnino, še niso našli rešitve za svoje pritožbe, čeprav je Komisija ustavila postopek za ugotavljanje kršitev proti Združenemu kraljestvu zaradi nespoštovanja obveznosti iz Pogodbe o prostem pretoku blaga; poziva britanske organe, naj poiščejo pošteno rešitev, vključno s plačilom prostovoljne odškodnine vlagateljem peticij, ki so utrpeli hudo finančno izgubo, preden so organi spremenili svojo prakso in po trditvah Komisije začeli delovati v skladu z ustreznimi direktivami;

| 31. | sporoča tudi, da v Grčiji carinski organi še vedno zasegajo kot izjemni ukrep osebna vozila grških državljanov, ki začasno živijo v tujini in se v Grčijo vračajo s tujimi registrskimi tablicami na svojih vozilih, številni so bili celo obtoženi tihotapljenja, njihovi primeri pa niso bili deležni ustreznega procesa, o čemer je Odbor za peticije že poročal Parlamentu; nujno poziva grške organe, naj vlagateljem peticij, ki so bili deležni take obravnave, izplačajo odškodnino; je seznanjen s sodbo Sodišča Evropskih skupnosti C-156/04 (7. junij 2007), ki meni, da je ustrezna večina obrazložitev grških oblasti; pozdravlja izvajanje nove zakonodaje, sprejete s strani slednjih, glede naslovitve pomanjkljivosti, prikazanih v prej omenjeni sodbi; |
| --- | --- |

31.

sporoča tudi, da v Grčiji carinski organi še vedno zasegajo kot izjemni ukrep osebna vozila grških državljanov, ki začasno živijo v tujini in se v Grčijo vračajo s tujimi registrskimi tablicami na svojih vozilih, številni so bili celo obtoženi tihotapljenja, njihovi primeri pa niso bili deležni ustreznega procesa, o čemer je Odbor za peticije že poročal Parlamentu; nujno poziva grške organe, naj vlagateljem peticij, ki so bili deležni take obravnave, izplačajo odškodnino; je seznanjen s sodbo Sodišča Evropskih skupnosti C-156/04 (7. junij 2007), ki meni, da je ustrezna večina obrazložitev grških oblasti; pozdravlja izvajanje nove zakonodaje, sprejete s strani slednjih, glede naslovitve pomanjkljivosti, prikazanih v prej omenjeni sodbi;

| 32. | obžaluje, da med peticijami, ki so v obravnavi najdlje, ostaja nerešena zadeva „Lettori“ v zvezi z učitelji tujih jezikov v Italiji, kljub dvema odločbama Sodišča Evropskih skupnosti in podpori, ki sta jo njihovemu primeru in pritožbam dala Komisija ter Odbor za peticije; poziva italijanske organe in posamezne vpletene univerze, tudi v Genovi, Padovi, Neaplju in drugje, naj ukrepajo in zagotovijo, da bo tem legitimnim zahtevam pravično ugodeno; |
| --- | --- |

32.

obžaluje, da med peticijami, ki so v obravnavi najdlje, ostaja nerešena zadeva „Lettori“ v zvezi z učitelji tujih jezikov v Italiji, kljub dvema odločbama Sodišča Evropskih skupnosti in podpori, ki sta jo njihovemu primeru in pritožbam dala Komisija ter Odbor za peticije; poziva italijanske organe in posamezne vpletene univerze, tudi v Genovi, Padovi, Neaplju in drugje, naj ukrepajo in zagotovijo, da bo tem legitimnim zahtevam pravično ugodeno;

| 33. | sporoča, da je bila med peticijami, ki jih je odbor za peticije obravnaval leta 2007, tudi tako imenovana peticija „Za en sedež“, ki je bila sicer vložena leta 2006, podpisalo pa jo je 1,25 milijona državljanov EU, ki so pozvali, naj ima Parlament sedež samo v Bruslju; ugotavlja, da je oktobra 2007 predsednik to peticijo vrnil v obravnavo v odbor, ki je nato pozval Parlament, naj se izreče o tem vprašanju, pri čemer je treba upoštevati, da sedež institucije določajo določbe Pogodbe in da so za odločanje o tem pristojne države članice; |
| --- | --- |

33.

sporoča, da je bila med peticijami, ki jih je odbor za peticije obravnaval leta 2007, tudi tako imenovana peticija „Za en sedež“, ki je bila sicer vložena leta 2006, podpisalo pa jo je 1,25 milijona državljanov EU, ki so pozvali, naj ima Parlament sedež samo v Bruslju; ugotavlja, da je oktobra 2007 predsednik to peticijo vrnil v obravnavo v odbor, ki je nato pozval Parlament, naj se izreče o tem vprašanju, pri čemer je treba upoštevati, da sedež institucije določajo določbe Pogodbe in da so za odločanje o tem pristojne države članice;

| 34. | namerava za naslednje zakonodajno obdobje ponovno preučiti ime Odbora za peticije, ki se prevaja v vse uradne jezike EU, da bi bila narava odbora iz njega popolnoma razumljiva, kar za zdaj v nekaterih jezikih očitno ne velja, in da bi podkrepil participativno demokracijo v pravici do peticije; predlaga naziv „Odbor za peticije državljanov“, ki bi bil morda razumljivejši; |
| --- | --- |

34.

namerava za naslednje zakonodajno obdobje ponovno preučiti ime Odbora za peticije, ki se prevaja v vse uradne jezike EU, da bi bila narava odbora iz njega popolnoma razumljiva, kar za zdaj v nekaterih jezikih očitno ne velja, in da bi podkrepil participativno demokracijo v pravici do peticije; predlaga naziv „Odbor za peticije državljanov“, ki bi bil morda razumljivejši;

| 35. | je zaskrbljen zaradi števila prejetih peticij, ki opozarjajo na težave pri registriranju volivcev, na katere naletijo državljani EU, ki živijo v tujini ali so pripadniki manjšine v državi članici; poziva vse države članice, naj namenijo posebno pozornost možnostim, ki jih imajo državljani in upravičeni prebivalci EU, da bi zagotovili njihovo polno udeležbo na naslednjih volitvah EU; |
| --- | --- |

35.

je zaskrbljen zaradi števila prejetih peticij, ki opozarjajo na težave pri registriranju volivcev, na katere naletijo državljani EU, ki živijo v tujini ali so pripadniki manjšine v državi članici; poziva vse države članice, naj namenijo posebno pozornost možnostim, ki jih imajo državljani in upravičeni prebivalci EU, da bi zagotovili njihovo polno udeležbo na naslednjih volitvah EU;

| 36. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in poročilo Odbora za peticije posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu varuhu človekovih pravic, vladam in parlamentom držav članic in njihovim odborom za peticije ter nacionalnim varuhom človekovih pravic ali podobnim pristojnim organom. |
| --- | --- |

36.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in poročilo Odbora za peticije posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu varuhu človekovih pravic, vladam in parlamentom držav članic in njihovim odborom za peticije ter nacionalnim varuhom človekovih pravic ali podobnim pristojnim organom.

---

(1)  UL C 146 E, 12.6.2008, str. 340.

(2)  Direkitva Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (UL L 175, 5.7.1985, str. 40).

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/49 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/49

---

Torek, 23. september 2008Kmetijstvo v gorskih regijah

P6_TA(2008)0438

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o stanju in možnostih na področju kmetijstva v gorskih regijah (2008/2066(INI))

2010/C 8 E/09

Evropski parlament,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. septembra 2001 o 25 letih veljavnosti zakonodaje Skupnosti za gorsko kmetijstvo (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2006 o izvajanju gozdarske strategije Evropske unije (2),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2008 o sistematskem pregledu skupne kmetijske politike (3),

ob upoštevanju pobude Odbora regij z naslovom „Za zeleno knjigo: politiki Evropske unije za gorska območja naproti: evropska vizija za gorske masive“ (4),

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenja Odbora za regionalni razvoj (A6-0327/2008),

| A. | ker gorske regije zajemajo 40 % evropskega ozemlja in v njih živi 19 % evropskega prebivalstva, |
| --- | --- |

A.

ker gorske regije zajemajo 40 % evropskega ozemlja in v njih živi 19 % evropskega prebivalstva,

| B. | ker v več državah članicah, kot so Grčija, Španija, Italija, Avstrija in Portugalska, več kot 50 % nacionalnega ozemlja sestavljajo gorske regije in ker ima v teh regijah kmetijska skupnost še vedno pomembno vlogo, |
| --- | --- |

B.

ker v več državah članicah, kot so Grčija, Španija, Italija, Avstrija in Portugalska, več kot 50 % nacionalnega ozemlja sestavljajo gorske regije in ker ima v teh regijah kmetijska skupnost še vedno pomembno vlogo,

| C. | ker so gorske regije (predvsem visokogorska območja in sredogorske regije) kulturne krajine, ki izražajo skladno vzajemno delovanje ljudi in biosistemov ter spadajo k naravni dediščini, |
| --- | --- |

C.

ker so gorske regije (predvsem visokogorska območja in sredogorske regije) kulturne krajine, ki izražajo skladno vzajemno delovanje ljudi in biosistemov ter spadajo k naravni dediščini,

| D. | ker so gorske regije zelo prizadete zaradi vpliva podnebnih sprememb in skrajnih vremenskih pojavov, kot so suša, gozdni požari, |
| --- | --- |

D.

ker so gorske regije zelo prizadete zaradi vpliva podnebnih sprememb in skrajnih vremenskih pojavov, kot so suša, gozdni požari,

| E. | ker gorske regije niso homogene, temveč obsegajo najrazličnejše gorske oblike in višinske lege (visokogorje, sredogorje, ledenike, nerodovitna področja), |
| --- | --- |

E.

ker gorske regije niso homogene, temveč obsegajo najrazličnejše gorske oblike in višinske lege (visokogorje, sredogorje, ledenike, nerodovitna področja),

| F. | ker se gorske regije glede na posebne dejavnike (strma pobočja, različna nadmorska višina, nedostopnost, rast in zlasti vremenske razmere) razlikujejo od drugih pokrajin v Evropski uniji in ker so z več vidikov „prikrajšane“, kar povzroča postopno dezertifikacijo in zmanjšanje kmetijske proizvodnje v teh regijah, |
| --- | --- |

F.

ker se gorske regije glede na posebne dejavnike (strma pobočja, različna nadmorska višina, nedostopnost, rast in zlasti vremenske razmere) razlikujejo od drugih pokrajin v Evropski uniji in ker so z več vidikov „prikrajšane“, kar povzroča postopno dezertifikacijo in zmanjšanje kmetijske proizvodnje v teh regijah,

| G. | ker gorske regije (predvsem visokogorske in sredogorske regije) zagotavljajo možnost oz. so model za kakovostne proizvode in storitve ter rekreacijsko območje, katerih trajnostno delovanje je mogoče zagotoviti le s celovito in dolgoročno usmerjeno uporabo virov in tradicije, |
| --- | --- |

G.

ker gorske regije (predvsem visokogorske in sredogorske regije) zagotavljajo možnost oz. so model za kakovostne proizvode in storitve ter rekreacijsko območje, katerih trajnostno delovanje je mogoče zagotoviti le s celovito in dolgoročno usmerjeno uporabo virov in tradicije,

| H. | ker se v gorskih regijah proizvajajo posebno kakovostni proizvodi živalskega izvora ter ker se pri zadevnih proizvodnih postopkih obsežno in trajnostno rabijo naravni viri, pašniki in posebno prilagojene vrste pašniških rastlin in se uporablja tudi tradicionalna tehnologija, |
| --- | --- |

H.

ker se v gorskih regijah proizvajajo posebno kakovostni proizvodi živalskega izvora ter ker se pri zadevnih proizvodnih postopkih obsežno in trajnostno rabijo naravni viri, pašniki in posebno prilagojene vrste pašniških rastlin in se uporablja tudi tradicionalna tehnologija,

| I. | ker so gore (predvsem visokogorje in sredogorje) „večnamenski“ življenjski prostori, v katerih sta kmetijstvo in gospodarstvo tesno povezana s socialnimi, kulturnimi in ekološkimi vidiki, ter ker je posledično treba podpirati te regije z ustreznimi finančnimi sredstvi, |
| --- | --- |

I.

ker so gore (predvsem visokogorje in sredogorje) „večnamenski“ življenjski prostori, v katerih sta kmetijstvo in gospodarstvo tesno povezana s socialnimi, kulturnimi in ekološkimi vidiki, ter ker je posledično treba podpirati te regije z ustreznimi finančnimi sredstvi,

| J. | ker je gospodarstvo gorskih regij zaradi stalnih strukturnih pomanjkljivosti posebno občutljivo na nihanje gospodarskega ciklusa ter je dolgoročno odvisno od diverzifikacije in specializacije proizvodnih postopkov, |
| --- | --- |

J.

ker je gospodarstvo gorskih regij zaradi stalnih strukturnih pomanjkljivosti posebno občutljivo na nihanje gospodarskega ciklusa ter je dolgoročno odvisno od diverzifikacije in specializacije proizvodnih postopkov,

| K. | ker že obstajajo evropske konvencije za varstvo nekaterih gorskih regij — kot sta Konvencija za varstvo Alp z dne 7. novembra 1991 (Alpska konvencija) in Okvirna konvencija za varstvo in trajnostni razvoj Karpatov z dne 22. maja 2003 (Karpatska konvencija) —, ki so pomemben instrumenta celovite politike gorskih regij, vendar niso v zadostnem obsegu ratificirane in izvajane, |
| --- | --- |

K.

ker že obstajajo evropske konvencije za varstvo nekaterih gorskih regij — kot sta Konvencija za varstvo Alp z dne 7. novembra 1991 (Alpska konvencija) in Okvirna konvencija za varstvo in trajnostni razvoj Karpatov z dne 22. maja 2003 (Karpatska konvencija) —, ki so pomemben instrumenta celovite politike gorskih regij, vendar niso v zadostnem obsegu ratificirane in izvajane,

| L. | ker so v gorskih regijah dejavnosti kmetijstva, gozdarstva in pašništva, ki se pogosto izvajajo hkrati, primer ekološkega ravnovesja, ki se ga ne sme zanemariti, |
| --- | --- |

L.

ker so v gorskih regijah dejavnosti kmetijstva, gozdarstva in pašništva, ki se pogosto izvajajo hkrati, primer ekološkega ravnovesja, ki se ga ne sme zanemariti,

| M. | ker je večina kmetijskih gospodarstev v gorskih regijah družinskih podjetij z večjim finančnim tveganjem, |
| --- | --- |

M.

ker je večina kmetijskih gospodarstev v gorskih regijah družinskih podjetij z večjim finančnim tveganjem,

| 1. | poudarja, da se prizadevanja držav članic v zvezi z gorskimi regijami (predvsem visokogorskimi in sredogorskimi regijami) razlikujejo in niso usmerjena k celovitemu, ampak sektorskemu razvoju, ter da ne obstaja skupen okvir EU (kot obstaja za morska območja: KOM(2007)0574); |
| --- | --- |

1.

poudarja, da se prizadevanja držav članic v zvezi z gorskimi regijami (predvsem visokogorskimi in sredogorskimi regijami) razlikujejo in niso usmerjena k celovitemu, ampak sektorskemu razvoju, ter da ne obstaja skupen okvir EU (kot obstaja za morska območja: KOM(2007)0574);

| 2. | poudarja, da člen 158 Pogodbe ES o kohezijski politiki, kot je bil spremenjen z Lizbonsko pogodbo, določa, da so gorske regije območja s stalnimi težkimi naravnimi razmerami, priznava pa njihovo drugačnost ter zahteva, da se jim posveti posebno pozornost; kljub temu obžaluje, da Komisija še ni uspela pripraviti celovite strategije za učinkovito podporo gorskih in drugih regij s stalnimi težkimi naravnimi razmerami, čeprav je Parlament to že večkrat zahteval; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da člen 158 Pogodbe ES o kohezijski politiki, kot je bil spremenjen z Lizbonsko pogodbo, določa, da so gorske regije območja s stalnimi težkimi naravnimi razmerami, priznava pa njihovo drugačnost ter zahteva, da se jim posveti posebno pozornost; kljub temu obžaluje, da Komisija še ni uspela pripraviti celovite strategije za učinkovito podporo gorskih in drugih regij s stalnimi težkimi naravnimi razmerami, čeprav je Parlament to že večkrat zahteval;

| 3. | poudarja potrebo po dobrem usklajevanju različnih politik Skupnosti na terenu, da se zagotovi skladen razvoj, zlasti v regijah, kot so gorske regije, ki so v slabšem položaju zaradi stalnih težkih naravnih razmer; je v zvezi s tem zaskrbljen glede koristnosti ločevanja kohezijske politike Skupnosti od razvoja podeželja v sedanjem programskem obdobju 2007–2013, ki je posledica vključitve Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja v skupno kmetijsko politiko (SKP); meni, da je treba ta nov pristop pozorno spremljati, da se oceni njegov vpliv na regionalni razvoj; |
| --- | --- |

3.

poudarja potrebo po dobrem usklajevanju različnih politik Skupnosti na terenu, da se zagotovi skladen razvoj, zlasti v regijah, kot so gorske regije, ki so v slabšem položaju zaradi stalnih težkih naravnih razmer; je v zvezi s tem zaskrbljen glede koristnosti ločevanja kohezijske politike Skupnosti od razvoja podeželja v sedanjem programskem obdobju 2007–2013, ki je posledica vključitve Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja v skupno kmetijsko politiko (SKP); meni, da je treba ta nov pristop pozorno spremljati, da se oceni njegov vpliv na regionalni razvoj;

| 4. | poudarja, da se v gorskih regijah zaradi težkih razmer kmetijstvo težje prilagodi konkurenčnim pogojem in da težke razmere povzročajo dodatne stroške, zaradi česar kmetijstvo ne more proizvajati zelo konkurenčnih proizvodov po nizkih cenah; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da se v gorskih regijah zaradi težkih razmer kmetijstvo težje prilagodi konkurenčnim pogojem in da težke razmere povzročajo dodatne stroške, zaradi česar kmetijstvo ne more proizvajati zelo konkurenčnih proizvodov po nizkih cenah;

| 5. | predlaga, naj Komisija v zeleni knjigi o ozemeljski koheziji, ki naj bi bila objavljena jeseni 2008, ter v skladu s cilji ozemeljske agende in Evropske perspektive prostorskega razvoja, v sodelovanju z državami članicami sprejme ozemeljski pristop pri obravnavi problematike v različnih vrstah gorskih ozemelj in zagotovi ukrepe v tem smislu v naslednjem zakonodajnem paketu o strukturnih skladih; |
| --- | --- |

5.

predlaga, naj Komisija v zeleni knjigi o ozemeljski koheziji, ki naj bi bila objavljena jeseni 2008, ter v skladu s cilji ozemeljske agende in Evropske perspektive prostorskega razvoja, v sodelovanju z državami članicami sprejme ozemeljski pristop pri obravnavi problematike v različnih vrstah gorskih ozemelj in zagotovi ukrepe v tem smislu v naslednjem zakonodajnem paketu o strukturnih skladih;

| 6. | želi, da Komisija razvije resnično integrirano strategijo Evropske unije v korist gorskih regij, in meni, da je objava zelene knjige o gorah pomemben prvi korak v tej smeri; poziva Komisijo, naj začne obsežno javno posvetovanje, ki bo vključevalo regionalne in lokalne organe, socialno-ekonomske in okoljske udeležence ter nacionalna in evropska združenja, ki zastopajo regionalne organe v gorskih regijah, da se bolje opredelijo razmere v teh regijah; |
| --- | --- |

6.

želi, da Komisija razvije resnično integrirano strategijo Evropske unije v korist gorskih regij, in meni, da je objava zelene knjige o gorah pomemben prvi korak v tej smeri; poziva Komisijo, naj začne obsežno javno posvetovanje, ki bo vključevalo regionalne in lokalne organe, socialno-ekonomske in okoljske udeležence ter nacionalna in evropska združenja, ki zastopajo regionalne organe v gorskih regijah, da se bolje opredelijo razmere v teh regijah;

| 7. | pozdravlja zeleno knjigo o ozemeljski koheziji kot pristop za različne krajinske oblike v Evropski uniji ter v zvezi s tem spodbuja skupno kmetijsko politiko v obliki prvega in drugega stebra, da se lahko glede na mednarodne izzive Evropske unije gospodarski okvirni pogoji uspešno in ustrezno oblikujejo za učinkovito in večnamensko hribovsko kmetijstvo, pri čemer so potrebni tudi instrumenti, povezani s proizvodno funkcijo, vključno s prevozom mleka; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja zeleno knjigo o ozemeljski koheziji kot pristop za različne krajinske oblike v Evropski uniji ter v zvezi s tem spodbuja skupno kmetijsko politiko v obliki prvega in drugega stebra, da se lahko glede na mednarodne izzive Evropske unije gospodarski okvirni pogoji uspešno in ustrezno oblikujejo za učinkovito in večnamensko hribovsko kmetijstvo, pri čemer so potrebni tudi instrumenti, povezani s proizvodno funkcijo, vključno s prevozom mleka;

| 8. | poleg tega poziva Komisijo, naj v šestih mesecih sprejetja te resolucije v okviru svojih pristojnosti izdela celostno „strategijo EU za trajnostni razvoj in uporabo virov gorskih regij“ (strategija Evropske unije v korist gorskih regij); poleg tega poziva k oblikovanju na tej strategiji temelječega ter z regionalnimi organi in predstavniki civilne družbe, ki poznajo in zastopajo lokalne razmere in potrebe na kraju samem (npr. različne oblike gorskih območij), dogovorjenega nacionalnega akcijskega programa s konkretnimi izvedbenimi ukrepi, pri čemer je treba ustrezno upoštevati obstoječe regionalne pobude; |
| --- | --- |

8.

poleg tega poziva Komisijo, naj v šestih mesecih sprejetja te resolucije v okviru svojih pristojnosti izdela celostno „strategijo EU za trajnostni razvoj in uporabo virov gorskih regij“ (strategija Evropske unije v korist gorskih regij); poleg tega poziva k oblikovanju na tej strategiji temelječega ter z regionalnimi organi in predstavniki civilne družbe, ki poznajo in zastopajo lokalne razmere in potrebe na kraju samem (npr. različne oblike gorskih območij), dogovorjenega nacionalnega akcijskega programa s konkretnimi izvedbenimi ukrepi, pri čemer je treba ustrezno upoštevati obstoječe regionalne pobude;

| 9. | poudarja pomen razmejitve gorskih regij kot pogoja za ciljno usmerjene ukrepe in predvsem za hribovsko kmetijstvo ter potrebo po ustreznem razlikovanju teh regij po stopnji naravne prikrajšanosti, za katerega si morajo države članice na podlagi sedanje določitve področij bolj prizadevati; |
| --- | --- |

9.

poudarja pomen razmejitve gorskih regij kot pogoja za ciljno usmerjene ukrepe in predvsem za hribovsko kmetijstvo ter potrebo po ustreznem razlikovanju teh regij po stopnji naravne prikrajšanosti, za katerega si morajo države članice na podlagi sedanje določitve področij bolj prizadevati;

| 10. | poziva Komisijo, naj za namene prenosa znanja in spodbujanja inovacij pripravi pregled financiranih programov in projektov, ki zadevajo gorske regije; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj za namene prenosa znanja in spodbujanja inovacij pripravi pregled financiranih programov in projektov, ki zadevajo gorske regije;

| 11. | poziva Komisijo, naj v okviru delovnega programa Evropskega omrežja za opazovanje prostorskega razvoja nameni posebno pozornost stanju regij, ki so v slabšem položaju zaradi stalnih težkih naravnih razmer, kot so gorske regije; meni, da je ustrezno in temeljito poznavanje razmer v gorskih regijah bistveno, da se lahko pripravijo raznovrstni ukrepi za boljše reševanje težav teh regij; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj v okviru delovnega programa Evropskega omrežja za opazovanje prostorskega razvoja nameni posebno pozornost stanju regij, ki so v slabšem položaju zaradi stalnih težkih naravnih razmer, kot so gorske regije; meni, da je ustrezno in temeljito poznavanje razmer v gorskih regijah bistveno, da se lahko pripravijo raznovrstni ukrepi za boljše reševanje težav teh regij;

| 12. | poudarja vlogo hribovskega kmetijstva za proizvodnjo, celovito ohranjanje in rabo krajine ter kot večnamensko podlago za druge veje gospodarstva in temeljni element tradicionalnih kulturnih krajin in družbenih struktur; |
| --- | --- |

12.

poudarja vlogo hribovskega kmetijstva za proizvodnjo, celovito ohranjanje in rabo krajine ter kot večnamensko podlago za druge veje gospodarstva in temeljni element tradicionalnih kulturnih krajin in družbenih struktur;

| 13. | meni, da je veliko gorskih regij zaradi privlačnosti za turizem izpostavljenih pritisku urbanizacije ter zaskrbljenih glede varstva tradicionalne krajine, ki izgublja svoj kmetijski značaj, lepoto in vrednost, ki so bistveni za ekosistem; |
| --- | --- |

13.

meni, da je veliko gorskih regij zaradi privlačnosti za turizem izpostavljenih pritisku urbanizacije ter zaskrbljenih glede varstva tradicionalne krajine, ki izgublja svoj kmetijski značaj, lepoto in vrednost, ki so bistveni za ekosistem;

| 14. | ugotavlja, da je kmetijstvo v gorskih regijah, zlasti v gorskih in sredogorskih regijah, zaradi naravnih okoliščin in tveganj povezano s povečano obremenitvijo (med drugim z intenzivnostjo dela in ročnim delom) in stroški (med drugim potreba po posebnih strojih in visoki stroški prevoza); |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da je kmetijstvo v gorskih regijah, zlasti v gorskih in sredogorskih regijah, zaradi naravnih okoliščin in tveganj povezano s povečano obremenitvijo (med drugim z intenzivnostjo dela in ročnim delom) in stroški (med drugim potreba po posebnih strojih in visoki stroški prevoza);

| 15. | poziva, da se v prihodnjih reformah skupne kmetijske politike posebno in bolj upošteva večnamenskost hribovskega kmetijstva, pri čemer je treba okvirne direktive za razvoj podeželja in nacionalne programe prilagoditi vlogi hribovskih kmetov, ki niso le proizvajalci, ampak tudi gospodarski začetniki za druge sektorje, ter zagotoviti možnosti za sinergetsko sodelovanje (med drugim financiranje programov ekološkega turizma, trženje kakovostnih proizvodov); zlasti opozarja na pomembnost finančnega nadomestila za opravljanje ekoloških storitev hribovskega kmetijstva; |
| --- | --- |

15.

poziva, da se v prihodnjih reformah skupne kmetijske politike posebno in bolj upošteva večnamenskost hribovskega kmetijstva, pri čemer je treba okvirne direktive za razvoj podeželja in nacionalne programe prilagoditi vlogi hribovskih kmetov, ki niso le proizvajalci, ampak tudi gospodarski začetniki za druge sektorje, ter zagotoviti možnosti za sinergetsko sodelovanje (med drugim financiranje programov ekološkega turizma, trženje kakovostnih proizvodov); zlasti opozarja na pomembnost finančnega nadomestila za opravljanje ekoloških storitev hribovskega kmetijstva;

| 16. | ceni delo hribovskih kmetov; ugotavlja, da se pogoji (predvsem dodatni dohodek, usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, sposobnost ustvarjanja družine) ne smejo ovirati z birokracijo, ampak jih je treba olajšati s sinergijo sektorskih politik; poziva Komisijo in pristojne odbore (komitologija), naj veljavne in prihodnje predpise (zlasti v zvezi z obveznostjo registracije) preučijo v smislu pobude za boljšo ureditev ali jih izboljšajo, tako da se bodo znatno poenostavili upravni postopki; |
| --- | --- |

16.

ceni delo hribovskih kmetov; ugotavlja, da se pogoji (predvsem dodatni dohodek, usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, sposobnost ustvarjanja družine) ne smejo ovirati z birokracijo, ampak jih je treba olajšati s sinergijo sektorskih politik; poziva Komisijo in pristojne odbore (komitologija), naj veljavne in prihodnje predpise (zlasti v zvezi z obveznostjo registracije) preučijo v smislu pobude za boljšo ureditev ali jih izboljšajo, tako da se bodo znatno poenostavili upravni postopki;

| 17. | poudarja, da so denarna nadomestila za gorske regije (zlasti za gorske in sredogorske regije) tudi v prihodnosti še naprej namenjena izključno za nadomestitev naravne prikrajšanosti in dodatne stroške, ki izhajajo iz težav pri kmetovanju, ter da so tudi dolgoročno upravičena in da bi popolna nevezanost plačil povzročila sistematičen propad celotnega sektorja; poudarja, da potreb gorskih regij ni mogoče zadovoljiti samo s sredstvi za razvoj podeželja; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da so denarna nadomestila za gorske regije (zlasti za gorske in sredogorske regije) tudi v prihodnosti še naprej namenjena izključno za nadomestitev naravne prikrajšanosti in dodatne stroške, ki izhajajo iz težav pri kmetovanju, ter da so tudi dolgoročno upravičena in da bi popolna nevezanost plačil povzročila sistematičen propad celotnega sektorja; poudarja, da potreb gorskih regij ni mogoče zadovoljiti samo s sredstvi za razvoj podeželja;

| 18. | poziva k okrepljenemu spodbujanju mladih kmetov in kmetic ter zagotovitvi enakih možnosti žensk in moških, zlasti z družini prijaznimi ukrepi in ureditvami polnega in krajšega delovnega časa, kombiniranimi plačilnimi modeli, modeli dopolnilne dejavnosti, usklajenost družinskega in poklicnega življenja ter za ustvarjanje družine kot dejavnikov, ki vplivajo na obstoj; poziva Komisijo, naj v okviru obravnavanja in projektov prožne varnosti v sodelovanju z zainteresiranimi stranmi oblikuje ustrezne pristope; |
| --- | --- |

18.

poziva k okrepljenemu spodbujanju mladih kmetov in kmetic ter zagotovitvi enakih možnosti žensk in moških, zlasti z družini prijaznimi ukrepi in ureditvami polnega in krajšega delovnega časa, kombiniranimi plačilnimi modeli, modeli dopolnilne dejavnosti, usklajenost družinskega in poklicnega življenja ter za ustvarjanje družine kot dejavnikov, ki vplivajo na obstoj; poziva Komisijo, naj v okviru obravnavanja in projektov prožne varnosti v sodelovanju z zainteresiranimi stranmi oblikuje ustrezne pristope;

| 19. | zahteva ohranitev demografskega ravnovesja na teh območjih, ki se pogosto srečujejo s težavo odseljevanja prebivalstva; |
| --- | --- |

19.

zahteva ohranitev demografskega ravnovesja na teh območjih, ki se pogosto srečujejo s težavo odseljevanja prebivalstva;

| 20. | izraža prepričanje, da je prednostna naloga ohranjanje zadostne poseljenosti gorskih regij, ter da je treba sprejeti ukrepe za boj proti dezertifikaciji in privabljanje novih prebivalcev; |
| --- | --- |

20.

izraža prepričanje, da je prednostna naloga ohranjanje zadostne poseljenosti gorskih regij, ter da je treba sprejeti ukrepe za boj proti dezertifikaciji in privabljanje novih prebivalcev;

| 21. | poudarja, kako pomembno je zagotoviti visoko raven storitev splošnega gospodarskega interesa, izboljšati dostopnost in povezave gorskih območij ter poskrbeti za potrebno infrastrukturo, zlasti za promet potnikov in tovora, izobraževanje, gospodarstvo, temelječe na znanju, ter komunikacijska omrežja (vključno s širokopasovnim dostopom), da se poenostavijo zveze med trgi na goratih območjih in mestnimi območji; poziva pristojne organe, naj v ta namen spodbujajo javno-zasebna partnerstva; |
| --- | --- |

21.

poudarja, kako pomembno je zagotoviti visoko raven storitev splošnega gospodarskega interesa, izboljšati dostopnost in povezave gorskih območij ter poskrbeti za potrebno infrastrukturo, zlasti za promet potnikov in tovora, izobraževanje, gospodarstvo, temelječe na znanju, ter komunikacijska omrežja (vključno s širokopasovnim dostopom), da se poenostavijo zveze med trgi na goratih območjih in mestnimi območji; poziva pristojne organe, naj v ta namen spodbujajo javno-zasebna partnerstva;

| 22. | poudarja, da skupine proizvajalcev, kolektivne tržne pobude kmetov in sektorska partnerstva, ki s celovitim razvojnim konceptom ustvarjajo dodano vrednost v regiji (npr. skupine Leader), prispevajo k stabilnosti in varnosti kmetijske proizvodnje, zato jih je treba okrepljeno spodbujati; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da skupine proizvajalcev, kolektivne tržne pobude kmetov in sektorska partnerstva, ki s celovitim razvojnim konceptom ustvarjajo dodano vrednost v regiji (npr. skupine Leader), prispevajo k stabilnosti in varnosti kmetijske proizvodnje, zato jih je treba okrepljeno spodbujati;

| 23. | poziva k posebni finančni podpori za mlečno industrijo (mlečne farme in podjetja za predelavo mleka), ki je zaradi pomanjkanja nadomestnih proizvodnih možnosti bistvena za gorske regije; v okviru reforme kvot za mleko poziva k strategiji „nežnega pristanka“ za gorske regije in k spremljevalnim ukrepom (posebna plačila) za omilitev negativnih učinkov, ki puščajo prostor za uvajanje postopkov prilagajanja, ki ohranja osnovo za kmetovanje; poziva, da je treba dati na voljo dodatna sredstva iz prvega stebra, zlasti v obliki premije za krave dojilje; |
| --- | --- |

23.

poziva k posebni finančni podpori za mlečno industrijo (mlečne farme in podjetja za predelavo mleka), ki je zaradi pomanjkanja nadomestnih proizvodnih možnosti bistvena za gorske regije; v okviru reforme kvot za mleko poziva k strategiji „nežnega pristanka“ za gorske regije in k spremljevalnim ukrepom (posebna plačila) za omilitev negativnih učinkov, ki puščajo prostor za uvajanje postopkov prilagajanja, ki ohranja osnovo za kmetovanje; poziva, da je treba dati na voljo dodatna sredstva iz prvega stebra, zlasti v obliki premije za krave dojilje;

| 24. | poziva države članice, naj s poudarkom na podpori trajnostnega in prilagojenega kmetijstva v gorskih regijah predvidijo dodatna plačila na hektar za ekološko kmetovanje in ekstenzivno pašništvo ter podporo za naložbe v objekte, ki upoštevajo standarde dobrega počutja živali; |
| --- | --- |

24.

poziva države članice, naj s poudarkom na podpori trajnostnega in prilagojenega kmetijstva v gorskih regijah predvidijo dodatna plačila na hektar za ekološko kmetovanje in ekstenzivno pašništvo ter podporo za naložbe v objekte, ki upoštevajo standarde dobrega počutja živali;

| 25. | opozarja, da so mala in srednje velika podjetja v gorskih regijah, ki s sodobno uporabo tradicionalnega znanja in metod proizvodnje proizvajajo kakovostne proizvode, ključni dejavnik za delovna mesta, zato jih je treba upoštevati v sistemih podpore EU; |
| --- | --- |

25.

opozarja, da so mala in srednje velika podjetja v gorskih regijah, ki s sodobno uporabo tradicionalnega znanja in metod proizvodnje proizvajajo kakovostne proizvode, ključni dejavnik za delovna mesta, zato jih je treba upoštevati v sistemih podpore EU;

| 26. | zaradi večjih stroškov in obsega dela, zlasti pri dostavi mleka in mlečnih proizvodov iz doline in v dolino, poziva k posebnim ukrepom podpore; ponovno poziva v zvezi s tem k uvedbi premije za krave dojilje v gorskih regijah; |
| --- | --- |

26.

zaradi večjih stroškov in obsega dela, zlasti pri dostavi mleka in mlečnih proizvodov iz doline in v dolino, poziva k posebnim ukrepom podpore; ponovno poziva v zvezi s tem k uvedbi premije za krave dojilje v gorskih regijah;

| 27. | poudarja sektorski pomen značilnih regionalnih in tradicionalnih (visoko kakovostnih) proizvodov; poziva, da strategija EU v korist gorskih regij vključi ukrepe za zaščito in spodbujanje teh proizvodov oziroma metode njihove proizvodnje in njihovo označevanje (npr. kot je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 509/2006 z dne 20. marca 2006 o zajamčenih tradicionalnih posebnostih kmetijskih proizvodov in živil (5) in Uredbi Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb geografskega porekla za kmetijske proizvode in živila (6)) ter njihovo zaščito pred ponaredki; poziva, naj se v okviru programov EU za spodbujanje visoko kakovostnih živil predvidi posebna določba (npr. živila iz planšarskih in domačih sirarn, kakovostno meso); |
| --- | --- |

27.

poudarja sektorski pomen značilnih regionalnih in tradicionalnih (visoko kakovostnih) proizvodov; poziva, da strategija EU v korist gorskih regij vključi ukrepe za zaščito in spodbujanje teh proizvodov oziroma metode njihove proizvodnje in njihovo označevanje (npr. kot je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 509/2006 z dne 20. marca 2006 o zajamčenih tradicionalnih posebnostih kmetijskih proizvodov in živil (5) in Uredbi Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb geografskega porekla za kmetijske proizvode in živila (6)) ter njihovo zaščito pred ponaredki; poziva, naj se v okviru programov EU za spodbujanje visoko kakovostnih živil predvidi posebna določba (npr. živila iz planšarskih in domačih sirarn, kakovostno meso);

| 28. | poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo skupine kmetijskih proizvajalcev in lokalne skupnosti pri uvedbi regionalnih označb kakovosti iz člena 27; predlaga, da se podpora mora izvajati z boljšim obveščanjem in ustreznim šolanjem kmetov in predstavnikov lokalnih živilskopredelovalnih obratov ter s finančno podporo za ustanavljanje lokalnih živilskopredelovalnih obratov in začetek kampanj za spodbujanje prodaje; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo skupine kmetijskih proizvajalcev in lokalne skupnosti pri uvedbi regionalnih označb kakovosti iz člena 27; predlaga, da se podpora mora izvajati z boljšim obveščanjem in ustreznim šolanjem kmetov in predstavnikov lokalnih živilskopredelovalnih obratov ter s finančno podporo za ustanavljanje lokalnih živilskopredelovalnih obratov in začetek kampanj za spodbujanje prodaje;

| 29. | poziva k ustanovitvi sklada za območja z omejenimi možnostmi, vključno z gorskimi regijami, in sicer med drugim iz sredstev drugega stebra, ki so zaradi nezadostnega nacionalnega sofinanciranja neporabljena; |
| --- | --- |

29.

poziva k ustanovitvi sklada za območja z omejenimi možnostmi, vključno z gorskimi regijami, in sicer med drugim iz sredstev drugega stebra, ki so zaradi nezadostnega nacionalnega sofinanciranja neporabljena;

| 30. | na podlagi člena 69 Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (7) poziva k zagotovitvi posebne ciljno usmerjene finančne podpore za gorske regije in dejanskega nebirokratskega dostopa do nje ter k povečanju zgornje meje na 20 % za sredstva v skladu členom 69; |
| --- | --- |

30.

na podlagi člena 69 Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (7) poziva k zagotovitvi posebne ciljno usmerjene finančne podpore za gorske regije in dejanskega nebirokratskega dostopa do nje ter k povečanju zgornje meje na 20 % za sredstva v skladu členom 69;

| 31. | opozarja, da je v gorskih regijah možna visoko kakovostna kmetijska proizvodnja, lahko se zagotovi večja raznovrstnost kmetijskih proizvodov na evropskem trgu, ohranjajo nekatere živalske in rastlinske vrste, podpirajo tradicije ter spodbujajo industrijske in turistične dejavnosti, možen je boj proti podnebnim spremembam z ohranjanjem biotske raznovrstnosti, gozdovi in trajna travnata območja pa vežejo nase CO2, trajnostno izkoriščanje gozdov pa bo omogočilo proizvodnjo energije iz lesnih odpadkov; |
| --- | --- |

31.

opozarja, da je v gorskih regijah možna visoko kakovostna kmetijska proizvodnja, lahko se zagotovi večja raznovrstnost kmetijskih proizvodov na evropskem trgu, ohranjajo nekatere živalske in rastlinske vrste, podpirajo tradicije ter spodbujajo industrijske in turistične dejavnosti, možen je boj proti podnebnim spremembam z ohranjanjem biotske raznovrstnosti, gozdovi in trajna travnata območja pa vežejo nase CO2, trajnostno izkoriščanje gozdov pa bo omogočilo proizvodnjo energije iz lesnih odpadkov;

| 32. | poziva živinorejce in oskrbnike živali v gorskih regijah, zlasti v primeru avtohtonih pasem, naj glede na sedanje nevarnosti in omejitve upoštevajo predpise o zdravju in zaščiti živali ter spodbujanju vzreje, kot so programi vzreje, vodenje črednih knjig, nadzor uspešnosti; |
| --- | --- |

32.

poziva živinorejce in oskrbnike živali v gorskih regijah, zlasti v primeru avtohtonih pasem, naj glede na sedanje nevarnosti in omejitve upoštevajo predpise o zdravju in zaščiti živali ter spodbujanju vzreje, kot so programi vzreje, vodenje črednih knjig, nadzor uspešnosti;

| 33. | posebno opozarja, da Komisija z ukrepi v skladu s politiko konkurence in mednarodno trgovino prispeva k razvoju gorskih regij; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj se pri prihodnjih prilagoditvah, zlasti pri pogajanjih v okviru Svetovne trgovinske organizacije, prožnosti glede ureditev državne pomoči in upoštevanju javnih storitev splošnega pomena v konkurenčnem pravu, potrebe teh območij obravnavajo bolj usmerjeno in okrepljeno; |
| --- | --- |

33.

posebno opozarja, da Komisija z ukrepi v skladu s politiko konkurence in mednarodno trgovino prispeva k razvoju gorskih regij; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj se pri prihodnjih prilagoditvah, zlasti pri pogajanjih v okviru Svetovne trgovinske organizacije, prožnosti glede ureditev državne pomoči in upoštevanju javnih storitev splošnega pomena v konkurenčnem pravu, potrebe teh območij obravnavajo bolj usmerjeno in okrepljeno;

| 34. | zahteva, da se živinorejcem v gorskih regijah, ki so jih prizadeli gozdni požari, nameni posebna pozornost, ker bo pašnike na prizadetih območjih v naslednjih petih letih mogoče uporabljati le omejeno in zelo previdno; |
| --- | --- |

34.

zahteva, da se živinorejcem v gorskih regijah, ki so jih prizadeli gozdni požari, nameni posebna pozornost, ker bo pašnike na prizadetih območjih v naslednjih petih letih mogoče uporabljati le omejeno in zelo previdno;

| 35. | poziva, da se v okviru „strategije“ obravnavajo krajinske oblike gorskih regij (planinski pašniki, varovalni gozdovi, visokogorje in sredogorje, travniki, območja z veliko krajinsko vrednostjo) in da se za planinske pašnike, travnike, gozdove in druga zapostavljena občutljiva območja predvidijo spodbude za njihovo zaščito in trajnostni koncepti rabe, da se omogoči njihova regeneracija in ponovna poraščenost, zaščita pred erozijo, racionalna raba vodnih virov ter preprečijo neželeni pojavi, kot je končanje pašnje, ki povzroči vrnitev v prvinsko stanje na eni strani in pretirano poraščenost na drugi; |
| --- | --- |

35.

poziva, da se v okviru „strategije“ obravnavajo krajinske oblike gorskih regij (planinski pašniki, varovalni gozdovi, visokogorje in sredogorje, travniki, območja z veliko krajinsko vrednostjo) in da se za planinske pašnike, travnike, gozdove in druga zapostavljena občutljiva območja predvidijo spodbude za njihovo zaščito in trajnostni koncepti rabe, da se omogoči njihova regeneracija in ponovna poraščenost, zaščita pred erozijo, racionalna raba vodnih virov ter preprečijo neželeni pojavi, kot je končanje pašnje, ki povzroči vrnitev v prvinsko stanje na eni strani in pretirano poraščenost na drugi;

| 36. | v zvezi z ohranjanjem raznolikosti vrst poudarja, da je treba vzpostaviti zbirke podatkov za ohranitev endogenega genskega materiala rastlinskih in živalskih vrst, zlasti domačih živali in visokogorskega rastlinstva; poziva Komisijo, naj preveri, ali in kako je mogoče začeti pobudo mednarodnega akcijskega načrta; |
| --- | --- |

36.

v zvezi z ohranjanjem raznolikosti vrst poudarja, da je treba vzpostaviti zbirke podatkov za ohranitev endogenega genskega materiala rastlinskih in živalskih vrst, zlasti domačih živali in visokogorskega rastlinstva; poziva Komisijo, naj preveri, ali in kako je mogoče začeti pobudo mednarodnega akcijskega načrta;

| 37. | poudarja, da se v nekaterih gorskih regijah Evropske unije, zlasti v novih državah članicah, povečuje nevarnost zmanjšanja števila prebivalstva in manjše družbene dejavnosti tam živečega prebivalstva ter da poleg tega tem regijam grozi zmanjšanje ali celo prenehanje kmetijske dejavnosti, kar bo povzročilo spremembe krajine in ekosistemov; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da se v nekaterih gorskih regijah Evropske unije, zlasti v novih državah članicah, povečuje nevarnost zmanjšanja števila prebivalstva in manjše družbene dejavnosti tam živečega prebivalstva ter da poleg tega tem regijam grozi zmanjšanje ali celo prenehanje kmetijske dejavnosti, kar bo povzročilo spremembe krajine in ekosistemov;

| 38. | poudarja, da so premije za travo bistvene za ohranitev kmetijskih dejavnosti v gorskih regijah in jih je treba zato izvajati; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da so premije za travo bistvene za ohranitev kmetijskih dejavnosti v gorskih regijah in jih je treba zato izvajati;

| 39. | poudarja pomembnost trajnostne gozdarske strategije, ki upošteva vplive podnebnih sprememb, naraven krogotok in naravno sestavo gozdne združbe, mehanizme za preprečevanje kriz, za boj proti krizam in za odpravo njihovih posledic (npr. po nevihtah in gozdnih požarih) ter spodbude k skupnemu upravljanju gozdov;opozarja na možnosti povečanja vrednosti lesa in lesnih izdelkov iz gorskih regij (kot kakovostnih proizvodov z majhnimi prevoznimi stroški in posledično z zmanjšanimi emisijami CO2, kot gradbenega materiala in kot biogoriva druge generacije); |
| --- | --- |

39.

poudarja pomembnost trajnostne gozdarske strategije, ki upošteva vplive podnebnih sprememb, naraven krogotok in naravno sestavo gozdne združbe, mehanizme za preprečevanje kriz, za boj proti krizam in za odpravo njihovih posledic (npr. po nevihtah in gozdnih požarih) ter spodbude k skupnemu upravljanju gozdov;opozarja na možnosti povečanja vrednosti lesa in lesnih izdelkov iz gorskih regij (kot kakovostnih proizvodov z majhnimi prevoznimi stroški in posledično z zmanjšanimi emisijami CO2, kot gradbenega materiala in kot biogoriva druge generacije);

| 40. | poudarja pomen gospodarjenja z vodami v gorskih območjih in poziva Komisijo, naj spodbuja lokalne in regionalne oblasti k razvijanju solidarnosti med višje in nižje ležečimi porabniki ter naj tudi z ustreznimi finančnimi sredstvi podpre trajnostno rabo vodnih virov na teh območjih; |
| --- | --- |

40.

poudarja pomen gospodarjenja z vodami v gorskih območjih in poziva Komisijo, naj spodbuja lokalne in regionalne oblasti k razvijanju solidarnosti med višje in nižje ležečimi porabniki ter naj tudi z ustreznimi finančnimi sredstvi podpre trajnostno rabo vodnih virov na teh območjih;

| 41. | poudarja, da so gorske regije posebno občutljive za posledice podnebnih sprememb; poziva Komisijo, države članice ter pristojne regionalne in lokalne organe, naj spodbujajo takojšnje izvajanje ukrepov za zagotovitev zaščite pred naravnimi katastrofami v teh regijah, zlasti gozdnimi požari; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da so gorske regije posebno občutljive za posledice podnebnih sprememb; poziva Komisijo, države članice ter pristojne regionalne in lokalne organe, naj spodbujajo takojšnje izvajanje ukrepov za zagotovitev zaščite pred naravnimi katastrofami v teh regijah, zlasti gozdnimi požari;

| 42. | poudarja, da gorske regije potrebujejo nove načine zaščite svojega ozemlja pred poplavami (s poudarkom na preprečevanju poplav), medtem ko kmetje in gozdarji lahko podprejo ukrepe za preprečevanje poplav z neposrednimi plačili na površino, ki jih prejemajo v okviru skupne kmetijske politike; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da gorske regije potrebujejo nove načine zaščite svojega ozemlja pred poplavami (s poudarkom na preprečevanju poplav), medtem ko kmetje in gozdarji lahko podprejo ukrepe za preprečevanje poplav z neposrednimi plačili na površino, ki jih prejemajo v okviru skupne kmetijske politike;

| 43. | poudarja, da morata biti temeljita in obsežna protierozijska zaščita tal in stavb ter ohranjanje vodonosnikov sestavni del kmetijske in gozdarske prakse, da se zmanjšajo nevarnosti poplav in erozije tal, preprečijo suše in gozdni požari ter poveča oskrba s podzemno in površinsko vodo na podeželju; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da morata biti temeljita in obsežna protierozijska zaščita tal in stavb ter ohranjanje vodonosnikov sestavni del kmetijske in gozdarske prakse, da se zmanjšajo nevarnosti poplav in erozije tal, preprečijo suše in gozdni požari ter poveča oskrba s podzemno in površinsko vodo na podeželju;

| 44. | poudarja, da listnati in iglasti gozdovi kot veja gospodarstva, kot rekreacijska območja in kot življenjski prostor potrebujejo posebno pozornost ter da netrajnostna raba gozdov povzroča ekološka in varnostna tveganja (padajoče kamenje, hudourniški nanosi), ki jih je treba preprečiti z ukrepi; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da listnati in iglasti gozdovi kot veja gospodarstva, kot rekreacijska območja in kot življenjski prostor potrebujejo posebno pozornost ter da netrajnostna raba gozdov povzroča ekološka in varnostna tveganja (padajoče kamenje, hudourniški nanosi), ki jih je treba preprečiti z ukrepi;

| 45. | želi opomniti na predlog iz odstavka 15 svoje resolucije z dne 16. februarja 2006, da je treba v gorskih regijah spodbujati ločevanje gozdne paše in že iz varnostnih razlogov uvesti obvezne poti; |
| --- | --- |

45.

želi opomniti na predlog iz odstavka 15 svoje resolucije z dne 16. februarja 2006, da je treba v gorskih regijah spodbujati ločevanje gozdne paše in že iz varnostnih razlogov uvesti obvezne poti;

| 46. | poudarja, da so gore naravne in pogosto tudi nacionalne ovire, zato sta bistvena čezmejno, nadnacionalno in medregionalno sodelovanje in njegovo spodbujanje v zvezi s skupnimi problemi (npr. podnebne spremembe, bolezni živali, izumrtje vrst); |
| --- | --- |

46.

poudarja, da so gore naravne in pogosto tudi nacionalne ovire, zato sta bistvena čezmejno, nadnacionalno in medregionalno sodelovanje in njegovo spodbujanje v zvezi s skupnimi problemi (npr. podnebne spremembe, bolezni živali, izumrtje vrst);

| 47. | pozdravlja prizadevanja za trajnostni turizem in učinkovito izkoriščanje narave kot „gospodarsko prednost“ s trajnostnimi in hkrati tradicionalnimi koncepti v zvezi s prostim časom in športom ob upoštevanju posebnosti teh območij; poudarja vlogo uporabnikov narave, ki s spoštovanjem narave prispevajo k lastnemu zdravju; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja prizadevanja za trajnostni turizem in učinkovito izkoriščanje narave kot „gospodarsko prednost“ s trajnostnimi in hkrati tradicionalnimi koncepti v zvezi s prostim časom in športom ob upoštevanju posebnosti teh območij; poudarja vlogo uporabnikov narave, ki s spoštovanjem narave prispevajo k lastnemu zdravju;

| 48. | poziva k večji usklajenosti razvoja podeželja in strukturne podpore ter razvoju skupnih programov; |
| --- | --- |

48.

poziva k večji usklajenosti razvoja podeželja in strukturne podpore ter razvoju skupnih programov;

| 49. | spodbuja, naj se povežeta razvoj podeželja in strukturna podpora ter razvijejo enotni programi; |
| --- | --- |

49.

spodbuja, naj se povežeta razvoj podeželja in strukturna podpora ter razvijejo enotni programi;

| 50. | poudarja, da je uvedba integriranega pristopa k sprejemanju odločitev in upravnim postopkom, kot so regionalno načrtovanje, izdaja dovoljenj za gradbene projekte, obnova stanovanj s pomočjo okoljskih praks ter praks, povezanih z dediščino in urbanističnim načrtovanjem, da se zagotovi trajnostni razvoj v gorskih regijah; priporoča, da se potencial gorskih regij izkoristi za spodbujanje vsestranskega razvoja turizma in uporabe inovacij na področju prostorskega razvoja, ter v ta namen spodbuja lokalne in decentralizirane pobude in sodelovanje med različnimi gorskimi območji; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da je uvedba integriranega pristopa k sprejemanju odločitev in upravnim postopkom, kot so regionalno načrtovanje, izdaja dovoljenj za gradbene projekte, obnova stanovanj s pomočjo okoljskih praks ter praks, povezanih z dediščino in urbanističnim načrtovanjem, da se zagotovi trajnostni razvoj v gorskih regijah; priporoča, da se potencial gorskih regij izkoristi za spodbujanje vsestranskega razvoja turizma in uporabe inovacij na področju prostorskega razvoja, ter v ta namen spodbuja lokalne in decentralizirane pobude in sodelovanje med različnimi gorskimi območji;

| 51. | poudarja, da je treba čim bolj izkoristiti površine, neprimerne za gojenje in proizvodnjo, za ohranitev gozdov, trajni lov in ribolovom ter za spodbujanje dejavnosti, da se preprečijo zaraščenost, nevarnost požara, erozija in izguba biološke raznovrstnosti; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da je treba čim bolj izkoristiti površine, neprimerne za gojenje in proizvodnjo, za ohranitev gozdov, trajni lov in ribolovom ter za spodbujanje dejavnosti, da se preprečijo zaraščenost, nevarnost požara, erozija in izguba biološke raznovrstnosti;

| 52. | se zaveda pomena gorskih regij (še posebej visokogorskih in sredogorskih regij) za varstvo ohranitev, raznolikost vrst in vzdrževanje življenjskega prostora, in zlasti opozarja, da je treba ohraniti kmetijsko in gozdarsko upravljanje območij „Natura 2000“ in naravnih parkov, ter zahteva večje povezovanje teh območij z uvedbo minimalnega standarda za ekološko nadomestno zemljo na kmetijskih območjih (morda 5 %); |
| --- | --- |

52.

se zaveda pomena gorskih regij (še posebej visokogorskih in sredogorskih regij) za varstvo ohranitev, raznolikost vrst in vzdrževanje življenjskega prostora, in zlasti opozarja, da je treba ohraniti kmetijsko in gozdarsko upravljanje območij „Natura 2000“ in naravnih parkov, ter zahteva večje povezovanje teh območij z uvedbo minimalnega standarda za ekološko nadomestno zemljo na kmetijskih območjih (morda 5 %);

| 53. | poziva Komisijo, naj čim bolj podpira vključevanje gorskih regij v svetovne naravne rezervate in izkoristi svoje mednarodne možnosti za varstvo gorskih regij; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo, naj čim bolj podpira vključevanje gorskih regij v svetovne naravne rezervate in izkoristi svoje mednarodne možnosti za varstvo gorskih regij;

| 54. | poudarja edinstvene vodne zaloge vire gorskih regij, ki jih je mogoče trajnostno uporabljati kot naravne namakalne sisteme, vire pitne vode in energetske vire ter za zdraviliški turizem; poudarja potrebo po solidarnosti med izvirom in izlivom za upravljanje teh virov; v zvezi s tem in zaradi preprečevanja morebitnih sporov poudarja, da je treba s sodelovanjem oblikovati rešitve za uporabo vodnih rezerv virov v zadevnih regijah; |
| --- | --- |

54.

poudarja edinstvene vodne zaloge vire gorskih regij, ki jih je mogoče trajnostno uporabljati kot naravne namakalne sisteme, vire pitne vode in energetske vire ter za zdraviliški turizem; poudarja potrebo po solidarnosti med izvirom in izlivom za upravljanje teh virov; v zvezi s tem in zaradi preprečevanja morebitnih sporov poudarja, da je treba s sodelovanjem oblikovati rešitve za uporabo vodnih rezerv virov v zadevnih regijah;

| 55. | poziva Komisijo, naj spodbuja izvajanje Protokola alpske konvencije o gorskih kmetijah v tesnem sodelovanju z ustanovami Alpske konvencije, čim bolj podpira mrežno povezovanje kmetijske dejavnosti v gorskih regijah z drugimi področji politike ter v zvezi s tem sprejme ukrepe, ki so potrebni, da se konča ratifikacija protokolov Alpske konvencije, ki še niso vključeni v pravni red Skupnosti, in Evropska unija kot pogodbenica pristopi h Karpatski konvenciji; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisijo, naj spodbuja izvajanje Protokola alpske konvencije o gorskih kmetijah v tesnem sodelovanju z ustanovami Alpske konvencije, čim bolj podpira mrežno povezovanje kmetijske dejavnosti v gorskih regijah z drugimi področji politike ter v zvezi s tem sprejme ukrepe, ki so potrebni, da se konča ratifikacija protokolov Alpske konvencije, ki še niso vključeni v pravni red Skupnosti, in Evropska unija kot pogodbenica pristopi h Karpatski konvenciji;

| 56. | poudarja pomembnost prostovoljnih služb (zlasti gorske reševalne službe, službe za varstvo pred nesrečami, dobrodelnih organizacij) za zagotavljanje storitev ter ohranjanje kulturne in naravne dediščine v gorah; |
| --- | --- |

56.

poudarja pomembnost prostovoljnih služb (zlasti gorske reševalne službe, službe za varstvo pred nesrečami, dobrodelnih organizacij) za zagotavljanje storitev ter ohranjanje kulturne in naravne dediščine v gorah;

| 57. | ceni delo organizacij in raziskovalnih inštitutov, ki se ukvarjajo z gorskimi regijami, ter poudarja, da je treba pri oblikovanju strategije Evropske unije v korist gorskih območij in podobnih ukrepov uporabiti njihovo strokovno znanje in izkušnje ter spodbudo; |
| --- | --- |

57.

ceni delo organizacij in raziskovalnih inštitutov, ki se ukvarjajo z gorskimi regijami, ter poudarja, da je treba pri oblikovanju strategije Evropske unije v korist gorskih območij in podobnih ukrepov uporabiti njihovo strokovno znanje in izkušnje ter spodbudo;

| 58. | opozarja na vlogo spodbujanja dopolnilnega poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter že v smislu diverzifikacije poklicnih zmogljivosti in možnosti na vlogo pobud in projektov vseživljenjskega učenja; |
| --- | --- |

58.

opozarja na vlogo spodbujanja dopolnilnega poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter že v smislu diverzifikacije poklicnih zmogljivosti in možnosti na vlogo pobud in projektov vseživljenjskega učenja;

| 59. | meni, da je treba vlagati v lokalne centre za nadaljnje usposabljanje na področju kmetijskega gospodarstva za gorska območja, da se usposobijo strokovnjaki, ki bodo lahko upravljali dejavnosti v gorskem okolju, zaščitili ozemlje in razvijali kmetijstvo. |
| --- | --- |

59.

meni, da je treba vlagati v lokalne centre za nadaljnje usposabljanje na področju kmetijskega gospodarstva za gorska območja, da se usposobijo strokovnjaki, ki bodo lahko upravljali dejavnosti v gorskem okolju, zaščitili ozemlje in razvijali kmetijstvo.

| 60. | poziva, naj se ohranjanju krajine ter izgradnji in posodobitvi infrastrukture v nedostopnih gorskih regijah nameni posebna pozornost ter naj se odpravi digitalna vrzel in zagotovi razpoložljivost rezultatov okvirnih raziskovalnih programov (npr. za e-vlado); |
| --- | --- |

60.

poziva, naj se ohranjanju krajine ter izgradnji in posodobitvi infrastrukture v nedostopnih gorskih regijah nameni posebna pozornost ter naj se odpravi digitalna vrzel in zagotovi razpoložljivost rezultatov okvirnih raziskovalnih programov (npr. za e-vlado);

| 61. | opozarja na nujnost učinkovite lokalne oskrbe za ohranjanje števila prebivalstva in konkurenčnosti; poziva k usmerjeni podpori lokalnih organov na področju storitev splošnega pomena; |
| --- | --- |

61.

opozarja na nujnost učinkovite lokalne oskrbe za ohranjanje števila prebivalstva in konkurenčnosti; poziva k usmerjeni podpori lokalnih organov na področju storitev splošnega pomena;

| 62. | poudarja pomembnost zagotavljanja trajnostnih rešitev v zvezi z mobilnostjo in skupnega pristopa med nadnacionalnimi (tranzit, prevoz na dolge razdalje) in lokalnimi zahtevami (npr. dostop do območij v višjih predelih in mestna mobilnost); |
| --- | --- |

62.

poudarja pomembnost zagotavljanja trajnostnih rešitev v zvezi z mobilnostjo in skupnega pristopa med nadnacionalnimi (tranzit, prevoz na dolge razdalje) in lokalnimi zahtevami (npr. dostop do območij v višjih predelih in mestna mobilnost);

| 63. | poziva k podpori gorskih regij pri upravljanju prometa, zaščiti pred hrupom, ohranjanju krajine in s tem kot temelj za kakovost bivanja in trajnosti turizem z ukrepi v smislu preusmerjanja prometa s cest (npr. s krepitvijo „občutljivih območij“ iz Direktive o stroških infrastrukture (8)); |
| --- | --- |

63.

poziva k podpori gorskih regij pri upravljanju prometa, zaščiti pred hrupom, ohranjanju krajine in s tem kot temelj za kakovost bivanja in trajnosti turizem z ukrepi v smislu preusmerjanja prometa s cest (npr. s krepitvijo „občutljivih območij“ iz Direktive o stroških infrastrukture (8));

| 64. | poudarja pomen „prehodnih prostorov“ med ravnino in gorskimi regijami za zagotavljanje pomembnejše zasebne in javne infrastrukture in storitev (npr. univerz, letališč, bolnišnic); poziva k podpori za izboljšanje razpršenega dostopa do teh ustanov, zlasti v javnem potniškem prometu; |
| --- | --- |

64.

poudarja pomen „prehodnih prostorov“ med ravnino in gorskimi regijami za zagotavljanje pomembnejše zasebne in javne infrastrukture in storitev (npr. univerz, letališč, bolnišnic); poziva k podpori za izboljšanje razpršenega dostopa do teh ustanov, zlasti v javnem potniškem prometu;

| 65. | poudarja, da so gorske regije zaradi pametne rabe različnih energetskih virov „model“ za raznoliko energetsko mešanico, energetsko učinkovite gradnje in biogoriva druge generacije ter da je treba podpirati raziskovalne pristope v tej smeri; kljub temu poudarja, da razvoj biogoriva druge generacije ne sme povzročiti konkurence med območji, ki se ukvarjajo s proizvodnjo surovin (ledina, panjevec itd.), in območji s pašniki; |
| --- | --- |

65.

poudarja, da so gorske regije zaradi pametne rabe različnih energetskih virov „model“ za raznoliko energetsko mešanico, energetsko učinkovite gradnje in biogoriva druge generacije ter da je treba podpirati raziskovalne pristope v tej smeri; kljub temu poudarja, da razvoj biogoriva druge generacije ne sme povzročiti konkurence med območji, ki se ukvarjajo s proizvodnjo surovin (ledina, panjevec itd.), in območji s pašniki;

| 66. | državam članicam svetuje, naj izboljšajo strukture in postopke za zagotovitev finančne pomoči, ki je namenjena podpori razvoja gorskih regij, ter hkrati poenostavijo upravne postopke in dostop do sredstev, katerih namen je podpreti zaščito in trajnostno uporabo bogastva ozemlja: kulturne dediščine ter naravnih in človeških virov; |
| --- | --- |

66.

državam članicam svetuje, naj izboljšajo strukture in postopke za zagotovitev finančne pomoči, ki je namenjena podpori razvoja gorskih regij, ter hkrati poenostavijo upravne postopke in dostop do sredstev, katerih namen je podpreti zaščito in trajnostno uporabo bogastva ozemlja: kulturne dediščine ter naravnih in človeških virov;

| 67. | meni, je v gorskih regijah nujno potrebno trajnostno, posodobljeno in večnamensko kmetijstvo za ohranjanje drugih dejavnosti, kot sta izkoriščanje biomase in kmečki turizem, da se tako poveča dobiček lokalnih prebivalcev, in poziva Komisijo in Svet, naj posebej upoštevata potrebe gorskih regij pri skupni kmetijski politiki in regionalni politiki: prihod novih kmetov, nadomestilo za dodatne stroške, povezane s problemom dostopnosti, na primer v zvezi z zbiranjem mleka, ohranjanjem storitev na podeželskih območjih, razvojem prometne infrastrukture; |
| --- | --- |

67.

meni, je v gorskih regijah nujno potrebno trajnostno, posodobljeno in večnamensko kmetijstvo za ohranjanje drugih dejavnosti, kot sta izkoriščanje biomase in kmečki turizem, da se tako poveča dobiček lokalnih prebivalcev, in poziva Komisijo in Svet, naj posebej upoštevata potrebe gorskih regij pri skupni kmetijski politiki in regionalni politiki: prihod novih kmetov, nadomestilo za dodatne stroške, povezane s problemom dostopnosti, na primer v zvezi z zbiranjem mleka, ohranjanjem storitev na podeželskih območjih, razvojem prometne infrastrukture;

| 68. | opozarja na občutljivost gora in ledenikov na podnebne spremembe, ki temelji na njihovih topografskih značilnostih in strukturnih pomanjkljivostih, ter na njihov potencial kot „preskusni laboratorij“ za naravi podobne in inovativne tehnologije za zaščito podnebja; poziva Komisijo, naj oblikuje diferencirano podnebno politiko za gorske regije ter pri tem izhaja iz že obstoječega znanja (kot sta alpska in karpatska konvencija); poziva, da se na tem področju opravljajo raziskovalne dejavnosti in sprejmejo prehodni ukrepi; |
| --- | --- |

68.

opozarja na občutljivost gora in ledenikov na podnebne spremembe, ki temelji na njihovih topografskih značilnostih in strukturnih pomanjkljivostih, ter na njihov potencial kot „preskusni laboratorij“ za naravi podobne in inovativne tehnologije za zaščito podnebja; poziva Komisijo, naj oblikuje diferencirano podnebno politiko za gorske regije ter pri tem izhaja iz že obstoječega znanja (kot sta alpska in karpatska konvencija); poziva, da se na tem področju opravljajo raziskovalne dejavnosti in sprejmejo prehodni ukrepi;

| 69. | poziva, da se usklajevanje delovanja za gorske regije in območja z omejenimi možnostmi uredi v funkcionalni povezavi s skupno kmetijsko politiko in drugim stebrom, tj. razvojem podeželja; |
| --- | --- |

69.

poziva, da se usklajevanje delovanja za gorske regije in območja z omejenimi možnostmi uredi v funkcionalni povezavi s skupno kmetijsko politiko in drugim stebrom, tj. razvojem podeželja;

| 70. | posebno opozarja, da trajnostno kmetijstvo in razvoj gorskih regij nista pomembna le za prebivalstvo teh posebnih območij, ampak tudi za prebivalstvo območij, ki nanje mejijo (npr. ravnine), zato strategija Evropske unije v korist gorskih območij vpliva tudi na trajnost teh mejnih območij v zvezi z oskrbo z vodo, stabilnostjo okolja, biološko raznovrstnostjo, uravnoteženo porazdelitvijo prebivalstva in kulturno raznolikostjo; poziva Komisijo, naj pri oblikovanju strategije Evropske unije v korist gorskih območij preveri, kako je mogoče že obstoječe pobude za vključevanje gorskih regij in mejnih območij koristno vključiti v strategijo; |
| --- | --- |

70.

posebno opozarja, da trajnostno kmetijstvo in razvoj gorskih regij nista pomembna le za prebivalstvo teh posebnih območij, ampak tudi za prebivalstvo območij, ki nanje mejijo (npr. ravnine), zato strategija Evropske unije v korist gorskih območij vpliva tudi na trajnost teh mejnih območij v zvezi z oskrbo z vodo, stabilnostjo okolja, biološko raznovrstnostjo, uravnoteženo porazdelitvijo prebivalstva in kulturno raznolikostjo; poziva Komisijo, naj pri oblikovanju strategije Evropske unije v korist gorskih območij preveri, kako je mogoče že obstoječe pobude za vključevanje gorskih regij in mejnih območij koristno vključiti v strategijo;

| 71. | naroča Odboru za kmetijstvo in razvoj podeželja, naj spremlja napredek resolucije v Svetu in Komisiji; |
| --- | --- |

71.

naroča Odboru za kmetijstvo in razvoj podeželja, naj spremlja napredek resolucije v Svetu in Komisiji;

| 72. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

72.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 72 E, 21.3.2002, str. 354.

(2)  UL C 290 E, 29.11.2006, str. 413.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0093.

(4)  Odbor regij, 23-2008.

(5)  UL L 93, 31.3.2006, str. 1.

(6)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

(7)  UL L 270, 21.10.2003, str. 1.

(8)  Direktiva 2006/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o spremembi Direktive 1999/62/ES o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila (UL L 157, 9.6.2006, str. 8).

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/57 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/57

---

Torek, 23. september 2008Evropski dan spomina na žrtve stalinizma in nacizma

P6_TA(2008)0439

Izjava Evropskega parlamenta o razglasitvi 23. avgusta kot evropskega dneva spomina na žrtve stalinizma in nacizma

2010/C 8 E/10

Evropski parlament,

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o neuporabi zastaranja za vojne zločine in zločine proti človeštvu,

ob upoštevanju naslednjih členov Konvencije Sveta Evrope o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin: člena 1 (obveznost spoštovanja človekovih pravic), člena 2 (pravica do življenja), člena 3 (prepoved mučenja), in člena 4 (prepoved suženjstva in prisilnega dela),

ob upoštevanju resolucije 1481 (2006) Parlamentarne skupščine Sveta Evrope o potrebi po mednarodni obsodbi zločinov totalitarnih komunističnih režimov,

ob upoštevanju člena 116 svojega Poslovnika,

| A. | ker je pakt Molotov-Ribbentrop z dne 23. avgusta 1939 med Sovjetsko zvezo in Nemčijo s skrivnimi dodatnimi protokoli razdelil Evropo na dve interesni sferi, |
| --- | --- |

A.

ker je pakt Molotov-Ribbentrop z dne 23. avgusta 1939 med Sovjetsko zvezo in Nemčijo s skrivnimi dodatnimi protokoli razdelil Evropo na dve interesni sferi,

| B. | ker množični izgoni, umori in zasužnjevanja, ki so bili storjeni v okviru stalinistične in nacistične agresije, spadajo v kategorijo vojnih zločinov in zločinov proti človeštvu, |
| --- | --- |

B.

ker množični izgoni, umori in zasužnjevanja, ki so bili storjeni v okviru stalinistične in nacistične agresije, spadajo v kategorijo vojnih zločinov in zločinov proti človeštvu,

| C. | ker se po mednarodnem pravu vojni zločini in zločini proti človeštvu ne zastarajo, |
| --- | --- |

C.

ker se po mednarodnem pravu vojni zločini in zločini proti človeštvu ne zastarajo,

| D. | ker vpliv in pomen sovjetskega obdobja in okupacije za državljane postkomunističnih držav nista dobro znana v Evropi, |
| --- | --- |

D.

ker vpliv in pomen sovjetskega obdobja in okupacije za državljane postkomunističnih držav nista dobro znana v Evropi,

| E. | ker člen 3 Sklepa št. 1904/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o uvedbi programa Evropa za državljane za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva za obdobje 2007–2013 (1) poziva k podpori akcije „Aktivno evropsko spominjanje“, katere cilj je preprečiti, da bi se ponovili zločini nacizma in stalinizma, |
| --- | --- |

E.

ker člen 3 Sklepa št. 1904/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o uvedbi programa Evropa za državljane za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva za obdobje 2007–2013 (1) poziva k podpori akcije „Aktivno evropsko spominjanje“, katere cilj je preprečiti, da bi se ponovili zločini nacizma in stalinizma,

| 1. | predlaga, da se 23. avgust razglasi za evropski dan spomina na žrtve stalinizma in nacizma, da se ohrani spomin na žrtve množičnih izgonov in pobijanj, ter da se hkrati močneje ukorenini demokracija in okrepita mir in stabilnost na naši celini; |
| --- | --- |

1.

predlaga, da se 23. avgust razglasi za evropski dan spomina na žrtve stalinizma in nacizma, da se ohrani spomin na žrtve množičnih izgonov in pobijanj, ter da se hkrati močneje ukorenini demokracija in okrepita mir in stabilnost na naši celini;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov posreduje parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov posreduje parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 378, 27.12.2006, str. 32.

---

Seznam podpisnikov

Jim Allister, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Robert Atkins, John Attard-Montalto, Elspeth Attwooll, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Maria Badia i Cutchet, Enrique Barón Crespo, Alessandro Battilocchio, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Bastiaan Belder, Ivo Belet, Irena Belohorská, Monika Beňová, Rolf Berend, Sergio Berlato, Giovanni Berlinguer, Adam Bielan, Šarūnas Birutis, Sebastian Valentin Bodu, Guy Bono, Mario Borghezio, Josep Borrell Fontelles, Victor Boștinaru, John Bowis, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Elmar Brok, Danutė Budreikaitė, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Martin Callanan, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Françoise Castex, Giuseppe Castiglione, Jean-Marie Cavada, Charlotte Cederschiöld, Jorgo Chatzimarkakis, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Philip Claeys, Luigi Cocilovo, Daniel Cohn-Bendit, Richard Corbett, Dorette Corbey, Titus Corlățean, Corina Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Antonio De Blasio, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Gérard Deprez, Marie-Hélène Descamps, Nirj Deva, Christine De Veyrac, Mia De Vits, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Koenraad Dillen, Alexandra Dobolyi, Valdis Dombrovskis, Beniamino Donnici, Bert Doorn, Den Dover, Petr Duchoň, Bárbara Dührkop Dührkop, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Michl Ebner, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Jonathan Evans, Robert Evans, Göran Färm, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Szabolcs Fazakas, Markus Ferber, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Petru Filip, Hélène Flautre, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Ingo Friedrich, Urszula Gacek, Michael Gahler, Kinga Gál, Milan Gaľa, Iratxe García Pérez, Patrick Gaubert, Jas Gawronski, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Adam Gierek, Maciej Marian Giertych, Neena Gill, Béla Glattfelder, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Alfred Gomolka, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Vasco Graça Moura, Ingeborg Gräßle, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Françoise Grossetête, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Zita Gurmai, Catherine Guy-Quint, Małgorzata Handzlik, Gábor Harangozó, Malcolm Harbour, Marian Harkin, Joel Hasse Ferreira, Satu Hassi, Christopher Heaton-Harris, Gyula Hegyi, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Edit Herczog, Jim Higgins, Mary Honeyball, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Milan Horáček, Richard Howitt, Ján Hudacký, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Jana Hybášková, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Marie Anne Isler Béguin, Ville Itälä, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Rumiana Jeleva, Anne E. Jensen, Dan Jørgensen, Romana Jordan Cizelj, Ona Juknevičienė, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Syed Kamall, Othmar Karas, Sajjad Karim, Ioannis Kasoulides, Piia-Noora Kauppi, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Timothy Kirkhope, Dieter-Lebrecht Koch, Eija-Riitta Korhola, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Holger Krahmer, Guntars Krasts, Ģirts Valdis Kristovskis, Aldis Kušķis, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Joost Lagendijk, André Laignel, Alain Lamassoure, Jean Lambert, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Carl Lang, Romano Maria La Russa, Vincenzo Lavarra, Henrik Lax, Johannes Lebech, Stéphane Le Foll, Roselyne Lefrançois, Klaus-Heiner Lehne, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Fernand Le Rachinel, Katalin Lévai, Janusz Lewandowski, Bogusław Liberadzki, Marcin Libicki, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Eleonora Lo Curto, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Patrick Louis, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Eugenijus Maldeikis, Toine Manders, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Thomas Mann, Marian-Jean Marinescu, David Martin, Miguel Angel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Manuel Medina Ortega, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Francisco José Millán Mon, Gay Mitchell, Nickolay Mladenov, Viktória Mohácsi, Claude Moraes, Javier Moreno Sánchez, Eluned Morgan, Philippe Morillon, Jan Mulder, Cristiana Muscardini, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, James Nicholson, null Nicholson of Winterbourne, Rareș-Lucian Niculescu, Lambert van Nistelrooij, Vural Öger, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Janusz Onyszkiewicz, Ria Oomen-Ruijten, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Csaba Őry, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Maria Grazia Pagano, Borut Pahor, Justas Vincas Paleckis, Vladko Todorov Panayotov, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Aldo Patriciello, Béatrice Patrie, Vincent Peillon, Bogdan Pęk, Alojz Peterle, Maria Petre, Willi Piecyk, Rihards Pīks, Mirosław Mariusz Piotrowski, Umberto Pirilli, Paweł Bartłomiej Piskorski, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Zdzisław Zbigniew Podkański, Samuli Pohjamo, Lydie Polfer, Nicolae Vlad Popa, Bernd Posselt, Christa Prets, Vittorio Prodi, Jacek Protasiewicz, John Purvis, Poul Nyrup Rasmussen, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Karin Riis-Jørgensen, Maria Robsahm, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Christian Rovsing, Flaviu Călin Rus, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Manuel António dos Santos, Sebastiano Sanzarello, Jacek Saryusz-Wolski, Gilles Savary, Toomas Savi, Christel Schaldemose, Agnes Schierhuber, Carl Schlyter, Olle Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Esko Seppänen, Adrian Severin, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Peter Skinner, Csaba Sógor, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Margarita Starkevičiūtė, Peter Šťastný, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Robert Sturdy, Margie Sudre, László Surján, József Szájer, Andrzej Jan Szejna, István Szent-Iványi, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Jacques Toubon, Catherine Trautmann, Helga Trüpel, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean, Frank Vanhecke, Anne Van Lancker, Geoffrey Van Orden, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ari Vatanen, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Marcello Vernola, Alejo Vidal-Quadras, Kristian Vigenin, Kyösti Virrankoski, Graham Watson, Henri Weber, Renate Weber, Anders Wijkman, Iuliu Winkler, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Iva Zanicchi, Andrzej Tomasz Zapałowski, Dushana Zdravkova, Roberts Zīle, Marian Zlotea, Tadeusz Zwiefka

---

Sreda, 24. septembra 2008

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/60 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/60

---

Sreda, 24. september 2008Skupen pristop za uporabo spektra, ki se bo sprostil s prehodom na digitalno radiodifuzijo

P6_TA(2008)0451

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o popolnem koriščenju digitalne dividende v Evropi: skupen pristop za uporabo spektra, ki se bo sprostil s prehodom na digitalno radiodifuzijo (2008/2099(INI))

2010/C 8 E/11

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. novembra 2007 z naslovom Popolno koriščenje digitalne dividende v Evropi: skupen pristop za uporabo spektra, ki se bo sprostil s prehodom na digitalno radiodifuzijo (KOM(2007)0700) (sporočilo Komisije o skupnem pristopu za uporabo spektra),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2007 o evropski politiki radijskega spektra (1),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. septembra 2005 z naslovom Prednostne naloge politike spektra EU za digitalni preklop v okviru prihodnje regionalne konference ITU o radiokomunikacijah 2006 (RRC-06) (KOM(2005)0461),

ob upoštevanju mnenja Skupine za politiko radijskega spektra z dne 14. februarja 2007 o posledicah politike spektra EU na digitalno dividendo,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. novembra 2005 o pospeševanju prehoda z analogne na digitalno radiodifuzijo (2),

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A6-0305/2008),

| A. | ker se bo s prehodom z analogne na digitalno prizemno televizijo do konca leta 2012 zaradi večje učinkovitosti prenosa digitalne tehnologije v Evropski uniji sprostil velik del spektra, kar bo omogočilo ponovno dodeljevanje spektra in nove možnosti za rast trga ter za razširjanje kakovostne izbire in kakovostnih storitev za potrošnike, |
| --- | --- |

A.

ker se bo s prehodom z analogne na digitalno prizemno televizijo do konca leta 2012 zaradi večje učinkovitosti prenosa digitalne tehnologije v Evropski uniji sprostil velik del spektra, kar bo omogočilo ponovno dodeljevanje spektra in nove možnosti za rast trga ter za razširjanje kakovostne izbire in kakovostnih storitev za potrošnike,

| B. | ker se bodo koristi uporabe radiodifuznega spektra najbolj povečale z usklajenim delovanjem na ravni EU, da se zagotovi optimalna uporaba v smislu učinkovitosti, |
| --- | --- |

B.

ker se bodo koristi uporabe radiodifuznega spektra najbolj povečale z usklajenim delovanjem na ravni EU, da se zagotovi optimalna uporaba v smislu učinkovitosti,

| C. | ker je radijski spekter ključnega pomena za zagotavljanje velikega števila storitev in za razvoj trgov, temelječih na tehnologiji, katerih vrednost naj bi znašala 2,2 % BDP EU, in je torej ključni dejavnik pri rasti, produktivnosti in razvoju industrije EU v skladu z Lizbonsko strategijo, |
| --- | --- |

C.

ker je radijski spekter ključnega pomena za zagotavljanje velikega števila storitev in za razvoj trgov, temelječih na tehnologiji, katerih vrednost naj bi znašala 2,2 % BDP EU, in je torej ključni dejavnik pri rasti, produktivnosti in razvoju industrije EU v skladu z Lizbonsko strategijo,

| D. | ker je radijski spekter redek naravni vir in javna dobrina in ker je njegova učinkovita uporaba odločilna pri zagotavljanju dostopa do spektra različnim zainteresiranim stranem, ki želijo nuditi povezane storitve, |
| --- | --- |

D.

ker je radijski spekter redek naravni vir in javna dobrina in ker je njegova učinkovita uporaba odločilna pri zagotavljanju dostopa do spektra različnim zainteresiranim stranem, ki želijo nuditi povezane storitve,

| E. | ker se trenutno velik del spektra z analogno tehnologijo uporablja za vojaške namene in bo zato po digitalnem prehodu precejšnje povečanje skupnega obsega spektra na voljo javnemu elektronskemu komuniciranju; |
| --- | --- |

E.

ker se trenutno velik del spektra z analogno tehnologijo uporablja za vojaške namene in bo zato po digitalnem prehodu precejšnje povečanje skupnega obsega spektra na voljo javnemu elektronskemu komuniciranju;

| F. | ker države članice nimajo skupnega časovnega načrta prehoda na digitalno radiodifuzijo; ker so v mnogih državah članicah načrti za prehod na digitalno radiodifuzijo močno razviti, medtem ko so druge države članice prehod že izvedle, |
| --- | --- |

F.

ker države članice nimajo skupnega časovnega načrta prehoda na digitalno radiodifuzijo; ker so v mnogih državah članicah načrti za prehod na digitalno radiodifuzijo močno razviti, medtem ko so druge države članice prehod že izvedle,

| G. | ker je sporočilo Komisije o skupnem pristopu za uporabo spektra sestavni del paketa na področju elektronskih komunikacij, ki ga je Komisija sprejela novembra 2007 v zvezi z reformo ureditvenega okvira za elektronske komunikacije; |
| --- | --- |

G.

ker je sporočilo Komisije o skupnem pristopu za uporabo spektra sestavni del paketa na področju elektronskih komunikacij, ki ga je Komisija sprejela novembra 2007 v zvezi z reformo ureditvenega okvira za elektronske komunikacije;

| H. | ker trenutno v več državah članicah poteka (ponovno) dodeljevanje frekvenc za oddajanje digitalnim izdajateljem, kar povzroča, da dodeljevanje in s tem nerazpoložljivost teh frekvenc trajata že več let, |
| --- | --- |

H.

ker trenutno v več državah članicah poteka (ponovno) dodeljevanje frekvenc za oddajanje digitalnim izdajateljem, kar povzroča, da dodeljevanje in s tem nerazpoložljivost teh frekvenc trajata že več let,

| I. | ker je tehnološka nevtralnost ključna za pospeševanje interoperabilnosti ter bistvena za bolj prilagodljivo in pregledno politiko prehoda na digitalno radiodifuzijo, ki upošteva javni interes, |
| --- | --- |

I.

ker je tehnološka nevtralnost ključna za pospeševanje interoperabilnosti ter bistvena za bolj prilagodljivo in pregledno politiko prehoda na digitalno radiodifuzijo, ki upošteva javni interes,

| J. | ker je Svet pozval države članice, naj zaključijo prehod na digitalno radiodifuzijo pred letom 2012, če je to mogoče, |
| --- | --- |

J.

ker je Svet pozval države članice, naj zaključijo prehod na digitalno radiodifuzijo pred letom 2012, če je to mogoče,

| K. | ker so vse države članice objavile svoje predloge v zvezi s prehodom na digitalno radiodifuzijo, |
| --- | --- |

K.

ker so vse države članice objavile svoje predloge v zvezi s prehodom na digitalno radiodifuzijo,

| 1. | priznava pomen pobude i2010, ki je del prenovljene lizbonske strategije, in poudarja pomen učinkovitega dostopa do spektra in njegove uporabe pri doseganju lizbonskih ciljev; v zvezi s tem poudarja potrebo po dostopu do širokopasovnih storitev za preseganje digitalne vrzeli; |
| --- | --- |

1.

priznava pomen pobude i2010, ki je del prenovljene lizbonske strategije, in poudarja pomen učinkovitega dostopa do spektra in njegove uporabe pri doseganju lizbonskih ciljev; v zvezi s tem poudarja potrebo po dostopu do širokopasovnih storitev za preseganje digitalne vrzeli;

| 2. | poudarja potrebo po prehodu na digitalno radiodifuzijo, ki bo skupaj z razvojem novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter digitalno dividendo pomagal premostiti digitalno ločnico in prispeval k doseganju lizbonskih ciljev; |
| --- | --- |

2.

poudarja potrebo po prehodu na digitalno radiodifuzijo, ki bo skupaj z razvojem novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter digitalno dividendo pomagal premostiti digitalno ločnico in prispeval k doseganju lizbonskih ciljev;

| 3. | ugotavlja, da se nacionalne ureditve glede dodeljevanja in izkoriščanja spektra razlikujejo; ugotavlja, da lahko te razlike ovirajo doseganje učinkovitega notranjega trga; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da se nacionalne ureditve glede dodeljevanja in izkoriščanja spektra razlikujejo; ugotavlja, da lahko te razlike ovirajo doseganje učinkovitega notranjega trga;

| 4. | poudarja, da se bo obseg digitalne dividende v posameznih državah članicah razlikoval glede na nacionalne razmere ter nacionalno medijsko in avdiovizualno politiko; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da se bo obseg digitalne dividende v posameznih državah članicah razlikoval glede na nacionalne razmere ter nacionalno medijsko in avdiovizualno politiko;

| 5. | priznava, da mora večja učinkovitost spektra pri digitalni prizemni televiziji omogočiti, da se približno 100 MHz digitalne dividende prerazporedi za mobilne širokopasovne in druge storitve (na primer storitve za javno varnost, radiofrekvenčno identifikacijo, aplikacije za varnost v cestnem prometu), hkrati pa se zagotovi nadaljnji razvoj radiodifuznih storitev; |
| --- | --- |

5.

priznava, da mora večja učinkovitost spektra pri digitalni prizemni televiziji omogočiti, da se približno 100 MHz digitalne dividende prerazporedi za mobilne širokopasovne in druge storitve (na primer storitve za javno varnost, radiofrekvenčno identifikacijo, aplikacije za varnost v cestnem prometu), hkrati pa se zagotovi nadaljnji razvoj radiodifuznih storitev;

| 6. | ugotavlja, da zdaj večina držav članic zaostaja za drugimi razvitimi državami glede naložb v komunikacijsko infrastrukturo nove generacije, in poudarja, da je doseganje vodilnega položaja pri razvoju širokopasovnih storitev in interneta bistveno za konkurenčnost in kohezijo Evropske unije v mednarodnem prostoru, zlasti glede razvoja interaktivnih digitalnih platform in zagotavljanja novih storitev, kot so storitve e-trgovine, e-zdravja, e-učenja in e-uprave; poudarja, da se bo sprejemanje inovativnih izdelkov in storitev spodbudilo s številnejšimi naložbami na nacionalni in evropski ravni; poudarja, da se prizadevanja za zagotovitev dostopa do širokopasovnih storitev ne bi smela osredotočati zgolj na digitalno dividendo; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da zdaj večina držav članic zaostaja za drugimi razvitimi državami glede naložb v komunikacijsko infrastrukturo nove generacije, in poudarja, da je doseganje vodilnega položaja pri razvoju širokopasovnih storitev in interneta bistveno za konkurenčnost in kohezijo Evropske unije v mednarodnem prostoru, zlasti glede razvoja interaktivnih digitalnih platform in zagotavljanja novih storitev, kot so storitve e-trgovine, e-zdravja, e-učenja in e-uprave; poudarja, da se bo sprejemanje inovativnih izdelkov in storitev spodbudilo s številnejšimi naložbami na nacionalni in evropski ravni; poudarja, da se prizadevanja za zagotovitev dostopa do širokopasovnih storitev ne bi smela osredotočati zgolj na digitalno dividendo;

| 7. | je prepričan, da bodo lahko zaradi večje tehnološke konvergence kmalu na voljo novi večkomponentni paketi, ki vključujejo inovativne tehnologije in storitve, in hkrati ugotavlja, da je pojav takšnih ponudb odvisen zlasti od razpoložljivosti dragocenega spektra in novih interaktivnih tehnologij, ki omogočajo celovito interoperabilnost, povezljivost in pokritost, kot so mobilne multimedijske tehnologije in tehnologije širokopasovnega brezžičnega dostopa; |
| --- | --- |

7.

je prepričan, da bodo lahko zaradi večje tehnološke konvergence kmalu na voljo novi večkomponentni paketi, ki vključujejo inovativne tehnologije in storitve, in hkrati ugotavlja, da je pojav takšnih ponudb odvisen zlasti od razpoložljivosti dragocenega spektra in novih interaktivnih tehnologij, ki omogočajo celovito interoperabilnost, povezljivost in pokritost, kot so mobilne multimedijske tehnologije in tehnologije širokopasovnega brezžičnega dostopa;

| 8. | ugotavlja, da je tehnološka konvergenca resničnost, ki tradicionalnim storitvam ponuja nove načine in priložnosti; poudarja, da lahko dostop do delov spektra, ki so bili predhodno rezervirani za radiodifuzijo, omogoči nastanek novih storitev, če je upravljanje spektra čim bolj uspešno in učinkovito, da se preprečijo motnje zagotavljanja visoko kakovostnih digitalnih programov; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da je tehnološka konvergenca resničnost, ki tradicionalnim storitvam ponuja nove načine in priložnosti; poudarja, da lahko dostop do delov spektra, ki so bili predhodno rezervirani za radiodifuzijo, omogoči nastanek novih storitev, če je upravljanje spektra čim bolj uspešno in učinkovito, da se preprečijo motnje zagotavljanja visoko kakovostnih digitalnih programov;

| 9. | poziva k tesnemu sodelovanju med državami članicami za doseganje učinkovitega, odprtega in konkurenčnega notranjega trga elektronskih komunikacij, ki bo omogočil uvedbo nove omrežne tehnologije; |
| --- | --- |

9.

poziva k tesnemu sodelovanju med državami članicami za doseganje učinkovitega, odprtega in konkurenčnega notranjega trga elektronskih komunikacij, ki bo omogočil uvedbo nove omrežne tehnologije;

| 10. | poudarja, da je okolje v Evropski uniji, v katerem so zagotovljene inovacije, nove tehnologije, nove storitve in novi udeleženci, strateško pomembno za povečanje evropske konkurenčnosti in kohezije; poudarja, da je ključno končnim uporabnikom omogočiti svobodo izbire glede izdelkov in storitev, zato da se doseže dinamični razvoj trgov in tehnologij v Evropski uniji; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je okolje v Evropski uniji, v katerem so zagotovljene inovacije, nove tehnologije, nove storitve in novi udeleženci, strateško pomembno za povečanje evropske konkurenčnosti in kohezije; poudarja, da je ključno končnim uporabnikom omogočiti svobodo izbire glede izdelkov in storitev, zato da se doseže dinamični razvoj trgov in tehnologij v Evropski uniji;

| 11. | poudarja, da digitalna dividenda Evropski uniji zagotavlja enkratne priložnosti za razvoj novih storitev, kot sta mobilna televizija in brezžični internetni dostop, in ohranjanje vodilnega položaja na področju mobilnih multimedijskih tehnologij, pri tem pa premošča digitalno vrzel in zagotavlja nove priložnosti za državljane, storitve ter medijsko in kulturno raznolikost po vsej Evropski uniji; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da digitalna dividenda Evropski uniji zagotavlja enkratne priložnosti za razvoj novih storitev, kot sta mobilna televizija in brezžični internetni dostop, in ohranjanje vodilnega položaja na področju mobilnih multimedijskih tehnologij, pri tem pa premošča digitalno vrzel in zagotavlja nove priložnosti za državljane, storitve ter medijsko in kulturno raznolikost po vsej Evropski uniji;

| 12. | ob popolnem spoštovanju njihove suverenosti v zvezi s tem poziva države članice, naj preučijo vplive digitalnega prehoda na spekter, ki se uporablja za vojaške namene, in po potrebi ponovno dodelijo del te posebne digitalne dividende za nove vrste civilne uporabe; |
| --- | --- |

12.

ob popolnem spoštovanju njihove suverenosti v zvezi s tem poziva države članice, naj preučijo vplive digitalnega prehoda na spekter, ki se uporablja za vojaške namene, in po potrebi ponovno dodelijo del te posebne digitalne dividende za nove vrste civilne uporabe;

| 13. | priznava, da bi usklajevanje na ravni EU pospešilo razvoj, spodbudilo digitalno gospodarstvo in vsem državljanom omogočilo cenovno ugoden in enak dostop do informacijske družbe; |
| --- | --- |

13.

priznava, da bi usklajevanje na ravni EU pospešilo razvoj, spodbudilo digitalno gospodarstvo in vsem državljanom omogočilo cenovno ugoden in enak dostop do informacijske družbe;

| 14. | odločno poziva države članice k čim prejšnji sprostitvi digitalnih dividend, da bodo državljani Unije lahko uživali koristi uporabe novih, inovativnih in konkurenčnih storitev; poudarja, da je v ta namen potrebno dejavno sodelovanje med državami članicami, da odpravijo sedanje ovire na nacionalni ravni glede učinkovite (ponovne) razdelitve digitalne dividende; |
| --- | --- |

14.

odločno poziva države članice k čim prejšnji sprostitvi digitalnih dividend, da bodo državljani Unije lahko uživali koristi uporabe novih, inovativnih in konkurenčnih storitev; poudarja, da je v ta namen potrebno dejavno sodelovanje med državami članicami, da odpravijo sedanje ovire na nacionalni ravni glede učinkovite (ponovne) razdelitve digitalne dividende;

| 15. | poudarja, da so izdajatelji radijskega in televizijskega programa glavni akterji v obrambi pluralističnih in demokratičnih načel in trdno verjame, da možnosti, ki jih ponuja digitalna dividenda, omogočajo javnim in zasebnim izdajateljem predvajanje veliko večjega števila programov, ki izpolnjujejo cilje splošnega interesa, določene v nacionalni zakonodaji, kot je spodbujanje kulturne in jezikovne raznolikosti; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da so izdajatelji radijskega in televizijskega programa glavni akterji v obrambi pluralističnih in demokratičnih načel in trdno verjame, da možnosti, ki jih ponuja digitalna dividenda, omogočajo javnim in zasebnim izdajateljem predvajanje veliko večjega števila programov, ki izpolnjujejo cilje splošnega interesa, določene v nacionalni zakonodaji, kot je spodbujanje kulturne in jezikovne raznolikosti;

| 16. | je prepričan, da bi morala digitalna dividenda izdajateljem omogočiti, da bodo svoje storitve nadalje razvili in razširili ter hkrati upoštevali druge morebitne družbene, kulturne in gospodarske koristi, kot so nove in odprte širokopasovne tehnologije in storitve širokopasovnega dostopa za premoščanje digitalne vrzeli brez dopuščanja ovir za medobratovalnost; |
| --- | --- |

16.

je prepričan, da bi morala digitalna dividenda izdajateljem omogočiti, da bodo svoje storitve nadalje razvili in razširili ter hkrati upoštevali druge morebitne družbene, kulturne in gospodarske koristi, kot so nove in odprte širokopasovne tehnologije in storitve širokopasovnega dostopa za premoščanje digitalne vrzeli brez dopuščanja ovir za medobratovalnost;

| 17. | poudarja morebitne koristi usklajenega pristopa k uporabi spektra v Evropski uniji v smislu ekonomije obsega, razvoja medobratovalnih brezžičnih storitev in izogibanja razdrobljenosti, ki vodi do neoptimalne uporabe tega redkega vira; meni, da morajo Komisija in države članice kljub potrebi po tesnem sodelovanju in večji prožnosti za učinkovito uporabo spektra vzpostaviti ustrezno ravnovesje med prožnostjo in stopnjo usklajevanja, da se dosežejo čim večje koristi digitalne dividende; |
| --- | --- |

17.

poudarja morebitne koristi usklajenega pristopa k uporabi spektra v Evropski uniji v smislu ekonomije obsega, razvoja medobratovalnih brezžičnih storitev in izogibanja razdrobljenosti, ki vodi do neoptimalne uporabe tega redkega vira; meni, da morajo Komisija in države članice kljub potrebi po tesnem sodelovanju in večji prožnosti za učinkovito uporabo spektra vzpostaviti ustrezno ravnovesje med prožnostjo in stopnjo usklajevanja, da se dosežejo čim večje koristi digitalne dividende;

| 18. | ugotavlja, da se lahko digitalna dividenda učinkovito razdeli, ne da bi ovirali katerega koli udeleženca, ki ima zdaj licence za izkoriščanje posameznih delov spektra v pasu ultra visokih frekvenc (UHF), ter da se lahko učinkovito doseže nadaljevanje in širitev sedanjih radiodifuzijskih storitev in hkrati zagotovi dodelitev znatnih virov spektra v pasu UHF novim mobilnim multimedijskim tehnologijam in tehnologijam širokopasovnega brezžičnega dostopa, da se državljanom Unije omogočijo nove interaktivne storitve; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da se lahko digitalna dividenda učinkovito razdeli, ne da bi ovirali katerega koli udeleženca, ki ima zdaj licence za izkoriščanje posameznih delov spektra v pasu ultra visokih frekvenc (UHF), ter da se lahko učinkovito doseže nadaljevanje in širitev sedanjih radiodifuzijskih storitev in hkrati zagotovi dodelitev znatnih virov spektra v pasu UHF novim mobilnim multimedijskim tehnologijam in tehnologijam širokopasovnega brezžičnega dostopa, da se državljanom Unije omogočijo nove interaktivne storitve;

| 19. | meni, da morajo države članice v primerih, ko se za dodelitev frekvenc uporabljajo dražbe sprejeti skupen pristop v zvezi s pogoji in načini dražb ter dodelitvijo nastalih virov; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem predloži smernice; |
| --- | --- |

19.

meni, da morajo države članice v primerih, ko se za dodelitev frekvenc uporabljajo dražbe sprejeti skupen pristop v zvezi s pogoji in načini dražb ter dodelitvijo nastalih virov; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem predloži smernice;

| 20. | poudarja, da bi moralo biti glavno vodilo pri dodeljevanju digitalne dividende zadovoljevanje splošnega interesa z zagotavljanjem družbene, kulturne in gospodarske vrednosti v smislu okrepljene in geografsko bolje pokrite ponudbe storitev in digitalnih vsebin za državljane in ne zgolj čim višji javni prihodki, hkrati pa je treba zaščititi pravice sedanjih uporabnikov avdiovizualnih medijskih storitev in odražati kulturno in jezikovno raznolikost; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da bi moralo biti glavno vodilo pri dodeljevanju digitalne dividende zadovoljevanje splošnega interesa z zagotavljanjem družbene, kulturne in gospodarske vrednosti v smislu okrepljene in geografsko bolje pokrite ponudbe storitev in digitalnih vsebin za državljane in ne zgolj čim višji javni prihodki, hkrati pa je treba zaščititi pravice sedanjih uporabnikov avdiovizualnih medijskih storitev in odražati kulturno in jezikovno raznolikost;

| 21. | poudarja, da je digitalna dividenda edinstvena priložnost za Evropsko unijo, da se razvije v vodilno svetovno silo na področju mobilnih multimedijskih tehnologij ter hkrati premosti digitalno vrzel z večjim pretokom informacij, znanja in storitev, ki povezujejo vse državljane Unije med sabo ter zagotavljajo nove priložnosti za medije, kulturo in raznolikost na vseh področjih na ozemlju Evropske unije; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je digitalna dividenda edinstvena priložnost za Evropsko unijo, da se razvije v vodilno svetovno silo na področju mobilnih multimedijskih tehnologij ter hkrati premosti digitalno vrzel z večjim pretokom informacij, znanja in storitev, ki povezujejo vse državljane Unije med sabo ter zagotavljajo nove priložnosti za medije, kulturo in raznolikost na vseh področjih na ozemlju Evropske unije;

| 22. | poudarja, da bi digitalna dividenda lahko pripomogla k doseganju lizbonskih ciljev, če bi se povečala razpoložljivost širokopasovnega dostopa za državljane in gospodarske udeležence po celotnem območju Evropske unije, tako da bi se digitalna vrzel reševala z uvedbo koristi v revnejših, podeželskih ali oddaljenih območij ter z zagotavljanjem celovite pokritosti v državah članicah; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da bi digitalna dividenda lahko pripomogla k doseganju lizbonskih ciljev, če bi se povečala razpoložljivost širokopasovnega dostopa za državljane in gospodarske udeležence po celotnem območju Evropske unije, tako da bi se digitalna vrzel reševala z uvedbo koristi v revnejših, podeželskih ali oddaljenih območij ter z zagotavljanjem celovite pokritosti v državah članicah;

| 23. | obžaluje neenak dostop državljanov Unije do digitalnih storitev, zlasti v zvezi z radiodifuzijo; ugotavlja, da so zlasti podeželske in obrobne regije prikrajšane pri uvajanju digitalnih storitev v smislu hitrosti, izbire in kakovosti; poziva države članice in regionalne organe, naj si na vse mogoče načine prizadevajo za zagotovitev, da se prehod na digitalno radiodifuzijo izvede hitro in pravično za vse njihove državljane; |
| --- | --- |

23.

obžaluje neenak dostop državljanov Unije do digitalnih storitev, zlasti v zvezi z radiodifuzijo; ugotavlja, da so zlasti podeželske in obrobne regije prikrajšane pri uvajanju digitalnih storitev v smislu hitrosti, izbire in kakovosti; poziva države članice in regionalne organe, naj si na vse mogoče načine prizadevajo za zagotovitev, da se prehod na digitalno radiodifuzijo izvede hitro in pravično za vse njihove državljane;

| 24. | poudarja, da digitalna vrzel ni le težava podeželja; izpostavlja težave pri vključevanju nekaterih starejših visokih stavb v infrastrukturo za nova omrežja; poudarja koristi, ki jih lahko zagotovi spekter pri preseganju digitalne vrzeli na mestnih in podeželskih območjih; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da digitalna vrzel ni le težava podeželja; izpostavlja težave pri vključevanju nekaterih starejših visokih stavb v infrastrukturo za nova omrežja; poudarja koristi, ki jih lahko zagotovi spekter pri preseganju digitalne vrzeli na mestnih in podeželskih območjih;

| 25. | poudarja vpliv, ki bi ga digitalna dividenda lahko imela na zagotavljanje okrepljenih medobratovalnih družbenih storitev, kot so e-vlada, e-zdravje, e-poklicno usposabljanje in e-učenje, za državljane, zlasti tiste na prikrajšanih ali oddaljenih območjih, kot na primer podeželskih in manj razvitih območjih in otokih; |
| --- | --- |

25.

poudarja vpliv, ki bi ga digitalna dividenda lahko imela na zagotavljanje okrepljenih medobratovalnih družbenih storitev, kot so e-vlada, e-zdravje, e-poklicno usposabljanje in e-učenje, za državljane, zlasti tiste na prikrajšanih ali oddaljenih območjih, kot na primer podeželskih in manj razvitih območjih in otokih;

| 26. | odločno poziva države članice, naj okrepijo ukrepe, ki bodo invalidnim in starejšim uporabnikom ter uporabnikom s posebnimi socialnimi potrebami omogočili čim večje koristi digitalne dividende; |
| --- | --- |

26.

odločno poziva države članice, naj okrepijo ukrepe, ki bodo invalidnim in starejšim uporabnikom ter uporabnikom s posebnimi socialnimi potrebami omogočili čim večje koristi digitalne dividende;

| 27. | potrjuje družbeno vrednost storitev za javno varnost in potrebo po vključitvi podpore za njihove operativne zahteve v dogovore o spektru, ki so posledica reorganizacije pasu (UHF) zaradi izklopa analognih storitev; |
| --- | --- |

27.

potrjuje družbeno vrednost storitev za javno varnost in potrebo po vključitvi podpore za njihove operativne zahteve v dogovore o spektru, ki so posledica reorganizacije pasu (UHF) zaradi izklopa analognih storitev;

| 28. | poudarja, da mora politika za popolno koriščenje digitalne dividende v Evropi prednostno zagotoviti, da se potrošnikom omogoči uporaba zelo širokega obsega visokokakovostnih storitev, ob polnem spoštovanju njihovih pravic in ob upoštevanju potrebe po učinkoviti uporabi spektra, ki se sprosti ob prehodu na digitalno radiodifuzijo; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da mora politika za popolno koriščenje digitalne dividende v Evropi prednostno zagotoviti, da se potrošnikom omogoči uporaba zelo širokega obsega visokokakovostnih storitev, ob polnem spoštovanju njihovih pravic in ob upoštevanju potrebe po učinkoviti uporabi spektra, ki se sprosti ob prehodu na digitalno radiodifuzijo;

| 29. | poudarja, da digitalna dividenda zagotavlja nove priložnosti za cilje avdiovizualne in medijske politike; zato je prepričan, da morajo odločitve o upravljanju digitalne dividende spodbujati in zaščititi cilje splošnega pomena, povezane z avdiovizualno in medijsko politiko, kot so svoboda izražanja, medijski pluralizem ter kulturna in jezikovna raznolikost, ter pravice mladoletnih; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da digitalna dividenda zagotavlja nove priložnosti za cilje avdiovizualne in medijske politike; zato je prepričan, da morajo odločitve o upravljanju digitalne dividende spodbujati in zaščititi cilje splošnega pomena, povezane z avdiovizualno in medijsko politiko, kot so svoboda izražanja, medijski pluralizem ter kulturna in jezikovna raznolikost, ter pravice mladoletnih;

| 30. | spodbuja države članice, naj priznajo družbeno, kulturno in gospodarsko vrednost položaja, ko je uporabnikom brez licence, zlasti malim in srednjim podjetjem ter nepridobitnim organizacijam, omogočen dostop do dividende, ter tako povečajo učinkovitost uporabe spektra z usmerjanjem teh uporabnikov brez licence k zaenkrat neuporabljenim frekvencam (t.i. nepokriti prostor); |
| --- | --- |

30.

spodbuja države članice, naj priznajo družbeno, kulturno in gospodarsko vrednost položaja, ko je uporabnikom brez licence, zlasti malim in srednjim podjetjem ter nepridobitnim organizacijam, omogočen dostop do dividende, ter tako povečajo učinkovitost uporabe spektra z usmerjanjem teh uporabnikov brez licence k zaenkrat neuporabljenim frekvencam (t.i. nepokriti prostor);

| 31. | poziva k uporabi postopnega pristopa na tem področju; meni, da je treba upoštevati vpliv na manjša omrežja, zlasti lokalna brezžična omrežja, za katera sedaj dovoljenja niso potrebna, in da je treba spodbujati univerzalni širokopasovni dostop, zlasti na podeželju; |
| --- | --- |

31.

poziva k uporabi postopnega pristopa na tem področju; meni, da je treba upoštevati vpliv na manjša omrežja, zlasti lokalna brezžična omrežja, za katera sedaj dovoljenja niso potrebna, in da je treba spodbujati univerzalni širokopasovni dostop, zlasti na podeželju;

| 32. | poziva države članice, naj podprejo ukrepe za okrepljeno sodelovanje med organi za upravljanje spektra, da se preučijo področja, kjer bi dodeljevanje nepokritega prostora spektra uporabnikom brez licence omogočilo nastajanje novih tehnologij in storitev ter s tem spodbujalo inovacije; |
| --- | --- |

32.

poziva države članice, naj podprejo ukrepe za okrepljeno sodelovanje med organi za upravljanje spektra, da se preučijo področja, kjer bi dodeljevanje nepokritega prostora spektra uporabnikom brez licence omogočilo nastajanje novih tehnologij in storitev ter s tem spodbujalo inovacije;

| 33. | spodbuja države članice, naj v zvezi z dodeljevanjem nepokritega prostora razmislijo o potrebi po odprtem dostopu do spektra za nekomercialne in izobraževalne ponudnike storitev in lokalne skupnosti brez licence, ki izvajajo javne storitve; |
| --- | --- |

33.

spodbuja države članice, naj v zvezi z dodeljevanjem nepokritega prostora razmislijo o potrebi po odprtem dostopu do spektra za nekomercialne in izobraževalne ponudnike storitev in lokalne skupnosti brez licence, ki izvajajo javne storitve;

| 34. | poudarja, da je eden od ključnih elementov pri prizadevanju za zagotovitev dostopa do digitalne dividende za uporabnike brez licence potreba po upoštevanju potreb socialnih skupin, ki jim grozi izključitev, zlasti invalidnih in starejših uporabnikov ter uporabnikov s posebnimi socialnimi potrebami; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je eden od ključnih elementov pri prizadevanju za zagotovitev dostopa do digitalne dividende za uporabnike brez licence potreba po upoštevanju potreb socialnih skupin, ki jim grozi izključitev, zlasti invalidnih in starejših uporabnikov ter uporabnikov s posebnimi socialnimi potrebami;

| 35. | priznava koristi novih tehnologij, kot sta WiFi in Bluetooth, ki so se pojavile v pasu 2,4 GHz, za katerega se ne zahteva licenca; priznava, da so posamezne frekvence najbolj primerne za določene storitve; je prepričan, da bi lahko dodeljevanje majhnega dela spektra v drugih nižjih frekvencah, za katerega se ne zahteva licenca, spodbudilo še več inovacij v obliki novih storitev; |
| --- | --- |

35.

priznava koristi novih tehnologij, kot sta WiFi in Bluetooth, ki so se pojavile v pasu 2,4 GHz, za katerega se ne zahteva licenca; priznava, da so posamezne frekvence najbolj primerne za določene storitve; je prepričan, da bi lahko dodeljevanje majhnega dela spektra v drugih nižjih frekvencah, za katerega se ne zahteva licenca, spodbudilo še več inovacij v obliki novih storitev;

| 36. | zato poudarja, da bi bilo treba frekvence dodeliti na pregleden način in pri tem upoštevati vse možne rabe novega spektra ter njihove koristi za družbo; |
| --- | --- |

36.

zato poudarja, da bi bilo treba frekvence dodeliti na pregleden način in pri tem upoštevati vse možne rabe novega spektra ter njihove koristi za družbo;

| 37. | spodbuja države članice, naj natančno ocenijo družbeno in gospodarsko vrednost kakršne koli sprostitve spektra zaradi prehoda z analogne na digitalno radiodifuzijo v prihodnjih letih; |
| --- | --- |

37.

spodbuja države članice, naj natančno ocenijo družbeno in gospodarsko vrednost kakršne koli sprostitve spektra zaradi prehoda z analogne na digitalno radiodifuzijo v prihodnjih letih;

| 38. | priznava pomen ženevskega sporazuma Mednarodne telekomunikacijske zveze iz leta 2006 (regionalne konference o radiokomunikacijah) ter nacionalnih načrtov za dodeljevanje frekvenc in sklepov svetovne konference o radiokomunikacijah iz leta 2007 (WRC-07) za reorganizacijo pasu UHF; |
| --- | --- |

38.

priznava pomen ženevskega sporazuma Mednarodne telekomunikacijske zveze iz leta 2006 (regionalne konference o radiokomunikacijah) ter nacionalnih načrtov za dodeljevanje frekvenc in sklepov svetovne konference o radiokomunikacijah iz leta 2007 (WRC-07) za reorganizacijo pasu UHF;

| 39. | poziva države članice, naj do konca leta 2009 na podlagi skupne metodologije razvijejo nacionalne strategije za digitalno dividendo; odločno poziva Komisijo, naj državam članicam pomaga pri razvoju nacionalnih strategij digitalne dividende in spodbuja najboljšo prakso na ravni EU; |
| --- | --- |

39.

poziva države članice, naj do konca leta 2009 na podlagi skupne metodologije razvijejo nacionalne strategije za digitalno dividendo; odločno poziva Komisijo, naj državam članicam pomaga pri razvoju nacionalnih strategij digitalne dividende in spodbuja najboljšo prakso na ravni EU;

| 40. | poudarja, da je zaradi neposrednosti prehoda na digitalno radiodifuzijo v nekaterih državah članicah in zaradi razlik med posameznimi nacionalnimi načrti za digitalni prehod potreben odgovor na ravni Skupnosti še pred začetkom veljavnosti direktiv o spremembah; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je zaradi neposrednosti prehoda na digitalno radiodifuzijo v nekaterih državah članicah in zaradi razlik med posameznimi nacionalnimi načrti za digitalni prehod potreben odgovor na ravni Skupnosti še pred začetkom veljavnosti direktiv o spremembah;

| 41. | priznava pravico držav članic o določitvi uporabe digitalne dividende, a hkrati potrjuje, da usklajeni pristop na ravni Skupnosti pomembno krepi vrednost dividende in je najučinkovitejši način, kako se izogniti škodljivim motnjam med državami članicami ter med državami članicami in tretjimi državami; |
| --- | --- |

41.

priznava pravico držav članic o določitvi uporabe digitalne dividende, a hkrati potrjuje, da usklajeni pristop na ravni Skupnosti pomembno krepi vrednost dividende in je najučinkovitejši način, kako se izogniti škodljivim motnjam med državami članicami ter med državami članicami in tretjimi državami;

| 42. | ponavlja, da se mora, v interesu državljanov Unije, z digitalno dividendo upravljati čim bolj učinkovito in uspešno, da bi se izognili motnjam pri oddajanju visokokakovostnih digitalnih televizijskih programov vedno večjemu številu državljanov in da se spoštujejo pravice in interesi potrošnikov ter njihova naložba v opremo; |
| --- | --- |

42.

ponavlja, da se mora, v interesu državljanov Unije, z digitalno dividendo upravljati čim bolj učinkovito in uspešno, da bi se izognili motnjam pri oddajanju visokokakovostnih digitalnih televizijskih programov vedno večjemu številu državljanov in da se spoštujejo pravice in interesi potrošnikov ter njihova naložba v opremo;

| 43. | poudarja, da lahko države članice preučijo tehnološko nevtralne ukrepe za razdelitev frekvenc, ki so bile sproščene zaradi digitalne dividende, in trženje navedenih frekvenc; vendar meni, da mora biti ta postopek popolnoma v skladu s predpisi Mednarodne telekomunikacijske zveze, nacionalnim frekvenčnim načrtovanjem in cilji nacionalnih politik, da se prepreči škodljivo motenje med zagotovljenimi storitvami; opozarja na razdrobljenost spektra, katere posledica je nezadostno izkoriščanje redkih virov; poziva Komisijo, naj zagotovi, da prihodnji usklajen frekvenčni načrt ne bo ustvaril novih ovir za prihodnje inovacije; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da lahko države članice preučijo tehnološko nevtralne ukrepe za razdelitev frekvenc, ki so bile sproščene zaradi digitalne dividende, in trženje navedenih frekvenc; vendar meni, da mora biti ta postopek popolnoma v skladu s predpisi Mednarodne telekomunikacijske zveze, nacionalnim frekvenčnim načrtovanjem in cilji nacionalnih politik, da se prepreči škodljivo motenje med zagotovljenimi storitvami; opozarja na razdrobljenost spektra, katere posledica je nezadostno izkoriščanje redkih virov; poziva Komisijo, naj zagotovi, da prihodnji usklajen frekvenčni načrt ne bo ustvaril novih ovir za prihodnje inovacije;

| 44. | podpira skupen in uravnotežen pristop k uporabi digitalne dividende, ki bi izdajateljem omogočal nadaljnjo ponudbo in širitev storitev, telekomunikacijskim operaterjem pa uporabo tega vira za uvedbo novih storitev, ki bi reševale druga pomembna družbena in gospodarska vprašanja, vendar poudarja, da bi se morala digitalna dividenda v vsakem primeru dodeljevati na tehnološko nevtralni osnovi; |
| --- | --- |

44.

podpira skupen in uravnotežen pristop k uporabi digitalne dividende, ki bi izdajateljem omogočal nadaljnjo ponudbo in širitev storitev, telekomunikacijskim operaterjem pa uporabo tega vira za uvedbo novih storitev, ki bi reševale druga pomembna družbena in gospodarska vprašanja, vendar poudarja, da bi se morala digitalna dividenda v vsakem primeru dodeljevati na tehnološko nevtralni osnovi;

| 45. | poudarja, da mora biti politika spektra dinamična ter mora izdajateljem in telekomunikacijskim operaterjem omogočiti uporabo nove tehnologije in razvijanje novih storitev, ki bodo ohranile njihovo bistveno vlogo pri uresničevanju ciljev kulturne in medijske politike ter hkrati zagotavljanju novih visokokakovostnih komunikacijskih storitev; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da mora biti politika spektra dinamična ter mora izdajateljem in telekomunikacijskim operaterjem omogočiti uporabo nove tehnologije in razvijanje novih storitev, ki bodo ohranile njihovo bistveno vlogo pri uresničevanju ciljev kulturne in medijske politike ter hkrati zagotavljanju novih visokokakovostnih komunikacijskih storitev;

| 46. | poudarja morebitne koristi v smislu ekonomije obsega, inovativnosti, medobratovalnosti in zagotavljanja morebitnih vseevropskih storitev, ki bi jih prineslo skladnejše načrtovanje spektra na ravni Skupnosti; spodbuja države članice, naj si skupaj s Komisijo prizadevajo za določitev skupnih frekvenčnih podpasov digitalne dividende za združevanje različnih aplikacij na tehnološko nevtralni osnovi; |
| --- | --- |

46.

poudarja morebitne koristi v smislu ekonomije obsega, inovativnosti, medobratovalnosti in zagotavljanja morebitnih vseevropskih storitev, ki bi jih prineslo skladnejše načrtovanje spektra na ravni Skupnosti; spodbuja države članice, naj si skupaj s Komisijo prizadevajo za določitev skupnih frekvenčnih podpasov digitalne dividende za združevanje različnih aplikacij na tehnološko nevtralni osnovi;

| 47. | meni, da mora združevanje v pasu UHF temeljiti na pristopu od spodaj navzgor glede na posebne značilnosti nacionalnih trgov, hkrati pa je treba zagotoviti usklajevanje na ravni Skupnosti, kadar to ustvarja jasno dodano vrednost; |
| --- | --- |

47.

meni, da mora združevanje v pasu UHF temeljiti na pristopu od spodaj navzgor glede na posebne značilnosti nacionalnih trgov, hkrati pa je treba zagotoviti usklajevanje na ravni Skupnosti, kadar to ustvarja jasno dodano vrednost;

| 48. | za dosego učinkovitejše uporabe spektra in lažjo uvedbo inovativnih in učinkovitih nacionalnih, čezmejnih ter vseevropskih storitev podpira usklajeni pristop na ravni Skupnosti, ki temelji na različnih grozdih spektra UHF za enosmerne in dvosmerne storitve, in pri tem upošteva možnosti škodljivih motenj, do katerih bi lahko prišlo zaradi soobstoja različnih vrst omrežij na istem pasu, izidov regionalne konference o radiokomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske zveze iz leta 2006 in svetovne konference o radiokomunikacijah iz leta 2007 ter veljavnih dovoljenj; |
| --- | --- |

48.

za dosego učinkovitejše uporabe spektra in lažjo uvedbo inovativnih in učinkovitih nacionalnih, čezmejnih ter vseevropskih storitev podpira usklajeni pristop na ravni Skupnosti, ki temelji na različnih grozdih spektra UHF za enosmerne in dvosmerne storitve, in pri tem upošteva možnosti škodljivih motenj, do katerih bi lahko prišlo zaradi soobstoja različnih vrst omrežij na istem pasu, izidov regionalne konference o radiokomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske zveze iz leta 2006 in svetovne konference o radiokomunikacijah iz leta 2007 ter veljavnih dovoljenj;

| 49. | meni, da mora del usklajenega spektra na ravni Skupnosti, ki je namenjen službam za pomoč v nujnih primerih, zagotoviti dostop do prihodnje širokopasovne tehnologije za pridobivanje in prenos informacij, nujnih za zaščito človeških življenj, z učinkovitejšim odzivom teh služb; |
| --- | --- |

49.

meni, da mora del usklajenega spektra na ravni Skupnosti, ki je namenjen službam za pomoč v nujnih primerih, zagotoviti dostop do prihodnje širokopasovne tehnologije za pridobivanje in prenos informacij, nujnih za zaščito človeških življenj, z učinkovitejšim odzivom teh služb;

| 50. | odločno poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami opravi ustrezne tehnične in družbeno-gospodarske študije ter študije stroškov in koristi za določitev obsega in lastnosti podpasov, ki bi se jih dalo uskladiti na ravni Skupnosti; opozarja, da morajo takšne študije upoštevati, da dividenda ni statična ter da je tehnološki razvoj neprekinjen in mora izvajanje nove tehnologije omogočiti dolgoročno uporabo pasu UHF za nove vrste inovativnih družbenih, kulturnih in gospodarskih storitev poleg radiodifuznih in mobilnih širokopasovnih storitev; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice prispevale k takšnim študijam za določitev skupnih pasov, ki se bodo uskladili na evropski ravni za jasno opredeljene in medobratovalne vseevropske storitve in za dodelitev teh pasov; |
| --- | --- |

50.

odločno poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami opravi ustrezne tehnične in družbeno-gospodarske študije ter študije stroškov in koristi za določitev obsega in lastnosti podpasov, ki bi se jih dalo uskladiti na ravni Skupnosti; opozarja, da morajo takšne študije upoštevati, da dividenda ni statična ter da je tehnološki razvoj neprekinjen in mora izvajanje nove tehnologije omogočiti dolgoročno uporabo pasu UHF za nove vrste inovativnih družbenih, kulturnih in gospodarskih storitev poleg radiodifuznih in mobilnih širokopasovnih storitev; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice prispevale k takšnim študijam za določitev skupnih pasov, ki se bodo uskladili na evropski ravni za jasno opredeljene in medobratovalne vseevropske storitve in za dodelitev teh pasov;

| 51. | odločno poziva Komisijo, naj si prizadeva za sodelovanje z državami, ki mejijo na države članice, da bi sprejele podobne frekvenčne načrte ali dodeljevanje svojih frekvenc uskladile z Evropsko unijo za preprečevanje prekinitev pri delovanju telekomunikacijskih aplikacij; |
| --- | --- |

51.

odločno poziva Komisijo, naj si prizadeva za sodelovanje z državami, ki mejijo na države članice, da bi sprejele podobne frekvenčne načrte ali dodeljevanje svojih frekvenc uskladile z Evropsko unijo za preprečevanje prekinitev pri delovanju telekomunikacijskih aplikacij;

| 52. | poziva Komisijo, naj izvede študijo o sporih med uporabniki odprtokodne programske opreme in certifikacijskimi organi v zvezi s programsko določenimi radiji (SDR); |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo, naj izvede študijo o sporih med uporabniki odprtokodne programske opreme in certifikacijskimi organi v zvezi s programsko določenimi radiji (SDR);

| 53. | poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za zmanjšanje pravne odgovornosti pri zagotavljanju brezžičnega prepletenega omrežja; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za zmanjšanje pravne odgovornosti pri zagotavljanju brezžičnega prepletenega omrežja;

| 54. | poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu in Svetu takoj po zaključku zgoraj omenjenih študij in po posvetu s Skupino za politiko radijskega spektra in Evropsko konferenco poštnih in telekomunikacijskih uprav ter ob upoštevanju nacionalnih posebnosti predloži predlog za boljše usklajevalne ukrepe glede uporabe digitalne dividende na ravni Skupnosti v skladu z mednarodno dogovorjenimi frekvenčnimi načrti; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu in Svetu takoj po zaključku zgoraj omenjenih študij in po posvetu s Skupino za politiko radijskega spektra in Evropsko konferenco poštnih in telekomunikacijskih uprav ter ob upoštevanju nacionalnih posebnosti predloži predlog za boljše usklajevalne ukrepe glede uporabe digitalne dividende na ravni Skupnosti v skladu z mednarodno dogovorjenimi frekvenčnimi načrti;

| 55. | naroči predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

55.

naroči predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 287 E, 29.11.2007, str. 364.

(2)  UL C 280 E, 18.11.2006, str. 115.

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/66 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/66

---

Sreda, 24. september 2008Mednarodni sporazum o tropskem lesu iz leta 2006

P6_TA(2008)0454

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o mednarodnem sporazumu o tropskem lesu iz leta 2006

2010/C 8 E/12

Evropski parlament,

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11964/2007),

ob upoštevanju zakonodajnega in delovnega programa Komisije za leto 2008 (KOM(2007)0640),

ob upoštevanju letnega pregleda trga z gozdnimi proizvodi za obdobje 2006–2007, ki ga je opravila Organizacija za prehrano in kmetijstvo (FAO),

ob upoštevanju poročila o ekonomiki podnebnih sprememb, ki ga je predstavil Sir Nicholas Stern 30. oktobra 2006,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2005 o hitrejšem izvajanju akcijskega načrta EU za uveljavljanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje v gozdarskem sektorju (FLEGT) (1),

ob upoštevanju člena 108(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker je treba zahteve o varstvu okolja vključiti v načrtovanje in izvajanje skupne trgovinske politike (člena 6 in 3(1)(b) Pogodbe), saj je eden glavnih ciljev okoljske politike Evropske skupnosti spodbujanje ukrepov na mednarodni ravni za soočanje z regionalnimi ali svetovnimi okoljskimi težavami, vključno z ohranjanjem in trajnostno rabo biotske raznovrstnosti gozdov (člen 174 Pogodbe), |
| --- | --- |

A.

ker je treba zahteve o varstvu okolja vključiti v načrtovanje in izvajanje skupne trgovinske politike (člena 6 in 3(1)(b) Pogodbe), saj je eden glavnih ciljev okoljske politike Evropske skupnosti spodbujanje ukrepov na mednarodni ravni za soočanje z regionalnimi ali svetovnimi okoljskimi težavami, vključno z ohranjanjem in trajnostno rabo biotske raznovrstnosti gozdov (člen 174 Pogodbe),

| B. | ker se letno izkrči približno 13 milijonov hektarov gozda, od tega 6 milijonov hektarov pragozda, |
| --- | --- |

B.

ker se letno izkrči približno 13 milijonov hektarov gozda, od tega 6 milijonov hektarov pragozda,

| C. | ker je krčenje gozdov po ocenah povzročilo 20 % emisij toplogrednih plinov v devetdesetih letih prejšnjega stoletja, |
| --- | --- |

C.

ker je krčenje gozdov po ocenah povzročilo 20 % emisij toplogrednih plinov v devetdesetih letih prejšnjega stoletja,

| D. | ker FAO ocenjuje, da je manj kot 8 % svetovnih gozdnih površin označenih za ekološka področja in da se manj kot 5 % tropskih gozdov trajnostno upravlja, |
| --- | --- |

D.

ker FAO ocenjuje, da je manj kot 8 % svetovnih gozdnih površin označenih za ekološka področja in da se manj kot 5 % tropskih gozdov trajnostno upravlja,

| E. | ker cenen uvoz nezakonito pridobljenega lesa in gozdnih proizvodov, skupaj s kršenjem temeljnih socialnih in okoljskih standardov, ogroža ravnovesje mednarodnih trgov, omejuje dohodke iz davkov v državah proizvajalkah in ogroža kakovostne službe tako v državah uvoznicah kot tudi izvoznicah, hkrati pa spodkopava položaj tistih podjetij, ki ravnajo odgovorno in spoštujejo obstoječe standarde, |
| --- | --- |

E.

ker cenen uvoz nezakonito pridobljenega lesa in gozdnih proizvodov, skupaj s kršenjem temeljnih socialnih in okoljskih standardov, ogroža ravnovesje mednarodnih trgov, omejuje dohodke iz davkov v državah proizvajalkah in ogroža kakovostne službe tako v državah uvoznicah kot tudi izvoznicah, hkrati pa spodkopava položaj tistih podjetij, ki ravnajo odgovorno in spoštujejo obstoječe standarde,

| F. | ker se stroški ohranjanja svetovno pomembnega vira ne smejo preložiti na prebivalce držav proizvajalk lesa, |
| --- | --- |

F.

ker se stroški ohranjanja svetovno pomembnega vira ne smejo preložiti na prebivalce držav proizvajalk lesa,

| G. | ker zakonodajni in delovni program Komisije za leto 2008 vključuje sporočilo Komisije o ukrepih za zmanjšanje krčenja gozdov ter sporočilo s spremljevalnim zakonodajnim predlogom o preprečevanju dajanja nezakonito pridobljenega lesa in lesnih izdelkov na trg EU, |
| --- | --- |

G.

ker zakonodajni in delovni program Komisije za leto 2008 vključuje sporočilo Komisije o ukrepih za zmanjšanje krčenja gozdov ter sporočilo s spremljevalnim zakonodajnim predlogom o preprečevanju dajanja nezakonito pridobljenega lesa in lesnih izdelkov na trg EU,

| 1. | pozdravlja sklenitev mednarodnega sporazuma o tropskem lesu iz leta 2006, kajti če do dogovora ne bi prišlo, bi bil to negativen signal o zavezanosti mednarodne skupnosti k spodbujanju zaščite in trajnostne rabe tropskih gozdov; kljub temu meni, da je za soočanje z izgubo teh gozdov treba storiti veliko več; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sklenitev mednarodnega sporazuma o tropskem lesu iz leta 2006, kajti če do dogovora ne bi prišlo, bi bil to negativen signal o zavezanosti mednarodne skupnosti k spodbujanju zaščite in trajnostne rabe tropskih gozdov; kljub temu meni, da je za soočanje z izgubo teh gozdov treba storiti veliko več;

Potreba po bolj združenih politikah

| 2. | poziva Komisijo in države članice, naj bistveno povečajo razpoložljive finančne vire za izboljšanje ohranjanja in ekološko odgovornejše izkoriščanje tropskih gozdov, za podporo ukrepom za krepitev okoljskega upravljanja in krepitev zmogljivosti ter za spodbujanje ekonomsko upravičenih alternativ uničevalnim praksam pri sečnji, rudarjenju in poljedelstvu; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo in države članice, naj bistveno povečajo razpoložljive finančne vire za izboljšanje ohranjanja in ekološko odgovornejše izkoriščanje tropskih gozdov, za podporo ukrepom za krepitev okoljskega upravljanja in krepitev zmogljivosti ter za spodbujanje ekonomsko upravičenih alternativ uničevalnim praksam pri sečnji, rudarjenju in poljedelstvu;

| 3. | meni, da je prav tako potrebno okrepiti vpliv nacionalnih parlamentov in civilne družbe, vključno z lokalnimi skupnostmi in avtohtonimi prebivalci, da bodo sodelovali pri odločanju v zvezi z ohranjanjem, uporabo in upravljanjem naravnih virov in da bodo zmožni braniti svoje pravice do zemlje; |
| --- | --- |

3.

meni, da je prav tako potrebno okrepiti vpliv nacionalnih parlamentov in civilne družbe, vključno z lokalnimi skupnostmi in avtohtonimi prebivalci, da bodo sodelovali pri odločanju v zvezi z ohranjanjem, uporabo in upravljanjem naravnih virov in da bodo zmožni braniti svoje pravice do zemlje;

| 4. | meni, da bi politike javnih naročil morale zahtevati, da so les in njegovi izdelki pridobljeni iz zakonsko dovoljenih in trajnostnih virov, ter spodbujati javne organe, da bodo dejansko predani dobremu upravljanju gozdov in boju proti korupciji; |
| --- | --- |

4.

meni, da bi politike javnih naročil morale zahtevati, da so les in njegovi izdelki pridobljeni iz zakonsko dovoljenih in trajnostnih virov, ter spodbujati javne organe, da bodo dejansko predani dobremu upravljanju gozdov in boju proti korupciji;

| 5. | vztraja, da bi morale Komisija in države članice vložiti napore v to, da zagotovijo, da agencije za izvozne kredite, cotonoujski investicijski organ in ostale mednarodne institucije za izposojo denarja, ki se financirajo iz javnih sredstev EU, uporabljajo načelo svobodnega, predhodnega in informiranega konsenza, preden finančno podprejo kateri koli projekt za gozdna področja, ter da so za te projekte opravljene ocene okoljskega in socialnega učinka ter postopki preverjanja, da bi zagotovili, da ne bodo krčili gozdov, jih uničevali ali izvajali nezakonito sečnjo; |
| --- | --- |

5.

vztraja, da bi morale Komisija in države članice vložiti napore v to, da zagotovijo, da agencije za izvozne kredite, cotonoujski investicijski organ in ostale mednarodne institucije za izposojo denarja, ki se financirajo iz javnih sredstev EU, uporabljajo načelo svobodnega, predhodnega in informiranega konsenza, preden finančno podprejo kateri koli projekt za gozdna področja, ter da so za te projekte opravljene ocene okoljskega in socialnega učinka ter postopki preverjanja, da bi zagotovili, da ne bodo krčili gozdov, jih uničevali ali izvajali nezakonito sečnjo;

| 6. | meni, da lahko pobude za označevanje izdelkov, ki uporabnikom omogočajo, da se prepričajo, da les, ki ga kupujejo, ni le zakonito pridelan, ampak prihaja tudi iz trajnostno upravljanih gozdov, učinkovito dopolnijo mednarodne sporazume pod pogojem, da podeljene oznake preveri neodvisni organ; |
| --- | --- |

6.

meni, da lahko pobude za označevanje izdelkov, ki uporabnikom omogočajo, da se prepričajo, da les, ki ga kupujejo, ni le zakonito pridelan, ampak prihaja tudi iz trajnostno upravljanih gozdov, učinkovito dopolnijo mednarodne sporazume pod pogojem, da podeljene oznake preveri neodvisni organ;

| 7. | je zaskrbljen, da prostovoljni sporazumi ne bodo zadostovali za preverjanje, ali so lesni izdelki, ki pridejo na trg EU, iz zakonitih in trajnostnih virov, zato meni, da bi morala EU začeti sprejemati zakonsko obvezujoče standarde, ki bi jih spremljali instrumenti za kaznovanje v primeru neizpolnjevanja; |
| --- | --- |

7.

je zaskrbljen, da prostovoljni sporazumi ne bodo zadostovali za preverjanje, ali so lesni izdelki, ki pridejo na trg EU, iz zakonitih in trajnostnih virov, zato meni, da bi morala EU začeti sprejemati zakonsko obvezujoče standarde, ki bi jih spremljali instrumenti za kaznovanje v primeru neizpolnjevanja;

| 8. | poudarja, da je treba stroga trajnostna merila, ki upoštevajo neposredne in posredne okoljske in družbene vplive, uveljaviti za uvoz biogoriv in biomase, saj bi lahko v nasprotnem primeru povečane emisije CO2 zaradi krčenja gozdov izničile koristi za podnebje, ki naj bi jih prinašala zamenjava fosilnih goriv; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je treba stroga trajnostna merila, ki upoštevajo neposredne in posredne okoljske in družbene vplive, uveljaviti za uvoz biogoriv in biomase, saj bi lahko v nasprotnem primeru povečane emisije CO2 zaradi krčenja gozdov izničile koristi za podnebje, ki naj bi jih prinašala zamenjava fosilnih goriv;

| 9. | poziva Komisijo, naj dosledno z dvostranskimi in večstranskimi trgovinskimi sporazumi zagotovi dobro upravljanje z viri lesa; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj dosledno z dvostranskimi in večstranskimi trgovinskimi sporazumi zagotovi dobro upravljanje z viri lesa;

| 10. | meni, da je zaradi tega predlagani trgovinski sporazum z državami jugovzhodne Azije še posebej pomemben ter da mora vsak sporazum vsebovati smiseln razdelek o trajnostnem razvoju, ki obravnava vprašanji ohranjanja gozdov in boja proti nezakoniti in netrajnostni sečnji; |
| --- | --- |

10.

meni, da je zaradi tega predlagani trgovinski sporazum z državami jugovzhodne Azije še posebej pomemben ter da mora vsak sporazum vsebovati smiseln razdelek o trajnostnem razvoju, ki obravnava vprašanji ohranjanja gozdov in boja proti nezakoniti in netrajnostni sečnji;

Značilnosti močnejšega, učinkovitejšega sporazuma

| 11. | meni, da morajo biti glavni cilji učinkovitega sporazuma o tropskem lesu, da se zagotovi zaščita in trajnostno upravljanje tropskih gozdov ter obnova uničenih gozdnih površin, ter da je treba trgovino s tropskim lesom spodbujati le do takšne mere, da bo usklajena s temi cilji; |
| --- | --- |

11.

meni, da morajo biti glavni cilji učinkovitega sporazuma o tropskem lesu, da se zagotovi zaščita in trajnostno upravljanje tropskih gozdov ter obnova uničenih gozdnih površin, ter da je treba trgovino s tropskim lesom spodbujati le do takšne mere, da bo usklajena s temi cilji;

| 12. | poziva Komisijo, naj oblikuje primerne mehanizme financiranja za države, ki se odločijo dati prednost dolgoročnemu cilju spodbujanja trajnostne rabe gozdov namesto kratkoročnemu povečanju dobička, ter naj preuči možnost takšnega preoblikovanja glasovalnega sistema v Mednarodni organizaciji za tropski les, ki bo nagradil države proizvajalke lesa, ki dajejo prednost ohranjanju in trajnostni rabi gozdnih virov; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj oblikuje primerne mehanizme financiranja za države, ki se odločijo dati prednost dolgoročnemu cilju spodbujanja trajnostne rabe gozdov namesto kratkoročnemu povečanju dobička, ter naj preuči možnost takšnega preoblikovanja glasovalnega sistema v Mednarodni organizaciji za tropski les, ki bo nagradil države proizvajalke lesa, ki dajejo prednost ohranjanju in trajnostni rabi gozdnih virov;

| 13. | meni, da bi moral prihodnji sporazum zagotoviti, da bodo poslanci v parlamentu in civilna družba vključeni pri oblikovanju politik, ter vsebovati določbe o neodvisnih revizijah trajnosti politik upravljanja z gozdovi v državah podpisnicah in njihovih vplivov na avtohtono prebivalstvo; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi moral prihodnji sporazum zagotoviti, da bodo poslanci v parlamentu in civilna družba vključeni pri oblikovanju politik, ter vsebovati določbe o neodvisnih revizijah trajnosti politik upravljanja z gozdovi v državah podpisnicah in njihovih vplivov na avtohtono prebivalstvo;

Sklepne ugotovitve

| 14. | meni, da mora sporazum pridobiti privolitev Parlamenta v skladu z drugim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe ES, ter nadalje meni, da bi morala Svet in Komisija pozdraviti okrepljeno legitimnost in javno sprejemanje sporazuma, ki bi ju prineslo tesnejše sodelovanje Parlamenta; |
| --- | --- |

14.

meni, da mora sporazum pridobiti privolitev Parlamenta v skladu z drugim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe ES, ter nadalje meni, da bi morala Svet in Komisija pozdraviti okrepljeno legitimnost in javno sprejemanje sporazuma, ki bi ju prineslo tesnejše sodelovanje Parlamenta;

| 15. | poziva Komisijo, da pripravi letna poročila o izvajanju Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu iz leta 2006 ter o ukrepih za zmanjševanje negativnih posledic trgovine za tropske gozdov, med drugim posledic sporazumov o prosti trgovini in dvostranskih sporazumov v okviru programa FLEGT; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, da pripravi letna poročila o izvajanju Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu iz leta 2006 ter o ukrepih za zmanjševanje negativnih posledic trgovine za tropske gozdov, med drugim posledic sporazumov o prosti trgovini in dvostranskih sporazumov v okviru programa FLEGT;

| 16. | meni, da bi moral biti Parlament v polni meri vključen v pogajanja o partnerskih sporazumih v okviru programa FLEGT in ves čas seznanjen z njihovim napredkom; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi moral biti Parlament v polni meri vključen v pogajanja o partnerskih sporazumih v okviru programa FLEGT in ves čas seznanjen z njihovim napredkom;

| 17. | poziva Komisijo, da se začne pripravljati za naslednji krog pogajanj o mednarodnem sporazumu o tropskem lesu, da bo novi sporazum bistveno boljši od sedanjega; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, da se začne pripravljati za naslednji krog pogajanj o mednarodnem sporazumu o tropskem lesu, da bo novi sporazum bistveno boljši od sedanjega;

| 18. | poziva Komisijo, da Parlamentu redno poroča o napredku pogajanj, ki bodo potekala v zvezi s sporazumom, ki bo nasledil mednarodni sporazum o tropskem lesu iz leta 2006, zato da bodo izidi pogajanj uživali široko podporo; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, da Parlamentu redno poroča o napredku pogajanj, ki bodo potekala v zvezi s sporazumom, ki bo nasledil mednarodni sporazum o tropskem lesu iz leta 2006, zato da bodo izidi pogajanj uživali široko podporo;

*

* *

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

19.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 157 E, 6.7.2006, str. 482.

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/69 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/69

---

Sreda 24 september 2008Priprave vrha EU/Indija (Marseille, 29. september 2008)

P6_TA(2008)0455

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o pripravah na vrhunsko srečanje EU-Indija (Marseille, 29. september 2008)

2010/C 8 E/13

Evropski parlament,

ob upoštevanju strateškega partnerstva med EU in Indijo, ki se je začelo v Haagu 8. novembra 2004,

ob upoštevanju devetega vrha EU-Indija, ki bo potekal 29. septembra 2008 v Marseillu,

ob upoštevanju skupnega akcijskega načrta strateškega partnerstva iz leta 2005, ki je bil sprejet na šestem vrhu EU-Indija 7. septembra 2005 v New Delhiju,

ob upoštevanju zaključkov z osmega vrhunskega srečanja EU-Indija, ki je potekalo v New Delhiju 30. novembra 2007,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. septembra 2005 o odnosih med EU in Indijo: Strateško partnerstvo (1),

ob upoštevanju memoranduma o soglasju med EU in Indijo o nacionalnem strateškem dokumentu za Indijo 2007–2010,

ob upoštevanju tretjega odbora za energijo EU-Indija, ki se je sestal 20. junija 2007,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2007 o Kašmirju: sedanje razmere in obeti za prihodnost (2),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2008 o domnevnem obstoju množičnih grobišč v delu Kašmirja, ki ga upravlja Indija (3),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. septembra 2006 o gospodarskih in trgovinskih odnosih Evropske unije z Indijo (4),

ob upoštevanju nagovora predsednika Republike Indije v Evropskem parlamentu 25. aprila 2007,

ob upoštevanju zaključkov okrogle mize civilne družbe EU-Indija, ki je potekala 15. in 16. julija 2008 v Parizu,

ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika,

| A. | ker sta EU in Indija največji demokraciji na svetu, ki s skupno zavezanostjo demokraciji, raznolikosti, pravni državi in multilateralizmu v mednarodnih odnosih prispevata k miru in stabilnosti v svetu, |
| --- | --- |

A.

ker sta EU in Indija največji demokraciji na svetu, ki s skupno zavezanostjo demokraciji, raznolikosti, pravni državi in multilateralizmu v mednarodnih odnosih prispevata k miru in stabilnosti v svetu,

| B. | ker je bil zgoraj navedeni skupni akcijski načrt strateškega partnerstva EU-Indija osnova za obsežnejše sodelovanje med EU in Indijo od leta 2005, |
| --- | --- |

B.

ker je bil zgoraj navedeni skupni akcijski načrt strateškega partnerstva EU-Indija osnova za obsežnejše sodelovanje med EU in Indijo od leta 2005,

| C. | ker je Indija v zadnjih letih zabeležila letno gospodarsko rast med 8 % in 10 %, kar jo je zaznamovalo kot državo, ki postaja velika gospodarska sila in ki je močno napredovala v gospodarskem razvoju; ker je bil storjen velik napredek Indije pri številnih kazalnikih človeškega razvoja, pojavil se je širši srednji razred, ki se približuje 100 milijonom prebivalcev, ter ker je Indija storila napredek pri tem, da postaja donatorka in ne le upravičenka razvojne pomoči; ker so velike razlike v prihodkih in 300 milijonov Indijcev, ki živijo pod pragom revščine, še vedno razlog za zaskrbljenost, |
| --- | --- |

C.

ker je Indija v zadnjih letih zabeležila letno gospodarsko rast med 8 % in 10 %, kar jo je zaznamovalo kot državo, ki postaja velika gospodarska sila in ki je močno napredovala v gospodarskem razvoju; ker je bil storjen velik napredek Indije pri številnih kazalnikih človeškega razvoja, pojavil se je širši srednji razred, ki se približuje 100 milijonom prebivalcev, ter ker je Indija storila napredek pri tem, da postaja donatorka in ne le upravičenka razvojne pomoči; ker so velike razlike v prihodkih in 300 milijonov Indijcev, ki živijo pod pragom revščine, še vedno razlog za zaskrbljenost,

| D. | ker se Indija na področju notranje politike v tem času sooča z vrsto kriz, kot so nenehno nasilje islamskega džihada in hindujskega radikalizma, medskupnostni spori v Džamuju in Kašmirju, napadi na kristjane v Orisi, od katerih jih je bilo veliko dalitskega izvora, razširjeni upori maoistov (naksaliti) v vsaj 12 državah ter naravne katastrofe na severovzhodu, |
| --- | --- |

D.

ker se Indija na področju notranje politike v tem času sooča z vrsto kriz, kot so nenehno nasilje islamskega džihada in hindujskega radikalizma, medskupnostni spori v Džamuju in Kašmirju, napadi na kristjane v Orisi, od katerih jih je bilo veliko dalitskega izvora, razširjeni upori maoistov (naksaliti) v vsaj 12 državah ter naravne katastrofe na severovzhodu,

| E. | ker je avgusta 2008 prišlo do vala nasilja in vrste umorov kristjanov v Orisi; ker so se pojavile obtožbe, da ni bilo učinkovitega posredovanja lokalne policije, in ker so voditelji Višva Hindu Parišad izjavili, da se nasilje ne bo končalo, dokler v Orisi ne bo nobenega kristjana več; ker so nekatere krščanske skupnosti v Indiji nenehno izpostavljene nestrpnosti in nasilju, |
| --- | --- |

E.

ker je avgusta 2008 prišlo do vala nasilja in vrste umorov kristjanov v Orisi; ker so se pojavile obtožbe, da ni bilo učinkovitega posredovanja lokalne policije, in ker so voditelji Višva Hindu Parišad izjavili, da se nasilje ne bo končalo, dokler v Orisi ne bo nobenega kristjana več; ker so nekatere krščanske skupnosti v Indiji nenehno izpostavljene nestrpnosti in nasilju,

| F. | ker kastno razlikovanje in praksa „nedotakljivosti“ v zvezi z daliti še vedno zelo vplivata na njihove družbeno-gospodarske in politično-civilne pravice kljub prizadevanjem indijske vlade v zadnjih desetletjih, |
| --- | --- |

F.

ker kastno razlikovanje in praksa „nedotakljivosti“ v zvezi z daliti še vedno zelo vplivata na njihove družbeno-gospodarske in politično-civilne pravice kljub prizadevanjem indijske vlade v zadnjih desetletjih,

| G. | ker je od oktobra 2005 v bombnih napadih v indijskih mestih umrlo več kot 400 ljudi; ker je v zadnjem bombnem napadu, ki so ga 13. septembra 2008 izvedli islamski teroristi, umrlo najmanj 20 oseb, veliko pa jih je bilo ranjenih, |
| --- | --- |

G.

ker je od oktobra 2005 v bombnih napadih v indijskih mestih umrlo več kot 400 ljudi; ker je v zadnjem bombnem napadu, ki so ga 13. septembra 2008 izvedli islamski teroristi, umrlo najmanj 20 oseb, veliko pa jih je bilo ranjenih,

| H. | ker je trgovina med EU in Indijo v zadnjih letih rasla eksponentno, in sicer z 28,6 milijarde EUR leta 2003 na več kot 55 milijard EUR leta 2007; ker so se zunanje naložbe EU v Indiji več kot podvojile med letoma 2002 in 2006 na 2,4 milijarde EUR; ker sta trgovinski režim in zakonodajno okolje Indije še vedno sorazmerno omejevalna in ker je leta 2008 Svetovna banka Indijo uvrstila na 120. mesto (od 178 gospodarstev) glede neoviranega poslovanja, |
| --- | --- |

H.

ker je trgovina med EU in Indijo v zadnjih letih rasla eksponentno, in sicer z 28,6 milijarde EUR leta 2003 na več kot 55 milijard EUR leta 2007; ker so se zunanje naložbe EU v Indiji več kot podvojile med letoma 2002 in 2006 na 2,4 milijarde EUR; ker sta trgovinski režim in zakonodajno okolje Indije še vedno sorazmerno omejevalna in ker je leta 2008 Svetovna banka Indijo uvrstila na 120. mesto (od 178 gospodarstev) glede neoviranega poslovanja,

| I. | ker sta Evropski parlament in indijski parlament vzpostavila uradne dvostranske odnose, |
| --- | --- |

I.

ker sta Evropski parlament in indijski parlament vzpostavila uradne dvostranske odnose,

| J. | ker sta EU in Indija še vedno zavezani k sklenitvi prostotrgovinskega sporazuma, ki bo izčrpen, uravnotežen in v celoti usklajen s pravili Svetovne trgovinske organizacije ter bo zagotovil postopno in vzajemno liberalizacijo trgovine blaga in storitev ter vseboval tudi druga vprašanja, povezana s trgovino; ker bi prostotrgovinski sporazum zelo koristil obema gospodarstvoma, povečal naložbe, celotni izvoz in uvoz za EU in Indijo ter koristno spodbudil svetovno trgovino, še posebej pri storitvah, |
| --- | --- |

J.

ker sta EU in Indija še vedno zavezani k sklenitvi prostotrgovinskega sporazuma, ki bo izčrpen, uravnotežen in v celoti usklajen s pravili Svetovne trgovinske organizacije ter bo zagotovil postopno in vzajemno liberalizacijo trgovine blaga in storitev ter vseboval tudi druga vprašanja, povezana s trgovino; ker bi prostotrgovinski sporazum zelo koristil obema gospodarstvoma, povečal naložbe, celotni izvoz in uvoz za EU in Indijo ter koristno spodbudil svetovno trgovino, še posebej pri storitvah,

| K. | ker sta EU in Indija razvili tesno sodelovanje v znanstvenem in tehnološkem sektorju, |
| --- | --- |

K.

ker sta EU in Indija razvili tesno sodelovanje v znanstvenem in tehnološkem sektorju,

| L. | ker sta EU in Indija zavezani k izkoreninjanju vseh oblik terorizma, ki predstavljajo eno od najresnejših nevarnosti za mednarodni mir in varnost, |
| --- | --- |

L.

ker sta EU in Indija zavezani k izkoreninjanju vseh oblik terorizma, ki predstavljajo eno od najresnejših nevarnosti za mednarodni mir in varnost,

| M. | ker se je Indija v mednarodni skupnostni pojavila kot močan akter in kot ena izmed držav, ki največ prispeva k misijam ZN za ohranjanje miru, in ker bi morali Združeni narodi priznati ta večji status v obliki sedeža v Varnostnem svetu ZN, |
| --- | --- |

M.

ker se je Indija v mednarodni skupnostni pojavila kot močan akter in kot ena izmed držav, ki največ prispeva k misijam ZN za ohranjanje miru, in ker bi morali Združeni narodi priznati ta večji status v obliki sedeža v Varnostnem svetu ZN,

| N. | ker ima Indija pomembno vlogo pri vprašanjih južne in jugovzhodne Azije, zlasti kot članica Južnoazijskega združenja za regionalno sodelovanje (SAARC) in v sodelovanju z Združenjem držav jugovzhodne Azije (ASEAN); ker ima Indija vodilno vlogo pri podpiranju stabilnosti regije in v zvezi s sodelovanjem z EU v Nepalu in Šrilanki, |
| --- | --- |

N.

ker ima Indija pomembno vlogo pri vprašanjih južne in jugovzhodne Azije, zlasti kot članica Južnoazijskega združenja za regionalno sodelovanje (SAARC) in v sodelovanju z Združenjem držav jugovzhodne Azije (ASEAN); ker ima Indija vodilno vlogo pri podpiranju stabilnosti regije in v zvezi s sodelovanjem z EU v Nepalu in Šrilanki,

| O. | ker so Združene države Amerike in Indija podpisale sporazum o civilnemu jedrskemu sodelovanju, |
| --- | --- |

O.

ker so Združene države Amerike in Indija podpisale sporazum o civilnemu jedrskemu sodelovanju,

| P. | ker mirna prihodnost nekdanje prinčevske države Džamu in Kašmir ostaja pomemben cilj za stabilnost v južni Aziji, |
| --- | --- |

P.

ker mirna prihodnost nekdanje prinčevske države Džamu in Kašmir ostaja pomemben cilj za stabilnost v južni Aziji,

| Q. | ker so podnebne spremembe, energetska poraba in energetska varnost resna skrb mednarodne skupnosti, |
| --- | --- |

Q.

ker so podnebne spremembe, energetska poraba in energetska varnost resna skrb mednarodne skupnosti,

| R. | ker je svetovna bliskovita porast cen goriva in živil povzročila resne gospodarske težave in povečala skrbi glede možnosti družbenih nemirov, |
| --- | --- |

R.

ker je svetovna bliskovita porast cen goriva in živil povzročila resne gospodarske težave in povečala skrbi glede možnosti družbenih nemirov,

| S. | ker Indija sodeluje pri EU projektih Galileo in ITER, |
| --- | --- |

S.

ker Indija sodeluje pri EU projektih Galileo in ITER,

| 1. | pozdravlja deveto vrhunsko srečanje EU-Indija kot izraz trajnega strateškega partnerstva in močno priporoča, naj se v prihodnosti pred temi letnimi vrhunskimi srečanji organizirajo parlamentarne seje pred vrhom, da bi se tako poudaril demokratični nadzor tega procesa ter okrepilo razumevanje stališč in demokratičnih sistemov na obeh straneh; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja deveto vrhunsko srečanje EU-Indija kot izraz trajnega strateškega partnerstva in močno priporoča, naj se v prihodnosti pred temi letnimi vrhunskimi srečanji organizirajo parlamentarne seje pred vrhom, da bi se tako poudaril demokratični nadzor tega procesa ter okrepilo razumevanje stališč in demokratičnih sistemov na obeh straneh;

| 2. | potrjuje svojo trdno podporo za okrepitev strateških odnosov med EU in Indijo ter za raziskovanje nadaljnjih poti pri nadgrajevanju odnosa in poziva h konkretnim zaključkom na srečanju glede gospodarskih, političnih, varnostnih, trgovinskih in drugih vprašanj skupnega interesa; |
| --- | --- |

2.

potrjuje svojo trdno podporo za okrepitev strateških odnosov med EU in Indijo ter za raziskovanje nadaljnjih poti pri nadgrajevanju odnosa in poziva h konkretnim zaključkom na srečanju glede gospodarskih, političnih, varnostnih, trgovinskih in drugih vprašanj skupnega interesa;

| 3. | pozdravlja pregled zgoraj navedenega skupnega akcijskega načrta strateškega partnerstva, upa, da bodo v njem zadane jasne prednostne naloge in končni roki za dogovorjene dejavnosti, ter ponovno izraža željo, da bi se ga vključilo v postopek pregleda; je pripravljen na dogovor s Komisijo, na kakšen način bi bil v to vključen; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja pregled zgoraj navedenega skupnega akcijskega načrta strateškega partnerstva, upa, da bodo v njem zadane jasne prednostne naloge in končni roki za dogovorjene dejavnosti, ter ponovno izraža željo, da bi se ga vključilo v postopek pregleda; je pripravljen na dogovor s Komisijo, na kakšen način bi bil v to vključen;

| 4. | ugotavlja, da nameravata EU in Indija na vrhunskem srečanju sprejeti revidiran skupni akcijski načrt strateškega partnerstva; poudarja, da je treba predlaganim skupnim ukrepom dodati resnično politično vsebino in nameniti zadostna sredstva za popolno uresničitev prednostnih nalog v načrtu; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da nameravata EU in Indija na vrhunskem srečanju sprejeti revidiran skupni akcijski načrt strateškega partnerstva; poudarja, da je treba predlaganim skupnim ukrepom dodati resnično politično vsebino in nameniti zadostna sredstva za popolno uresničitev prednostnih nalog v načrtu;

| 5. | pozdravlja ustanovitev parlamentarne prijateljske skupine med Indijo in Evropskim parlamentom junija 2008, ki bo delovala znotraj indijskega parlamenta kot enakovredni organ delegacije Evropskega parlamenta za odnose z Republiko Indijo; upa, da bo ta pozitiven dogodek začetek pomembnega in strukturiranega dialoga med obema parlamentoma o vprašanjih globalnega in skupnega interesa z rednimi dvostranskimi obiski in razpravami na okroglih mizah; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja ustanovitev parlamentarne prijateljske skupine med Indijo in Evropskim parlamentom junija 2008, ki bo delovala znotraj indijskega parlamenta kot enakovredni organ delegacije Evropskega parlamenta za odnose z Republiko Indijo; upa, da bo ta pozitiven dogodek začetek pomembnega in strukturiranega dialoga med obema parlamentoma o vprašanjih globalnega in skupnega interesa z rednimi dvostranskimi obiski in razpravami na okroglih mizah;

| 6. | poudarja svojo trdno zavezo k vzpostavitvi celovitega, obsežnega in ambicioznega prostotrgovinskega sporazuma med EU in Indijo; ugotavlja, da so pogajalci dosegli široko soglasje glede trgovine blaga, vendar so potrebna nadaljnja pogajanja za doseg dogovora o storitvah, konkurenci, pravicah intelektualne lastnine, javnih razpisih, trajnostnemu razvoju, sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih ter necarinskih ovirah; poziva obe strani, naj si prizadevata za uspešen zaključek pogajanj do konca leta 2008; je seznanjen z velikim povečanjem dvostranske trgovine in naložb v zadnjem desetletju ter poudarja velik potencial za nadaljnjo rast, ki bo sledila takemu sporazumu; |
| --- | --- |

6.

poudarja svojo trdno zavezo k vzpostavitvi celovitega, obsežnega in ambicioznega prostotrgovinskega sporazuma med EU in Indijo; ugotavlja, da so pogajalci dosegli široko soglasje glede trgovine blaga, vendar so potrebna nadaljnja pogajanja za doseg dogovora o storitvah, konkurenci, pravicah intelektualne lastnine, javnih razpisih, trajnostnemu razvoju, sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih ter necarinskih ovirah; poziva obe strani, naj si prizadevata za uspešen zaključek pogajanj do konca leta 2008; je seznanjen z velikim povečanjem dvostranske trgovine in naložb v zadnjem desetletju ter poudarja velik potencial za nadaljnjo rast, ki bo sledila takemu sporazumu;

| 7. | poziva k sklenitvi obsežnega prostotrgovinskega sporazuma, ki bo izboljšal dostop do trga za blago in storitve, zajel vso trgovino in vseboval določbe o zakonodajni preglednosti na področjih, povezanih s skupno trgovino in naložbami, pa tudi določbe o standardih in oceni skladnosti, sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih, pravicah intelektualne lastnine, izvajanju zakonodaje, omogočanju trgovine, carini, javnih razpisih, trgovini in konkurenci ter o razvoju in človekovih pravicah, ki naj bi bile glavni del prostotrgovinskega sporazuma; |
| --- | --- |

7.

poziva k sklenitvi obsežnega prostotrgovinskega sporazuma, ki bo izboljšal dostop do trga za blago in storitve, zajel vso trgovino in vseboval določbe o zakonodajni preglednosti na področjih, povezanih s skupno trgovino in naložbami, pa tudi določbe o standardih in oceni skladnosti, sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih, pravicah intelektualne lastnine, izvajanju zakonodaje, omogočanju trgovine, carini, javnih razpisih, trgovini in konkurenci ter o razvoju in človekovih pravicah, ki naj bi bile glavni del prostotrgovinskega sporazuma;

| 8. | podpira pogajanja o prostotrgovinskem sporazumu z Indijo ter v celoti spoštuje različna stališča glede ekonomskih vprašanj obeh partneric, posebne družbeno-gospodarske razmere v Indiji in zlasti položaj revnih in samooskrbnih kmetov; meni, da je ambiciozno poglavje o trajnostnem razvoju bistveni del sporazumov, in poudarja, da mora biti to predmet uveljavljenega mehanizma za reševanje sporov; |
| --- | --- |

8.

podpira pogajanja o prostotrgovinskem sporazumu z Indijo ter v celoti spoštuje različna stališča glede ekonomskih vprašanj obeh partneric, posebne družbeno-gospodarske razmere v Indiji in zlasti položaj revnih in samooskrbnih kmetov; meni, da je ambiciozno poglavje o trajnostnem razvoju bistveni del sporazumov, in poudarja, da mora biti to predmet uveljavljenega mehanizma za reševanje sporov;

| 9. | ugotavlja, da je EU pomemben vir neposrednih tujih naložb v Indiji, saj prispeva približno 19,5 % od vseh tamkajšnjih neposrednih tujih naložb, ter da so skupne neposredne naložbe v mešane družbe ter hčerinske družbe v popolni lasti v EU (od aprila 1996 do 2006/2007) znašale 4 315,87 milijona EUR, kar pomeni, da je EU največji prejemnik tujih naložb iz Indije; priznava, da se naložbeni tokovi med EU in Indijo večajo ter da se bo to še stopnjevalo po uspešnem zaključku prostotrgovinskega sporazuma; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da je EU pomemben vir neposrednih tujih naložb v Indiji, saj prispeva približno 19,5 % od vseh tamkajšnjih neposrednih tujih naložb, ter da so skupne neposredne naložbe v mešane družbe ter hčerinske družbe v popolni lasti v EU (od aprila 1996 do 2006/2007) znašale 4 315,87 milijona EUR, kar pomeni, da je EU največji prejemnik tujih naložb iz Indije; priznava, da se naložbeni tokovi med EU in Indijo večajo ter da se bo to še stopnjevalo po uspešnem zaključku prostotrgovinskega sporazuma;

| 10. | opozarja, da sta EU in Indija pomembni trgovinski partnerici in ustanovni članici Svetovne trgovinske organizacije; obžaluje nedavni propad večstranskih trgovinskih pogajanj razvojne agende iz Dohe in spor zaradi kmetijskih tarif med ZDA in Indijo; ugotavlja, da bi neuspeh pogajanj Svetovne trgovinske organizacije povzročil: izgubo morebitnih socialnih ugodnosti, ki izhajajo iz novih reform organizacije; resno nevarnost, da bi bila ogrožena verodostojnost mednarodnega trgovinskega sistema in organizacije; in možnost širitve trgovinskega protekcionizma ter nevarnost, da bi članice organizacije zamenjale večstranskost z dvostranskimi in regionalnimi sporazumi; poziva EU in Indijo, naj obnovita svoja prizadevanja za doseg obsežnega trgovinskega dogovora, ki bo koristil ne le EU in Indiji, temveč tudi širši mednarodni skupnosti; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da sta EU in Indija pomembni trgovinski partnerici in ustanovni članici Svetovne trgovinske organizacije; obžaluje nedavni propad večstranskih trgovinskih pogajanj razvojne agende iz Dohe in spor zaradi kmetijskih tarif med ZDA in Indijo; ugotavlja, da bi neuspeh pogajanj Svetovne trgovinske organizacije povzročil: izgubo morebitnih socialnih ugodnosti, ki izhajajo iz novih reform organizacije; resno nevarnost, da bi bila ogrožena verodostojnost mednarodnega trgovinskega sistema in organizacije; in možnost širitve trgovinskega protekcionizma ter nevarnost, da bi članice organizacije zamenjale večstranskost z dvostranskimi in regionalnimi sporazumi; poziva EU in Indijo, naj obnovita svoja prizadevanja za doseg obsežnega trgovinskega dogovora, ki bo koristil ne le EU in Indiji, temveč tudi širši mednarodni skupnosti;

| 11. | poziva Komisijo, naj pri pogajanjih o prostotrgovinskem sporazumu ustrezno poudari pomen vprašanja človekovih pravic, zlasti izvajanje delovnih standardov Mednarodne organizacije dela v povezavi z delom otrok in zasužnjevanjem zaradi dolgov (konvenciji št. 138 in 182), odprave netarifnih ovir in sedanjih omejitev na področju neposrednih tujih naložb v pomembnih sektorjih ter pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj pri pogajanjih o prostotrgovinskem sporazumu ustrezno poudari pomen vprašanja človekovih pravic, zlasti izvajanje delovnih standardov Mednarodne organizacije dela v povezavi z delom otrok in zasužnjevanjem zaradi dolgov (konvenciji št. 138 in 182), odprave netarifnih ovir in sedanjih omejitev na področju neposrednih tujih naložb v pomembnih sektorjih ter pravic intelektualne lastnine;

| 12. | je seznanjen z napovedjo z dne 28. avgusta 2008 o prostotrgovinskemu sporazumu Indija-ASEAN; upa, da bo sporazum sprožil nadaljnjo gospodarsko rast, okrepil regionalne politične odnose in ohranjal varnost v jugovzhodni Aziji; |
| --- | --- |

12.

je seznanjen z napovedjo z dne 28. avgusta 2008 o prostotrgovinskemu sporazumu Indija-ASEAN; upa, da bo sporazum sprožil nadaljnjo gospodarsko rast, okrepil regionalne politične odnose in ohranjal varnost v jugovzhodni Aziji;

| 13. | poziva EU in Indijo, naj uspešno napredujeta pri zaključevanju pomorskega in letalskega sporazuma, ki bi še bolj okrepila dvostransko trgovino in naložbe; izjavlja, da bo vrhunsko srečanje tudi priložnost za podpis finančnega sporazuma o novem programu za sodelovanje na področju civilnega letalstva; |
| --- | --- |

13.

poziva EU in Indijo, naj uspešno napredujeta pri zaključevanju pomorskega in letalskega sporazuma, ki bi še bolj okrepila dvostransko trgovino in naložbe; izjavlja, da bo vrhunsko srečanje tudi priložnost za podpis finančnega sporazuma o novem programu za sodelovanje na področju civilnega letalstva;

| 14. | pozdravlja odprtje evropskega poslovnega in tehnološkega centra v New Delhiju, ki bo pomagal spodbujati vezi med evropskimi in indijskimi podjetji ter vezi med strokovnjaki s področja znanosti in tehnologije, z namenom odzvati se na povpraševanje na indijskem trgu; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja odprtje evropskega poslovnega in tehnološkega centra v New Delhiju, ki bo pomagal spodbujati vezi med evropskimi in indijskimi podjetji ter vezi med strokovnjaki s področja znanosti in tehnologije, z namenom odzvati se na povpraševanje na indijskem trgu;

| 15. | zahteva, da Svet zagotovi hiter napredek pri sistemu vizumskih olajšav; |
| --- | --- |

15.

zahteva, da Svet zagotovi hiter napredek pri sistemu vizumskih olajšav;

| 16. | pozdravlja ustanovitev indijskega urada za nadzor nad kaznivimi dejanji nad prostoživečimi živalmi, čeprav je še vedno zelo zaskrbljen zaradi težkega položaja divjega tigra, ter poziva Indijo, naj varuje tigra pred izgubo njegovega naravnega okolja in pred kriminalnimi mednacionalnimi trgovinskimi mrežami; poziva, naj EU s tehničnim strokovnim znanjem in finančno podporo nudi posebno pomoč pri teh prizadevanjih in uveljavljanju Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES); |
| --- | --- |

16.

pozdravlja ustanovitev indijskega urada za nadzor nad kaznivimi dejanji nad prostoživečimi živalmi, čeprav je še vedno zelo zaskrbljen zaradi težkega položaja divjega tigra, ter poziva Indijo, naj varuje tigra pred izgubo njegovega naravnega okolja in pred kriminalnimi mednacionalnimi trgovinskimi mrežami; poziva, naj EU s tehničnim strokovnim znanjem in finančno podporo nudi posebno pomoč pri teh prizadevanjih in uveljavljanju Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES);

| 17. | spodbuja obe strani, naj tesno sodelujeta na področju velikih okoljskih izzivov, ki grozijo planetu; zato poziva EU in Indijo, naj kolikor je možno razvijeta skupne pristope do nevarnosti podnebnih sprememb in do zmanjšanja emisij toplogrednih plinov; poudarja, da se morata obe strani zavezati k sporazumu za obdobje po letu 2012 o zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in hkrati identificirati posebna vprašanja, s katerimi se sooča Indija kot država v razvoju; |
| --- | --- |

17.

spodbuja obe strani, naj tesno sodelujeta na področju velikih okoljskih izzivov, ki grozijo planetu; zato poziva EU in Indijo, naj kolikor je možno razvijeta skupne pristope do nevarnosti podnebnih sprememb in do zmanjšanja emisij toplogrednih plinov; poudarja, da se morata obe strani zavezati k sporazumu za obdobje po letu 2012 o zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in hkrati identificirati posebna vprašanja, s katerimi se sooča Indija kot država v razvoju;

| 18. | je seznanjen z zelo visokimi cenami svetovne energije in posledičnimi vplivi na gospodinjstva, podjetja in industrijo; poudarja, da mora biti raznolikost energetske oskrbe pomemben politični cilj, in opozarja na nevarnosti za politično stabilnost v Evropi in južni Aziji, ki jih predstavljajo grožnje energetski varnosti; |
| --- | --- |

18.

je seznanjen z zelo visokimi cenami svetovne energije in posledičnimi vplivi na gospodinjstva, podjetja in industrijo; poudarja, da mora biti raznolikost energetske oskrbe pomemben politični cilj, in opozarja na nevarnosti za politično stabilnost v Evropi in južni Aziji, ki jih predstavljajo grožnje energetski varnosti;

| 19. | izraža zadovoljstvo, da je skupina držav dobaviteljic jedrskega blaga odobrila dogovor med ZDA in Indijo o jedrski energiji v civilne namene (in enostransko izjavo Indije o njenem namenu, da bo spoštovala svoje zaveze o neširjenju in sprejela prostovoljni moratorij na testiranje jedrskega orožja); poziva indijsko vlado, naj moratorij za jedrske poskuse spremeni v pravno zavezanost; |
| --- | --- |

19.

izraža zadovoljstvo, da je skupina držav dobaviteljic jedrskega blaga odobrila dogovor med ZDA in Indijo o jedrski energiji v civilne namene (in enostransko izjavo Indije o njenem namenu, da bo spoštovala svoje zaveze o neširjenju in sprejela prostovoljni moratorij na testiranje jedrskega orožja); poziva indijsko vlado, naj moratorij za jedrske poskuse spremeni v pravno zavezanost;

| 20. | priznava, da ima Indija pomembno vlogo pri preprečevanju sporov in ohranjevanju miru v svojem sosedstvu in drugod; je zaskrbljen nad nestanovitnimi političnimi razmerami v Pakistanu ter čedalje bolj nevarnimi razmerami v Afganistanu in na Šrilanki ter izraža upanje, da bo Indija kot prevladujoča država v tem delu sveta spodbujala stabilnost in mir; poziva Indijo in EU, zlasti prek posredovanja posebnega odposlanca EU za Burmo/Mjanmar, naj delujeta skupaj v prizadevanju, da prepričata burmansko vojaško hunto, naj izpusti politične zapornike in spoštuje človekove pravice; |
| --- | --- |

20.

priznava, da ima Indija pomembno vlogo pri preprečevanju sporov in ohranjevanju miru v svojem sosedstvu in drugod; je zaskrbljen nad nestanovitnimi političnimi razmerami v Pakistanu ter čedalje bolj nevarnimi razmerami v Afganistanu in na Šrilanki ter izraža upanje, da bo Indija kot prevladujoča država v tem delu sveta spodbujala stabilnost in mir; poziva Indijo in EU, zlasti prek posredovanja posebnega odposlanca EU za Burmo/Mjanmar, naj delujeta skupaj v prizadevanju, da prepričata burmansko vojaško hunto, naj izpusti politične zapornike in spoštuje človekove pravice;

| 21. | obžaluje izbruh neredov v Kašmirju avgusta 2008 ter priporoča oblastem, naj sprejmejo vse razumne ukrepe, da bodo volitve v Džamuju in Kašmirju lahko potekale v stabilnem okolju; meni, da je odprtje Kašmirja za prost pretok blaga in oseb temeljnega pomena za premik z mrtve točke nasilja in zatiranja; z veseljem pričakuje čas, ko bo mogoče zmanjšati vojaško prisotnost, kar bo vodilo do normalnega delovanja civilne družbe, gospodarstva in turizma; |
| --- | --- |

21.

obžaluje izbruh neredov v Kašmirju avgusta 2008 ter priporoča oblastem, naj sprejmejo vse razumne ukrepe, da bodo volitve v Džamuju in Kašmirju lahko potekale v stabilnem okolju; meni, da je odprtje Kašmirja za prost pretok blaga in oseb temeljnega pomena za premik z mrtve točke nasilja in zatiranja; z veseljem pričakuje čas, ko bo mogoče zmanjšati vojaško prisotnost, kar bo vodilo do normalnega delovanja civilne družbe, gospodarstva in turizma;

| 22. | je močno zaskrbljen zaradi katastrofe, ki so jo povzročile poplave v severovzhodni Indiji, prizadele pa so predvsem državo Bihar ter tudi sosednji državi Nepal in Bangladeš; obžaluje, da je ta katastrofa terjala ogromno število žrtev, več kot milijon prebivalcev pa je ostalo brez doma; pozdravlja nujno pomoč, ki jo je zagotovila EU; poziva EU in Indijo, naj poglobita sodelovanje o ukrepih za ublažitev posledic podnebnih sprememb in zlasti pospešita sodelovanje na področju obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

22.

je močno zaskrbljen zaradi katastrofe, ki so jo povzročile poplave v severovzhodni Indiji, prizadele pa so predvsem državo Bihar ter tudi sosednji državi Nepal in Bangladeš; obžaluje, da je ta katastrofa terjala ogromno število žrtev, več kot milijon prebivalcev pa je ostalo brez doma; pozdravlja nujno pomoč, ki jo je zagotovila EU; poziva EU in Indijo, naj poglobita sodelovanje o ukrepih za ublažitev posledic podnebnih sprememb in zlasti pospešita sodelovanje na področju obnovljivih virov energije;

| 23. | pozdravlja prizadevanja indijske vlade in civilne družbe pri reševanju in evakuiranju, usklajevanju in razdeljevanju hrane ter upravljanju humanitarnih taborišč; poudarja, da mora biti zagotovitev zavetja in sanitarne vode ključna prednostna naloga pri stabilizaciji javnega zdravja; se zavzema za globlje mednarodno sodelovanje z Indijo, da bi se podprlo nujno izvajanje ukrepov za prilagajanje na podnebne spremembe, saj je čedalje več naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroča človek, kot so poplave, zaradi česar je treba pospešiti preventivne in sanacijske ukrepe; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja prizadevanja indijske vlade in civilne družbe pri reševanju in evakuiranju, usklajevanju in razdeljevanju hrane ter upravljanju humanitarnih taborišč; poudarja, da mora biti zagotovitev zavetja in sanitarne vode ključna prednostna naloga pri stabilizaciji javnega zdravja; se zavzema za globlje mednarodno sodelovanje z Indijo, da bi se podprlo nujno izvajanje ukrepov za prilagajanje na podnebne spremembe, saj je čedalje več naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroča človek, kot so poplave, zaradi česar je treba pospešiti preventivne in sanacijske ukrepe;

| 24. | priznava, da Indija predstavlja vzor za urejanje kulturnega in verskega pluralizma, navkljub občasnim in lokalnim težavam med veroizpovedmi, vključno s tistimi med hindujci in kristjani; vseeno izraža globoko zaskrbljenost zaradi sedanjega položaja krščanskih manjšin in obžaluje posledice, ki jih utegnejo imeti za svobodo veroizpovedi zakoni proti spreobračanju, ki so bili sprejeti v več indijskih zveznih državah; |
| --- | --- |

24.

priznava, da Indija predstavlja vzor za urejanje kulturnega in verskega pluralizma, navkljub občasnim in lokalnim težavam med veroizpovedmi, vključno s tistimi med hindujci in kristjani; vseeno izraža globoko zaskrbljenost zaradi sedanjega položaja krščanskih manjšin in obžaluje posledice, ki jih utegnejo imeti za svobodo veroizpovedi zakoni proti spreobračanju, ki so bili sprejeti v več indijskih zveznih državah;

| 25. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi nedavnih napadov na kristjane v Orisi, od katerih jih je bilo mnogo dalitskega izvora, še posebej v predelu Kandamal; poudarja, da je treba zagotoviti takojšno pomoč in podporo za žrtve, pa tudi kompenzacijo Cerkvi zaradi materialne škode na njeni lastnini ter posameznikom, ki so prav tako utrpeli materialno škodo; poziva oblasti, naj omogočijo varno vrnitev tistim, ki so bili prisiljeni oditi iz svojih vasi; poudarja, da je treba vsem obtožencem, vključno z višjimi policijskimi uradniki, soditi hitro v skladu s pravosodnim sistemom; obžaluje uboj vsaj 35 oseb od izbruha nasilja in poziva državo in nacionalne organe, naj naredijo vse v svoji moči za zaščito krščanske manjšine; |
| --- | --- |

25.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi nedavnih napadov na kristjane v Orisi, od katerih jih je bilo mnogo dalitskega izvora, še posebej v predelu Kandamal; poudarja, da je treba zagotoviti takojšno pomoč in podporo za žrtve, pa tudi kompenzacijo Cerkvi zaradi materialne škode na njeni lastnini ter posameznikom, ki so prav tako utrpeli materialno škodo; poziva oblasti, naj omogočijo varno vrnitev tistim, ki so bili prisiljeni oditi iz svojih vasi; poudarja, da je treba vsem obtožencem, vključno z višjimi policijskimi uradniki, soditi hitro v skladu s pravosodnim sistemom; obžaluje uboj vsaj 35 oseb od izbruha nasilja in poziva državo in nacionalne organe, naj naredijo vse v svoji moči za zaščito krščanske manjšine;

| 26. | izraža svoje globoko sožalje žrtvam terorističnih bombnih napadov v Indiji, tako na svojem ozemlju kot v Afganistanu ter zlasti ambasadi v Kabulu; zlasti opozarja na nedavni bombni napad 13. septembra 2008 v indijski prestolnici in na več kot 180 smrtnih žrtev v Mumbaju leta 2006 ter več kot 60 v Džajpurju maja 2008; obsoja te in vse druge teroristične napade; |
| --- | --- |

26.

izraža svoje globoko sožalje žrtvam terorističnih bombnih napadov v Indiji, tako na svojem ozemlju kot v Afganistanu ter zlasti ambasadi v Kabulu; zlasti opozarja na nedavni bombni napad 13. septembra 2008 v indijski prestolnici in na več kot 180 smrtnih žrtev v Mumbaju leta 2006 ter več kot 60 v Džajpurju maja 2008; obsoja te in vse druge teroristične napade;

| 27. | potrjuje, da mora imeti civilna družba pomembno vlogo v razpravah o načelnih vprašanjih v aktualnih dvostranskih pogajanjih; zato vztraja, da je treba okrepiti vlogo okrogle mize civilne družbe EU in Indije, ustanovljene leta 2001, ter poziva zlasti k temu, naj se ji zagotovi sredstva, da bo lahko učinkovito opravljala nalogo svetovanja civilni družbi v EU in Indiji; poziva, naj se v procesu sprejemanja odločitev v EU bolj upošteva rezultate teh izmenjav; |
| --- | --- |

27.

potrjuje, da mora imeti civilna družba pomembno vlogo v razpravah o načelnih vprašanjih v aktualnih dvostranskih pogajanjih; zato vztraja, da je treba okrepiti vlogo okrogle mize civilne družbe EU in Indije, ustanovljene leta 2001, ter poziva zlasti k temu, naj se ji zagotovi sredstva, da bo lahko učinkovito opravljala nalogo svetovanja civilni družbi v EU in Indiji; poziva, naj se v procesu sprejemanja odločitev v EU bolj upošteva rezultate teh izmenjav;

| 28. | z vidika spoštovanja človekovih pravic pozdravlja sodelovanje Indije s Svetom ZN za človekove pravice; pozdravlja tudi neodvisno in natančno delo indijske nacionalne komisije za človekove pravice na področju verske diskriminacije in drugih vprašanj; obžaluje, da Indija še ni ratificirala Mednarodne konvencije proti mučenju in drugemu krutemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju oziroma njenega izbirnega protokola; priporoča Indiji, naj oba instrumenta nemudoma ratificira; odločno poziva indijsko vlado, naj nemudoma odpravi smrtno kazen z uvedbo moratorija na izvrševanje smrtne kazni; spodbuja indijsko vlado, naj podpiše in ratificira Izbirni protokol h Konvenciji Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk; odločno poziva Indijo, naj postane članica Mednarodnega kazenskega sodišča; poziva indijske oblasti, naj prenovijo zakon o posebnih pooblastilih oboroženih sil, ki vojakom in policistom omogoča nekaznovanje; |
| --- | --- |

28.

z vidika spoštovanja človekovih pravic pozdravlja sodelovanje Indije s Svetom ZN za človekove pravice; pozdravlja tudi neodvisno in natančno delo indijske nacionalne komisije za človekove pravice na področju verske diskriminacije in drugih vprašanj; obžaluje, da Indija še ni ratificirala Mednarodne konvencije proti mučenju in drugemu krutemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju oziroma njenega izbirnega protokola; priporoča Indiji, naj oba instrumenta nemudoma ratificira; odločno poziva indijsko vlado, naj nemudoma odpravi smrtno kazen z uvedbo moratorija na izvrševanje smrtne kazni; spodbuja indijsko vlado, naj podpiše in ratificira Izbirni protokol h Konvenciji Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk; odločno poziva Indijo, naj postane članica Mednarodnega kazenskega sodišča; poziva indijske oblasti, naj prenovijo zakon o posebnih pooblastilih oboroženih sil, ki vojakom in policistom omogoča nekaznovanje;

| 29. | poziva k pripravi poročila o napredku izvajanja politike z Indijo na področju človekovih pravic, pri čemer opozarja, da je dialog EU-Indija o človekovih pravicah predstavljen kot vzor za tovrstne dialoge; zato je presenečen, da Indije ni na seznamu držav, ki so upravičene do sredstev iz Evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) (5) za financiranje mikroprojektov civilne družbe; |
| --- | --- |

29.

poziva k pripravi poročila o napredku izvajanja politike z Indijo na področju človekovih pravic, pri čemer opozarja, da je dialog EU-Indija o človekovih pravicah predstavljen kot vzor za tovrstne dialoge; zato je presenečen, da Indije ni na seznamu držav, ki so upravičene do sredstev iz Evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) (5) za financiranje mikroprojektov civilne družbe;

| 30. | poziva EU in Indijo, naj jasno opredelita skupno zavezo k boju proti terorizmu, ki je ena od najresnejših groženj za mednarodni mir in varnost; poziva k obsežnejšemu sodelovanju pri izmenjavi podatkov obveščevalnih služb in k resni obravnavi, da bi imela Indija v Europolu privilegiran status; |
| --- | --- |

30.

poziva EU in Indijo, naj jasno opredelita skupno zavezo k boju proti terorizmu, ki je ena od najresnejših groženj za mednarodni mir in varnost; poziva k obsežnejšemu sodelovanju pri izmenjavi podatkov obveščevalnih služb in k resni obravnavi, da bi imela Indija v Europolu privilegiran status;

| 31. | poudarja, da je vprašanje preskrbe s hrano v Indiji še vedno zaskrbljujoče; poziva indijsko vlado, naj odpravi razliko med povpraševanjem in ponudbo s pospešitvijo domače proizvodnje žitaric ter zagotavljanjem javnih in zasebnih naložb, uvedbo novih tehnologij in diverzifikacijo pridelkov; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da je vprašanje preskrbe s hrano v Indiji še vedno zaskrbljujoče; poziva indijsko vlado, naj odpravi razliko med povpraševanjem in ponudbo s pospešitvijo domače proizvodnje žitaric ter zagotavljanjem javnih in zasebnih naložb, uvedbo novih tehnologij in diverzifikacijo pridelkov;

| 32. | pozdravlja napredek Indije pri odpravi revščine (razvojni cilj tisočletja št. 1); vendar opozarja na prepočasen napredek pri izpolnjevanju razvojnih ciljev tisočletja na področju izobraževanja, zdravja, zagotavljanja enakosti med spoloma ter krepitve vloge žensk; ponovno izraža zaskrbljenost, da je najmanj viden napredek na področju zmanjšanja smrtnosti otrok in izboljšanja zdravja mater (razvojna cilja tisočletja št. 4 in 5), ki ju tudi najverjetneje ne bo mogla doseči do leta 2015; poziva Svet, Komisijo in vlado Indije, naj se osredotočijo na ukrepe za zagotavljanje enakosti med spoloma, zmanjšanje umrljivosti otrok in izboljšanje zdravja mater; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja napredek Indije pri odpravi revščine (razvojni cilj tisočletja št. 1); vendar opozarja na prepočasen napredek pri izpolnjevanju razvojnih ciljev tisočletja na področju izobraževanja, zdravja, zagotavljanja enakosti med spoloma ter krepitve vloge žensk; ponovno izraža zaskrbljenost, da je najmanj viden napredek na področju zmanjšanja smrtnosti otrok in izboljšanja zdravja mater (razvojna cilja tisočletja št. 4 in 5), ki ju tudi najverjetneje ne bo mogla doseči do leta 2015; poziva Svet, Komisijo in vlado Indije, naj se osredotočijo na ukrepe za zagotavljanje enakosti med spoloma, zmanjšanje umrljivosti otrok in izboljšanje zdravja mater;

| 33. | poziva EU in Indijo, naj bolj poudarita medčloveške izmenjave in večji kulturni dialog; |
| --- | --- |

33.

poziva EU in Indijo, naj bolj poudarita medčloveške izmenjave in večji kulturni dialog;

| 34. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Indije. |
| --- | --- |

34.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Indije.

---

(1)  UL C 227 E, 21.9.2006, str. 589.

(2)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 468.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0366.

(4)  UL C 306 E, 15.12.2006, str. 400.

(5)  Uredba (ES) št. 1889/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu (UL L 386, 29.12.2006, str. 1).

---

Četrtek, 25. septembra 2008

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/75 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/75

---

Četrtek, 25. september 2008Svobodni in skupnostni mediji v Evropi

P6_TA(2008)0456

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. septembra 2008 o svobodnih in skupnostnih medijih v Evropi (2008/2011(INI))

2010/C 8 E/14

Evropski parlament,

ob upoštevanju členov 150 in 151 Pogodbe ES,

ob upoštevanju Amsterdamske pogodbe, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji, Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti, nekaterih s tem povezanih aktov, podpisanih dne 2. oktobra 1997 in Protokola št. 9 o sistemu javne radiodifuzije v državah članicah (1),

ob upoštevanju člena 11 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

ob upoštevanju Konvencije Unesca o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja, ki priznava legitimnost javne politike za priznavanje in spodbujanje pluralizma,

ob upoštevanju Direktive 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (Okvirna direktiva) (2),

ob upoštevanju Direktive 2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju (Direktiva o dostopu) (3),

ob upoštevanju Direktive 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) (4),

ob upoštevanju Direktive 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (Direktiva o univerzalnih storitvah) (5),

ob upoštevanju Direktive 2007/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o spremembi Direktive Sveta 89/552/EGS o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov (6),

ob upoštevanju Odločbe št. 676/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (7),

ob upoštevanju bele knjige o evropski komunikacijski politiki, ki jo je predložila Komisija (KOM(2006)0035),

ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 20. decembra 2007 o evropskem pristopu k medijski pismenosti v digitalnem okolju (KOM(2007)0833),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. julija 1995 o možnostih strategije zelene knjige za okrepitev evropske programske industrije v okviru avdiovizualne politike Evropske unije (8),

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom „Pluralizem medijev v Evropski uniji“ (SEK(2007)0032),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. aprila 2004 o nevarnosti kršitev svobode izražanja in obveščanja v EU ter predvsem Italiji (člen 11(2) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah) (9),

ob upoštevanju študije Razmere na področju medijev skupnosti v Evropski uniji, ki jo je naročil Evropski parlament,

ob upoštevanju priporočila Odbora ministrov Sveta Evrope (CM/Rec(2007)2) državam članicam o pluralnosti medijev in raznolikosti medijskih vsebin,

ob upoštevanju deklaracije Odbora ministrov Sveta Evrope (Decl-31.01.2007 E) o zaščitni vlogi medijev v demokraciji v zvezi s koncentracijo medijev,

ob upoštevanju skupne izjave o raznolikosti in radiodifuziji, ki so jo pripravili posebni poročevalec ZN o svobodi mnenja in izražanja, predstavnik svobode medijev OVSE, posebni poročevalec organizacije ameriških držav o svobodi izražanja in posebni poročevalec afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev o svobodi izražanja in dostopu do informacij, sprejete dne 12. decembra 2007,

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A6-0263/2008),

| A. | ker so svobodni in skupnostni mediji nepridobitne organizacije in so odgovorni skupnosti, ki so ji namenjeni, |
| --- | --- |

A.

ker so svobodni in skupnostni mediji nepridobitne organizacije in so odgovorni skupnosti, ki so ji namenjeni,

| B. | ker nepridobitnost pomeni, da je glavni cilj takšnih medijev, da sodelujejo pri dejavnostih javnega in/ali zasebnega interesa brez komercialnih ali denarnih koristi, |
| --- | --- |

B.

ker nepridobitnost pomeni, da je glavni cilj takšnih medijev, da sodelujejo pri dejavnostih javnega in/ali zasebnega interesa brez komercialnih ali denarnih koristi,

| C. | ker odgovornost skupnosti pomeni, da morajo svobodni in skupnostni mediji obveščati skupnost o svojem delovanju in odločitvah, jih upravičiti in biti kaznovani v primeru morebitnih kršitev, |
| --- | --- |

C.

ker odgovornost skupnosti pomeni, da morajo svobodni in skupnostni mediji obveščati skupnost o svojem delovanju in odločitvah, jih upravičiti in biti kaznovani v primeru morebitnih kršitev,

| D. | ker so med državami članicami velike razlike v zvezi z razširjanjem in vplivom svobodnih in skupnostnih medijev, ki sta največja v tistih državah članicah, ki jasno priznavajo njihov pravni status in se zavedajo njihove dodane vrednosti, |
| --- | --- |

D.

ker so med državami članicami velike razlike v zvezi z razširjanjem in vplivom svobodnih in skupnostnih medijev, ki sta največja v tistih državah članicah, ki jasno priznavajo njihov pravni status in se zavedajo njihove dodane vrednosti,

| E. | ker bi morali svobodni in skupnostni mediji omogočati sodelovanje članov skupnosti pri oblikovanju vsebine in tako spodbujati dejavno prostovoljno sodelovanje pri medijski produkciji namesto pasivne uporabe medijev, |
| --- | --- |

E.

ker bi morali svobodni in skupnostni mediji omogočati sodelovanje članov skupnosti pri oblikovanju vsebine in tako spodbujati dejavno prostovoljno sodelovanje pri medijski produkciji namesto pasivne uporabe medijev,

| F. | ker svobodni in skupnostni mediji zelo pogosto ne predstavljajo družbene večine, ampak so namenjeni različnim manjšim posebnim ciljnim skupinam, ki jih drugi mediji prezrejo in so pogosto lokalno ali regionalno usmerjene, |
| --- | --- |

F.

ker svobodni in skupnostni mediji zelo pogosto ne predstavljajo družbene večine, ampak so namenjeni različnim manjšim posebnim ciljnim skupinam, ki jih drugi mediji prezrejo in so pogosto lokalno ali regionalno usmerjene,

| G. | ker imajo svobodni in skupnostni mediji široko, a kljub temu večinoma nepriznano vlogo v medijskem prostoru, zlasti kot vir lokalnih vsebin, ter spodbujajo inovacije, ustvarjalnost in raznolikost vsebin, |
| --- | --- |

G.

ker imajo svobodni in skupnostni mediji široko, a kljub temu večinoma nepriznano vlogo v medijskem prostoru, zlasti kot vir lokalnih vsebin, ter spodbujajo inovacije, ustvarjalnost in raznolikost vsebin,

| H. | ker morajo imeti svobodni in skupnostni mediji jasno opredeljena pooblastila, na primer zagotavljanje družbenih koristi, kar mora izražati tudi vsebina, ki jo ustvarjajo, |
| --- | --- |

H.

ker morajo imeti svobodni in skupnostni mediji jasno opredeljena pooblastila, na primer zagotavljanje družbenih koristi, kar mora izražati tudi vsebina, ki jo ustvarjajo,

| I. | ker je ena od glavnih pomanjkljivosti svobodnih in skupnostnih medijev v Evropski uniji, da jih mnogi nacionalni pravni sistemi pravno ne priznavajo, poleg tega pa doslej vprašanje svobodnih in skupnostnih medijev ni bilo obravnavano v nobenem od ustreznih pravnih aktov Skupnosti, |
| --- | --- |

I.

ker je ena od glavnih pomanjkljivosti svobodnih in skupnostnih medijev v Evropski uniji, da jih mnogi nacionalni pravni sistemi pravno ne priznavajo, poleg tega pa doslej vprašanje svobodnih in skupnostnih medijev ni bilo obravnavano v nobenem od ustreznih pravnih aktov Skupnosti,

| J. | ker bi uvedba kodeksa prakse poleg pravnega priznanja pojasnila status, postopke in vlogo sektorja, s čimer bi prispevala k zanesljivosti sektorja ter zagotovila neodvisnost in preprečila kršitve, |
| --- | --- |

J.

ker bi uvedba kodeksa prakse poleg pravnega priznanja pojasnila status, postopke in vlogo sektorja, s čimer bi prispevala k zanesljivosti sektorja ter zagotovila neodvisnost in preprečila kršitve,

| K. | ker je internet v sektorju začel novo obdobje z novimi možnostmi in izzivi in ker pomenijo stroški prehoda z analognega na digitalni prenos veliko breme za svobodne in skupnostne medije, |
| --- | --- |

K.

ker je internet v sektorju začel novo obdobje z novimi možnostmi in izzivi in ker pomenijo stroški prehoda z analognega na digitalni prenos veliko breme za svobodne in skupnostne medije,

| L. | ker je bilo leto 2008 razglašeno za evropsko leto medkulturnega dialoga, kar pomeni, da imajo mediji v Uniji zlasti pomembno vlogo pri zagotavljanju posebej ustreznih sredstev izražanja in informacij za manjše kulturne subjekte v družbi kot celoti ter pri nadaljevanju medkulturnega dialoga v letu 2008 in pozneje, |
| --- | --- |

L.

ker je bilo leto 2008 razglašeno za evropsko leto medkulturnega dialoga, kar pomeni, da imajo mediji v Uniji zlasti pomembno vlogo pri zagotavljanju posebej ustreznih sredstev izražanja in informacij za manjše kulturne subjekte v družbi kot celoti ter pri nadaljevanju medkulturnega dialoga v letu 2008 in pozneje,

| M. | ker so svobodni in skupnostni mediji pomembno sredstvo krepitve moči državljanov in spodbujanja državljanov k dejavnemu sodelovanju v civilni družbi; ker bogatijo družbeno razpravo, saj predstavljajo sredstvo notranjega pluralizma idej; ker koncentracija lastništva ogroža poglobljeno medijsko pokritje vprašanj lokalnih interesov za vse skupine v skupnosti, |
| --- | --- |

M.

ker so svobodni in skupnostni mediji pomembno sredstvo krepitve moči državljanov in spodbujanja državljanov k dejavnemu sodelovanju v civilni družbi; ker bogatijo družbeno razpravo, saj predstavljajo sredstvo notranjega pluralizma idej; ker koncentracija lastništva ogroža poglobljeno medijsko pokritje vprašanj lokalnih interesov za vse skupine v skupnosti,

| 1. | poudarja, da so svobodni in skupnostni mediji učinkovito sredstvo za krepitev kulturne in jezikovne raznolikosti, družbene vključenosti ter lokalne identitete, zaradi česar je sektor zelo raznolik; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da so svobodni in skupnostni mediji učinkovito sredstvo za krepitev kulturne in jezikovne raznolikosti, družbene vključenosti ter lokalne identitete, zaradi česar je sektor zelo raznolik;

| 2. | poudarja, da svobodni in skupnostni mediji pomagajo krepiti identiteto posebnih interesnih skupin, medtem ko članom teh skupin hkrati omogočajo, da sodelujejo z drugimi družbenimi skupinami, s čimer imajo pomembno vlogo pri spodbujanju strpnosti in pluralizma v družbi ter prispevajo k medkulturnemu dialogu; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da svobodni in skupnostni mediji pomagajo krepiti identiteto posebnih interesnih skupin, medtem ko članom teh skupin hkrati omogočajo, da sodelujejo z drugimi družbenimi skupinami, s čimer imajo pomembno vlogo pri spodbujanju strpnosti in pluralizma v družbi ter prispevajo k medkulturnemu dialogu;

| 3. | poudarja tudi, da svobodni in skupnostni mediji spodbujajo medkulturni dialog z izobraževanjem splošne javnosti, bojem proti negativnim stereotipom in popravljanjem podobe, ki jo ustvarjajo množični mediji v zvezi s skupnostmi znotraj družbe, ki jim grozi izključitev, kot so begunci, migranti, Romi ter druge etnične in verske manjšine; poudarja, da so svobodni in skupnostni mediji eno od obstoječih sredstev, ki olajšajo vključevanje priseljencev in tudi omogočajo prikrajšanim članom družbe, da postanejo dejavni udeleženci s sodelovanjem pri razpravah, ki so zanje pomembne; |
| --- | --- |

3.

poudarja tudi, da svobodni in skupnostni mediji spodbujajo medkulturni dialog z izobraževanjem splošne javnosti, bojem proti negativnim stereotipom in popravljanjem podobe, ki jo ustvarjajo množični mediji v zvezi s skupnostmi znotraj družbe, ki jim grozi izključitev, kot so begunci, migranti, Romi ter druge etnične in verske manjšine; poudarja, da so svobodni in skupnostni mediji eno od obstoječih sredstev, ki olajšajo vključevanje priseljencev in tudi omogočajo prikrajšanim članom družbe, da postanejo dejavni udeleženci s sodelovanjem pri razpravah, ki so zanje pomembne;

| 4. | poudarja, da lahko imajo svobodni in skupnostni mediji pomembno vlogo v programih usposabljanja, pri katerih sodelujejo zunanje organizacije, vključno z univerzami, in strokovno neusposobljeni člani skupnosti ter delujejo kot dragoceno vozlišče za delovne izkušnje; poudarja, da usposabljanje ljudi na področju digitalnih, spletnih ter uredniških znanj in spretnosti, tako da sodelujejo pri dejavnostih svobodnih in skupnostnih medijev, zagotavlja koristna ter prenosljiva znanja in spretnosti; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da lahko imajo svobodni in skupnostni mediji pomembno vlogo v programih usposabljanja, pri katerih sodelujejo zunanje organizacije, vključno z univerzami, in strokovno neusposobljeni člani skupnosti ter delujejo kot dragoceno vozlišče za delovne izkušnje; poudarja, da usposabljanje ljudi na področju digitalnih, spletnih ter uredniških znanj in spretnosti, tako da sodelujejo pri dejavnostih svobodnih in skupnostnih medijev, zagotavlja koristna ter prenosljiva znanja in spretnosti;

| 5. | poudarja, da svobodni in skupnostni mediji delujejo kot pobudnik za lokalno ustvarjalnost, ker umetnikom in ustvarjalnim podjetnikom zagotavljajo javno platformo za preskušanje novih zamisli in konceptov; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da svobodni in skupnostni mediji delujejo kot pobudnik za lokalno ustvarjalnost, ker umetnikom in ustvarjalnim podjetnikom zagotavljajo javno platformo za preskušanje novih zamisli in konceptov;

| 6. | meni, da svobodni in skupnostni mediji prispevajo k cilju izboljšanja medijske pismenosti državljanov prek njihovega neposrednega vključevanja v oblikovanje in razširjanje vsebin ter spodbuja enote skupnosti na šolah, da pri mladih razvijajo občutek za skupnost, povečajo medijsko pismenost ter oblikujejo sklope spretnosti, ki se lahko potem uporabijo za sodelovanje pri svobodnih in skupnostnih medijih; |
| --- | --- |

6.

meni, da svobodni in skupnostni mediji prispevajo k cilju izboljšanja medijske pismenosti državljanov prek njihovega neposrednega vključevanja v oblikovanje in razširjanje vsebin ter spodbuja enote skupnosti na šolah, da pri mladih razvijajo občutek za skupnost, povečajo medijsko pismenost ter oblikujejo sklope spretnosti, ki se lahko potem uporabijo za sodelovanje pri svobodnih in skupnostnih medijih;

| 7. | poudarja, da svobodni in skupnostni mediji pomagajo krepiti pluralnost medijev, ker zagotavljajo dodatne vidike obravnavanja vprašanj, ki so bistvena za neko skupnost; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da svobodni in skupnostni mediji pomagajo krepiti pluralnost medijev, ker zagotavljajo dodatne vidike obravnavanja vprašanj, ki so bistvena za neko skupnost;

| 8. | poudarja, da so v primeru prenehanja delovanja ali neobstoja storitev javnih in komercialnih medijev na nekaterih območjih, vključno z oddaljenimi območji, ter zaradi težnje komercialnih medijev k zmanjševanju lokalnih vsebin, svobodni in skupnostni mediji edini vir lokalnih novic in informacij ter edini glas lokalnih skupnosti; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da so v primeru prenehanja delovanja ali neobstoja storitev javnih in komercialnih medijev na nekaterih območjih, vključno z oddaljenimi območji, ter zaradi težnje komercialnih medijev k zmanjševanju lokalnih vsebin, svobodni in skupnostni mediji edini vir lokalnih novic in informacij ter edini glas lokalnih skupnosti;

| 9. | pozdravlja dejstvo, da lahko svobodni in skupnostni mediji državljane bolj ozavestijo o obstoječih javnih službah in lahko spodbujajo sodelovanje državljanov pri javni razpravi; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja dejstvo, da lahko svobodni in skupnostni mediji državljane bolj ozavestijo o obstoječih javnih službah in lahko spodbujajo sodelovanje državljanov pri javni razpravi;

| 10. | meni, da lahko svobodni in skupnostni mediji delujejo kot uspešno sredstvo približevanja Unije državljanom, tako da so usmerjeni na posebne ciljne skupine; priporoča državam članicam, da dejavneje sodelujejo s svobodnimi in skupnostnimi mediji, da bi z državljani vzpostavile tesnejši dialog; |
| --- | --- |

10.

meni, da lahko svobodni in skupnostni mediji delujejo kot uspešno sredstvo približevanja Unije državljanom, tako da so usmerjeni na posebne ciljne skupine; priporoča državam članicam, da dejavneje sodelujejo s svobodnimi in skupnostnimi mediji, da bi z državljani vzpostavile tesnejši dialog;

| 11. | opozarja, da je dobra kakovost svobodnih in skupnostnih medijev bistvena za izkoriščenje njihovega potenciala, in poudarja, da brez ustreznih finančnih sredstev takšna kakovost ni mogoča; ugotavlja, da so finančni viri svobodnih in skupnostnih medijev zelo različni, v splošnem pa dokaj omejeni, in priznava, da bi dodatna sredstva in digitalna prilagoditev sektorju svobodnih in skupnostnih medijev omogočili razširitev njegovega profila inovacij ter zagotovitev novih in nujnih storitev, ki prispevajo k dodani vrednosti obstoječih analognih storitev; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da je dobra kakovost svobodnih in skupnostnih medijev bistvena za izkoriščenje njihovega potenciala, in poudarja, da brez ustreznih finančnih sredstev takšna kakovost ni mogoča; ugotavlja, da so finančni viri svobodnih in skupnostnih medijev zelo različni, v splošnem pa dokaj omejeni, in priznava, da bi dodatna sredstva in digitalna prilagoditev sektorju svobodnih in skupnostnih medijev omogočili razširitev njegovega profila inovacij ter zagotovitev novih in nujnih storitev, ki prispevajo k dodani vrednosti obstoječih analognih storitev;

| 12. | ugotavlja, da sektor nima potrebne podpore, ki je potrebna, da bi si lahko bolj prizadeval za izboljšanje svoje zastopanosti v EU in pri nacionalnih nosilcih odločanja ter stika z njimi; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da sektor nima potrebne podpore, ki je potrebna, da bi si lahko bolj prizadeval za izboljšanje svoje zastopanosti v EU in pri nacionalnih nosilcih odločanja ter stika z njimi;

| 13. | poudarja, da morajo biti svobodni in skupnostni mediji politično neodvisni; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da morajo biti svobodni in skupnostni mediji politično neodvisni;

| 14. | poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo elemente iz resolucije, tako da opredelijo svobodne in skupnostne medije kot medije, ki:






  a) | so nepridobitni in neodvisni od nacionalne in lokalne oblasti, sodelujejo predvsem pri dejavnostih javnega interesa in interesa civilne družbe ter si prizadevajo za jasno opredeljene cilje, ki vedno vključujejo družbene koristi in prispevajo k medkulturnemu dialogu; |
| --- | --- | --- |

14.

poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo elemente iz resolucije, tako da opredelijo svobodne in skupnostne medije kot medije, ki:

a)

so nepridobitni in neodvisni od nacionalne in lokalne oblasti, sodelujejo predvsem pri dejavnostih javnega interesa in interesa civilne družbe ter si prizadevajo za jasno opredeljene cilje, ki vedno vključujejo družbene koristi in prispevajo k medkulturnemu dialogu;

| b) | so odgovorni skupnosti, ki so ji namenjeni, kar pomeni, da morajo skupnost obveščati o svojem delovanju in odločitvah, jih upravičiti in biti kaznovani v primeru morebitnih kršitev, tako da storitve še naprej nadzirajo interesi skupnosti in da se prepreči nastanek mrež „od zgoraj navzdol“; |
| --- | --- |

b)

so odgovorni skupnosti, ki so ji namenjeni, kar pomeni, da morajo skupnost obveščati o svojem delovanju in odločitvah, jih upravičiti in biti kaznovani v primeru morebitnih kršitev, tako da storitve še naprej nadzirajo interesi skupnosti in da se prepreči nastanek mrež „od zgoraj navzdol“;

| c) | omogočajo sodelovanje članov skupnosti pri ustvarjanju vsebine, pri čemer lahko ti sodelujejo pri vseh vidikih delovanja in upravljanja, vendar morajo biti osebe, ki so odgovorne za uredniške vsebine, ustrezno strokovno usposobljene; |
| --- | --- |

c)

omogočajo sodelovanje članov skupnosti pri ustvarjanju vsebine, pri čemer lahko ti sodelujejo pri vseh vidikih delovanja in upravljanja, vendar morajo biti osebe, ki so odgovorne za uredniške vsebine, ustrezno strokovno usposobljene;

| 15. | svetuje državam članicam, brez negativnega vpliva na tradicionalne medije, da pravno priznajo svobodne in skupnostne medije kot ločeno skupino poleg komercialnih in javnih medijev, če tega še niso naredile; |
| --- | --- |

15.

svetuje državam članicam, brez negativnega vpliva na tradicionalne medije, da pravno priznajo svobodne in skupnostne medije kot ločeno skupino poleg komercialnih in javnih medijev, če tega še niso naredile;

| 16. | poziva Komisijo, da svobodne in skupnostne medije upošteva kot nadomestno možnost, rešitev od spodaj navzgor za povečanje pluralnosti medijev pri oblikovanju kazalnikov za pluralnost medijev; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, da svobodne in skupnostne medije upošteva kot nadomestno možnost, rešitev od spodaj navzgor za povečanje pluralnosti medijev pri oblikovanju kazalnikov za pluralnost medijev;

| 17. | poziva države članice k dejavnejši podpori svobodnih in skupnostnih medijev, da se zagotovi pluralnost medijev, če ta podpora ne škoduje javnim medijem; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice k dejavnejši podpori svobodnih in skupnostnih medijev, da se zagotovi pluralnost medijev, če ta podpora ne škoduje javnim medijem;

| 18. | poudarja vlogo, ki jo lahko imajo lokalni, regionalni in nacionalni organi pri podpori ter spodbujanju svobodnih in skupnostnih medijev, tako da zagotovijo ustrezno infrastrukturo, skupaj s podporo v okviru programov za spodbujanje izmenjave najboljših praks, na primer programa Skupnosti „Regije za gospodarsko spremembo“ (prej Interreg); |
| --- | --- |

18.

poudarja vlogo, ki jo lahko imajo lokalni, regionalni in nacionalni organi pri podpori ter spodbujanju svobodnih in skupnostnih medijev, tako da zagotovijo ustrezno infrastrukturo, skupaj s podporo v okviru programov za spodbujanje izmenjave najboljših praks, na primer programa Skupnosti „Regije za gospodarsko spremembo“ (prej Interreg);

| 19. | poziva države članice, da dajo na voljo spekter televizijskih in radijskih analognih in digitalnih frekvenc, ob upoštevanju da se storitve svobodnih in skupnostnih medijev ne ocenjujejo glede na oportunitetne stroške ali upravičene stroške dodeljevanja spektra, ampak glede na njihovo družbeno vrednost; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice, da dajo na voljo spekter televizijskih in radijskih analognih in digitalnih frekvenc, ob upoštevanju da se storitve svobodnih in skupnostnih medijev ne ocenjujejo glede na oportunitetne stroške ali upravičene stroške dodeljevanja spektra, ampak glede na njihovo družbeno vrednost;

| 20. | priznava, da ima na eni strani le majhen delež sektorja znanje in izkušnje, da zaprosi za pomoč EU in jo izkoristi, medtem ko na drugi strani finančni uradniki ne poznajo potenciala svobodnih in skupnostnih medijev; |
| --- | --- |

20.

priznava, da ima na eni strani le majhen delež sektorja znanje in izkušnje, da zaprosi za pomoč EU in jo izkoristi, medtem ko na drugi strani finančni uradniki ne poznajo potenciala svobodnih in skupnostnih medijev;

| 21. | priznava, da bi lahko sektor bolje izkoristil programe financiranja Skupnosti, če prispevajo k ciljem svobodnih in skupnostnih medijev, prek izvajanja niza posebnih programov, kot sta Evropski sklad za regionalni razvoj in Evropski socialni sklad, ter možnost izobraževanja in usposabljanja novinarjev s programi vseživljenjskega učenja in drugimi programi; vendar poudarja, da morajo sredstva izhajati predvsem iz nacionalnih, lokalnih in drugih virov; |
| --- | --- |

21.

priznava, da bi lahko sektor bolje izkoristil programe financiranja Skupnosti, če prispevajo k ciljem svobodnih in skupnostnih medijev, prek izvajanja niza posebnih programov, kot sta Evropski sklad za regionalni razvoj in Evropski socialni sklad, ter možnost izobraževanja in usposabljanja novinarjev s programi vseživljenjskega učenja in drugimi programi; vendar poudarja, da morajo sredstva izhajati predvsem iz nacionalnih, lokalnih in drugih virov;

| 22. | poziva svobodne in skupnostne medije, naj ustanovijo evropsko internetno platformo, prek katere bodo razširjali koristne in pomembne informacije za sektor ter tako spodbujali mrežno povezovanje in izmenjavo najboljših praks; |
| --- | --- |

22.

poziva svobodne in skupnostne medije, naj ustanovijo evropsko internetno platformo, prek katere bodo razširjali koristne in pomembne informacije za sektor ter tako spodbujali mrežno povezovanje in izmenjavo najboljših praks;

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

23.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 340, 10.11.1997, str. 109.

(2)  UL L 108, 24.4.2002, str. 33.

(3)  UL L 108, 24.4.2002, str. 7.

(4)  UL L 108, 24.4.2002, str. 21.

(5)  UL L 108, 24.4.2002, str. 51.

(6)  UL L 332, 18.12.2007, str. 27.

(7)  UL L 108, 24.4.2002, str. 1.

(8)  UL C 249, 25.9.1995, str. 219.

(9)  UL C 104 E, 30.4.2004, str. 1026.

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/79 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/79

---

Četrtek, 25. september 2008Območje svobode, varnosti in pravice 2007

P6_TA(2008)0458

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. septembra 2008 o letni razpravi o napredku v letu 2007 v zvezi z območjem svobode, varnosti in pravice (člena 2 in 39 Pogodbe EU)

2010/C 8 E/15

Evropski parlament,

ob upoštevanju členov 2, 6 in 39 Pogodbe EU ter členov 13, 17 do 22, 61 do 69, 255 in 286 Pogodbe ES, ki so glavni pravni temelj za razvoj Evropske unije in Skupnosti kot območja svobode, varnosti in pravice,

ob upoštevanju vprašanj za ustni odgovor B6-0006/2008 in B6-0007/2008,

ob upoštevanju člena 108(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker je zagotavljanje svobode, varnosti in pravice za svoje državljane prvenstveno pristojnost držav članic; ker mora Unija od začetka veljavnosti Maastrichtske pogodbe in še bolj od začetka veljavnosti Amsterdamske pogodbe prispevati k uresničitvi istih ciljev, pri čemer mora upoštevati pričakovanja državljanov Unije glede zaščite temeljnih pravic in uporabe načel pravne države v Uniji ter lojalnega in učinkovitega sodelovanja med državami članicami, |
| --- | --- |

A.

ker je zagotavljanje svobode, varnosti in pravice za svoje državljane prvenstveno pristojnost držav članic; ker mora Unija od začetka veljavnosti Maastrichtske pogodbe in še bolj od začetka veljavnosti Amsterdamske pogodbe prispevati k uresničitvi istih ciljev, pri čemer mora upoštevati pričakovanja državljanov Unije glede zaščite temeljnih pravic in uporabe načel pravne države v Uniji ter lojalnega in učinkovitega sodelovanja med državami članicami,

| B. | ker je ratifikacija Lizbonske pogodbe bistven in nujen predpogoj za to, da Unija postane območje svobode, varnosti in pravice, saj vsebuje temeljne izboljšave glede zakonitosti in učinkovitosti ukrepov EU, |
| --- | --- |

B.

ker je ratifikacija Lizbonske pogodbe bistven in nujen predpogoj za to, da Unija postane območje svobode, varnosti in pravice, saj vsebuje temeljne izboljšave glede zakonitosti in učinkovitosti ukrepov EU,

| C. | ker je bil na pripravljalnem srečanju dne 26. novembra 2007 z nacionalnimi parlamenti in med zadnjo razpravo na plenarnem zasedanju dne 31. januarja 2008 izpostavljen pomen dobre priprave na prehod na nov pravni okvir, ki bo temeljil na ratifikaciji Lizbonske pogodbe z dne 13. decembra 2007, ki bo spremenila Pogodbo EU in uvedla Pogodbo o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

C.

ker je bil na pripravljalnem srečanju dne 26. novembra 2007 z nacionalnimi parlamenti in med zadnjo razpravo na plenarnem zasedanju dne 31. januarja 2008 izpostavljen pomen dobre priprave na prehod na nov pravni okvir, ki bo temeljil na ratifikaciji Lizbonske pogodbe z dne 13. decembra 2007, ki bo spremenila Pogodbo EU in uvedla Pogodbo o delovanju Evropske unije,

| D. | ker pravo območje svobode, varnosti in pravice še zdaleč ni vzpostavljeno ter da so v zvezi s tem še vedno prisotne velike težave in ovire, kar je potrjeno v sporočilu Komisije z dne 2. julija 2008 z naslovom „Poročilo o izvajanju haaškega programa leta 2007“ (KOM(2008)0373), |
| --- | --- |

D.

ker pravo območje svobode, varnosti in pravice še zdaleč ni vzpostavljeno ter da so v zvezi s tem še vedno prisotne velike težave in ovire, kar je potrjeno v sporočilu Komisije z dne 2. julija 2008 z naslovom „Poročilo o izvajanju haaškega programa leta 2007“ (KOM(2008)0373),

| E. | ker kot poudarja to poročilo in kljub sprejetju številnih pomembnih ukrepov, program, ki je bil določen na Evropskem svetu v Haagu leta 2004, hudo zamuja, in da zlasti:






  — | še vedno obstaja resno pomanjkanje medsebojnega zaupanja in predvsem solidarnosti med državami članicami, zlasti kar zadeva politiko o zakonitem in nezakonitem priseljevanju ter policijskem in pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah, |
| --- | --- | --- |

E.

ker kot poudarja to poročilo in kljub sprejetju številnih pomembnih ukrepov, program, ki je bil določen na Evropskem svetu v Haagu leta 2004, hudo zamuja, in da zlasti:

—

še vedno obstaja resno pomanjkanje medsebojnega zaupanja in predvsem solidarnosti med državami članicami, zlasti kar zadeva politiko o zakonitem in nezakonitem priseljevanju ter policijskem in pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah,

| — | te težave vplivajo tudi na prenos maloštevilnih sprejetih ukrepov, saj je bil napredek očitno nezadosten na naslednjih področjih: vizumska politika, izmenjava informacij med organi kazenskega pregona in sodnimi organi, preprečevanje in boj proti organiziranemu kriminalu, krizno upravljanje znotraj Evropske unije, policijsko in carinsko sodelovanje ter pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah; |
| --- | --- |

—

te težave vplivajo tudi na prenos maloštevilnih sprejetih ukrepov, saj je bil napredek očitno nezadosten na naslednjih področjih: vizumska politika, izmenjava informacij med organi kazenskega pregona in sodnimi organi, preprečevanje in boj proti organiziranemu kriminalu, krizno upravljanje znotraj Evropske unije, policijsko in carinsko sodelovanje ter pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah;

| F. | ker države članice v okviru svojih pripravljalnih dejavnosti v zvezi s prihodnjim programom območja svobode, varnosti in pravice za obdobje 2010–2014 omenjajo enake težave, ob priznavanju, da je pravni red na področju notranjih zadev, ki je bil razvit korak za korakom, nujno nestrukturiran in zato težko razložljiv državljanom Unije; ker ga včasih težko razumejo celo strokovnjaki in ker se nekateri instrumenti prekrivajo, pravna podlaga za nekatere ukrepe pa se nahaja v različnih aktih; in ker končno postaja spremljanje pravilnega izvajanja direktiv ES v kar 27 državah članicah tudi vedno težje in dolgotrajno, |
| --- | --- |

F.

ker države članice v okviru svojih pripravljalnih dejavnosti v zvezi s prihodnjim programom območja svobode, varnosti in pravice za obdobje 2010–2014 omenjajo enake težave, ob priznavanju, da je pravni red na področju notranjih zadev, ki je bil razvit korak za korakom, nujno nestrukturiran in zato težko razložljiv državljanom Unije; ker ga včasih težko razumejo celo strokovnjaki in ker se nekateri instrumenti prekrivajo, pravna podlaga za nekatere ukrepe pa se nahaja v različnih aktih; in ker končno postaja spremljanje pravilnega izvajanja direktiv ES v kar 27 državah članicah tudi vedno težje in dolgotrajno,

| G. | ker je Parlament podobno kot Svet prepričan, da Unija nima druge izbire, kot da vztraja pri izvajanju območja svobode, varnosti in pravice, ki zadeva bistvo nacionalnih ustavnih redov, ter da imajo države članice poseben interes za ohranjanje dialoga med seboj, pa tudi z evropskimi institucijami, |
| --- | --- |

G.

ker je Parlament podobno kot Svet prepričan, da Unija nima druge izbire, kot da vztraja pri izvajanju območja svobode, varnosti in pravice, ki zadeva bistvo nacionalnih ustavnih redov, ter da imajo države članice poseben interes za ohranjanje dialoga med seboj, pa tudi z evropskimi institucijami,

| H. | ker pa je v tem obdobju tranzicije do zaključka ratifikacije Lizbonske pogodbe pred koncem leta 2009 treba sprejeti nekatere splošne ukrepe, ki bi kljub zgledovanju po Lizbonski pogodbi še vedno lahko bili sprejeti v skladu z veljavnimi pogodbami ter v skladu s členom 18 Dunajske konvencije o pogodbenem pravu in ki bi lahko zmanjšali negativni vpliv omenjenih težav; ker bi šlo predvsem za ukrepe v zvezi z:






  — | upoštevanjem postopkov, struktur in odločitev institucij ter načel in ciljev iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki je bila razglašena dne 12. decembra 2007 v Strasbourgu (1), |
| --- | --- | --- |

H.

ker pa je v tem obdobju tranzicije do zaključka ratifikacije Lizbonske pogodbe pred koncem leta 2009 treba sprejeti nekatere splošne ukrepe, ki bi kljub zgledovanju po Lizbonski pogodbi še vedno lahko bili sprejeti v skladu z veljavnimi pogodbami ter v skladu s členom 18 Dunajske konvencije o pogodbenem pravu in ki bi lahko zmanjšali negativni vpliv omenjenih težav; ker bi šlo predvsem za ukrepe v zvezi z:

—

upoštevanjem postopkov, struktur in odločitev institucij ter načel in ciljev iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki je bila razglašena dne 12. decembra 2007 v Strasbourgu (1),

| — | spodbujanjem preglednosti pri odločanju na ravni Unije in nacionalni ravni, zlasti v zvezi z območjem svobode, varnosti in pravice, v skladu z nedavno sodbo Sodišča Evropskih skupnosti glede preglednosti zakonodaje (zadeva Turco (2)), |
| --- | --- |

—

spodbujanjem preglednosti pri odločanju na ravni Unije in nacionalni ravni, zlasti v zvezi z območjem svobode, varnosti in pravice, v skladu z nedavno sodbo Sodišča Evropskih skupnosti glede preglednosti zakonodaje (zadeva Turco (2)),

| — | učinkovitim sodelovanjem nacionalnih parlamentov pri vzpostavitvi in izvajanju območja svobode, varnosti in pravice, vključno glede ocenjevanja teh politik v drugih državah članicah in agencij Evropske unije, |
| --- | --- |

—

učinkovitim sodelovanjem nacionalnih parlamentov pri vzpostavitvi in izvajanju območja svobode, varnosti in pravice, vključno glede ocenjevanja teh politik v drugih državah članicah in agencij Evropske unije,

| — | spoštovanjem dejstva, da ima pri sklepanju mednarodnih pogodb pravo Skupnosti prednost pred pravom EU (člen 47 Pogodbe EU), zlasti ko gre za sankcije, ki zadevajo prebivalce tretjih držav ali ko obstaja nevarnost diskriminacije državljanov Unije (odprava vizumov); Parlament bi moral biti sistematično vključen v sklepanje mednarodnih pogodb EU, ki so povezane s pravosodnim in policijskim sodelovanjem v kazenskih zadevah, |
| --- | --- |

—

spoštovanjem dejstva, da ima pri sklepanju mednarodnih pogodb pravo Skupnosti prednost pred pravom EU (člen 47 Pogodbe EU), zlasti ko gre za sankcije, ki zadevajo prebivalce tretjih držav ali ko obstaja nevarnost diskriminacije državljanov Unije (odprava vizumov); Parlament bi moral biti sistematično vključen v sklepanje mednarodnih pogodb EU, ki so povezane s pravosodnim in policijskim sodelovanjem v kazenskih zadevah,

| — | krepitvijo lojalnega sodelovanja in solidarnosti med državami članicami pri izvajanju politik in ukrepov, ki jih je sprejela Unija, z okrepitvijo in demokratizacijo mehanizmov medsebojnega ocenjevanja, ki so že bili predvideni pri schengenskem sodelovanju in pri boju proti terorizmu; |
| --- | --- |

—

krepitvijo lojalnega sodelovanja in solidarnosti med državami članicami pri izvajanju politik in ukrepov, ki jih je sprejela Unija, z okrepitvijo in demokratizacijo mehanizmov medsebojnega ocenjevanja, ki so že bili predvideni pri schengenskem sodelovanju in pri boju proti terorizmu;

| — | tesnejšim sodelovanjem v prvem stebru, če bi bilo potrebno soglasje nemogoče doseči (glej razpravo v zvezi s predlogom Komisije z dne 17. julija 2006 za Uredbo Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 2201/2003 glede pristojnosti in o uvedbi pravil v zvezi s pravom, ki se uporablja v zakonskih sporih (KOM(2006)0399)), |
| --- | --- |

—

tesnejšim sodelovanjem v prvem stebru, če bi bilo potrebno soglasje nemogoče doseči (glej razpravo v zvezi s predlogom Komisije z dne 17. julija 2006 za Uredbo Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 2201/2003 glede pristojnosti in o uvedbi pravil v zvezi s pravom, ki se uporablja v zakonskih sporih (KOM(2006)0399)),

| — | preseganjem začetne faze in negotovosti pri pobudah agencij, ki jih je ustanovila Unija, ter sodelovanja med nacionalnimi upravami; |
| --- | --- |

—

preseganjem začetne faze in negotovosti pri pobudah agencij, ki jih je ustanovila Unija, ter sodelovanja med nacionalnimi upravami;

| — | izvajanjem prave komunikacijske politike, ki bo državljanom Unije omogočila, da bodo bolje obveščeni o pobudah, ki nastanejo na ravni Unije in nacionalni ravni, ter da bodo poznali odgovorne organe Unije in nacionalne organe, na katere se lahko brez poseganja v pravico dostopa do sodišča obrnejo glede zadev, ki bi lahko vplivale na njihove temeljne pravice, |
| --- | --- |

—

izvajanjem prave komunikacijske politike, ki bo državljanom Unije omogočila, da bodo bolje obveščeni o pobudah, ki nastanejo na ravni Unije in nacionalni ravni, ter da bodo poznali odgovorne organe Unije in nacionalne organe, na katere se lahko brez poseganja v pravico dostopa do sodišča obrnejo glede zadev, ki bi lahko vplivale na njihove temeljne pravice,

| I. | ker je v tem prehodnem obdobju v interesu državljanov Unije nujno treba upoštevati izboljšave, ki jih prinaša Lizbonska pogodba na področju:






  — | varstva temeljnih pravic, kot so določene v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- | --- |

I.

ker je v tem prehodnem obdobju v interesu državljanov Unije nujno treba upoštevati izboljšave, ki jih prinaša Lizbonska pogodba na področju:

—

varstva temeljnih pravic, kot so določene v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | sodnega nadzora Sodišča Evropskih skupnosti, vključno nad akti o policijskem in pravosodnem sodelovanju, |
| --- | --- |

—

sodnega nadzora Sodišča Evropskih skupnosti, vključno nad akti o policijskem in pravosodnem sodelovanju,

| — | demokratičnega nadzora s širitvijo postopka soodločanja Parlamenta ter pridružitvijo nacionalnih parlamentov k zakonodajnemu postopku Unije in oceni njegovega vpliva, vključno politiko, ki se nanaša na območje svobode, varnosti in pravice, |
| --- | --- |

—

demokratičnega nadzora s širitvijo postopka soodločanja Parlamenta ter pridružitvijo nacionalnih parlamentov k zakonodajnemu postopku Unije in oceni njegovega vpliva, vključno politiko, ki se nanaša na območje svobode, varnosti in pravice,

| J. | ker v skladu z veljavnimi pogodbami uporaba pravnih sredstev, povezanih z območjem svobode, varnosti in pravice, s strani državljanov Unije ostaja bolj omejena kot na drugih področjih dejavnosti EU, ker so pooblastila Sodišča Evropskih skupnosti omejena, zlasti na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, ter ker določene države članice še naprej omejujejo dialog med sodišči EU in nacionalnimi sodišči na tem področju; ker naj bi Svet do obdobja po ratifikaciji Lizbonske pogodbe preložil sprejetje vseh ukrepov, ki bi lahko vplivali na temeljne pravice; |
| --- | --- |

J.

ker v skladu z veljavnimi pogodbami uporaba pravnih sredstev, povezanih z območjem svobode, varnosti in pravice, s strani državljanov Unije ostaja bolj omejena kot na drugih področjih dejavnosti EU, ker so pooblastila Sodišča Evropskih skupnosti omejena, zlasti na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, ter ker določene države članice še naprej omejujejo dialog med sodišči EU in nacionalnimi sodišči na tem področju; ker naj bi Svet do obdobja po ratifikaciji Lizbonske pogodbe preložil sprejetje vseh ukrepov, ki bi lahko vplivali na temeljne pravice;

| 1. | poziva Evropski svet, Svet in Komisijo:






  a) | da od zdaj naprej začnejo s postopkom opredelitve prednostnih nalog naslednjega večletnega programa za območje svobode, varnosti in pravice v obdobju 2010–2014, na temelju ambicioznega in skladnega pristopa, ki presega uradna razmišljanja posameznih ministrov in se zgleduje po ciljih in načelih iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- | --- |

1.

poziva Evropski svet, Svet in Komisijo:

a)

da od zdaj naprej začnejo s postopkom opredelitve prednostnih nalog naslednjega večletnega programa za območje svobode, varnosti in pravice v obdobju 2010–2014, na temelju ambicioznega in skladnega pristopa, ki presega uradna razmišljanja posameznih ministrov in se zgleduje po ciljih in načelih iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah;

| b) | da sodelujejo s Parlamentom v dialogu z nacionalnimi parlamenti o prednostnih nalogah za obdobje 2010–2014, pri čemer naj upoštevajo težave, ki so nastale pri izvajanju programov iz Tempereja in Haaga, dejavnosti, ki so se začele v Svetu, ter prve strateške informacije Evropskega sveta v zvezi s priseljevanjem in azilom ter integracijo; ta prva faza dialoga bi se morala zaključiti med letno razpravo Parlamenta glede napredka, doseženega v letu 2008 na območju svobode, varnosti in pravice, Komisija pa bi morala po tem pripraviti sporočilo, pri čemer bi novoizvoljeni Parlament in Evropski svet ob pravem času sprejela dokončni program; |
| --- | --- |

b)

da sodelujejo s Parlamentom v dialogu z nacionalnimi parlamenti o prednostnih nalogah za obdobje 2010–2014, pri čemer naj upoštevajo težave, ki so nastale pri izvajanju programov iz Tempereja in Haaga, dejavnosti, ki so se začele v Svetu, ter prve strateške informacije Evropskega sveta v zvezi s priseljevanjem in azilom ter integracijo; ta prva faza dialoga bi se morala zaključiti med letno razpravo Parlamenta glede napredka, doseženega v letu 2008 na območju svobode, varnosti in pravice, Komisija pa bi morala po tem pripraviti sporočilo, pri čemer bi novoizvoljeni Parlament in Evropski svet ob pravem času sprejela dokončni program;

| c) | da se s Parlamentom sporazumejo o seznamu besedil ali predlogov, ki bi lahko ali bi morali biti prednostno sprejeti pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, v vsakem primeru pa pred koncem tega parlamentarnega obdobja; |
| --- | --- |

c)

da se s Parlamentom sporazumejo o seznamu besedil ali predlogov, ki bi lahko ali bi morali biti prednostno sprejeti pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, v vsakem primeru pa pred koncem tega parlamentarnega obdobja;

| d) | da dosežejo napredek pri pogajanjih o predlogih, ki zadevajo policijsko in pravosodno sodelovanje (ki bo spadalo v postopek soodločanja), in skušajo najti politično soglasje s Parlamentom ter zagotovijo, ko je doseženo soglasje:






  — | da se uradno sprejetje prenese na čas po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe ali |
| --- | --- | --- |

d)

da dosežejo napredek pri pogajanjih o predlogih, ki zadevajo policijsko in pravosodno sodelovanje (ki bo spadalo v postopek soodločanja), in skušajo najti politično soglasje s Parlamentom ter zagotovijo, ko je doseženo soglasje:

—

da se uradno sprejetje prenese na čas po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe ali

| — | da Svet sprejme sklepe ali okvirni sklep v času veljavnosti sedanje Pogodbe EU ter se zaveže, da jih bo ponovno sprejel v času veljavnosti v okviru Pogodbe EU, kakor bo spremenjena z Lizbonsko pogodbo, kar bi omogočilo popoln sodni nadzor Sodišča Evropskih skupnosti; če je politično soglasje že doseženo, se Evropski parlament lahko obveže, da ne bo ponovno sprožil pogajanj o isti vsebini, kot se to zgodi pri postopkih sprejemanja uradnih uzakonitev (3); |
| --- | --- |

—

da Svet sprejme sklepe ali okvirni sklep v času veljavnosti sedanje Pogodbe EU ter se zaveže, da jih bo ponovno sprejel v času veljavnosti v okviru Pogodbe EU, kakor bo spremenjena z Lizbonsko pogodbo, kar bi omogočilo popoln sodni nadzor Sodišča Evropskih skupnosti; če je politično soglasje že doseženo, se Evropski parlament lahko obveže, da ne bo ponovno sprožil pogajanj o isti vsebini, kot se to zgodi pri postopkih sprejemanja uradnih uzakonitev (3);

| 2. | v prehodnem obdobju predlaga prednostne naloge na področjih, ki spadajo k postopku soodločanja/privolitve:


  Na področju temeljnih pravic in državljanstva








  — | opredelitev preglednejših meril na ravni Unije, zlasti kadar bi ukrepi EU lahko omejili ustavno zaščitena jamstva v državah članicah (člen 52 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in člen 8 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin(EKČP)) ter revizija ukrepov EU, ki jih je Sodišče razveljavilo (glej zadeveT-228/02, Organisation des Modjahedines du peuple d'Iran proti Svetu, T-47/03, Sison proti Svetu, T-253/04, KONGRA-GEL in drugi proti Svetu, T-229/02, PKK proti Svetu, o črnih seznamih), |
| --- | --- | --- |

2.

v prehodnem obdobju predlaga prednostne naloge na področjih, ki spadajo k postopku soodločanja/privolitve:

Na področju temeljnih pravic in državljanstva

—

opredelitev preglednejših meril na ravni Unije, zlasti kadar bi ukrepi EU lahko omejili ustavno zaščitena jamstva v državah članicah (člen 52 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in člen 8 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin(EKČP)) ter revizija ukrepov EU, ki jih je Sodišče razveljavilo (glej zadeveT-228/02, Organisation des Modjahedines du peuple d'Iran proti Svetu, T-47/03, Sison proti Svetu, T-253/04, KONGRA-GEL in drugi proti Svetu, T-229/02, PKK proti Svetu, o črnih seznamih),

| — | sistematično upoštevanje vpliva zakonodaje EU na temeljne pravice ter nacionalne izvedbene ukrepe, zlasti na področju boja proti terorizmu, ob upoštevanju odgovorov s tega področja, ki so jih Komisiji nedavno poslale države članice, |
| --- | --- |

—

sistematično upoštevanje vpliva zakonodaje EU na temeljne pravice ter nacionalne izvedbene ukrepe, zlasti na področju boja proti terorizmu, ob upoštevanju odgovorov s tega področja, ki so jih Komisiji nedavno poslale države članice,

| — | začetek pripravljalnih pogovorov za pogajalski mandat za pristop EU k EKČP (člen 6(2) Pogodbe EU), |
| --- | --- |

—

začetek pripravljalnih pogovorov za pogajalski mandat za pristop EU k EKČP (člen 6(2) Pogodbe EU),

| — | pregled programa dejavnosti Agencije Evropske unije za temeljne pravice, ob upoštevanju prednostnih nalog, ki so jih navedle institucije in zlasti Parlament glede policijskega in pravosodnega sodelovanja ter spoštovanja načel EU (člen 7 Pogodbe EU) (glej medinstitucionalno deklaracijo, ki je bila sprejeta ob sprejetju Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007 z dne 15. februarja 2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (4)), |
| --- | --- |

—

pregled programa dejavnosti Agencije Evropske unije za temeljne pravice, ob upoštevanju prednostnih nalog, ki so jih navedle institucije in zlasti Parlament glede policijskega in pravosodnega sodelovanja ter spoštovanja načel EU (člen 7 Pogodbe EU) (glej medinstitucionalno deklaracijo, ki je bila sprejeta ob sprejetju Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007 z dne 15. februarja 2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (4)),

| — | predložitev zakonodajnega predloga za zmanjšanje neposredne in posredne diskriminacije, ki vpliva na pretok državljanov Unije, dostop do pravnega varstva v državi, ki ni država izvora, ter konzularno in diplomatsko zaščito v tretjih državah (člen 20 Pogodbe o delovanju Evropske unije), |
| --- | --- |

—

predložitev zakonodajnega predloga za zmanjšanje neposredne in posredne diskriminacije, ki vpliva na pretok državljanov Unije, dostop do pravnega varstva v državi, ki ni država izvora, ter konzularno in diplomatsko zaščito v tretjih državah (člen 20 Pogodbe o delovanju Evropske unije),

| — | predlog o preglednosti in zaupnosti informacij in dokumentov, ki jih obravnavajo institucije EU, |
| --- | --- |

—

predlog o preglednosti in zaupnosti informacij in dokumentov, ki jih obravnavajo institucije EU,

| — | predlog o varstvu podatkov (ki bi predvidel združitev določb, ki so trenutno razdeljene po stebrih) kot odziv zaradi zaskrbljenosti zaradi hitrega zniževanja standardov varstva podatkov v Uniji, zlasti kar zadeva čezatlantske prenose podatkov, ter spodbuditi Svet, da prilagodi Okvirni sklep o varovanju podatkov v tretjem stebru s priporočili Parlamenta, |
| --- | --- |

—

predlog o varstvu podatkov (ki bi predvidel združitev določb, ki so trenutno razdeljene po stebrih) kot odziv zaradi zaskrbljenosti zaradi hitrega zniževanja standardov varstva podatkov v Uniji, zlasti kar zadeva čezatlantske prenose podatkov, ter spodbuditi Svet, da prilagodi Okvirni sklep o varovanju podatkov v tretjem stebru s priporočili Parlamenta,

| — | okrepitev notranjih struktur institucij, ki skrbijo za zaščito temeljnih pravic v Uniji, zlasti pri Svetu (preoblikovanje začasne delovne skupine o temeljnih pravicah in državljanstvu, ki deluje v okviru Sveta, v stalno skupino, kot je predlagalo slovensko predsedstvo), |
| --- | --- |

—

okrepitev notranjih struktur institucij, ki skrbijo za zaščito temeljnih pravic v Uniji, zlasti pri Svetu (preoblikovanje začasne delovne skupine o temeljnih pravicah in državljanstvu, ki deluje v okviru Sveta, v stalno skupino, kot je predlagalo slovensko predsedstvo),

| — | z upravnim sodelovanjem (člen 66 Pogodbe ES) okrepitev dialoga med državami članicami, vzajemno poznavanje pravnih sistemov, začetek postopka dialoga, ki bi združil nacionalne in Evropski parlament, zlasti kadar bi obstajale težave pri izvajanju strategij in ukrepov EU, ki zadevajo območje svobode, varnosti in pravice, |
| --- | --- |

—

z upravnim sodelovanjem (člen 66 Pogodbe ES) okrepitev dialoga med državami članicami, vzajemno poznavanje pravnih sistemov, začetek postopka dialoga, ki bi združil nacionalne in Evropski parlament, zlasti kadar bi obstajale težave pri izvajanju strategij in ukrepov EU, ki zadevajo območje svobode, varnosti in pravice,

Glede evropskega pravosodnega prostora

| — | revizija zakonodajnega predloga o pravicah oseb v kazenskem postopku (člen 69 A Pogodbe o delovanju Evropske unije), |
| --- | --- |

—

revizija zakonodajnega predloga o pravicah oseb v kazenskem postopku (člen 69 A Pogodbe o delovanju Evropske unije),

| — | zakonodajni predlog o pravicah žrtev kriminalnih dejanj in terorizma (člen 69 A Pogodbe o delovanju Evropske unije), |
| --- | --- |

—

zakonodajni predlog o pravicah žrtev kriminalnih dejanj in terorizma (člen 69 A Pogodbe o delovanju Evropske unije),

| — | izboljšanje medsebojnega priznavanja ukrepov, sprejetih v nenavzočnosti, in dokazov (člen 69 A Pogodbe o delovanju Evropske unije) med državami članicami, |
| --- | --- |

—

izboljšanje medsebojnega priznavanja ukrepov, sprejetih v nenavzočnosti, in dokazov (člen 69 A Pogodbe o delovanju Evropske unije) med državami članicami,

| — | povezava kazenskih evidenc, |
| --- | --- |

—

povezava kazenskih evidenc,

| — | revizija statusa Europola, Eurojusta in evropske pravosodne mreže glede na nove pravne osnove, |
| --- | --- |

—

revizija statusa Europola, Eurojusta in evropske pravosodne mreže glede na nove pravne osnove,

Glede varstva meja

| — | sprejetje ustreznih ukrepov za zagotavljanje brezhibnega začetka uporabe druge generacije Schengenskega informacijskega sistema (SIS II) ter veljavnosti sklepov iz Prümske pogodbe (5), |
| --- | --- |

—

sprejetje ustreznih ukrepov za zagotavljanje brezhibnega začetka uporabe druge generacije Schengenskega informacijskega sistema (SIS II) ter veljavnosti sklepov iz Prümske pogodbe (5),

| — | okrepitev Frontexa in ocena vpliva novih predlogov Komisije o nadzoru nad mejami, |
| --- | --- |

—

okrepitev Frontexa in ocena vpliva novih predlogov Komisije o nadzoru nad mejami,

| — | izboljšanje informiranosti Frontexa o sporazumih, ki jih sklene s tretjimi državami, in o poročilih o oceni skupnih operacij ter zagotovitev, da se ob mejnih kontrolah spoštujejo človekove pravice; sprememba mandata Frontexa, da se vključijo operacije reševanja na morju, |
| --- | --- |

—

izboljšanje informiranosti Frontexa o sporazumih, ki jih sklene s tretjimi državami, in o poročilih o oceni skupnih operacij ter zagotovitev, da se ob mejnih kontrolah spoštujejo človekove pravice; sprememba mandata Frontexa, da se vključijo operacije reševanja na morju,

| — | vzpostavitev strukturiranega sodelovanja med Frontexom in visokim komisarjem Združenih narodov za begunce (UNHCR), da se poenostavijo operacije, ob upoštevanju varovanje človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

vzpostavitev strukturiranega sodelovanja med Frontexom in visokim komisarjem Združenih narodov za begunce (UNHCR), da se poenostavijo operacije, ob upoštevanju varovanje človekovih pravic,

Glede preseljevanja in azila

| — | hitro in ambiciozno delovanje Komisije in Sveta za spodbuditev napredne strategije EU o:






  — | zakonitem preseljevanju: prihodnji paket o zakonitem preseljevanju (predlogi o postopku enotne zahteve za modro karto, sezonskih delavcih, premeščanju znotraj podjetja, plačanem pripravništvu in drugi), |
| --- | --- | --- |

—

hitro in ambiciozno delovanje Komisije in Sveta za spodbuditev napredne strategije EU o:

—

zakonitem preseljevanju: prihodnji paket o zakonitem preseljevanju (predlogi o postopku enotne zahteve za modro karto, sezonskih delavcih, premeščanju znotraj podjetja, plačanem pripravništvu in drugi),

| — | nezakonitem preseljevanju: predlogi, ki vključujejo sankcije in načrt EU za preseljevanje, |
| --- | --- |

—

nezakonitem preseljevanju: predlogi, ki vključujejo sankcije in načrt EU za preseljevanje,

| — | azilu: izvrševanje faze II, vključno z revizijo Direktive Sveta 2005/85/ES z dne 1. decembra 2005 o minimalnih standardih glede postopkov za priznanje ali odvzem statusa begunca v državah članicah (6) in Direktive Sveta 2004/83/ES z dne 29. aprila 2004 o minimalnih standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da se jim prizna status begunca ali osebe, ki iz drugih razlogov potrebuje mednarodno zaščito, in o vsebini te zaščite (7), ter ustanovitev evropske podporne pisarne za azil, |
| --- | --- |

—

azilu: izvrševanje faze II, vključno z revizijo Direktive Sveta 2005/85/ES z dne 1. decembra 2005 o minimalnih standardih glede postopkov za priznanje ali odvzem statusa begunca v državah članicah (6) in Direktive Sveta 2004/83/ES z dne 29. aprila 2004 o minimalnih standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da se jim prizna status begunca ali osebe, ki iz drugih razlogov potrebuje mednarodno zaščito, in o vsebini te zaščite (7), ter ustanovitev evropske podporne pisarne za azil,

| — | razvoju politike Skupnosti o preseljevanju in azilu, ki bo temeljila na odprtju kanalov za zakonito preseljevanje in na opredelitvi skupnih standardov za zaščito temeljnih pravic migrantov in prosilcev za azil v Uniji, |
| --- | --- |

—

razvoju politike Skupnosti o preseljevanju in azilu, ki bo temeljila na odprtju kanalov za zakonito preseljevanje in na opredelitvi skupnih standardov za zaščito temeljnih pravic migrantov in prosilcev za azil v Uniji,

| — | vključitvi vseh določb Mednarodne konvencije o varstvu pravic vseh delavcev migrantov in njihovih družinskih članov, ki jo je generalna skupščina Združenih narodov sprejela 18. decembra 1990, v sklepe in okvirne sklepe EU; |
| --- | --- |

—

vključitvi vseh določb Mednarodne konvencije o varstvu pravic vseh delavcev migrantov in njihovih družinskih članov, ki jo je generalna skupščina Združenih narodov sprejela 18. decembra 1990, v sklepe in okvirne sklepe EU;

| 3. | pozdravlja predlog za dopolnitev protidiskriminacijskega paketa in poziva Svet, naj deluje v duhu Lizbonske pogodbe ter vključi priporočila Parlamenta; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja predlog za dopolnitev protidiskriminacijskega paketa in poziva Svet, naj deluje v duhu Lizbonske pogodbe ter vključi priporočila Parlamenta;

| 4. | meni, da je že sedaj treba na strukturiran način vključiti nacionalne parlamente in civilno družbo v oblikovanje zakonodajnih ukrepov in ocenjevanje politike v državah članicah; v zvezi s tem poziva Komisijo in Svet, naj s Parlamentom ponovno pregledata mreže, agencije in instrumente, katerih naloga je oceniti vpliv politike območja svobode, varnosti in pravice in spodbuditi tesnejše sodelovanje z evropsko civilno družbo; |
| --- | --- |

4.

meni, da je že sedaj treba na strukturiran način vključiti nacionalne parlamente in civilno družbo v oblikovanje zakonodajnih ukrepov in ocenjevanje politike v državah članicah; v zvezi s tem poziva Komisijo in Svet, naj s Parlamentom ponovno pregledata mreže, agencije in instrumente, katerih naloga je oceniti vpliv politike območja svobode, varnosti in pravice in spodbuditi tesnejše sodelovanje z evropsko civilno družbo;

| 5. | poudarja, da bo Lizbonska pogodba priznala vlogo Evropskega parlamenta pri sklepanju mednarodnih sporazumov o politiki na območju svobode, varnosti in pravice; zato zahteva:






  — | da se pravočasno obrnejo nanj glede vseh sporazumov s tretjimi državami, ki ne bodo sklenjeni do 31. decembra 2008, |
| --- | --- | --- |

5.

poudarja, da bo Lizbonska pogodba priznala vlogo Evropskega parlamenta pri sklepanju mednarodnih sporazumov o politiki na območju svobode, varnosti in pravice; zato zahteva:

—

da se pravočasno obrnejo nanj glede vseh sporazumov s tretjimi državami, ki ne bodo sklenjeni do 31. decembra 2008,

| — | da se ga redno seznanja s pogajanji, ki še potekajo, |
| --- | --- |

—

da se ga redno seznanja s pogajanji, ki še potekajo,

| — | da se nujno opravi razprava o zunanji razsežnosti območja svobode, varnosti in pravice, saj Unija dejansko pri vrsti vprašanj sodeluje v policijskih in pravosodnih zadevah s tretjimi državami, zlasti Združenimi državami, s pomočjo dvostranskih sporazumov, tako pa se obidejo formalni demokratični postopki odločanja in parlamentarni nadzor; |
| --- | --- |

—

da se nujno opravi razprava o zunanji razsežnosti območja svobode, varnosti in pravice, saj Unija dejansko pri vrsti vprašanj sodeluje v policijskih in pravosodnih zadevah s tretjimi državami, zlasti Združenimi državami, s pomočjo dvostranskih sporazumov, tako pa se obidejo formalni demokratični postopki odločanja in parlamentarni nadzor;

*

* *

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter naj te parlamente pozove, naj mu do 15. novembra 2008 predložijo svoje pripombe in predloge, in sicer pravočasno za letno razpravo o napredku v letu 2008 v zvezi z območjem svobode, varnosti in pravice. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter naj te parlamente pozove, naj mu do 15. novembra 2008 predložijo svoje pripombe in predloge, in sicer pravočasno za letno razpravo o napredku v letu 2008 v zvezi z območjem svobode, varnosti in pravice.

---

(1)  UL C 303, 14.12.2007, str. 1.

(2)  Sodba z dne 1. julija 2008 v skupni zadevi C 39/05 P in C-52/05 P, Kraljevina Švedska in Maurizio Turco proti Svetu Evropske unije.

(3)  Odstavek 4 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešeni metodi dela za uradno uzakonitev zakonodajnih besedil (UL C 102, 4.4.1996, str. 2).

(4)  UL L 53, 22.2.2007, str. 1.

(5)  Pogodba z dne 27. maja 2005 med Kraljevino Belgijo, Zvezno republiko Nemčijo, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Velikim vojvodstvom Luksemburg, Kraljevino Nizozemsko in Republiko Avstrijo o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, predvsem pri zatiranju terorizma, čezmejne kriminalitete in nezakonite migracije.

(6)  UL L 326, 13.12.2005, str. 13.

(7)  UL L 304, 30.9.2004, str. 2.

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/85 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/85

---

Četrtek, 25. september 2008Koncentracija in pluralizem medijev v Evropski uniji

P6_TA(2008)0459

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. septembra 2008 o koncentraciji in pluralizmu medijev v Evropski uniji (2007/2253(INI))

2010/C 8 E/16

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 11 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

ob upoštevanju Protokola k Amsterdamski pogodbi o sistemu javne radiodifuzije v državah članicah (1) (protokol k Amsterdamski pogodbi),

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom „Pluralizem medijev v Evropski uniji“ (SEK(2007)0032),

ob upoštevanju Direktive 2007/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o spremembi Direktive Sveta 89/552/EGS o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov (2),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2002 o koncentraciji medijev (3),

ob upoštevanju Konvencije Unesca o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja iz leta 2005 (konvencija Unesca o kulturni raznolikosti),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. aprila 2004 o nevarnosti kršitev svobode izražanja in obveščanja v EU ter predvsem v Italiji (člen 11(2) Listine o temeljnih pravicah) (4),

ob upoštevanju Sporočila Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za storitve javne radiodifuzije (5) iz leta 2001,

ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 25. januarja 1999 o storitvah javne radiodifuzije (6),

ob upoštevanju priporočila Rec(2007)3 Odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam z dne 31. januarja 2007 o nalogi javnih medijev v informacijski družbi,

ob upoštevanju priporočila Rec1466(2000) Parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 27. junija 2000 o izobraževanju na področju medijev,

ob upoštevanju priporočila Rec(2007)2 Odbora ministrov Sveta Evrope z dne 31. januarja 2007 o pluralizmu medijev in raznolikosti medijskih vsebin,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. novembra 2007 o medobratovalnosti digitalnih interaktivnih televizijskih storitev (7),

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za svoboščine in pravice državljanov, pravosodje in notranje zadeve (A6-0303/2008),

| A. | ker je Evropska unija potrdila svojo zavezanost varovanju in spodbujanju pluralizma medijev kot glavnega stebra pravice do obveščenosti in svobodnega izražanja iz člena 11 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki sta še vedno temeljni načeli za ohranjanje demokracije, državljanskega pluralizma in kulturne raznolikosti, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija potrdila svojo zavezanost varovanju in spodbujanju pluralizma medijev kot glavnega stebra pravice do obveščenosti in svobodnega izražanja iz člena 11 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki sta še vedno temeljni načeli za ohranjanje demokracije, državljanskega pluralizma in kulturne raznolikosti,

| B. | ker je Parlament večkrat izrazil željo, da bi Komisija oblikovala trden pravni okvir tako na področju medijev kot v informacijski družbi kot celoti, da se zagotovi ustrezna raven zaščite pluralizma v državah članicah ter se gospodarskim subjektom omogoči, da izkoristijo priložnosti, ki jih ustvarja enotni trg, |
| --- | --- |

B.

ker je Parlament večkrat izrazil željo, da bi Komisija oblikovala trden pravni okvir tako na področju medijev kot v informacijski družbi kot celoti, da se zagotovi ustrezna raven zaščite pluralizma v državah članicah ter se gospodarskim subjektom omogoči, da izkoristijo priložnosti, ki jih ustvarja enotni trg,

| C. | ker pojma pluralizma medijev ni mogoče omejiti na težavo koncentracije lastništva podjetij, ampak vključuje tudi vprašanja, ki zadevajo storitve javne radiodifuzije, politično moč, gospodarsko konkurenco, kulturno raznolikost, razvoj nove tehnologije, preglednost in delovne razmere novinarjev v Uniji, kot je poudarila Komisija v prej omenjenem delovnem dokumentu, |
| --- | --- |

C.

ker pojma pluralizma medijev ni mogoče omejiti na težavo koncentracije lastništva podjetij, ampak vključuje tudi vprašanja, ki zadevajo storitve javne radiodifuzije, politično moč, gospodarsko konkurenco, kulturno raznolikost, razvoj nove tehnologije, preglednost in delovne razmere novinarjev v Uniji, kot je poudarila Komisija v prej omenjenem delovnem dokumentu,

| D. | ker morajo imeti storitve javne radiodifuzije na voljo potrebna sredstva in instrumente, ki jim zagotavljajo dejansko neodvisnost od političnega pritiska in tržnih sil, |
| --- | --- |

D.

ker morajo imeti storitve javne radiodifuzije na voljo potrebna sredstva in instrumente, ki jim zagotavljajo dejansko neodvisnost od političnega pritiska in tržnih sil,

| E. | ker so storitve javne radiodifuzije trenutno pod pritiskom, da neupravičeno in na račun kakovosti vsebine svojega programa tekmujejo s komercialnimi postajami, da bi si zagotovile tržni delež, pri čemer cilj dejansko ni kakovost, ampak izpolnjevanje pričakovanj večine, |
| --- | --- |

E.

ker so storitve javne radiodifuzije trenutno pod pritiskom, da neupravičeno in na račun kakovosti vsebine svojega programa tekmujejo s komercialnimi postajami, da bi si zagotovile tržni delež, pri čemer cilj dejansko ni kakovost, ampak izpolnjevanje pričakovanj večine,

| F. | ker je v konvenciji Unesca o kulturni raznolikosti veliko pozornosti med drugim namenjene oblikovanju pogojev, ki vodijo v raznolikost medijev, |
| --- | --- |

F.

ker je v konvenciji Unesca o kulturni raznolikosti veliko pozornosti med drugim namenjene oblikovanju pogojev, ki vodijo v raznolikost medijev,

| G. | ker konvencija Unesca o kulturni raznolikosti priznava pravico podpisnic do ukrepov, katerih namen je spodbujati raznolikost medijev, vključno s storitvami javne radiodifuzije, |
| --- | --- |

G.

ker konvencija Unesca o kulturni raznolikosti priznava pravico podpisnic do ukrepov, katerih namen je spodbujati raznolikost medijev, vključno s storitvami javne radiodifuzije,

| H. | ker imajo javni avdiovizualni mediji pri zagotavljanju pluralizma pomembno vlogo, ki jo priznavata konvencija Unesca o kulturni raznolikosti ter protokol k Amsterdamski pogodbi, ki določa, da so sistemi javne radiodifuzije v državah članicah neposredno povezani z demokratičnimi, socialnimi in kulturnimi potrebami vsake družbe in potrebo po ohranjanju pluralizma medijev, pri čemer so države članice odgovorne za določanje pristojnosti razširjanja javnih televizijskih programov in zagotavljanje njihovega financiranja, |
| --- | --- |

H.

ker imajo javni avdiovizualni mediji pri zagotavljanju pluralizma pomembno vlogo, ki jo priznavata konvencija Unesca o kulturni raznolikosti ter protokol k Amsterdamski pogodbi, ki določa, da so sistemi javne radiodifuzije v državah članicah neposredno povezani z demokratičnimi, socialnimi in kulturnimi potrebami vsake družbe in potrebo po ohranjanju pluralizma medijev, pri čemer so države članice odgovorne za določanje pristojnosti razširjanja javnih televizijskih programov in zagotavljanje njihovega financiranja,

| I. | ker prej omenjeno sporočilo Komisije iz leta 2001 v celoti priznava bistveno vlogo, ki jo imajo organi javne radiodifuzije pri spodbujanju pluralizma ter kulturne in jezikovne raznolikosti, ter poudarja, da bo Komisija pri obravnavi zadevnih državnih pomoči upoštevala merila, kot so pomembnost spodbujanja kulturne raznolikosti ter izpolnjevanje demokratičnih, socialnih in kulturnih potreb vsake družbe, |
| --- | --- |

I.

ker prej omenjeno sporočilo Komisije iz leta 2001 v celoti priznava bistveno vlogo, ki jo imajo organi javne radiodifuzije pri spodbujanju pluralizma ter kulturne in jezikovne raznolikosti, ter poudarja, da bo Komisija pri obravnavi zadevnih državnih pomoči upoštevala merila, kot so pomembnost spodbujanja kulturne raznolikosti ter izpolnjevanje demokratičnih, socialnih in kulturnih potreb vsake družbe,

| J. | ker prej omenjena resolucija Sveta z dne 25. januarja 1999 ponovno poudarja, da so storitve javne radiodifuzije ključnega pomena za zagotavljanje pluralizma, in zahteva, da jim države članice določijo široko pristojnost, ki izraža njihovo vlogo, da javnosti zagotovijo ugodnosti novih avdiovizualnih storitev in storitev obveščanja ter novih tehnologij, |
| --- | --- |

J.

ker prej omenjena resolucija Sveta z dne 25. januarja 1999 ponovno poudarja, da so storitve javne radiodifuzije ključnega pomena za zagotavljanje pluralizma, in zahteva, da jim države članice določijo široko pristojnost, ki izraža njihovo vlogo, da javnosti zagotovijo ugodnosti novih avdiovizualnih storitev in storitev obveščanja ter novih tehnologij,

| K. | ker je bil protokol k Amsterdamski pogodbi sprejet, da bi se zagotovila pristojnost držav članic, da svoj nacionalni sistem storitev javne radiodifuzije organizirajo na način, ki ustreza demokratičnim in kulturnim potrebam njihove družbe in tako kar najbolje služi cilju ohranjanja pluralizma medijev, |
| --- | --- |

K.

ker je bil protokol k Amsterdamski pogodbi sprejet, da bi se zagotovila pristojnost držav članic, da svoj nacionalni sistem storitev javne radiodifuzije organizirajo na način, ki ustreza demokratičnim in kulturnim potrebam njihove družbe in tako kar najbolje služi cilju ohranjanja pluralizma medijev,

| L. | ker prej omenjeno priporočilo Rec(2007)3 poudarja posebno vlogo storitev javne radiodifuzije kot vira nepristranskih in neodvisnih informacij ter komentarjev, inovativnih in raznolikih vsebin, ki so v skladu z visokimi etičnimi in kakovostnimi standardi, foruma javnih razprav in sredstev za spodbujanje širšega demokratičnega sodelovanja posameznikov, ter s tem zahteva, da lahko države članice še naprej prilagajajo pristojnost, da ta doseže svoj namen v novem medijskem okolju, |
| --- | --- |

L.

ker prej omenjeno priporočilo Rec(2007)3 poudarja posebno vlogo storitev javne radiodifuzije kot vira nepristranskih in neodvisnih informacij ter komentarjev, inovativnih in raznolikih vsebin, ki so v skladu z visokimi etičnimi in kakovostnimi standardi, foruma javnih razprav in sredstev za spodbujanje širšega demokratičnega sodelovanja posameznikov, ter s tem zahteva, da lahko države članice še naprej prilagajajo pristojnost, da ta doseže svoj namen v novem medijskem okolju,

| M. | ker lahko le vsebina javne televizije, ki je ustrezno politično uravnotežena, zagotovi pluralizem medijev, |
| --- | --- |

M.

ker lahko le vsebina javne televizije, ki je ustrezno politično uravnotežena, zagotovi pluralizem medijev,

| N. | ker izkušnje kažejo, da neomejena koncentracija lastništva ogroža pluralizem in kulturno raznolikost ter ker sistem, ki temelji le na svobodni tržni konkurenci, ne more zagotoviti pluralizma medijev, |
| --- | --- |

N.

ker izkušnje kažejo, da neomejena koncentracija lastništva ogroža pluralizem in kulturno raznolikost ter ker sistem, ki temelji le na svobodni tržni konkurenci, ne more zagotoviti pluralizma medijev,

| O. | ker so se dvostebrske ureditve za zasebne in javne televizije ter avdiovizualne medijske storitve izkazale za koristne pri krepitvi pluralizma medijev in se morajo zato razvijati še naprej, |
| --- | --- |

O.

ker so se dvostebrske ureditve za zasebne in javne televizije ter avdiovizualne medijske storitve izkazale za koristne pri krepitvi pluralizma medijev in se morajo zato razvijati še naprej,

| P. | ker so zaradi koncentracije lastništva zaposleni v medijih vedno bolj odvisni od lastnikov velikih medijskih hiš, |
| --- | --- |

P.

ker so zaradi koncentracije lastništva zaposleni v medijih vedno bolj odvisni od lastnikov velikih medijskih hiš,

| Q. | ker so nove tehnologije in zlasti prehod na digitalno tehnologijo za ustvarjanje in razširjanje avdiovizualne vsebine ter vstop novih komunikacij in storitev obveščanja na trg pomembno vplivali na količino razpoložljivih izdelkov in sredstev razširjanja; ker količinski porast medijev in storitev sam po sebi še ne zagotavlja vsebinske raznolikosti; ker so potrebna nova posodobljena sredstva za zagotavljanje pluralizma medijev in kulturne raznolikosti ter omogočanje takojšnjih in objektivnih informacij za javnost, |
| --- | --- |

Q.

ker so nove tehnologije in zlasti prehod na digitalno tehnologijo za ustvarjanje in razširjanje avdiovizualne vsebine ter vstop novih komunikacij in storitev obveščanja na trg pomembno vplivali na količino razpoložljivih izdelkov in sredstev razširjanja; ker količinski porast medijev in storitev sam po sebi še ne zagotavlja vsebinske raznolikosti; ker so potrebna nova posodobljena sredstva za zagotavljanje pluralizma medijev in kulturne raznolikosti ter omogočanje takojšnjih in objektivnih informacij za javnost,

| R. | ker trenutni telekomunikacijski zakonodajni okvir, ki odseva neposredni odnos in medsebojno odvisnost predpisov za infrastrukturo in vsebinskih predpisov, državam članicam omogoča ustrezne tehnične instrumente za zaščito medijskega in vsebinskega pluralizma, kot so pravila dostopa in pravila „obveznosti prenosa“, |
| --- | --- |

R.

ker trenutni telekomunikacijski zakonodajni okvir, ki odseva neposredni odnos in medsebojno odvisnost predpisov za infrastrukturo in vsebinskih predpisov, državam članicam omogoča ustrezne tehnične instrumente za zaščito medijskega in vsebinskega pluralizma, kot so pravila dostopa in pravila „obveznosti prenosa“,

| S. | ker spoštovanje pluralizma informacij in raznolikosti vsebin ni samodejno zagotovljeno s tehnološkim napredkom, ampak ga je treba zagotoviti s stalno aktivno politiko državnih in evropskih javnih organov, |
| --- | --- |

S.

ker spoštovanje pluralizma informacij in raznolikosti vsebin ni samodejno zagotovljeno s tehnološkim napredkom, ampak ga je treba zagotoviti s stalno aktivno politiko državnih in evropskih javnih organov,

| T. | ker internet, čeprav je zelo povečal možnosti dostopa do različnih virov informacij, stališč in mnenj, še ni nadomestil tradicionalnih medijev kot odločilnih oblikovalcev javnega mnenja, |
| --- | --- |

T.

ker internet, čeprav je zelo povečal možnosti dostopa do različnih virov informacij, stališč in mnenj, še ni nadomestil tradicionalnih medijev kot odločilnih oblikovalcev javnega mnenja,

| U. | ker zaradi tehnološkega razvoja založniki časopisov vse bolj razširjajo vsebine prek interneta in so zato zelo odvisni od prihodkov od (spletnega) oglaševanja, |
| --- | --- |

U.

ker zaradi tehnološkega razvoja založniki časopisov vse bolj razširjajo vsebine prek interneta in so zato zelo odvisni od prihodkov od (spletnega) oglaševanja,

| V. | ker mediji ostajajo orodje za politično vplivanje in ker obstaja znatno tveganje, da ne bodo več zmožni opravljati svoje funkcije varuha demokracije, saj zasebne medijske hiše vodi predvsem finančni dobiček; ker to pomeni nevarnost izgube raznolikosti vsebine in mnogoterosti mnenj, zato nadzora pluralizma medijev ne gre prepustiti zgolj tržnim mehanizmom, |
| --- | --- |

V.

ker mediji ostajajo orodje za politično vplivanje in ker obstaja znatno tveganje, da ne bodo več zmožni opravljati svoje funkcije varuha demokracije, saj zasebne medijske hiše vodi predvsem finančni dobiček; ker to pomeni nevarnost izgube raznolikosti vsebine in mnogoterosti mnenj, zato nadzora pluralizma medijev ne gre prepustiti zgolj tržnim mehanizmom,

| W. | ker so si velike medijske hiše ustvarila obsežen in pogosto prevladujoč položaj v nekaterih državah članicah in ker obstoj medijskih skupin v lasti podjetij, ki se lahko potegujejo za pridobitev javnih naročil, pomeni tveganje za neodvisnost medijev, |
| --- | --- |

W.

ker so si velike medijske hiše ustvarila obsežen in pogosto prevladujoč položaj v nekaterih državah članicah in ker obstoj medijskih skupin v lasti podjetij, ki se lahko potegujejo za pridobitev javnih naročil, pomeni tveganje za neodvisnost medijev,

| X. | ker je prispevek večnacionalnih medijskih hiš v nekaterih državah članicah bistven pri oživljanju medijskega prizorišča, vendar je treba izboljšati tudi delovne razmere in plačilne pogoje, |
| --- | --- |

X.

ker je prispevek večnacionalnih medijskih hiš v nekaterih državah članicah bistven pri oživljanju medijskega prizorišča, vendar je treba izboljšati tudi delovne razmere in plačilne pogoje,

| Y. | ker je treba izboljšati delovne razmere in kakovost dela za zaposlene v medijih in ker je vedno več novinarjev zaposlenih pod nestalnimi pogoji, brez socialne varnosti, |
| --- | --- |

Y.

ker je treba izboljšati delovne razmere in kakovost dela za zaposlene v medijih in ker je vedno več novinarjev zaposlenih pod nestalnimi pogoji, brez socialne varnosti,

| Z. | ker ima konkurenčno pravo EU precej pomanjkljive zmožnosti pri obravnavi vprašanja koncentracije medijev, ker dejavnosti, namenjene koncentraciji medijskega lastništva na vertikalni in horizontalni ravni v novih državah članicah, ne dosegajo finančnega praga, za katerega velja konkurenčna zakonodaja, |
| --- | --- |

Z.

ker ima konkurenčno pravo EU precej pomanjkljive zmožnosti pri obravnavi vprašanja koncentracije medijev, ker dejavnosti, namenjene koncentraciji medijskega lastništva na vertikalni in horizontalni ravni v novih državah članicah, ne dosegajo finančnega praga, za katerega velja konkurenčna zakonodaja,

| AA. | ker se lahko z uvedbo preveč omejujočih pravil o lastništvu medijev ogrozi konkurenčnost evropskih podjetij na svetovnem trgu in poveča vpliv neevropskih medijskih skupin, |
| --- | --- |

AA.

ker se lahko z uvedbo preveč omejujočih pravil o lastništvu medijev ogrozi konkurenčnost evropskih podjetij na svetovnem trgu in poveča vpliv neevropskih medijskih skupin,

| AB. | ker bi morali imeti medijski potrošniki dostop do širokega spektra vsebin, |
| --- | --- |

AB.

ker bi morali imeti medijski potrošniki dostop do širokega spektra vsebin,

| AC. | ker medijski ustvarjalci težijo k ustvarjanju kar najkakovostnejše vsebine, vendar razmere za doseganje tega niso enako zadovoljive v vseh državah članicah, |
| --- | --- |

AC.

ker medijski ustvarjalci težijo k ustvarjanju kar najkakovostnejše vsebine, vendar razmere za doseganje tega niso enako zadovoljive v vseh državah članicah,

| AD. | ker širjenje novih medijev (širokopasovni internet, satelitski programi, digitalna prizemna televizija itd.) in različne oblike medijskega lastništva sami po sebi niso dovolj za zagotavljanje pluralizma medijske vsebine, |
| --- | --- |

AD.

ker širjenje novih medijev (širokopasovni internet, satelitski programi, digitalna prizemna televizija itd.) in različne oblike medijskega lastništva sami po sebi niso dovolj za zagotavljanje pluralizma medijske vsebine,

| AE. | ker morajo pravila v zvezi s kakovostjo vsebine in z zaščito mladoletnikov veljati na javni in komercialni ravni, |
| --- | --- |

AE.

ker morajo pravila v zvezi s kakovostjo vsebine in z zaščito mladoletnikov veljati na javni in komercialni ravni,

| AF. | ker so medijske hiše nenadomestljiv del pluralizma medijev in ohranjanja demokracije, zato se morajo dejavneje zavzemati za prakse v zvezi s poslovno etiko in socialno odgovornostjo, |
| --- | --- |

AF.

ker so medijske hiše nenadomestljiv del pluralizma medijev in ohranjanja demokracije, zato se morajo dejavneje zavzemati za prakse v zvezi s poslovno etiko in socialno odgovornostjo,

| AG. | ker se v komercialnih medijih vedno pogosteje objavljajo vsebine, ki jih oblikujejo uporabniki, zlasti avdiovizualne vsebine za nominalno plačilo ali brez plačila, zaradi česar so novinarji in drugi medijski strokovnjaki izpostavljeni neprimernemu pritisku konkurence, |
| --- | --- |

AG.

ker se v komercialnih medijih vedno pogosteje objavljajo vsebine, ki jih oblikujejo uporabniki, zlasti avdiovizualne vsebine za nominalno plačilo ali brez plačila, zaradi česar so novinarji in drugi medijski strokovnjaki izpostavljeni neprimernemu pritisku konkurence,

| AH. | ker so spletni dnevniki nov pomemben prispevek k svobodi izražanja in jih medijski strokovnjaki in zasebniki vedno pogosteje uporabljajo, |
| --- | --- |

AH.

ker so spletni dnevniki nov pomemben prispevek k svobodi izražanja in jih medijski strokovnjaki in zasebniki vedno pogosteje uporabljajo,

| AI. | ker je treba javni radioteleviziji omogočiti stabilno financiranje, delovati morajo pošteno in uravnoteženo ter treba jim je omogočiti sredstva za spodbujanje javnega interesa in socialnih vrednot, |
| --- | --- |

AI.

ker je treba javni radioteleviziji omogočiti stabilno financiranje, delovati morajo pošteno in uravnoteženo ter treba jim je omogočiti sredstva za spodbujanje javnega interesa in socialnih vrednot,

| AJ. | ker imajo države članice široke možnosti za tolmačenje pristojnosti javnih medijev in njihovega financiranja, |
| --- | --- |

AJ.

ker imajo države članice široke možnosti za tolmačenje pristojnosti javnih medijev in njihovega financiranja,

| AK. | ker je prisotnost javnih medijev na trgu opazna le na avdiovizualnem in nelinearnem področju, |
| --- | --- |

AK.

ker je prisotnost javnih medijev na trgu opazna le na avdiovizualnem in nelinearnem področju,

| AL. | ker mora evropski avdiovizualni model še naprej temeljiti na ravnovesju med trdnimi in neodvisnimi javnimi službami ter dinamičnim komercialnim sektorjem; ker ocenjuje, da je nadaljnji obstoj tega modela nujen za vitalnost in kakovost ustvarjanja, pluralizem medijev ter spoštovanje in spodbujanje kulturne raznolikosti, |
| --- | --- |

AL.

ker mora evropski avdiovizualni model še naprej temeljiti na ravnovesju med trdnimi in neodvisnimi javnimi službami ter dinamičnim komercialnim sektorjem; ker ocenjuje, da je nadaljnji obstoj tega modela nujen za vitalnost in kakovost ustvarjanja, pluralizem medijev ter spoštovanje in spodbujanje kulturne raznolikosti,

| AM. | ker so včasih javni mediji v državah članicah nezadostno financirani in doživljajo politične pritiske, |
| --- | --- |

AM.

ker so včasih javni mediji v državah članicah nezadostno financirani in doživljajo politične pritiske,

| AN. | ker je za naloge, ki jih posamezna država članica dodeli javni radioteleviziji, potrebno trajno financiranje in je treba zagotoviti neodvisnost, kar nikakor ne velja za vse države članice, |
| --- | --- |

AN.

ker je za naloge, ki jih posamezna država članica dodeli javni radioteleviziji, potrebno trajno financiranje in je treba zagotoviti neodvisnost, kar nikakor ne velja za vse države članice,

| AO. | ker lahko imajo javni mediji v nekaterih državah članicah vodilno vlogo tako glede kakovosti kot glede občinstva, |
| --- | --- |

AO.

ker lahko imajo javni mediji v nekaterih državah članicah vodilno vlogo tako glede kakovosti kot glede občinstva,

| AP. | ker postaja splošni dostop javnosti do visokokakovostnih in raznovrstnih vsebin še pomembnejši glede na tehnološke spremembe in poudarjene koncentracije v vedno bolj konkurenčnem in globaliziranem okolju; ker so javne avdiovizualne službe bistvene za oblikovanje mnenja na demokratičen način in da omogočajo spoznavanje kulturne raznolikosti ter zagotavljajo pluralnost; ker morajo poleg tega te službe imeti možnost uporabe novih platform razširjanja, da bodo lahko izpolnile svojo nalogo, to je, da bodo dosegle vse družbene skupine, ne glede na način dostopa, ki ga te skupine uporabljajo, |
| --- | --- |

AP.

ker postaja splošni dostop javnosti do visokokakovostnih in raznovrstnih vsebin še pomembnejši glede na tehnološke spremembe in poudarjene koncentracije v vedno bolj konkurenčnem in globaliziranem okolju; ker so javne avdiovizualne službe bistvene za oblikovanje mnenja na demokratičen način in da omogočajo spoznavanje kulturne raznolikosti ter zagotavljajo pluralnost; ker morajo poleg tega te službe imeti možnost uporabe novih platform razširjanja, da bodo lahko izpolnile svojo nalogo, to je, da bodo dosegle vse družbene skupine, ne glede na način dostopa, ki ga te skupine uporabljajo,

| AQ. | ker javni mediji potrebujejo zadostna javna sredstva, da lahko z nudenjem kakovostnih kulturnih vsebin in novic tekmujejo s komercialnimi mediji, |
| --- | --- |

AQ.

ker javni mediji potrebujejo zadostna javna sredstva, da lahko z nudenjem kakovostnih kulturnih vsebin in novic tekmujejo s komercialnimi mediji,

| AR. | ker so se v zadnjem desetletju pojavila nova sredstva obveščanja in ker naraščajoči delež prihodkov od reklam, ki se pretakajo v internetne družbe, povzroča zaskrbljenost tradicionalnih medijev, |
| --- | --- |

AR.

ker so se v zadnjem desetletju pojavila nova sredstva obveščanja in ker naraščajoči delež prihodkov od reklam, ki se pretakajo v internetne družbe, povzroča zaskrbljenost tradicionalnih medijev,

| AS. | ker se bosta javna in komercialna radiodifuzija v novem avdiovizualnem okolju s številnimi platformami oddajanja, skupaj z novimi udeleženci, še naprej dopolnjevali, |
| --- | --- |

AS.

ker se bosta javna in komercialna radiodifuzija v novem avdiovizualnem okolju s številnimi platformami oddajanja, skupaj z novimi udeleženci, še naprej dopolnjevali,

| AT. | ker EU nima nobene pristojnosti za regulacijo koncentracije medijev, čeprav ji pristojnost na različnih področjih politike omogoča dejavno vlogo pri zaščiti in spodbujanju pluralizma medijev; ker so zakonodaja o konkurenci in zakonodaja o državni pomoči, avdiovizualna in telekomunikacijska pravila ter zunanji (trgovinski) odnosi področja, na katerih si EU lahko prizadeva in bi si morala dejavno prizadevati za politiko krepitve in spodbujanja pluralizma medijev, |
| --- | --- |

AT.

ker EU nima nobene pristojnosti za regulacijo koncentracije medijev, čeprav ji pristojnost na različnih področjih politike omogoča dejavno vlogo pri zaščiti in spodbujanju pluralizma medijev; ker so zakonodaja o konkurenci in zakonodaja o državni pomoči, avdiovizualna in telekomunikacijska pravila ter zunanji (trgovinski) odnosi področja, na katerih si EU lahko prizadeva in bi si morala dejavno prizadevati za politiko krepitve in spodbujanja pluralizma medijev,

| AU. | ker je vedno več sporov povezanih s svobodo izražanja, |
| --- | --- |

AU.

ker je vedno več sporov povezanih s svobodo izražanja,

| AV. | ker je v informacijski družbi medijsko izobraževanje ključno sredstvo, ki državljanom omogoča, da so obveščeni in dejavno prispevajo k demokraciji, |
| --- | --- |

AV.

ker je v informacijski družbi medijsko izobraževanje ključno sredstvo, ki državljanom omogoča, da so obveščeni in dejavno prispevajo k demokraciji,

| AW. | ker sta zaradi obsežnejšega zagotavljanja informacij (zlasti prek interneta) njihova razlaga in presoja vedno pomembnejši, |
| --- | --- |

AW.

ker sta zaradi obsežnejšega zagotavljanja informacij (zlasti prek interneta) njihova razlaga in presoja vedno pomembnejši,

| AX. | ker je treba veliko bolj podpirati spodbujanje medijske pismenosti med državljani Evropske unije, |
| --- | --- |

AX.

ker je treba veliko bolj podpirati spodbujanje medijske pismenosti med državljani Evropske unije,

| AY. | ker evropski mediji zdaj delujejo na globaliziranem trgu, kar pomeni, da bodo obsežne omejitve v zvezi z njihovim lastništvom zmanjšale njihovo sposobnost konkurirati podjetjem iz tretjih držav, ki niso omejena na takšen način; ker je zato treba doseči ravnovesje med stalnim izvajanjem pravičnih pravil konkurence in omogočanjem pluralizma na eni strani ter zagotavljanjem potrebne prožnosti podjetij, da lahko konkurirajo na mednarodnem medijskem trgu, na drugi, |
| --- | --- |

AY.

ker evropski mediji zdaj delujejo na globaliziranem trgu, kar pomeni, da bodo obsežne omejitve v zvezi z njihovim lastništvom zmanjšale njihovo sposobnost konkurirati podjetjem iz tretjih držav, ki niso omejena na takšen način; ker je zato treba doseči ravnovesje med stalnim izvajanjem pravičnih pravil konkurence in omogočanjem pluralizma na eni strani ter zagotavljanjem potrebne prožnosti podjetij, da lahko konkurirajo na mednarodnem medijskem trgu, na drugi,

| AZ. | ker živimo v družbi, v kateri smo nenehno obsuti z informacijami, takojšnjo komunikacijo in nefiltriranimi sporočili, pri čemer izbor informacij zahteva določene sposobnosti, |
| --- | --- |

AZ.

ker živimo v družbi, v kateri smo nenehno obsuti z informacijami, takojšnjo komunikacijo in nefiltriranimi sporočili, pri čemer izbor informacij zahteva določene sposobnosti,

| BA. | ker morajo biti ukrepi za okrepitev in spodbujanje pluralizma v medijih pri zunanjih odnosih EU (na področju trgovine in drugih) najpomembnejši, zlasti v zvezi z evropsko sosedsko politiko, strategijo širitve in dvostranskimi partnerskimi sporazumi, |
| --- | --- |

BA.

ker morajo biti ukrepi za okrepitev in spodbujanje pluralizma v medijih pri zunanjih odnosih EU (na področju trgovine in drugih) najpomembnejši, zlasti v zvezi z evropsko sosedsko politiko, strategijo širitve in dvostranskimi partnerskimi sporazumi,

| 1. | poziva Komisijo in države članice, naj ščitijo pluralizem medijev, zagotovijo, da bodo imeli vsi državljani EU dostop do svobodnih in različnih medijev v vseh državah članicah, in predlagajo izboljšave, kadar je potrebno; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo in države članice, naj ščitijo pluralizem medijev, zagotovijo, da bodo imeli vsi državljani EU dostop do svobodnih in različnih medijev v vseh državah članicah, in predlagajo izboljšave, kadar je potrebno;

| 2. | je trdno prepričan, da je pluralističen sistem medijev bistveni pogoj za nadaljnji obstoj demokratičnega evropskega modela družbe; |
| --- | --- |

2.

je trdno prepričan, da je pluralističen sistem medijev bistveni pogoj za nadaljnji obstoj demokratičnega evropskega modela družbe;

| 3. | ugotavlja, da na evropskem medijskem področju poteka postopna konvergenca tako z vidika medijev kot tudi trgov; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da na evropskem medijskem področju poteka postopna konvergenca tako z vidika medijev kot tudi trgov;

| 4. | poudarja, da koncentracija lastništva medijskih sistemov ustvarja okolje, ki je naklonjeno monopolizaciji oglaševalskega trga, postavlja ovire za vstop novih akterjev na trg in vodi tudi k enoličnosti medijskih vsebin; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da koncentracija lastništva medijskih sistemov ustvarja okolje, ki je naklonjeno monopolizaciji oglaševalskega trga, postavlja ovire za vstop novih akterjev na trg in vodi tudi k enoličnosti medijskih vsebin;

| 5. | opozarja, da razvoj medijskih sistemov vedno bolj temelji na pridobivanju dobička in zato družbeni, politični ali gospodarski procesi ali vrednote, izraženi v novinarskih kodeksih ravnanja, niso ustrezno zaščiteni; zato meni, da se mora zakonodaja o varstvu konkurence prepletati z medijsko zakonodajo, da bi zagotovili dostop, konkurenco in kakovost ter bi se izognili navzkrižju interesov med koncentracijo lastništva medijev in politično oblastjo, kar škodi prosti konkurenci, enakim pogojem in pluralizmu; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da razvoj medijskih sistemov vedno bolj temelji na pridobivanju dobička in zato družbeni, politični ali gospodarski procesi ali vrednote, izraženi v novinarskih kodeksih ravnanja, niso ustrezno zaščiteni; zato meni, da se mora zakonodaja o varstvu konkurence prepletati z medijsko zakonodajo, da bi zagotovili dostop, konkurenco in kakovost ter bi se izognili navzkrižju interesov med koncentracijo lastništva medijev in politično oblastjo, kar škodi prosti konkurenci, enakim pogojem in pluralizmu;

| 6. | opozarja države članice, da si morajo pri odločitvah nacionalnih regulativnih organov prizadevati za ravnovesje med njihovimi dolžnostmi in svobodo izražanja, katere varstvo je ne nazadnje odgovornost sodišč; |
| --- | --- |

6.

opozarja države članice, da si morajo pri odločitvah nacionalnih regulativnih organov prizadevati za ravnovesje med njihovimi dolžnostmi in svobodo izražanja, katere varstvo je ne nazadnje odgovornost sodišč;

| 7. | 7 poziva Komisijo, naj si prizadeva za oblikovanje stalnega pravnega okvira, ki bi zagotovil visoko stopnjo zaščite pluralizma v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

7.

7 poziva Komisijo, naj si prizadeva za oblikovanje stalnega pravnega okvira, ki bi zagotovil visoko stopnjo zaščite pluralizma v vseh državah članicah;

| 8. | zato poziva k ravnovesju med javno in zasebno radiotelevizijo v tistih državah članicah, kjer javna radiotelevizija obstaja, in k zagotavljanju povezanosti zakonodaje o varstvu konkurence in medijske zakonodaje z namenom krepitve pluralizma medijev; |
| --- | --- |

8.

zato poziva k ravnovesju med javno in zasebno radiotelevizijo v tistih državah članicah, kjer javna radiotelevizija obstaja, in k zagotavljanju povezanosti zakonodaje o varstvu konkurence in medijske zakonodaje z namenom krepitve pluralizma medijev;

| 9. | meni, da bi moral biti glavni cilji javnih organov ustvarjanje pogojev, ki zagotavljajo visoko kakovost medijev (vključno s pogoji za javne medije), medijsko raznolikost in popolno neodvisnost novinarjev; |
| --- | --- |

9.

meni, da bi moral biti glavni cilji javnih organov ustvarjanje pogojev, ki zagotavljajo visoko kakovost medijev (vključno s pogoji za javne medije), medijsko raznolikost in popolno neodvisnost novinarjev;

| 10. | poziva k sprejetju ukrepov za večjo konkurenčnost evropskih medijskih koncernov, da bi pomembno prispevali h gospodarski rasti, ki naj se spodbuja tudi preko boljše osveščenosti in znanja državljanov o gospodarskih in finančnih temah; |
| --- | --- |

10.

poziva k sprejetju ukrepov za večjo konkurenčnost evropskih medijskih koncernov, da bi pomembno prispevali h gospodarski rasti, ki naj se spodbuja tudi preko boljše osveščenosti in znanja državljanov o gospodarskih in finančnih temah;

| 11. | poudarja vedno večji vpliv medijskih investitorjev iz tretjih držav v EU, zlasti v novih državah članicah; |
| --- | --- |

11.

poudarja vedno večji vpliv medijskih investitorjev iz tretjih držav v EU, zlasti v novih državah članicah;

| 12. | poziva k dosledni uporabi zakonodaje o varstvu konkurence na ravni EU in nacionalni ravni, da bi okrepili konkurenco ter novim akterjem zagotovili dostop na trg; |
| --- | --- |

12.

poziva k dosledni uporabi zakonodaje o varstvu konkurence na ravni EU in nacionalni ravni, da bi okrepili konkurenco ter novim akterjem zagotovili dostop na trg;

| 13. | meni, da je konkurenčno pravo EU prispevalo k omejitvi koncentracije medijev; vseeno poudarja pomen neodvisnega nadzora držav članic nad mediji in v ta namen poziva, naj bo urejanje medijev na nacionalni ravni učinkovito, jasno, pregledno in na visoki ravni; |
| --- | --- |

13.

meni, da je konkurenčno pravo EU prispevalo k omejitvi koncentracije medijev; vseeno poudarja pomen neodvisnega nadzora držav članic nad mediji in v ta namen poziva, naj bo urejanje medijev na nacionalni ravni učinkovito, jasno, pregledno in na visoki ravni;

| 14. | pozdravlja namen Komisije, da pripravi specifične kazalce za merjenje pluralizma medijev; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja namen Komisije, da pripravi specifične kazalce za merjenje pluralizma medijev;

| 15. | poziva, da se poleg pluralizma medijev oblikujejo še druga merila za analiziranje medijev, vključno z usmerjenostjo glede demokracije, pravne države, človekovih pravic in pravic manjšin in novinarskimi kodeksi ravnanja; |
| --- | --- |

15.

poziva, da se poleg pluralizma medijev oblikujejo še druga merila za analiziranje medijev, vključno z usmerjenostjo glede demokracije, pravne države, človekovih pravic in pravic manjšin in novinarskimi kodeksi ravnanja;

| 16. | meni, da bi morala pravila o koncentraciji medijev poleg lastništva in produkcije medijskih vsebin urejati tudi (elektronske) kanale ter mehanizme dostopa in razširjanja vsebin na internetu, na primer iskalnike, |
| --- | --- |

16.

meni, da bi morala pravila o koncentraciji medijev poleg lastništva in produkcije medijskih vsebin urejati tudi (elektronske) kanale ter mehanizme dostopa in razširjanja vsebin na internetu, na primer iskalnike,

| 17. | poudarja potrebo po zagotovitvi dostopa do informacij za invalide; |
| --- | --- |

17.

poudarja potrebo po zagotovitvi dostopa do informacij za invalide;

| 18. | priznava, da ima samoregulacija pri zagotavljanju pluralizma medijev pomembno vlogo; pozdravlja obstoječe pobude industrije na tem področju; |
| --- | --- |

18.

priznava, da ima samoregulacija pri zagotavljanju pluralizma medijev pomembno vlogo; pozdravlja obstoječe pobude industrije na tem področju;

| 19. | spodbuja pripravo listine za medijsko svobodo, da bi se zagotovila svoboda izražanja in pluralizem; |
| --- | --- |

19.

spodbuja pripravo listine za medijsko svobodo, da bi se zagotovila svoboda izražanja in pluralizem;

| 20. | poziva k spoštovanju svobode medijev, ki pa morajo pri svojem poročanju dosledno spoštovati in upoštevati etični kodeks; |
| --- | --- |

20.

poziva k spoštovanju svobode medijev, ki pa morajo pri svojem poročanju dosledno spoštovati in upoštevati etični kodeks;

| 21. | poudarja, da je treba vzpostaviti sisteme za spremljanje in izvajanje pluralizma medijev, ki bodo temeljili na zanesljivih in nepristranskih kazalnikih; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je treba vzpostaviti sisteme za spremljanje in izvajanje pluralizma medijev, ki bodo temeljili na zanesljivih in nepristranskih kazalnikih;

| 22. | poudarja, da morajo organi EU in držav članic z ustrezno ter posebno pravno in socialno varnostjo zagotoviti novinarsko in uredniško neodvisnost, zato poudarja pomen oblikovanja in enotne uporabe uredniških listin v državah članicah ter na vseh trgih, kjer delujejo medijske hiše s sedežem v EU, da bi lastnikom, delničarjem ali zunanjim organom, kot so vlade, preprečili vmešavanje v vsebino novic; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da morajo organi EU in držav članic z ustrezno ter posebno pravno in socialno varnostjo zagotoviti novinarsko in uredniško neodvisnost, zato poudarja pomen oblikovanja in enotne uporabe uredniških listin v državah članicah ter na vseh trgih, kjer delujejo medijske hiše s sedežem v EU, da bi lastnikom, delničarjem ali zunanjim organom, kot so vlade, preprečili vmešavanje v vsebino novic;

| 23. | poziva države članice, naj z ustreznimi sredstvi zagotovijo primerno ravnovesje med občutljivimi političnimi in socialnimi vprašanji, zlasti v zvezi s poročili in aktualnimi informativnimi oddajami; |
| --- | --- |

23.

poziva države članice, naj z ustreznimi sredstvi zagotovijo primerno ravnovesje med občutljivimi političnimi in socialnimi vprašanji, zlasti v zvezi s poročili in aktualnimi informativnimi oddajami;

| 24. | pozdravlja dinamičnost in raznolikost, ki so jo na medijsko prizorišče prinesli novi mediji, in poziva k odgovorni uporabi vse nove tehnologije, na primer mobilne televizije kot platforme za komercialne in javne medije ter medije skupnosti; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja dinamičnost in raznolikost, ki so jo na medijsko prizorišče prinesli novi mediji, in poziva k odgovorni uporabi vse nove tehnologije, na primer mobilne televizije kot platforme za komercialne in javne medije ter medije skupnosti;

| 25. | spodbuja odprto razpravo o vsem, kar je povezano s statusom spletnih dnevnikov: |
| --- | --- |

25.

spodbuja odprto razpravo o vsem, kar je povezano s statusom spletnih dnevnikov:

| 26. | podpira zaščito avtorskih pravic na ravni spletnih medijev, v katerih morajo tretje strani, kadar navajajo izjave, navesti njihov vir; |
| --- | --- |

26.

podpira zaščito avtorskih pravic na ravni spletnih medijev, v katerih morajo tretje strani, kadar navajajo izjave, navesti njihov vir;

| 27. | priporoča, da se medijska pismenost uvrsti med evropske ključne sposobnosti, in podpira razvoj evropskega temeljnega učnega načrta za medijsko pismenost, pri tem pa poudarja njihovo vlogo pri premagovanju kakršnekoli oblike digitalnega razkoraka; |
| --- | --- |

27.

priporoča, da se medijska pismenost uvrsti med evropske ključne sposobnosti, in podpira razvoj evropskega temeljnega učnega načrta za medijsko pismenost, pri tem pa poudarja njihovo vlogo pri premagovanju kakršnekoli oblike digitalnega razkoraka;

| 28. | vztraja, da mora biti namen medijskega izobraževanja državljanom omogočiti, da bodo lahko kritično presojali in uporabljali vedno večji obseg posredovanih informacij, kakor je določeno v prej omenjenem priporočilu Rec1466(2000); meni, da bo takšen učni proces državljanom omogočil, da bodo lahko oblikovali sporočila in izbrali najprimernejši medij za njihovo posredovanje, s čimer bodo v celoti uveljavljali svoje pravice v zvezi s svobodo obveščanja in izražanja; |
| --- | --- |

28.

vztraja, da mora biti namen medijskega izobraževanja državljanom omogočiti, da bodo lahko kritično presojali in uporabljali vedno večji obseg posredovanih informacij, kakor je določeno v prej omenjenem priporočilu Rec1466(2000); meni, da bo takšen učni proces državljanom omogočil, da bodo lahko oblikovali sporočila in izbrali najprimernejši medij za njihovo posredovanje, s čimer bodo v celoti uveljavljali svoje pravice v zvezi s svobodo obveščanja in izražanja;

| 29. | poziva Komisijo, da pri sprejemanju evropskega pristopa k medijski pismenosti ustrezno upošteva standarde kritične presoje vsebine in izmenjave najboljših praks v zvezi s tem; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, da pri sprejemanju evropskega pristopa k medijski pismenosti ustrezno upošteva standarde kritične presoje vsebine in izmenjave najboljših praks v zvezi s tem;

| 30. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo podporo objektivnemu okviru za izdajanje dovoljenj za oddajanje na področju kabelske in satelitske televizije ter na trgih analognega in digitalnega oddajanja na podlagi preglednih in pravičnih meril, da se oblikuje sistem pluralne konkurence in preprečijo zlorabe s strani podjetij, ki imajo monopolni ali prevladujoči položaj; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo podporo objektivnemu okviru za izdajanje dovoljenj za oddajanje na področju kabelske in satelitske televizije ter na trgih analognega in digitalnega oddajanja na podlagi preglednih in pravičnih meril, da se oblikuje sistem pluralne konkurence in preprečijo zlorabe s strani podjetij, ki imajo monopolni ali prevladujoči položaj;

| 31. | opozarja Komisijo, da je bila že večkrat pozvana, naj pripravi direktivo, katere cilj bi bil zagotoviti pluralizem, spodbujati in ohranjati kulturno raznolikost, kot je opredeljena v konvenciji Unesca o kulturni raznolikosti, kakor tudi zaščititi dostop vseh medijskih podjetij do tehničnih elementov, ki jim omogočajo stik z vsemi državljani; |
| --- | --- |

31.

opozarja Komisijo, da je bila že večkrat pozvana, naj pripravi direktivo, katere cilj bi bil zagotoviti pluralizem, spodbujati in ohranjati kulturno raznolikost, kot je opredeljena v konvenciji Unesca o kulturni raznolikosti, kakor tudi zaščititi dostop vseh medijskih podjetij do tehničnih elementov, ki jim omogočajo stik z vsemi državljani;

| 32. | poziva države članice, naj podprejo visokokakovostne storitve javne radiodifuzije, ki bi lahko dejansko nadomestile programsko shemo komercialnih postaj in tudi brez tekmovanja za pridobivanje tržnih deležev in prihodkov iz oglaševanja dosegle večjo razpoznavnost v evropskem prostoru kot temelj za ohranjanje pluralizma medijev, demokratičnega dialoga in zagotavljanja dostopa vseh državljanov do visokokakovostnih vsebin; |
| --- | --- |

32.

poziva države članice, naj podprejo visokokakovostne storitve javne radiodifuzije, ki bi lahko dejansko nadomestile programsko shemo komercialnih postaj in tudi brez tekmovanja za pridobivanje tržnih deležev in prihodkov iz oglaševanja dosegle večjo razpoznavnost v evropskem prostoru kot temelj za ohranjanje pluralizma medijev, demokratičnega dialoga in zagotavljanja dostopa vseh državljanov do visokokakovostnih vsebin;

| 33. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo večje sodelovanje med evropskimi regulativnimi organi ter okrepijo uradne in neuradne razprave in izmenjave mnenj med regulativnimi organi na področju radiodifuzije; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo in države članice, naj podprejo večje sodelovanje med evropskimi regulativnimi organi ter okrepijo uradne in neuradne razprave in izmenjave mnenj med regulativnimi organi na področju radiodifuzije;

| 34. | priporoča, da javni mediji v državah članicah, kadar je to primerno, odražajo večkulturno naravo regij; |
| --- | --- |

34.

priporoča, da javni mediji v državah članicah, kadar je to primerno, odražajo večkulturno naravo regij;

| 35. | spodbuja razkritje lastništva vseh medijev, da bi pripomogli k doseganju večje preglednosti namenov in razlogov izdajatelja radiotelevizijskega programa in založnika; |
| --- | --- |

35.

spodbuja razkritje lastništva vseh medijev, da bi pripomogli k doseganju večje preglednosti namenov in razlogov izdajatelja radiotelevizijskega programa in založnika;

| 36. | spodbuja države članice, naj zagotovijo, da bo uporaba nacionalnega konkurenčnega prava za medije, pa tudi za internetni sektor in sektor komunikacijske tehnologije, olajšala in spodbudila pluralizem medijev; poziva Komisijo, da pri izvajanju pravil o varstvu konkurence EU upošteva njihov vpliv na pluralizem medijev; |
| --- | --- |

36.

spodbuja države članice, naj zagotovijo, da bo uporaba nacionalnega konkurenčnega prava za medije, pa tudi za internetni sektor in sektor komunikacijske tehnologije, olajšala in spodbudila pluralizem medijev; poziva Komisijo, da pri izvajanju pravil o varstvu konkurence EU upošteva njihov vpliv na pluralizem medijev;

| 37. | priporoča, da se pravila za državno pomoč oblikujejo in izvajajo na tak način, da bodo lahko javni mediji in mediji skupnosti v dinamičnem okolju izpolnili svojo vlogo, ter da se hkrati zagotovi, da bodo javni mediji pregledno in odgovorno izvajali nalogo, ki so jim jo zaupale države članice, in ne bodo zlorabili javnih sredstev v politične ali gospodarske namene; |
| --- | --- |

37.

priporoča, da se pravila za državno pomoč oblikujejo in izvajajo na tak način, da bodo lahko javni mediji in mediji skupnosti v dinamičnem okolju izpolnili svojo vlogo, ter da se hkrati zagotovi, da bodo javni mediji pregledno in odgovorno izvajali nalogo, ki so jim jo zaupale države članice, in ne bodo zlorabili javnih sredstev v politične ali gospodarske namene;

| 38. | poziva Komisijo, naj ustrezno upošteva konvencijo Unesca o kulturni raznolikosti in prej omenjeno priporočilo Rec(2007)3, ko se bo odločala o nujnosti revizije prej omenjenega sporočila Komisije iz leta 2001; poziva Komisijo, naj, če se odloči za revizijo obstoječih smernic, za vse predlagane ukrepe ali pojasnila ovrednoti njihov vpliv na pluralizem medijev in ustrezno upošteva pristojnosti držav članic; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj ustrezno upošteva konvencijo Unesca o kulturni raznolikosti in prej omenjeno priporočilo Rec(2007)3, ko se bo odločala o nujnosti revizije prej omenjenega sporočila Komisije iz leta 2001; poziva Komisijo, naj, če se odloči za revizijo obstoječih smernic, za vse predlagane ukrepe ali pojasnila ovrednoti njihov vpliv na pluralizem medijev in ustrezno upošteva pristojnosti držav članic;

| 39. | priporoča Komisiji uporabo postopka revizije prej omenjenega sporočila Komisije iz leta 2001, če se ji to zdi primerno, kot načina za krepitev pomembne vloge zagotavljanja pluralizma medijev v EU, ki jo imajo storitve javne radiodifuzije; |
| --- | --- |

39.

priporoča Komisiji uporabo postopka revizije prej omenjenega sporočila Komisije iz leta 2001, če se ji to zdi primerno, kot načina za krepitev pomembne vloge zagotavljanja pluralizma medijev v EU, ki jo imajo storitve javne radiodifuzije;

| 40. | meni, da morajo avdiovizualni mediji poleg tradicionalnih programov razviti nove storitve obveščanja in medije ter da morajo biti sposobni povezati se z vsakim digitalnim omrežjem in platformo, da izpolnijo svojo nalogo v dobi digitalne tehnologije; |
| --- | --- |

40.

meni, da morajo avdiovizualni mediji poleg tradicionalnih programov razviti nove storitve obveščanja in medije ter da morajo biti sposobni povezati se z vsakim digitalnim omrežjem in platformo, da izpolnijo svojo nalogo v dobi digitalne tehnologije;

| 41. | pozdravlja, da nekatere države članice izvajajo določbe, ki od ponudnikov kabelske televizije zahtevajo, da v ponudbo vključijo državne programe in javnim ponudnikom dodelijo del digitalnega spektra; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja, da nekatere države članice izvajajo določbe, ki od ponudnikov kabelske televizije zahtevajo, da v ponudbo vključijo državne programe in javnim ponudnikom dodelijo del digitalnega spektra;

| 42. | poziva Komisijo, naj upošteva širše razumevanje pristojnosti storitev javne radiotelevizije v skladu z dinamičnimi in dolgoročnimi razlagami protokola k Amsterdamski pogodbi, zlasti v zvezi z neomejenim sodelovanjem storitev javne radiodifuzije pri tehnološkem razvoju in iz tega izhajajočih oblikah ustvarjanja in posredovanja vsebin (v obliki linearnih in nelinearnih storitev); to mora kot del pristojnosti storitev javne radiodifuzije vključevati tudi ustrezno financiranje; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj upošteva širše razumevanje pristojnosti storitev javne radiotelevizije v skladu z dinamičnimi in dolgoročnimi razlagami protokola k Amsterdamski pogodbi, zlasti v zvezi z neomejenim sodelovanjem storitev javne radiodifuzije pri tehnološkem razvoju in iz tega izhajajočih oblikah ustvarjanja in posredovanja vsebin (v obliki linearnih in nelinearnih storitev); to mora kot del pristojnosti storitev javne radiodifuzije vključevati tudi ustrezno financiranje;

| 43. | ponovno poudarja, da mora uredba uporabe spektra upoštevati cilje javnega interesa, kot je pluralizem medijev, zato ne more bit del režima, ki je v celoti tržno zasnovan; poleg tega meni, da bi morale države članice še naprej imeti odgovornost pri odločanju o dodeljevanju frekvenc, da zadovoljijo posebne potrebe svojih družb, zlasti v zvezi z zaščito in spodbujanjem pluralizma medijev; |
| --- | --- |

43.

ponovno poudarja, da mora uredba uporabe spektra upoštevati cilje javnega interesa, kot je pluralizem medijev, zato ne more bit del režima, ki je v celoti tržno zasnovan; poleg tega meni, da bi morale države članice še naprej imeti odgovornost pri odločanju o dodeljevanju frekvenc, da zadovoljijo posebne potrebe svojih družb, zlasti v zvezi z zaščito in spodbujanjem pluralizma medijev;

| 44. | priporoča, da se med revizijo sistema Telecom-Package pravila „obveznosti prenosa“ ohranijo in, kadar je potrebno, razširijo; |
| --- | --- |

44.

priporoča, da se med revizijo sistema Telecom-Package pravila „obveznosti prenosa“ ohranijo in, kadar je potrebno, razširijo;

| 45. | se strinja s prej omenjenim priporočilom Rec(2007)2 v zvezi s pluralizmom medijev, da je treba ponudnikom vsebin zagotoviti enakopraven dostop do elektronskih komunikacijskih mrež; |
| --- | --- |

45.

se strinja s prej omenjenim priporočilom Rec(2007)2 v zvezi s pluralizmom medijev, da je treba ponudnikom vsebin zagotoviti enakopraven dostop do elektronskih komunikacijskih mrež;

| 46. | opozarja na svojo prej omenjeno resolucijo z dne 13. novembra 2007, saj je medobratovalnost bistvena za zagotavljanje pluralizma medijev; |
| --- | --- |

46.

opozarja na svojo prej omenjeno resolucijo z dne 13. novembra 2007, saj je medobratovalnost bistvena za zagotavljanje pluralizma medijev;

| 47. | se zavzema za uravnotežen pristop k dodeljevanju digitalne dividende, da se zagotovi enakopraven dostop vsem akterjem, s tem pa ohrani pluralizem medijev; |
| --- | --- |

47.

se zavzema za uravnotežen pristop k dodeljevanju digitalne dividende, da se zagotovi enakopraven dostop vsem akterjem, s tem pa ohrani pluralizem medijev;

| 48. | je zaskrbljen zaradi prevlade nekaterih velikih spletnih akterjev, kar omejuje nove udeležence na trgu ter tako ovira ustvarjalnost in podjetništvo v tem sektorju; |
| --- | --- |

48.

je zaskrbljen zaradi prevlade nekaterih velikih spletnih akterjev, kar omejuje nove udeležence na trgu ter tako ovira ustvarjalnost in podjetništvo v tem sektorju;

| 49. | poziva k večji preglednosti v zvezi z osebnimi podatki in informacijami o uporabnikih, ki jih zbirajo internetni iskalniki, ponudniki elektronske pošte in spletne socialne mreže; |
| --- | --- |

49.

poziva k večji preglednosti v zvezi z osebnimi podatki in informacijami o uporabnikih, ki jih zbirajo internetni iskalniki, ponudniki elektronske pošte in spletne socialne mreže;

| 50. | meni, da uredbe na ravni EU v zadostni meri zagotavljajo dostopnost elektronskih programskih vodnikov in podobnih pripomočkov za pregled ter iskanje, vendar bi se lahko preučili dodatni ukrepi v zvezi s tem, kako so predstavljene informacije o razpoložljivih programih, da se zagotovi enostavna dostopnost storitev splošnega interesa; poziva Komisijo, naj s postopki posvetovanja ugotovi, ali so za zagotovitev pluralizma medijev potrebne minimalne smernice ali sektorska zakonodaja; |
| --- | --- |

50.

meni, da uredbe na ravni EU v zadostni meri zagotavljajo dostopnost elektronskih programskih vodnikov in podobnih pripomočkov za pregled ter iskanje, vendar bi se lahko preučili dodatni ukrepi v zvezi s tem, kako so predstavljene informacije o razpoložljivih programih, da se zagotovi enostavna dostopnost storitev splošnega interesa; poziva Komisijo, naj s postopki posvetovanja ugotovi, ali so za zagotovitev pluralizma medijev potrebne minimalne smernice ali sektorska zakonodaja;

| 51. | poziva k zagotavljanju ravnovesja med javnopravno in zasebno radiotelevizijo ter dosledne uporabe zakonodaje o varstvu konkurence in medijske zakonodaje za krepitev pluralizma medijev; |
| --- | --- |

51.

poziva k zagotavljanju ravnovesja med javnopravno in zasebno radiotelevizijo ter dosledne uporabe zakonodaje o varstvu konkurence in medijske zakonodaje za krepitev pluralizma medijev;

| 52. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

52.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 340, 10.11.1997, str. 109.

(2)  UL L 332, 18.12.2007, str. 27.

(3)  UL C 25 E, 29.1.2004, str. 205.

(4)  UL C 104 E, 30.4.2004, str. 1026.

(5)  UL C 320, 15.11.2001, str. 5.

(6)  UL C 30, 5.2.1999, str. 1.

(7)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0497.

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/94 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/94

---

Četrtek, 25. september 2008Nadzor cen energije

P6_TA(2008)0460

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. septembra 2008 o nadzorovanju cen energije

2010/C 8 E/17

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 29. septembra 2005 o odvisnosti od nafte (1) in z dne 19. junija 2008 o krizi v ribiškem sektorju zaradi naraščanja cen goriva (2),,

ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 13. junija 2008 o soočanju z izzivom višjih cen nafte (KOM(2008)0384),

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta z dne 19. in 20. junija 2008,

ob upoštevanju sporazuma z neuradnega zasedanja sveta ECOFIN, ki je potekalo 12. in 13. septembra 2008 v Nici,

ob upoštevanju člena 108(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker so poleti leta 2008 cene nafte realno dosegle najvišjo raven doslej, zvišale so se tudi cene drugih energetskih proizvodov, cene goriva za potrošnike pa so sledile trendu, ki so ga začele cene surove nafte; ker se je pritisk na cene nafte zaradi šibkega ameriškega dolarja še povečal, |
| --- | --- |

A.

ker so poleti leta 2008 cene nafte realno dosegle najvišjo raven doslej, zvišale so se tudi cene drugih energetskih proizvodov, cene goriva za potrošnike pa so sledile trendu, ki so ga začele cene surove nafte; ker se je pritisk na cene nafte zaradi šibkega ameriškega dolarja še povečal,

| B. | ker bodo po ocenah cene nafte srednjeročno in dolgoročno ostale visoke, to pa bo negativno vplivalo na inflacijo in rast gospodarstva v EU, |
| --- | --- |

B.

ker bodo po ocenah cene nafte srednjeročno in dolgoročno ostale visoke, to pa bo negativno vplivalo na inflacijo in rast gospodarstva v EU,

| C. | ker višje ravni cen ogrožajo kupno moč državljanov EU, pri čemer najhujše posledice doletijo gospodinjstva z najnižjimi dohodki in energetsko intenzivne industrijske sektorje, |
| --- | --- |

C.

ker višje ravni cen ogrožajo kupno moč državljanov EU, pri čemer najhujše posledice doletijo gospodinjstva z najnižjimi dohodki in energetsko intenzivne industrijske sektorje,

| D. | ker na porast cen energije vpliva več zapletenih nizov dejavnikov: strukturni premik pri ponudbi nafte in povpraševanju po njej, vse manjše število in obseg novih naftnih polj, omejena širitev proizvodnje nafte, geopolitični dejavniki, manj naložb v tehnološki napredek, visoki stroški naložb in pomanjkanje kvalificirane delovne sile v glavnih državah proizvajalkah; ker nekatere države proizvajalke nafte naravne vire pogosto izrabljajo v politične namene, |
| --- | --- |

D.

ker na porast cen energije vpliva več zapletenih nizov dejavnikov: strukturni premik pri ponudbi nafte in povpraševanju po njej, vse manjše število in obseg novih naftnih polj, omejena širitev proizvodnje nafte, geopolitični dejavniki, manj naložb v tehnološki napredek, visoki stroški naložb in pomanjkanje kvalificirane delovne sile v glavnih državah proizvajalkah; ker nekatere države proizvajalke nafte naravne vire pogosto izrabljajo v politične namene,

| E. | ker so boljša preglednost in zanesljivost ter pogostejše objavljanje podatkov o komercialnih zalogah nafte pomembni za učinkovito delovanje naftnih trgov, |
| --- | --- |

E.

ker so boljša preglednost in zanesljivost ter pogostejše objavljanje podatkov o komercialnih zalogah nafte pomembni za učinkovito delovanje naftnih trgov,

| F. | ker so sedanji finančni pretresi prisilili vlagatelje v iskanje alternativnih naložb in so prispevali k večji kratkoročni cenovni nestabilnosti, |
| --- | --- |

F.

ker so sedanji finančni pretresi prisilili vlagatelje v iskanje alternativnih naložb in so prispevali k večji kratkoročni cenovni nestabilnosti,

| G. | ker je gospodarstvo EU še vedno zelo odvisno od uvoza nafte in so morebitna nova polja večinoma na „nekonvencionalnih nahajališčih“, zaradi česar se povišajo stroški naložb v njihov razvoj, |
| --- | --- |

G.

ker je gospodarstvo EU še vedno zelo odvisno od uvoza nafte in so morebitna nova polja večinoma na „nekonvencionalnih nahajališčih“, zaradi česar se povišajo stroški naložb v njihov razvoj,

| H. | ker bi skupna evropska zunanja energetska politika, temelječa na solidarnosti in raznovrstnosti ter spodbujanju trajnosti, ustvarila sinergije, ki bi zagotovile varnost oskrbe za Evropsko unijo in povečale njeno moč, sposobnost ukrepanja na področju zunanje politike in verodostojnost kot svetovnega akterja, |
| --- | --- |

H.

ker bi skupna evropska zunanja energetska politika, temelječa na solidarnosti in raznovrstnosti ter spodbujanju trajnosti, ustvarila sinergije, ki bi zagotovile varnost oskrbe za Evropsko unijo in povečale njeno moč, sposobnost ukrepanja na področju zunanje politike in verodostojnost kot svetovnega akterja,

| 1. | poudarja, da bodo potrebe po energiji rasle tudi v prihajajočih desetletjih, v kolikor ne bo prišlo do usklajenega preobrata v energetski politiki in porabi energije na svetovni ravni; izraža zaskrbljenost nad zvišanjem cen energije, zlasti zaradi negativnih posledic za svetovno gospodarstvo in potrošnike ter ovir, ki jih povzroča za uresničevanje ciljev lizbonske strategije; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da bodo potrebe po energiji rasle tudi v prihajajočih desetletjih, v kolikor ne bo prišlo do usklajenega preobrata v energetski politiki in porabi energije na svetovni ravni; izraža zaskrbljenost nad zvišanjem cen energije, zlasti zaradi negativnih posledic za svetovno gospodarstvo in potrošnike ter ovir, ki jih povzroča za uresničevanje ciljev lizbonske strategije;

| 2. | poudarja, da je treba sprejeti ukrepe, ki bodo gospodarstvu EU omogočili, da ostane konkurenčno in se prilagodi okolju z novimi cenami energije; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je treba sprejeti ukrepe, ki bodo gospodarstvu EU omogočili, da ostane konkurenčno in se prilagodi okolju z novimi cenami energije;

| 3. | poziva k močni politični zavezanosti za sprejetje konkretnih ukrepov za zmanjšanje povpraševanja po energiji, spodbujanje obnovljivih virov in energetske učinkovitosti, povečevanje raznolikosti oskrbe z energijo ter zmanjšanje odvisnosti od uvoženih fosilnih goriv; meni, da so ti ukrepi najustreznejši odgovor na visoke cene energije, saj bi povečali stabilnost na energetskih trgih, omogočili dolgoročne stroškovne prednosti za potrošnike in izpolnili cilje Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja in z njo povezanega Kjotskega protokola; se strinja, da morajo tem strateškim ukrepom slediti ustrezna finančna sredstva za področje raziskav in razvoja; |
| --- | --- |

3.

poziva k močni politični zavezanosti za sprejetje konkretnih ukrepov za zmanjšanje povpraševanja po energiji, spodbujanje obnovljivih virov in energetske učinkovitosti, povečevanje raznolikosti oskrbe z energijo ter zmanjšanje odvisnosti od uvoženih fosilnih goriv; meni, da so ti ukrepi najustreznejši odgovor na visoke cene energije, saj bi povečali stabilnost na energetskih trgih, omogočili dolgoročne stroškovne prednosti za potrošnike in izpolnili cilje Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja in z njo povezanega Kjotskega protokola; se strinja, da morajo tem strateškim ukrepom slediti ustrezna finančna sredstva za področje raziskav in razvoja;

| 4. | meni, da morajo države članice sprejeti kratkoročne in ciljno usmerjene ukrepe, da se ublaži negativni učinek na najrevnejša gospodinjstva; hkrati meni, da se je treba izogibati ukrepom, ki bi povzročili višjo inflacijo, saj lahko poslabšajo vzdržnost javnih financ in jih višje cene nafte lahko izničijo; |
| --- | --- |

4.

meni, da morajo države članice sprejeti kratkoročne in ciljno usmerjene ukrepe, da se ublaži negativni učinek na najrevnejša gospodinjstva; hkrati meni, da se je treba izogibati ukrepom, ki bi povzročili višjo inflacijo, saj lahko poslabšajo vzdržnost javnih financ in jih višje cene nafte lahko izničijo;

| 5. | ponavlja svoje stališče iz prve obravnave z dne 18. junija 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/54/ES o skupnih pravilih za notranji trg z električno energijo (3) in z dne 9. julija 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/55/ES o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom (4); meni, da bi morala Komisija predložiti sporočilo o reševanju težav zaradi pomanjkanja energije v Evropski uniji; poziva države članice, naj oblikujejo nacionalne opredelitve pomanjkanja energije in razvijejo nacionalne akcijske načrte za njegovo odpravo; poziva Komisijo, naj nadzoruje in usklajuje podatke, ki jih zagotavljajo države članice, poleg tega pa zagotovi spoštovanje obveznosti univerzalne storitve in obveznosti javnih služb; |
| --- | --- |

5.

ponavlja svoje stališče iz prve obravnave z dne 18. junija 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/54/ES o skupnih pravilih za notranji trg z električno energijo (3) in z dne 9. julija 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/55/ES o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom (4); meni, da bi morala Komisija predložiti sporočilo o reševanju težav zaradi pomanjkanja energije v Evropski uniji; poziva države članice, naj oblikujejo nacionalne opredelitve pomanjkanja energije in razvijejo nacionalne akcijske načrte za njegovo odpravo; poziva Komisijo, naj nadzoruje in usklajuje podatke, ki jih zagotavljajo države članice, poleg tega pa zagotovi spoštovanje obveznosti univerzalne storitve in obveznosti javnih služb;

| 6. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo predlagana Listina o pravicah potrošnikov energije jasno določala pravice potrošnikov; poziva nacionalne regulativne organe, da uporabljajo pooblastila, ki so jim na voljo za pomoč potrošnikom; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo predlagana Listina o pravicah potrošnikov energije jasno določala pravice potrošnikov; poziva nacionalne regulativne organe, da uporabljajo pooblastila, ki so jim na voljo za pomoč potrošnikom;

| 7. | je seznanjen s padcem cen surove nafte, ki so se v zadnjih nekaj tednih znižale na 100 ameriških dolarjev na sodček, s čimer je bil prekinjen trend njihovega nepretrganega naraščanja; vendar z zaskrbljenostjo ugotavlja, da potrošniki še vedno plačujejo visoke cene energije, ki v celoti ne odražajo znižanj cen surove nafte; poziva Komisijo, naj spremlja gibanje cen, zlasti kako podražitve in pocenitve vplivajo na potrošnike; |
| --- | --- |

7.

je seznanjen s padcem cen surove nafte, ki so se v zadnjih nekaj tednih znižale na 100 ameriških dolarjev na sodček, s čimer je bil prekinjen trend njihovega nepretrganega naraščanja; vendar z zaskrbljenostjo ugotavlja, da potrošniki še vedno plačujejo visoke cene energije, ki v celoti ne odražajo znižanj cen surove nafte; poziva Komisijo, naj spremlja gibanje cen, zlasti kako podražitve in pocenitve vplivajo na potrošnike;

| 8. | poziva Komisijo, naj zagotovi skladnost s pravili EU o konkurenci in se zlasti osredotoči na preiskovanje protikonkurenčnih praks v sektorju plina, električne energije, rafiniranja nafte in distribucije do točk potrošnje ter boj proti takšnim praksam; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj zagotovi skladnost s pravili EU o konkurenci in se zlasti osredotoči na preiskovanje protikonkurenčnih praks v sektorju plina, električne energije, rafiniranja nafte in distribucije do točk potrošnje ter boj proti takšnim praksam;

| 9. | poziva Komisijo, naj preuči povezavo med cenami nafte in plina v dolgoročnih pogodbah o plinu ter pripravi ustrezen politični odziv; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj preuči povezavo med cenami nafte in plina v dolgoročnih pogodbah o plinu ter pripravi ustrezen politični odziv;

| 10. | poziva ECOFIN, naj uvede znižan davek na dodano vrednost za energetsko učinkovite izdelke in storitve; |
| --- | --- |

10.

poziva ECOFIN, naj uvede znižan davek na dodano vrednost za energetsko učinkovite izdelke in storitve;

| 11. | podpira ukrepe, ki bi energetsko intenzivnim industrijskim in storitvenim sektorjem olajšali proces prilagajanja na večjo energetsko učinkovitost; vendar poziva Komisijo, naj spremlja učinek teh ukrepov in ustrezno ukrepa, če pride do izkrivljanja konkurence; |
| --- | --- |

11.

podpira ukrepe, ki bi energetsko intenzivnim industrijskim in storitvenim sektorjem olajšali proces prilagajanja na večjo energetsko učinkovitost; vendar poziva Komisijo, naj spremlja učinek teh ukrepov in ustrezno ukrepa, če pride do izkrivljanja konkurence;

| 12. | poleg tega poudarja, da obnovljivi viri energije skupaj z ukrepi za smotrno ravnanje z energijo, med njimi pobude za izboljšanje energetske učinkovitosti gospodinjstev, zmanjšujejo odvisnost Evrope od uvoza energije ter posledično tudi s tem povezana politična in gospodarska tveganja; |
| --- | --- |

12.

poleg tega poudarja, da obnovljivi viri energije skupaj z ukrepi za smotrno ravnanje z energijo, med njimi pobude za izboljšanje energetske učinkovitosti gospodinjstev, zmanjšujejo odvisnost Evrope od uvoza energije ter posledično tudi s tem povezana politična in gospodarska tveganja;

| 13. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo imeli pri oblikovanju energetske politike EU prednost varčevanje z energijo, energetska učinkovitost in obnovljivi viri energije, zlasti v okviru prihajajočega drugega strateškega pregleda energetske politike; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo imeli pri oblikovanju energetske politike EU prednost varčevanje z energijo, energetska učinkovitost in obnovljivi viri energije, zlasti v okviru prihajajočega drugega strateškega pregleda energetske politike;

| 14. | meni, da bi morala imeti Evropska investicijska banka pomembnejšo vlogo pri zagotavljanju sredstev za energetsko učinkovitost, obnovljive vire energije ter projekte raziskav in razvoja, s posebnim poudarkom na malih in srednje velikih podjetjih; |
| --- | --- |

14.

meni, da bi morala imeti Evropska investicijska banka pomembnejšo vlogo pri zagotavljanju sredstev za energetsko učinkovitost, obnovljive vire energije ter projekte raziskav in razvoja, s posebnim poudarkom na malih in srednje velikih podjetjih;

| 15. | ugotavlja, da so se davčni prihodki iz energije v nekaterih državah članicah povečali zaradi nedavnih podražitev nafte; poudarja, kako pomembna je ustrezna davčna politika, kot sredstvo za zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv, odziv na podnebne spremembe in uvedbo pobud za naložbe v energetsko učinkovitost, obnovljivo energijo in okolju prijazne proizvode; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da so se davčni prihodki iz energije v nekaterih državah članicah povečali zaradi nedavnih podražitev nafte; poudarja, kako pomembna je ustrezna davčna politika, kot sredstvo za zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv, odziv na podnebne spremembe in uvedbo pobud za naložbe v energetsko učinkovitost, obnovljivo energijo in okolju prijazne proizvode;

| 16. | poziva Komisijo, naj po natančni preučitvi učinkov, ki bi jih davčni ukrepi lahko imeli na inflacijo, nove naložbe ter na prehod na gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika in energetsko učinkovito gospodarstvo EU, predstavi svoj predlog o pregledu Direktive Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (5) (t.i. Direktiva o obdavčitvi energije); |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj po natančni preučitvi učinkov, ki bi jih davčni ukrepi lahko imeli na inflacijo, nove naložbe ter na prehod na gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika in energetsko učinkovito gospodarstvo EU, predstavi svoj predlog o pregledu Direktive Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (5) (t.i. Direktiva o obdavčitvi energije);

| 17. | poudarja pomen boljše preglednosti in zanesljivosti podatkov o naftnih trgih in komercialnih zalogah nafte; meni, da je treba izboljšati razumevanje razvoja cen naftnih proizvodov; poziva k pravočasni reviziji zakonodaje Skupnosti o varnostnih zalogah nafte; |
| --- | --- |

17.

poudarja pomen boljše preglednosti in zanesljivosti podatkov o naftnih trgih in komercialnih zalogah nafte; meni, da je treba izboljšati razumevanje razvoja cen naftnih proizvodov; poziva k pravočasni reviziji zakonodaje Skupnosti o varnostnih zalogah nafte;

| 18. | poudarja, da bi morala EU v zvezi z energetsko politiko nastopati enotno; ponovno poudarja pomen skupne energetske politike EU in zavezanosti k evropski sosedski politiki; meni, da bi morala EU prevzeti vodilno vlogo pri energetskem dialogu s državami, ki so najpomembnejše dobaviteljice nafte in plina; pozdravlja zamisel o srečanju na visoki ravni med državami porabnicami in državami proizvajalkami nafte in plina, katerega cilj je izboljšanje stabilnosti cen nafte in predvidljivosti pri oskrbi ter plačevanje nafte v evrih; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da bi morala EU v zvezi z energetsko politiko nastopati enotno; ponovno poudarja pomen skupne energetske politike EU in zavezanosti k evropski sosedski politiki; meni, da bi morala EU prevzeti vodilno vlogo pri energetskem dialogu s državami, ki so najpomembnejše dobaviteljice nafte in plina; pozdravlja zamisel o srečanju na visoki ravni med državami porabnicami in državami proizvajalkami nafte in plina, katerega cilj je izboljšanje stabilnosti cen nafte in predvidljivosti pri oskrbi ter plačevanje nafte v evrih;

| 19. | spodbuja podjetja iz EU, naj bodo bolj proaktivna, in sicer z dodatnimi naložbami, ter naj pri novih tehnologijah prevzamejo vodilno vlogo na področju strokovnega in inženirskega znanja, da bi za glavne države proizvajalke ostala ključni partner; poudarja, da so naložbe še posebej potrebne za razvoj rafinerijske panoge in raziskovanja, s čimer bi lahko bili kos povečanemu povpraševanju; |
| --- | --- |

19.

spodbuja podjetja iz EU, naj bodo bolj proaktivna, in sicer z dodatnimi naložbami, ter naj pri novih tehnologijah prevzamejo vodilno vlogo na področju strokovnega in inženirskega znanja, da bi za glavne države proizvajalke ostala ključni partner; poudarja, da so naložbe še posebej potrebne za razvoj rafinerijske panoge in raziskovanja, s čimer bi lahko bili kos povečanemu povpraševanju;

| 20. | ugotavlja, da je treba izboljšati družbeno odgovornost podjetij v glavnih naftnih družbah, da bi se več zasebnih naložb v energijskem sektorju preusmerilo v programe varčevanja z energijo in alternativne energetske tehnologije ter raziskave in razvoj; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da je treba izboljšati družbeno odgovornost podjetij v glavnih naftnih družbah, da bi se več zasebnih naložb v energijskem sektorju preusmerilo v programe varčevanja z energijo in alternativne energetske tehnologije ter raziskave in razvoj;

| 21. | poziva države članice, naj uskladijo politične ukrepe za spopadanje z višjimi cenami energije; poziva Komisijo, naj pripravi študijo na podlagi najbolj uspešnih ukrepov, ki jih države članice izvajajo za soočanje z izzivi visokih cen energije; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice, naj uskladijo politične ukrepe za spopadanje z višjimi cenami energije; poziva Komisijo, naj pripravi študijo na podlagi najbolj uspešnih ukrepov, ki jih države članice izvajajo za soočanje z izzivi visokih cen energije;

| 22. | poziva Svet, naj si prizadeva za čimprejšnjo dosego sporazuma o nadaljnjih pomembnih ukrepih za resnično liberaliziran notranji energetski trg, saj bo to zmanjšalo ranljivost EU zaradi cen nafte in povečalo varnost oskrbe; v zvezi s tem izraža močno podporo dokončnemu oblikovanju notranjega energetskega trga EU; |
| --- | --- |

22.

poziva Svet, naj si prizadeva za čimprejšnjo dosego sporazuma o nadaljnjih pomembnih ukrepih za resnično liberaliziran notranji energetski trg, saj bo to zmanjšalo ranljivost EU zaradi cen nafte in povečalo varnost oskrbe; v zvezi s tem izraža močno podporo dokončnemu oblikovanju notranjega energetskega trga EU;

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

23.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 227 E, 21.9.2006, str. 580.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0308.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0294.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0347.

(5)  UL L 283, 31.10.2003, str. 51.

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/97 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/97

---

Četrtek, 25. september 2008Bela knjiga o zdravstvenih vprašanjih v zvezi s prehrano, prekomerno telesno težo in debelostjo

P6_TA(2008)0461

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. septembra 2008 o Beli knjigi o zdravstvenih vprašanjih v zvezi s prehrano, prekomerno telesno težo in debelostjo (2007/2285(INI))

2010/C 8 E/18

Evropski parlament,

ob upoštevanju Bele knjige Komisije z dne 30. maja 2007 o strategiji za Evropo glede vprašanj v zvezi s prehrano, prekomerno telesno težo in debelostjo (KOM(2007)0279),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. februarja 2007 o spodbujanju zdrave prehrane in telesne dejavnosti (1),

ob upoštevanju drugega evropskega akcijskega načrta Svetovne zdravstvene organizacije (WHO) o politiki na področju hrane in prehranjevanja za obdobje 2007–2012, ki ga je sprejel regionalni odbor WHO za Evropo v Beogradu od 17. do 20. septembra 2007, in Evropske listine o boju proti debelosti, ki jo je sprejel regionalni urad WHO leta 2006,

ob upoštevanju ciljev evropske ministrske konference WHO, ki je potekala v Istanbulu od 15. do 17. novembra 2006, in Evropske listine o boju proti debelosti,

ob upoštevanju globalne strategije o prehrani, telesni dejavnosti in zdravju, ki jo je sprejela 57. svetovna zdravstvena skupščina 22. maja 2004,

ob upoštevanju sklepov Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov z dne 2. in 3. junija 2005 o debelosti, prehranjevanju in telesni dejavnosti,

ob upoštevanju sklepov Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov z dne 5. in 6. decembra 2007 o začetku izvajanja strategije EU o vprašanjih v zvezi s prehrano, prekomerno telesno težo in debelostjo,

ob upoštevanju publikacije regionalnega urada WHO za Evropo iz leta 2006 o telesni dejavnosti in zdravju v Evropi: dokazi za ukrepanje,

ob upoštevanju Bele knjige Komisije z dne 11. julija 2007 o športu (KOM(2007)0391),

ob upoštevanju Zelene knjige Komisije z dne 25. septembra 2007 z naslovom „Za novo kulturo mobilnosti v mestih“ (KOM(2007)0551),

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0256/2008),

| A. | ker prekomerna telesna teža in debelost ter s prehrano povezane bolezni dosegajo epidemične razsežnosti in spadajo med glavne vzroke smrtnosti in bolezni v Evropi, |
| --- | --- |

A.

ker prekomerna telesna teža in debelost ter s prehrano povezane bolezni dosegajo epidemične razsežnosti in spadajo med glavne vzroke smrtnosti in bolezni v Evropi,

| B. | ker je znanstveno dokazano, da sta učinek in stopnja nevarnosti bolezni, vezanih na prehranjevanje, različna pri moških in ženskah, |
| --- | --- |

B.

ker je znanstveno dokazano, da sta učinek in stopnja nevarnosti bolezni, vezanih na prehranjevanje, različna pri moških in ženskah,

| C. | ker ima po podatkih WHO več kot 50 % odraslega prebivalstva v Evropi prekomerno telesno težo ali je debelih, |
| --- | --- |

C.

ker ima po podatkih WHO več kot 50 % odraslega prebivalstva v Evropi prekomerno telesno težo ali je debelih,

| D. | ker je debelih več kot 5 milijonov otrok in jih ima prekomerno telesno težo skoraj 22 milijonov, te številke pa hitro naraščajo in glede na napovedi naj bi imelo do leta 2010 vsako leto dodatnih 1,3 milijona otrok prekomerno telesno težo ali naj bi postalo predebelih, |
| --- | --- |

D.

ker je debelih več kot 5 milijonov otrok in jih ima prekomerno telesno težo skoraj 22 milijonov, te številke pa hitro naraščajo in glede na napovedi naj bi imelo do leta 2010 vsako leto dodatnih 1,3 milijona otrok prekomerno telesno težo ali naj bi postalo predebelih,

| E. | ker naj bi se 6 % vladnih izdatkov za zdravstveno varstvo v nekaterih državah namenjalo za bolezni, povezane z debelostjo in prekomerno telesno težo; ker so posredni stroški, na primer zaradi zmanjšane produktivnosti in bolniških dopustov, bistveno višji; |
| --- | --- |

E.

ker naj bi se 6 % vladnih izdatkov za zdravstveno varstvo v nekaterih državah namenjalo za bolezni, povezane z debelostjo in prekomerno telesno težo; ker so posredni stroški, na primer zaradi zmanjšane produktivnosti in bolniških dopustov, bistveno višji;

| F. | ker je znanstveno dokazano, da je trebušna debelost eden od glavnih kazalcev številnih, s težo povezanih bolezni, kot so bolezni srca in ožilja ter sladkorna bolezen tipa 2, |
| --- | --- |

F.

ker je znanstveno dokazano, da je trebušna debelost eden od glavnih kazalcev številnih, s težo povezanih bolezni, kot so bolezni srca in ožilja ter sladkorna bolezen tipa 2,

| G. | ker se prehranske navade, pridobljene v otroštvu, pogosto prenesejo v odraslo dobo ter so raziskave pokazale, da je bolj verjetno, da bodo debeli otroci postali debeli odrasli, |
| --- | --- |

G.

ker se prehranske navade, pridobljene v otroštvu, pogosto prenesejo v odraslo dobo ter so raziskave pokazale, da je bolj verjetno, da bodo debeli otroci postali debeli odrasli,

| H. | ker evropski državljani živijo v okolju, ki spodbuja debelost ter v katerem je sedeči življenjski slog povečal tveganje za debelost, |
| --- | --- |

H.

ker evropski državljani živijo v okolju, ki spodbuja debelost ter v katerem je sedeči življenjski slog povečal tveganje za debelost,

| I. | ker je slaba prehrana glavni dejavnik tveganja za druge bolezni, povezane s prehrano, ki so glavni vzroki smrtnosti v EU, vključno z boleznimi srca in ožilja, rakom, sladkorno boleznijo in kapjo; |
| --- | --- |

I.

ker je slaba prehrana glavni dejavnik tveganja za druge bolezni, povezane s prehrano, ki so glavni vzroki smrtnosti v EU, vključno z boleznimi srca in ožilja, rakom, sladkorno boleznijo in kapjo;

| J. | ker poročilo WHO o zdravju v Evropi iz leta 2005 analitično kaže, da je veliko smrti in bolezni posledica sedmih glavnih dejavnikov tveganja, od katerih je šest (povišan krvni tlak, holesterol, indeks telesne mase, nezadostno uživanje sadja in zelenjave, pomanjkanje telesne dejavnosti in prekomerno uživanje alkohola) povezanih s prehrano in telesno dejavnostjo, in ker je treba za zmanjšanje visokega števila smrti in bolezni istočasno vplivati na vse dejavnike zdravja, |
| --- | --- |

J.

ker poročilo WHO o zdravju v Evropi iz leta 2005 analitično kaže, da je veliko smrti in bolezni posledica sedmih glavnih dejavnikov tveganja, od katerih je šest (povišan krvni tlak, holesterol, indeks telesne mase, nezadostno uživanje sadja in zelenjave, pomanjkanje telesne dejavnosti in prekomerno uživanje alkohola) povezanih s prehrano in telesno dejavnostjo, in ker je treba za zmanjšanje visokega števila smrti in bolezni istočasno vplivati na vse dejavnike zdravja,

| K. | ker je telesna dejavnost v kombinaciji z zdravo in uravnoteženo prehrano najpomembnejši način preprečevanja prekomerne telesne teže; ker je zaskrbljujoče, da eden od treh evropskih državljanov v svojem prostem času sploh ni telesno dejaven, medtem ko evropski državljan v povprečju sedi več kot pet ur na dan; ker številni evropski državljani nimajo uravnotežene prehrane, |
| --- | --- |

K.

ker je telesna dejavnost v kombinaciji z zdravo in uravnoteženo prehrano najpomembnejši način preprečevanja prekomerne telesne teže; ker je zaskrbljujoče, da eden od treh evropskih državljanov v svojem prostem času sploh ni telesno dejaven, medtem ko evropski državljan v povprečju sedi več kot pet ur na dan; ker številni evropski državljani nimajo uravnotežene prehrane,

| L. | ker se je v osnovnih in srednjih šolah število učnih ur, namenjenih telovadbi, v zadnjem desetletju zmanjšalo ter so pri ustanovah in opremi velike razlike med državami članicami, |
| --- | --- |

L.

ker se je v osnovnih in srednjih šolah število učnih ur, namenjenih telovadbi, v zadnjem desetletju zmanjšalo ter so pri ustanovah in opremi velike razlike med državami članicami,

| M. | ker želi WHO z Evropsko listino o boju proti debelosti v naslednjih štirih do petih letih doseči vidni napredek v boju proti debelosti otrok, njegov namen pa je obrniti sedanji trend najpozneje do leta 2015, |
| --- | --- |

M.

ker želi WHO z Evropsko listino o boju proti debelosti v naslednjih štirih do petih letih doseči vidni napredek v boju proti debelosti otrok, njegov namen pa je obrniti sedanji trend najpozneje do leta 2015,

| N. | ker mora imeti zdrava prehrana določene količinske in kakovostne lastnosti glede na potrebe posameznika ter biti vedno v skladu z načeli prehranjevanja, |
| --- | --- |

N.

ker mora imeti zdrava prehrana določene količinske in kakovostne lastnosti glede na potrebe posameznika ter biti vedno v skladu z načeli prehranjevanja,

| O. | ker mora zdrava prehrana vsebovati naslednje kategorije meril: (1) vsebnost hranil in energijske vrednosti (hranilna vrednost), (2) zdravstvena in toksikološka merila (varnost hrane), (3) naravne lastnosti živil (estetske/okušalne lastnosti in lastnosti, ki pospešujejo prebavo), (4) ekološka proizvodnja hrane (trajnostno kmetijstvo), |
| --- | --- |

O.

ker mora zdrava prehrana vsebovati naslednje kategorije meril: (1) vsebnost hranil in energijske vrednosti (hranilna vrednost), (2) zdravstvena in toksikološka merila (varnost hrane), (3) naravne lastnosti živil (estetske/okušalne lastnosti in lastnosti, ki pospešujejo prebavo), (4) ekološka proizvodnja hrane (trajnostno kmetijstvo),

| P. | ker bi se morali prekomerna telesna teža in debelost obravnavati s celostnim pristopom na različnih področjih vladne politike ter različnih vladnih ravneh, zlasti na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ob strogem upoštevanju načela subsidiarnosti, |
| --- | --- |

P.

ker bi se morali prekomerna telesna teža in debelost obravnavati s celostnim pristopom na različnih področjih vladne politike ter različnih vladnih ravneh, zlasti na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ob strogem upoštevanju načela subsidiarnosti,

| Q. | ker se ne sme spregledati vloge alkohola (zaradi njegovega velikega števila kalorij) ter kajenja, dveh dejavnikov, ki neugodno vplivata na potrebo po hrani in pijači ter sta povezana s številnimi znanimi tveganji za zdravje, |
| --- | --- |

Q.

ker se ne sme spregledati vloge alkohola (zaradi njegovega velikega števila kalorij) ter kajenja, dveh dejavnikov, ki neugodno vplivata na potrebo po hrani in pijači ter sta povezana s številnimi znanimi tveganji za zdravje,

| R. | ker je treba upoštevati socialne razsežnosti težave ter zlasti dejstvo, da se največ prekomerne telesne teže in debelosti zabeleži v nižjih socialno-ekonomskih skupinah; ker bi takšne okoliščine lahko privedle do povečanja neenakosti na področju zdravja in socialno-ekonomske neenakosti, zlasti za najbolj občutljive skupine prebivalstva, kot so invalidne osebe, |
| --- | --- |

R.

ker je treba upoštevati socialne razsežnosti težave ter zlasti dejstvo, da se največ prekomerne telesne teže in debelosti zabeleži v nižjih socialno-ekonomskih skupinah; ker bi takšne okoliščine lahko privedle do povečanja neenakosti na področju zdravja in socialno-ekonomske neenakosti, zlasti za najbolj občutljive skupine prebivalstva, kot so invalidne osebe,

| S. | ker socialno-ekonomske neenakosti dobivajo novo razsežnost z višanjem cen surovin (kot so žitarice, maslo in mleko), kar je brez primere tako glede količine teh proizvodov kot tudi razsežnosti povečanja cen, |
| --- | --- |

S.

ker socialno-ekonomske neenakosti dobivajo novo razsežnost z višanjem cen surovin (kot so žitarice, maslo in mleko), kar je brez primere tako glede količine teh proizvodov kot tudi razsežnosti povečanja cen,

| T. | ker je povezava med visokimi cenami surovin in nejasnimi pravili, ki urejajo prodajo na debelo v nekaterih državah članicah, povzročila hitro rast cen osnovnih živil visoke hranilne vrednosti, kot so sadje in zelenjava ter mlečni izdelki brez sladkorja, kar obremenjuje proračune večine gospodinjstev v EU, in ker mora EU rešiti to vprašanje, |
| --- | --- |

T.

ker je povezava med visokimi cenami surovin in nejasnimi pravili, ki urejajo prodajo na debelo v nekaterih državah članicah, povzročila hitro rast cen osnovnih živil visoke hranilne vrednosti, kot so sadje in zelenjava ter mlečni izdelki brez sladkorja, kar obremenjuje proračune večine gospodinjstev v EU, in ker mora EU rešiti to vprašanje,

| U. | ker je 15 % aktivnega prebivalstva EU invalidnih oseb in ker poleg tega študije kažejo, da so te bolj izpostavljene debelosti, med drugim zaradi patofizioloških sprememb v metabolizmu energije in telesni konstituciji ter mišične atrofije in fizičnega mirovanja, |
| --- | --- |

U.

ker je 15 % aktivnega prebivalstva EU invalidnih oseb in ker poleg tega študije kažejo, da so te bolj izpostavljene debelosti, med drugim zaradi patofizioloških sprememb v metabolizmu energije in telesni konstituciji ter mišične atrofije in fizičnega mirovanja,

| V. | ker bi bilo treba pospešiti vse pobude različnih udeleženih strank za izboljšanje dialoga, izmenjave najboljših praks in samoregulacije, na primer prek platforme EU za ukrepanje glede prehrane, telesne dejavnosti in zdravja, delovne skupine za šport in zdravje ter omrežja EU za spodbujanje zdrave telesne dejavnosti (HEPA), |
| --- | --- |

V.

ker bi bilo treba pospešiti vse pobude različnih udeleženih strank za izboljšanje dialoga, izmenjave najboljših praks in samoregulacije, na primer prek platforme EU za ukrepanje glede prehrane, telesne dejavnosti in zdravja, delovne skupine za šport in zdravje ter omrežja EU za spodbujanje zdrave telesne dejavnosti (HEPA),

| W. | ker je treba različne tradicionalne jedi predstavljati kot del kulturne dediščine, vendar hkrati tudi zagotoviti, da bodo potrošniki poznali njihov dejanski vpliv na zdravje ter tako lažje sprejemali odločitve, ki bodo temeljile na poznavanju dejstev, |
| --- | --- |

W.

ker je treba različne tradicionalne jedi predstavljati kot del kulturne dediščine, vendar hkrati tudi zagotoviti, da bodo potrošniki poznali njihov dejanski vpliv na zdravje ter tako lažje sprejemali odločitve, ki bodo temeljile na poznavanju dejstev,

| X. | ker bi morali potrošniki v Evropi imeti dostop do potrebnih informacij, da bi lahko izbirali najboljša živila za ustrezno prehrano glede na njihov življenjski slog in zdravstveno stanje, |
| --- | --- |

X.

ker bi morali potrošniki v Evropi imeti dostop do potrebnih informacij, da bi lahko izbirali najboljša živila za ustrezno prehrano glede na njihov življenjski slog in zdravstveno stanje,

| Y. | ker bodo nedavne pobude industrije o samoregulaciji na področju oglaševanja začele reševati vprašanje uravnoteženosti ter vsebine reklamnih oglasov za hrano in pijačo; ker morajo samoregulativni ukrepi zajemati vse oblike trženja na internetu in v drugih novih medijih; ker približno polovica vseh oglasov med otroškim programom oglašuje živila, kar dokazano vpliva na kratkoročne potrošniške vzorce otrok od 2 od 11 let; ker je zaskrbljujoče, da se uporabljajo nove oblike trženja z vsemi tehnološkimi sredstvi in zlasti t. i. „oglaševanje v video igrah“, vključno s prenosnimi telefoni, kratkimi sporočili, video igrami in interaktivnimi igrami na internetu; ker hkrati številni proizvajalci hrane, oglaševalska podjetja in podjetja za trženje ter združenja za varovanje zdravja in potrošnikov kažejo precejšnjo zavezanost platformi EU za ukrepanje glede prehrane, telesne dejavnosti in zdravja ter se že lahko sklicujejo na uspešne študije in projekte, |
| --- | --- |

Y.

ker bodo nedavne pobude industrije o samoregulaciji na področju oglaševanja začele reševati vprašanje uravnoteženosti ter vsebine reklamnih oglasov za hrano in pijačo; ker morajo samoregulativni ukrepi zajemati vse oblike trženja na internetu in v drugih novih medijih; ker približno polovica vseh oglasov med otroškim programom oglašuje živila, kar dokazano vpliva na kratkoročne potrošniške vzorce otrok od 2 od 11 let; ker je zaskrbljujoče, da se uporabljajo nove oblike trženja z vsemi tehnološkimi sredstvi in zlasti t. i. „oglaševanje v video igrah“, vključno s prenosnimi telefoni, kratkimi sporočili, video igrami in interaktivnimi igrami na internetu; ker hkrati številni proizvajalci hrane, oglaševalska podjetja in podjetja za trženje ter združenja za varovanje zdravja in potrošnikov kažejo precejšnjo zavezanost platformi EU za ukrepanje glede prehrane, telesne dejavnosti in zdravja ter se že lahko sklicujejo na uspešne študije in projekte,

| Z. | ker podhranjenost, ki prizadene zlasti starejše ljudi, za evropske sisteme zdravstvenega varstva prinaša podobne stroške kot debelost in prekomerna telesna teža, |
| --- | --- |

Z.

ker podhranjenost, ki prizadene zlasti starejše ljudi, za evropske sisteme zdravstvenega varstva prinaša podobne stroške kot debelost in prekomerna telesna teža,

| 1. | pozdravlja zgoraj navedeno belo knjigo o prehrani kot pomemben ukrep širše strategije za ustavitev naraščanja debelosti in prekomerne telesne teže v Evropi ter za obravnavanje kroničnih bolezni, povezanih s prehranjevanjem, kot so bolezni srca in ožilja, vključno s kapjo, rakom ter sladkorno boleznijo; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja zgoraj navedeno belo knjigo o prehrani kot pomemben ukrep širše strategije za ustavitev naraščanja debelosti in prekomerne telesne teže v Evropi ter za obravnavanje kroničnih bolezni, povezanih s prehranjevanjem, kot so bolezni srca in ožilja, vključno s kapjo, rakom ter sladkorno boleznijo;

| 2. | ponovno poziva države članice, naj priznajo debelost kot eno izmed kroničnih bolezni; meni, da je treba preprečevati stigmatizacijo posameznikov ali skupin ljudi, ki so izpostavljeni zdravstvenim težavam, povezanim s prehrano, prekomerno težo in debelostjo, zaradi kulturnih dejavnikov, bolezni, kot je sladkorna bolezen, ali zaradi patološkega uživanja hrane, kot sta anoreksija ali bulimija, ter svetuje državam članicam, naj tem ljudem omogočijo ustrezno zdravljenje v okviru nacionalnih sistemov; |
| --- | --- |

2.

ponovno poziva države članice, naj priznajo debelost kot eno izmed kroničnih bolezni; meni, da je treba preprečevati stigmatizacijo posameznikov ali skupin ljudi, ki so izpostavljeni zdravstvenim težavam, povezanim s prehrano, prekomerno težo in debelostjo, zaradi kulturnih dejavnikov, bolezni, kot je sladkorna bolezen, ali zaradi patološkega uživanja hrane, kot sta anoreksija ali bulimija, ter svetuje državam članicam, naj tem ljudem omogočijo ustrezno zdravljenje v okviru nacionalnih sistemov;

| 3. | meni, da je celovit pristop na več ravneh najboljši način boja proti debelosti med prebivalstvom EU, in poudarja, da obstaja veliko evropskih programov (o raziskavah, zdravju, izobraževanju, vseživljenjskem učenju), ki lahko pomagajo pri reševanju te težave; |
| --- | --- |

3.

meni, da je celovit pristop na več ravneh najboljši način boja proti debelosti med prebivalstvom EU, in poudarja, da obstaja veliko evropskih programov (o raziskavah, zdravju, izobraževanju, vseživljenjskem učenju), ki lahko pomagajo pri reševanju te težave;

| 4. | meni, da politika, usmerjena h kakovosti živil, lahko pomembno prispeva k spodbujanju zdravja in zmanjšanju debelosti ter da so razumljive informacije na oznakah ključne za to, da kupci lahko izbirajo med dobro, boljšo in slabšo hrano; |
| --- | --- |

4.

meni, da politika, usmerjena h kakovosti živil, lahko pomembno prispeva k spodbujanju zdravja in zmanjšanju debelosti ter da so razumljive informacije na oznakah ključne za to, da kupci lahko izbirajo med dobro, boljšo in slabšo hrano;

| 5. | odobrava ustanovitev skupine na visoki ravni za prehrano in telesno dejavnost ter evropskih sistemov raziskav o zdravju, s pomočjo katerih se bodo zbirale fizične in biološke meritve, kot je sistem spremljanja raziskave o zdravju (HES) in evropske zdravstvene raziskave (EHIS), kot učinkovitih orodij oblikovalcev politike in vseh udeležencev pri izboljšanju znanja in izmenjave najboljših praks v boju proti debelosti; |
| --- | --- |

5.

odobrava ustanovitev skupine na visoki ravni za prehrano in telesno dejavnost ter evropskih sistemov raziskav o zdravju, s pomočjo katerih se bodo zbirale fizične in biološke meritve, kot je sistem spremljanja raziskave o zdravju (HES) in evropske zdravstvene raziskave (EHIS), kot učinkovitih orodij oblikovalcev politike in vseh udeležencev pri izboljšanju znanja in izmenjave najboljših praks v boju proti debelosti;

| 6. | zahteva, da Komisija zagotovi enakovredno zastopstvo žensk in moških v bodoči skupini na visoki ravni za prehrano in telesno dejavnost, da bi se lahko boljše usmerili v težave ter predlagali najboljše rešitve glede na spol, to je posebej za moške in ženske; |
| --- | --- |

6.

zahteva, da Komisija zagotovi enakovredno zastopstvo žensk in moških v bodoči skupini na visoki ravni za prehrano in telesno dejavnost, da bi se lahko boljše usmerili v težave ter predlagali najboljše rešitve glede na spol, to je posebej za moške in ženske;

| 7. | priznava, da ima samoregulacija pomembno vlogo v boju proti debelosti, ter poudarja, da je treba sprejeti jasne in konkretne cilje za vse zadevne strani ter zagotoviti njihovo neodvisno spremljanje; ugotavlja, da je včasih za bistvene in smiselne spremembe v vseh sektorjih, zlasti kadar gre za otroke, potrebna pravna ureditev, da bi se zagotovili varstvo potrošnikov in visoki standardi javnega zdravja; z zanimanjem spremlja 203 obveznosti, ki so bile sprejete v sklopu platforme EU za ukrepanje glede prehrane, telesne dejavnosti in zdravja, da se spremeni sestava proizvodov, zmanjša oglaševanje, namenjeno otrokom, ter označijo proizvodi, da bi se spodbujala uravnotežena prehrana; meni, da bi bilo treba članstvo v platformi razširiti na proizvajalce računalniških igric in konzol ter ponudnike internetnih storitev; |
| --- | --- |

7.

priznava, da ima samoregulacija pomembno vlogo v boju proti debelosti, ter poudarja, da je treba sprejeti jasne in konkretne cilje za vse zadevne strani ter zagotoviti njihovo neodvisno spremljanje; ugotavlja, da je včasih za bistvene in smiselne spremembe v vseh sektorjih, zlasti kadar gre za otroke, potrebna pravna ureditev, da bi se zagotovili varstvo potrošnikov in visoki standardi javnega zdravja; z zanimanjem spremlja 203 obveznosti, ki so bile sprejete v sklopu platforme EU za ukrepanje glede prehrane, telesne dejavnosti in zdravja, da se spremeni sestava proizvodov, zmanjša oglaševanje, namenjeno otrokom, ter označijo proizvodi, da bi se spodbujala uravnotežena prehrana; meni, da bi bilo treba članstvo v platformi razširiti na proizvajalce računalniških igric in konzol ter ponudnike internetnih storitev;

| 8. | vseeno poziva k bolj oprijemljivim ukrepom, usmerjenim zlasti otrokom in ogroženim skupinam; |
| --- | --- |

8.

vseeno poziva k bolj oprijemljivim ukrepom, usmerjenim zlasti otrokom in ogroženim skupinam;

| 9. | poziva Komisijo, naj sprejme celovitejši pristop k prehrani ter naj podhranjenost in debelost določi za prednostni nalogi na področju prehrane in zdravja, ter ju vključi, kjer je to mogoče, v raziskovalne pobude, ki se financirajo iz skladov EU, in partnerstva na ravni EU; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj sprejme celovitejši pristop k prehrani ter naj podhranjenost in debelost določi za prednostni nalogi na področju prehrane in zdravja, ter ju vključi, kjer je to mogoče, v raziskovalne pobude, ki se financirajo iz skladov EU, in partnerstva na ravni EU;

| 10. | meni, da morajo evropski potrošniki imeti dostop do potrebnih informacij, ki jim bodo omogočile izbiro najboljših živil, potrebnih za doseganje in ohranjanje optimalne prehrane, ki je najprimernejša za njihov življenjski slog in zdravje; meni, da bi bilo treba več pozornosti posvečati izboljšanju zdravstvene pismenosti državljanov, da bi se ti lahko pravilno odločali o svoji prehrani in prehrani svojih otrok; meni, da morajo obveščanje in izobraževanje staršev o vprašanjih v zvezi s prehrano izvajati ustrezni strokovnjaki (učitelji, organizatorji kulturnih prireditev, zdravstveni delavci) na primernih mestih; je prepričan, da mora obveščanje potrošnikov, izobraževanje o prehrani in označevanje živil temeljiti na raziskavah pri potrošnikih; |
| --- | --- |

10.

meni, da morajo evropski potrošniki imeti dostop do potrebnih informacij, ki jim bodo omogočile izbiro najboljših živil, potrebnih za doseganje in ohranjanje optimalne prehrane, ki je najprimernejša za njihov življenjski slog in zdravje; meni, da bi bilo treba več pozornosti posvečati izboljšanju zdravstvene pismenosti državljanov, da bi se ti lahko pravilno odločali o svoji prehrani in prehrani svojih otrok; meni, da morajo obveščanje in izobraževanje staršev o vprašanjih v zvezi s prehrano izvajati ustrezni strokovnjaki (učitelji, organizatorji kulturnih prireditev, zdravstveni delavci) na primernih mestih; je prepričan, da mora obveščanje potrošnikov, izobraževanje o prehrani in označevanje živil temeljiti na raziskavah pri potrošnikih;

| 11. | v zvezi s tem opozarja, da je pomembno povezati prihodnji program za uvedbo sadja v šole s širšo vzgojno strategijo, na primer s predavanji v osnovnih šolah o prehranjevanju in zdravju; |
| --- | --- |

11.

v zvezi s tem opozarja, da je pomembno povezati prihodnji program za uvedbo sadja v šole s širšo vzgojno strategijo, na primer s predavanji v osnovnih šolah o prehranjevanju in zdravju;

| 12. | poudarja temeljno vlogo, ki jo imajo starši pri kulturi prehranjevanja družine in njihov odločilni prispevek v boju proti debelosti; |
| --- | --- |

12.

poudarja temeljno vlogo, ki jo imajo starši pri kulturi prehranjevanja družine in njihov odločilni prispevek v boju proti debelosti;

| 13. | poziva države članice, regije in lokalne subjekte, naj bodo bolj dejavni pri razvoju skupnosti, ki spodbujajo telesno dejavnost, zlasti v sklopu urbanističnega načrtovanja, da bodo mestne oblasti spodbujale k vsakodnevni telesni dejavnosti, ter pri oblikovanju priložnosti v lokalnem okolju, ki naj ljudi pritegnejo k telesnim dejavnostim v prostem času, kar je mogoče doseči s sprejetjem lokalnih ukrepov za zmanjšanje vožnje z avtomobili in spodbujanje hoje ter z razumnim kombiniranjem poslovnega in stanovanjskega razvoja, spodbujanjem uporabe javnih prevoznih sredstev, parkov in dostopnih športnih objektov ter z zagotovitvijo kolesarskih poti in prehodov za pešce; poziva občine, naj spodbujajo vzpostavitev omrežja „mest za zdrav življenjski slog“ s skupnimi ukrepi za boj proti debelosti; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice, regije in lokalne subjekte, naj bodo bolj dejavni pri razvoju skupnosti, ki spodbujajo telesno dejavnost, zlasti v sklopu urbanističnega načrtovanja, da bodo mestne oblasti spodbujale k vsakodnevni telesni dejavnosti, ter pri oblikovanju priložnosti v lokalnem okolju, ki naj ljudi pritegnejo k telesnim dejavnostim v prostem času, kar je mogoče doseči s sprejetjem lokalnih ukrepov za zmanjšanje vožnje z avtomobili in spodbujanje hoje ter z razumnim kombiniranjem poslovnega in stanovanjskega razvoja, spodbujanjem uporabe javnih prevoznih sredstev, parkov in dostopnih športnih objektov ter z zagotovitvijo kolesarskih poti in prehodov za pešce; poziva občine, naj spodbujajo vzpostavitev omrežja „mest za zdrav življenjski slog“ s skupnimi ukrepi za boj proti debelosti;

| 14. | spodbuja države članice, naj sprejmejo koncept aktivne poti na delo ali v šolo za šolarje in delavce; spodbuja lokalne oblasti, naj ta koncept obravnavajo kot prednostno nalogo pri oceni mestnega prometa in načrtovanja; |
| --- | --- |

14.

spodbuja države članice, naj sprejmejo koncept aktivne poti na delo ali v šolo za šolarje in delavce; spodbuja lokalne oblasti, naj ta koncept obravnavajo kot prednostno nalogo pri oceni mestnega prometa in načrtovanja;

| 15. | ugotavlja, da načrtovanje območij, kjer lahko otroci in mladostniki pridejo v stik z naravo, omogoča dejavnosti v prostem času, ki so drugačne od običajnih, ter istočasno poglablja domišljijo, ustvarjalnost in željo po raziskovanju; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da načrtovanje območij, kjer lahko otroci in mladostniki pridejo v stik z naravo, omogoča dejavnosti v prostem času, ki so drugačne od običajnih, ter istočasno poglablja domišljijo, ustvarjalnost in željo po raziskovanju;

| 16. | poziva športna društva, naj posvetijo posebno pozornost dejstvu, da dekleta po koncu mladostne dobe pogosto opustijo športno udejstvovanje; meni, da morajo ta društva imeti pomembno vlogo pri ohranjanju zanimanja deklet in žensk za udejstvovanje pri različnih športnih dejavnostih; |
| --- | --- |

16.

poziva športna društva, naj posvetijo posebno pozornost dejstvu, da dekleta po koncu mladostne dobe pogosto opustijo športno udejstvovanje; meni, da morajo ta društva imeti pomembno vlogo pri ohranjanju zanimanja deklet in žensk za udejstvovanje pri različnih športnih dejavnostih;

| 17. | poudarja, da ima zasebni sektor z razvojem novih in bolj zdravih proizvodov vlogo pri zmanjševanju debelosti, vendar ga je treba še nadalje spodbujati, da razvije jasne informacijske sisteme in izboljša označevanje ter omogoči potrošnikom, da bodo sprejemali odločitve na podlagi dejstev; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da ima zasebni sektor z razvojem novih in bolj zdravih proizvodov vlogo pri zmanjševanju debelosti, vendar ga je treba še nadalje spodbujati, da razvije jasne informacijske sisteme in izboljša označevanje ter omogoči potrošnikom, da bodo sprejemali odločitve na podlagi dejstev;

| 18. | poudarja, da mora EU prevzeti vodilno vlogo pri oblikovanju skupnega pristopa ter pri spodbujanju usklajevanja in najbolj primernih praks držav članic; je prepričan, da se lahko na področjih, kot so obveščanje potrošnikov, izobraževanje o prehrani, oglaševanje medijev, kmetijska proizvodnja in označevanje živil, zagotovi pomembna evropska dodana vrednost z navedbo vsebnosti transmaščob; poziva k razvoju evropskih kazalcev, kot so obseg pasu in drugi dejavniki tveganja v zvezi z debelostjo (zlasti trebušno debelostjo); |
| --- | --- |

18.

poudarja, da mora EU prevzeti vodilno vlogo pri oblikovanju skupnega pristopa ter pri spodbujanju usklajevanja in najbolj primernih praks držav članic; je prepričan, da se lahko na področjih, kot so obveščanje potrošnikov, izobraževanje o prehrani, oglaševanje medijev, kmetijska proizvodnja in označevanje živil, zagotovi pomembna evropska dodana vrednost z navedbo vsebnosti transmaščob; poziva k razvoju evropskih kazalcev, kot so obseg pasu in drugi dejavniki tveganja v zvezi z debelostjo (zlasti trebušno debelostjo);

Prednostni cilj: otroci

| 19. | poziva Komisijo in vse akterje, da kot prednostno nalogo določijo boj proti debelosti že v zgodnjih življenjskih obdobjih, pri tem pa naj upoštevajo, da prehrambene navade iz otroštva pogosto trajajo veliko let; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo in vse akterje, da kot prednostno nalogo določijo boj proti debelosti že v zgodnjih življenjskih obdobjih, pri tem pa naj upoštevajo, da prehrambene navade iz otroštva pogosto trajajo veliko let;

| 20. | poziva k obveščevalnim kampanjam za povečanje ozaveščenosti med nosečnicami o pomembnosti uravnotežene in zdrave prehrane, optimalnega zaužitja nekaterih hranil med nosečnostjo ter ozaveščenosti žensk in njihovih partnerjev o pomembnosti dojenja; ponovno opozarja, da dojenje, prestavljanje odstavitve dojenčka, dokler ne doseže šestih mesecev starosti, navajanje otrok na zdravo prehrano in nadzorovanje velikosti obroka lahko pripomorejo k preprečevanju prekomerne teže in debelosti pri otrocih; vendar opozarja, da dojenje ni edino sredstvo za preprečevanje debelosti in da se navade uravnoteženega prehranjevanja pridobi v daljšem obdobju; poudarja, da morajo kampanje za ozaveščanje upoštevati, da je dojenje zasebna zadeva, ter spoštovati svobodno voljo in izbiro žensk; |
| --- | --- |

20.

poziva k obveščevalnim kampanjam za povečanje ozaveščenosti med nosečnicami o pomembnosti uravnotežene in zdrave prehrane, optimalnega zaužitja nekaterih hranil med nosečnostjo ter ozaveščenosti žensk in njihovih partnerjev o pomembnosti dojenja; ponovno opozarja, da dojenje, prestavljanje odstavitve dojenčka, dokler ne doseže šestih mesecev starosti, navajanje otrok na zdravo prehrano in nadzorovanje velikosti obroka lahko pripomorejo k preprečevanju prekomerne teže in debelosti pri otrocih; vendar opozarja, da dojenje ni edino sredstvo za preprečevanje debelosti in da se navade uravnoteženega prehranjevanja pridobi v daljšem obdobju; poudarja, da morajo kampanje za ozaveščanje upoštevati, da je dojenje zasebna zadeva, ter spoštovati svobodno voljo in izbiro žensk;

| 21. | poziva države članice, naj zagotovijo, da nacionalne zdravstvene službe spodbujajo nastajanje posebnih služb, ki bi dajale nasvete o prehrani nosečim ženskam in ženskam v menopavzi, saj sta nosečnost in menopavza pomembna mejnika v življenju žensk, ki ju spremlja večja nevarnost za povečanje telesne teže; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice, naj zagotovijo, da nacionalne zdravstvene službe spodbujajo nastajanje posebnih služb, ki bi dajale nasvete o prehrani nosečim ženskam in ženskam v menopavzi, saj sta nosečnost in menopavza pomembna mejnika v življenju žensk, ki ju spremlja večja nevarnost za povečanje telesne teže;

| 22. | poziva države članice, da s strokovnjaki predlagajo smernice za izboljšanje telesne dejavnosti in spodbujanje izobraževanja o prehrani že v predšolskem obdobju; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice, da s strokovnjaki predlagajo smernice za izboljšanje telesne dejavnosti in spodbujanje izobraževanja o prehrani že v predšolskem obdobju;

| 23. | meni, da je treba predvsem v šolah sprejeti ukrepe za zagotovitev, da postaneta telesna dejavnost in uravnotežena prehrana del življenja otrok; poziva skupino na visoki ravni za prehrano in telesno dejavnost, da razvije smernice o prehranski politiki v šolah in za spodbujanje izobraževanja o prehrani ter nadaljevanje tovrstnega izobraževanja v obdobju po šoli; poziva države članice, naj v šolski učni načrt vključijo koristi uravnotežene prehrane in telesne vadbe; |
| --- | --- |

23.

meni, da je treba predvsem v šolah sprejeti ukrepe za zagotovitev, da postaneta telesna dejavnost in uravnotežena prehrana del življenja otrok; poziva skupino na visoki ravni za prehrano in telesno dejavnost, da razvije smernice o prehranski politiki v šolah in za spodbujanje izobraževanja o prehrani ter nadaljevanje tovrstnega izobraževanja v obdobju po šoli; poziva države članice, naj v šolski učni načrt vključijo koristi uravnotežene prehrane in telesne vadbe;

| 24. | poleg tega poziva države članice, lokalne organe in šolske oblasti, da spremljajo ter izboljšujejo kakovost in prehranske standarde šolskih obrokov ter obrokov v vrtcih tudi s posebnim usposabljanjem in smernicami za gostinsko osebje, nadzorom kakovosti gostincev ter smernicami za zdravo hrano v jedilnicah; poudarja pomembnost prilagoditve velikosti obrokov različnim potrebam ter vključitve sadja in zelenjave v te obroke; poziva k večjemu izobraževanju o uravnoteženi prehrani ter spodbuja zmanjševanje prodaje živil in pijač z visoko vsebnostjo maščob, soli ali sladkorja ter z nizko hranilno vrednostjo v šolah; svetuje, da sta namesto tega na prodajnih mestih sveže sadje in zelenjava še dostopnejša; poziva pristojne organe, naj v skladu s cilji zgoraj navedene bele knjige o športu v šolskem učnem načrtu telesni dejavnosti namenijo vsaj tri šolske ure na teden ter zagotovijo načrte za gradnjo novih javnih športnih objektov, ki bodo dostopni tudi invalidnim osebam, in ohranijo obstoječe športne objekte v šolah; pozdravlja morebitno izvedbo projekta „sadje na šoli“, ki ga bo podobno kot program „mleko na šoli“ finančno podprla EU; poziva k iskanju rešitev, ki bi v skladu z zahtevo nekaterih držav članic omogočale nadaljevanje brezplačnega razdeljevanja sadja in zelenjave šolam in dobrodelnim ustanovam v letu 2008, dokler ne začne 1. januarja 2009 veljati načrt za več sadja v šolah; |
| --- | --- |

24.

poleg tega poziva države članice, lokalne organe in šolske oblasti, da spremljajo ter izboljšujejo kakovost in prehranske standarde šolskih obrokov ter obrokov v vrtcih tudi s posebnim usposabljanjem in smernicami za gostinsko osebje, nadzorom kakovosti gostincev ter smernicami za zdravo hrano v jedilnicah; poudarja pomembnost prilagoditve velikosti obrokov različnim potrebam ter vključitve sadja in zelenjave v te obroke; poziva k večjemu izobraževanju o uravnoteženi prehrani ter spodbuja zmanjševanje prodaje živil in pijač z visoko vsebnostjo maščob, soli ali sladkorja ter z nizko hranilno vrednostjo v šolah; svetuje, da sta namesto tega na prodajnih mestih sveže sadje in zelenjava še dostopnejša; poziva pristojne organe, naj v skladu s cilji zgoraj navedene bele knjige o športu v šolskem učnem načrtu telesni dejavnosti namenijo vsaj tri šolske ure na teden ter zagotovijo načrte za gradnjo novih javnih športnih objektov, ki bodo dostopni tudi invalidnim osebam, in ohranijo obstoječe športne objekte v šolah; pozdravlja morebitno izvedbo projekta „sadje na šoli“, ki ga bo podobno kot program „mleko na šoli“ finančno podprla EU; poziva k iskanju rešitev, ki bi v skladu z zahtevo nekaterih držav članic omogočale nadaljevanje brezplačnega razdeljevanja sadja in zelenjave šolam in dobrodelnim ustanovam v letu 2008, dokler ne začne 1. januarja 2009 veljati načrt za več sadja v šolah;

| 25. | poziva lokalne organe v državah članicah, naj spodbujajo razpoložljivost in dostopnost objektov za prosti čas ter oblikovanje priložnosti v lokalnem okolju, ki ljudi pritegnejo k telesnim dejavnostim v prostem času; |
| --- | --- |

25.

poziva lokalne organe v državah članicah, naj spodbujajo razpoložljivost in dostopnost objektov za prosti čas ter oblikovanje priložnosti v lokalnem okolju, ki ljudi pritegnejo k telesnim dejavnostim v prostem času;

| 26. | poziva države članice ter lokalne organe in šolske oblasti, naj zagotovijo možnosti zdrave prehrane v šolskih prodajnih avtomatih; meni, da je treba sponzorstvo in oglaševanje proizvodov z visoko vsebnostjo sladkorja, soli ali maščob, ki imajo nizko hranilno vrednost, v šolskih objektih odobriti na zahtevo šolskih oblasti ali z njihovim izrecnim dovoljenjem, spremljati pa ju morajo združenja staršev otrok; meni, da morajo športne organizacije in klubi dajati zgled glede telesne dejavnosti in zdrave prehrane ter poziva, da se vse športne organizacije in klubi prostovoljno zavežejo k spodbujanju uravnotežene prehrane in telesne dejavnosti, zlasti med otroki; predpostavlja, da vse športne organizacije in klubi spodbujajo uravnoteženo prehrano in telesno dejavnost ter poudarja, da za prekomerno telesno težo in debelost v Evropi ne gre kriviti Evropskega športnega gibanja; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice ter lokalne organe in šolske oblasti, naj zagotovijo možnosti zdrave prehrane v šolskih prodajnih avtomatih; meni, da je treba sponzorstvo in oglaševanje proizvodov z visoko vsebnostjo sladkorja, soli ali maščob, ki imajo nizko hranilno vrednost, v šolskih objektih odobriti na zahtevo šolskih oblasti ali z njihovim izrecnim dovoljenjem, spremljati pa ju morajo združenja staršev otrok; meni, da morajo športne organizacije in klubi dajati zgled glede telesne dejavnosti in zdrave prehrane ter poziva, da se vse športne organizacije in klubi prostovoljno zavežejo k spodbujanju uravnotežene prehrane in telesne dejavnosti, zlasti med otroki; predpostavlja, da vse športne organizacije in klubi spodbujajo uravnoteženo prehrano in telesno dejavnost ter poudarja, da za prekomerno telesno težo in debelost v Evropi ne gre kriviti Evropskega športnega gibanja;

| 27. | pozdravlja reformo skupne ureditve trga v okviru skupne kmetijske politike, ki omogoča več sadja in zelenjave, namenjenih šolam, pri čemer se nadzirata kakovost in kemijska varnost teh proizvodov; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja reformo skupne ureditve trga v okviru skupne kmetijske politike, ki omogoča več sadja in zelenjave, namenjenih šolam, pri čemer se nadzirata kakovost in kemijska varnost teh proizvodov;

| 28. | odločno poziva EU, še posebej Svet Ecofin, naj bo prožnejša v primerih, ko države članice določijo nižje stopnje DDV za potrebe, ki so socialne, ekonomske, okoljske ali zdravstvene narave; v zvezi s tem poziva tiste države članice, ki še niso znižale stopnje DDV za sadje in zelenjavo, naj to storijo, ter opozarja, da zakonodaja Skupnosti dovoljuje takšen ukrep; poleg tega poziva k spremembi veljavne zakonodaje Skupnosti, tako da bo mogoče izkoristiti prednosti izjemno nizke stopnje DDV za sadje in zelenjavo (pod 5 %); |
| --- | --- |

28.

odločno poziva EU, še posebej Svet Ecofin, naj bo prožnejša v primerih, ko države članice določijo nižje stopnje DDV za potrebe, ki so socialne, ekonomske, okoljske ali zdravstvene narave; v zvezi s tem poziva tiste države članice, ki še niso znižale stopnje DDV za sadje in zelenjavo, naj to storijo, ter opozarja, da zakonodaja Skupnosti dovoljuje takšen ukrep; poleg tega poziva k spremembi veljavne zakonodaje Skupnosti, tako da bo mogoče izkoristiti prednosti izjemno nizke stopnje DDV za sadje in zelenjavo (pod 5 %);

| 29. | pozdravlja pobude EU, kot je vzpostavitev spletne strani „Mali kuharski mojstri EU“ in evropski dan za zdravo prehrano in kuhanje, ki je potekal 8. novembra 2007; predlaga, da se organizirajo obveščevalne kampanje za izboljšanje ozaveščenosti o razmerju med proizvodi z visoko kalorično vrednostjo in časom telesne dejavnosti, potrebnim za porabo teh kalorij; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja pobude EU, kot je vzpostavitev spletne strani „Mali kuharski mojstri EU“ in evropski dan za zdravo prehrano in kuhanje, ki je potekal 8. novembra 2007; predlaga, da se organizirajo obveščevalne kampanje za izboljšanje ozaveščenosti o razmerju med proizvodi z visoko kalorično vrednostjo in časom telesne dejavnosti, potrebnim za porabo teh kalorij;

Odločanje na podlagi informacij in razpoložljivost zdravih proizvodov

| 30. | meni, da je sprememba sestave proizvodov učinkovito orodje za znižanje vsebnosti maščob, sladkorja in soli v prehrani, ter poziva proizvajalce živil, naj še naprej spreminjajo sestavo visokoenergetskih proizvodov z nizko hranilno vrednostjo, da bi znižali vsebnost maščob, sladkorja in soli, hkrati pa povišali delež vlaknin, sadja in zelenjave; pozdravlja obveznosti vpeljave meril o hranilnih vrednostih pri pripravi živil, ki so jih prostovoljno sprejeli proizvajalci; |
| --- | --- |

30.

meni, da je sprememba sestave proizvodov učinkovito orodje za znižanje vsebnosti maščob, sladkorja in soli v prehrani, ter poziva proizvajalce živil, naj še naprej spreminjajo sestavo visokoenergetskih proizvodov z nizko hranilno vrednostjo, da bi znižali vsebnost maščob, sladkorja in soli, hkrati pa povišali delež vlaknin, sadja in zelenjave; pozdravlja obveznosti vpeljave meril o hranilnih vrednostih pri pripravi živil, ki so jih prostovoljno sprejeli proizvajalci;

| 31. | poudarja, da mora biti označevanje hranilne vrednosti obvezno in nedvoumno, da bi uporabnikom olajšali izbiro glede zdrave prehrane; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da mora biti označevanje hranilne vrednosti obvezno in nedvoumno, da bi uporabnikom olajšali izbiro glede zdrave prehrane;

| 32. | poziva k prepovedi umetnih trans-maščobnih kislin v vsej EU; poziva države članice, naj pri nadzoru vsebnosti snovi v živilih (npr. soli) upoštevajo dobro prakso, hkrati pa poziva Komisijo, naj pripravi program za izmenjavo najboljše prakse med državami članicami; opozarja, da je treba zagotoviti posebne izjeme za zaščiteno označbo porekla (ZOP), zaščiteno geografsko označbo (ZGO), zajamčeno tradicionalno posebnost (ZTP) ter druge vrste tradicionalnih proizvodov, da se ohranijo originalni recepti; v skladu s tem veliko pričakuje od prihodnje zelene knjige o politiki kakovosti v kmetijstvu v smislu boljše kakovosti in sistema zaščitenih geografskih označb; |
| --- | --- |

32.

poziva k prepovedi umetnih trans-maščobnih kislin v vsej EU; poziva države članice, naj pri nadzoru vsebnosti snovi v živilih (npr. soli) upoštevajo dobro prakso, hkrati pa poziva Komisijo, naj pripravi program za izmenjavo najboljše prakse med državami članicami; opozarja, da je treba zagotoviti posebne izjeme za zaščiteno označbo porekla (ZOP), zaščiteno geografsko označbo (ZGO), zajamčeno tradicionalno posebnost (ZTP) ter druge vrste tradicionalnih proizvodov, da se ohranijo originalni recepti; v skladu s tem veliko pričakuje od prihodnje zelene knjige o politiki kakovosti v kmetijstvu v smislu boljše kakovosti in sistema zaščitenih geografskih označb;

| 33. | poudarja, da industrijsko obdelane trans-maščobne kisline povzročajo resno, temeljito dokazano in nepotrebno tveganje za zdravje Evropejcev ter bi jih bilo treba urejati z ustrezno zakonodajno pobudo, katere namen bi bil učinkovit umik industrijsko obdelanih trans-maščobnih kislin iz živilskih proizvodov; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da industrijsko obdelane trans-maščobne kisline povzročajo resno, temeljito dokazano in nepotrebno tveganje za zdravje Evropejcev ter bi jih bilo treba urejati z ustrezno zakonodajno pobudo, katere namen bi bil učinkovit umik industrijsko obdelanih trans-maščobnih kislin iz živilskih proizvodov;

| 34. | zahteva analizo vloge umetnih ojačevalcev arome, kot so glutamati, gvanilati in inozinati, zlasti v gotovih jedeh in industrijsko proizvedenih živilih, s katero bi opredelili njihov vpliv na potrošniške vzorce; |
| --- | --- |

34.

zahteva analizo vloge umetnih ojačevalcev arome, kot so glutamati, gvanilati in inozinati, zlasti v gotovih jedeh in industrijsko proizvedenih živilih, s katero bi opredelili njihov vpliv na potrošniške vzorce;

| 35. | poudarja, da glede na trenutno stanje znanstvenega razvoja velja, da je prekomerno uživanje trans-maščobnih kislin (več kot 2 % celotnega vnosa energije) povezano z znatno višjim tveganjem za bolezni srca in ožilja; zato globoko obžaluje, so le nekatere evropske vlade zmanjšale dodatne izpostavljenosti evropskih potrošnikov umetnim trans-maščobnim kislinam in nasičenim maščobnim kislinam, ki jih vsebuje vrsta predelanih proizvodov z nizko hranilno vrednostjo; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da glede na trenutno stanje znanstvenega razvoja velja, da je prekomerno uživanje trans-maščobnih kislin (več kot 2 % celotnega vnosa energije) povezano z znatno višjim tveganjem za bolezni srca in ožilja; zato globoko obžaluje, so le nekatere evropske vlade zmanjšale dodatne izpostavljenosti evropskih potrošnikov umetnim trans-maščobnim kislinam in nasičenim maščobnim kislinam, ki jih vsebuje vrsta predelanih proizvodov z nizko hranilno vrednostjo;

| 36. | poziva industrijo, naj pregleda velikost enojnih porcij in zagotovi večjo ponudbo manjših porcij; |
| --- | --- |

36.

poziva industrijo, naj pregleda velikost enojnih porcij in zagotovi večjo ponudbo manjših porcij;

| 37. | pozdravlja nov predlog Komisije o revizije Direktive Sveta 90/496/EGS z dne 24. septembra 1990 o označevanju hranilne vrednosti živil (2); jo poziva, naj zagotovi vidno, jasno in lahko razumljivo označevanje za potrošnike; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja nov predlog Komisije o revizije Direktive Sveta 90/496/EGS z dne 24. septembra 1990 o označevanju hranilne vrednosti živil (2); jo poziva, naj zagotovi vidno, jasno in lahko razumljivo označevanje za potrošnike;

| 38. | prav tako poziva Komisijo, naj opravi obsežno raziskavo vpliva skupne kmetijske politike na zdravje ter oceni, ali je mogoče vpeljati spremembe, ki bi izboljšale prehranjevalne navade po vsej Evropi; |
| --- | --- |

38.

prav tako poziva Komisijo, naj opravi obsežno raziskavo vpliva skupne kmetijske politike na zdravje ter oceni, ali je mogoče vpeljati spremembe, ki bi izboljšale prehranjevalne navade po vsej Evropi;

Mediji in oglaševanje

| 39. | poziva upravljavce v medijskem sektorju, naj v vseh medijih v sodelovanju z državami članicami ter športnimi organizacijami ustvarijo dodatne pobude za večjo telesno dejavnost in ukvarjanje s športom. |
| --- | --- |

39.

poziva upravljavce v medijskem sektorju, naj v vseh medijih v sodelovanju z državami članicami ter športnimi organizacijami ustvarijo dodatne pobude za večjo telesno dejavnost in ukvarjanje s športom.

| 40. | se zaveda pomembnosti medijev pri obveščanju, izobraževanju in prepričevanju v zvezi s spodbujanjem zdrave in uravnotežene prehrane, pa tudi njihove vloge pri oblikovanju stereotipov in podobe telesa; meni, da je prostovoljni pristop iz Direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah (3) v zvezi z oglaševanjem živil z nizko hranilno vrednostjo, namenjenim otrokom, korak v pravo smer in da ga je treba natančno spremljati, ter poziva Komisijo, naj predlaga strožje pogoje, če bo pregled direktive v letu 2011 pokazal na neuspeh prostovoljnega pristopa na tem področju; poziva države članice in Komisijo, naj spodbujajo ponudnike medijskih storitev k vzpostavitvi kodeksov v zvezi z neprimerno avdiovizualno komercialno komunikacijo glede hrane in pijače, ter poziva upravljavce, naj predlagajo konkretne ukrepe na nacionalni ravni, ki bi udejanjili ali okrepili to direktivo; |
| --- | --- |

40.

se zaveda pomembnosti medijev pri obveščanju, izobraževanju in prepričevanju v zvezi s spodbujanjem zdrave in uravnotežene prehrane, pa tudi njihove vloge pri oblikovanju stereotipov in podobe telesa; meni, da je prostovoljni pristop iz Direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah (3) v zvezi z oglaševanjem živil z nizko hranilno vrednostjo, namenjenim otrokom, korak v pravo smer in da ga je treba natančno spremljati, ter poziva Komisijo, naj predlaga strožje pogoje, če bo pregled direktive v letu 2011 pokazal na neuspeh prostovoljnega pristopa na tem področju; poziva države članice in Komisijo, naj spodbujajo ponudnike medijskih storitev k vzpostavitvi kodeksov v zvezi z neprimerno avdiovizualno komercialno komunikacijo glede hrane in pijače, ter poziva upravljavce, naj predlagajo konkretne ukrepe na nacionalni ravni, ki bi udejanjili ali okrepili to direktivo;

| 41. | poziva industrijo, naj bo še posebej previdna pri oglaševanju živilskih proizvodov, posebej namenjenemu otrokom, ter poziva k zaščitenim časovnim obdobjem in omejitvam reklam za nezdrava živila, posebej namenjenih otrokom; meni da bi morale vse tovrstne omejitve vključevati tudi nove oblike medijev, kot so igre na internetu, pojavna okna in kratka sporočila; |
| --- | --- |

41.

poziva industrijo, naj bo še posebej previdna pri oglaševanju živilskih proizvodov, posebej namenjenemu otrokom, ter poziva k zaščitenim časovnim obdobjem in omejitvam reklam za nezdrava živila, posebej namenjenih otrokom; meni da bi morale vse tovrstne omejitve vključevati tudi nove oblike medijev, kot so igre na internetu, pojavna okna in kratka sporočila;

Zdravstveno varstvo in raziskave

| 42. | priznava, da je treba zdravstvene delavce, zlasti pediatre in farmacevte, opozoriti na njihovo pomembno vlogo pri pravočasnem prepoznavanju bolnikov, pri katerih obstaja tveganje prekomerne telesne teže in bolezni srca in ožilja, ter meni, da bi morali ti delavci imeti pomembno vlogo v boju proti epidemiji debelosti in neprenosljivim boleznim; zato poziva Komisijo, naj oblikuje evropske antropometrične kazalce in smernice o dejavnikih kardiometaboličnega tveganja, ki so povezani s pojavom debelosti; poudarja pomembnost izvajanja sistematičnih in rednih merjenj skupaj s pregledi za druge dejavnike kardiometaboličnega tveganja, da bi se na primarni stopnji oskrbe ocenile bolezni, ki so posledica prekomerne telesne teže ali debelosti; |
| --- | --- |

42.

priznava, da je treba zdravstvene delavce, zlasti pediatre in farmacevte, opozoriti na njihovo pomembno vlogo pri pravočasnem prepoznavanju bolnikov, pri katerih obstaja tveganje prekomerne telesne teže in bolezni srca in ožilja, ter meni, da bi morali ti delavci imeti pomembno vlogo v boju proti epidemiji debelosti in neprenosljivim boleznim; zato poziva Komisijo, naj oblikuje evropske antropometrične kazalce in smernice o dejavnikih kardiometaboličnega tveganja, ki so povezani s pojavom debelosti; poudarja pomembnost izvajanja sistematičnih in rednih merjenj skupaj s pregledi za druge dejavnike kardiometaboličnega tveganja, da bi se na primarni stopnji oskrbe ocenile bolezni, ki so posledica prekomerne telesne teže ali debelosti;

| 43. | opozarja na problem podhranjenosti, ko ima pomanjkanje, presežek ali neravnovesje pri prehrani izmerljivo škodljiv učinek na tkivo, obliko telesa in telesne funkcije; ugotavlja tudi, da je podhranjenost izredno škodljiva za posameznikovo dobrobit pa tudi za družbo in zlasti za sistem zdravstvene oskrbe, saj povečuje smrtnost, daljša bolnišnično zdravljenje, povzroča večje zaplete in niža kakovost življenja bolnikov; ponovno opozarja, da se za dodatne dneve, preživete v bolnišnici, in zdravljenje zapletov zaradi podhranjenosti vsako leto porabijo milijarde evrov javnih sredstev; |
| --- | --- |

43.

opozarja na problem podhranjenosti, ko ima pomanjkanje, presežek ali neravnovesje pri prehrani izmerljivo škodljiv učinek na tkivo, obliko telesa in telesne funkcije; ugotavlja tudi, da je podhranjenost izredno škodljiva za posameznikovo dobrobit pa tudi za družbo in zlasti za sistem zdravstvene oskrbe, saj povečuje smrtnost, daljša bolnišnično zdravljenje, povzroča večje zaplete in niža kakovost življenja bolnikov; ponovno opozarja, da se za dodatne dneve, preživete v bolnišnici, in zdravljenje zapletov zaradi podhranjenosti vsako leto porabijo milijarde evrov javnih sredstev;

| 44. | opozarja, da ocene kažejo, da je 40 % bolnikov v bolnišnicah in od 40 do 80 % ljudi v domovih za ostarele podhranjenih, ter poziva države članice, naj izboljšajo količino in kakovost hrane v bolnišnicah ter domovih za ostarele, kar bo zmanjšalo čas bolnišničnega zdravljenja; |
| --- | --- |

44.

opozarja, da ocene kažejo, da je 40 % bolnikov v bolnišnicah in od 40 do 80 % ljudi v domovih za ostarele podhranjenih, ter poziva države članice, naj izboljšajo količino in kakovost hrane v bolnišnicah ter domovih za ostarele, kar bo zmanjšalo čas bolnišničnega zdravljenja;

| 45. | je prepričan, da je treba v celoti urediti kvalifikacije zdravstvenih delavcev, kot so klinični dietetiki in strokovnjaki za prehrano; |
| --- | --- |

45.

je prepričan, da je treba v celoti urediti kvalifikacije zdravstvenih delavcev, kot so klinični dietetiki in strokovnjaki za prehrano;

| 46. | poziva Komisijo, naj spodbuja najboljše zdravniške prakse, na primer v okviru zdravstvenega foruma EU, ter obveščevalne kampanje o tveganjih, povezanih z debelostjo in trebušno debelostjo, ki opozarjajo zlasti na tveganje za bolezni srca in ožilja; poziva Komisijo, naj zagotovi informacije o nevarnostih domačih diet, zlasti če vključujejo uporabo sredstev proti debelosti, ki se jemljejo brez zdravniškega recepta; poziva Komisijo, naj večjo pozornost nameni težavam, kot so podhranjenost, neustrezna prehrana in dehidracija; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj spodbuja najboljše zdravniške prakse, na primer v okviru zdravstvenega foruma EU, ter obveščevalne kampanje o tveganjih, povezanih z debelostjo in trebušno debelostjo, ki opozarjajo zlasti na tveganje za bolezni srca in ožilja; poziva Komisijo, naj zagotovi informacije o nevarnostih domačih diet, zlasti če vključujejo uporabo sredstev proti debelosti, ki se jemljejo brez zdravniškega recepta; poziva Komisijo, naj večjo pozornost nameni težavam, kot so podhranjenost, neustrezna prehrana in dehidracija;

| 47. | poziva države članice k izvajanju Direktive 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. junija 2002 o približevanju zakonodaj držav članic o prehranskih dopolnilih (4); |
| --- | --- |

47.

poziva države članice k izvajanju Direktive 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. junija 2002 o približevanju zakonodaj držav članic o prehranskih dopolnilih (4);

| 48. | poziva Komisijo in države članice, naj financirajo raziskave o povezanosti debelosti in kroničnih bolezni, kot sta rak in sladkorna bolezen, saj je treba z epidemiološkimi raziskavami ugotoviti, kateri dejavniki so najbolj povezani s povečano razširjenostjo pojava debelosti, na primer opredelitev in ocena multivariabilnih biomarkerjev v podskupinah ljudi za pojasnitev bioloških mehanizmov, ki povzročajo debelost; poziva tudi k študijam, ki bi primerjale in ocenjevale učinkovitost različnih vrst posredovanj, vključno s psihološkimi raziskavami; poziva države članice, naj vzpostavijo sistem, ki bo zagotovil dostop do storitev preprečevanja, pregledov in upravljanja prekomerne teže, debelosti in z njima povezanih kroničnih bolezni ter kakovost teh storitev; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo in države članice, naj financirajo raziskave o povezanosti debelosti in kroničnih bolezni, kot sta rak in sladkorna bolezen, saj je treba z epidemiološkimi raziskavami ugotoviti, kateri dejavniki so najbolj povezani s povečano razširjenostjo pojava debelosti, na primer opredelitev in ocena multivariabilnih biomarkerjev v podskupinah ljudi za pojasnitev bioloških mehanizmov, ki povzročajo debelost; poziva tudi k študijam, ki bi primerjale in ocenjevale učinkovitost različnih vrst posredovanj, vključno s psihološkimi raziskavami; poziva države članice, naj vzpostavijo sistem, ki bo zagotovil dostop do storitev preprečevanja, pregledov in upravljanja prekomerne teže, debelosti in z njima povezanih kroničnih bolezni ter kakovost teh storitev;

| 49. | pozdravlja vključitev „sladkorne bolezni in debelosti“ med prednostne naloge v okviru teme zdravja sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnoloških razvoj; |
| --- | --- |

49.

pozdravlja vključitev „sladkorne bolezni in debelosti“ med prednostne naloge v okviru teme zdravja sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnoloških razvoj;

| 50. | spodbuja nadaljnje znanstvene raziskave trebušne debelosti in njenega spremljanja v sklopu sedmega okvirnega programa za zdravje; |
| --- | --- |

50.

spodbuja nadaljnje znanstvene raziskave trebušne debelosti in njenega spremljanja v sklopu sedmega okvirnega programa za zdravje;

| 51. | poziva Komisijo, naj spodbuja vseevropske obveščevalne kampanje, namenjene javnosti in zlasti zdravniški stroki, za ozaveščanje o tveganju trebušne debelosti; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, naj spodbuja vseevropske obveščevalne kampanje, namenjene javnosti in zlasti zdravniški stroki, za ozaveščanje o tveganju trebušne debelosti;

| 52. | poziva k resnemu upoštevanju prehrambenih vidikov v vseh evropskih politikah in izbirah ravnanja. |
| --- | --- |

52.

poziva k resnemu upoštevanju prehrambenih vidikov v vseh evropskih politikah in izbirah ravnanja.

*

* *

| 53. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in kandidatk ter Svetovni zdravstveni organizaciji. |
| --- | --- |

53.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in kandidatk ter Svetovni zdravstveni organizaciji.

---

(1)  UL C 250 E, 25.10.2007, str. 93.

(2)  UL L 276, 6.10.1990, str. 40.

(3)  Direktiva 2007/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 (UL L 332, 18.12.2007, str. 27).

(4)  UL L 183, 12.7.2002, str. 51.

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/105 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/105

---

Četrtek, 25. september 2008Kolektivno upravljanje avtorskih pravic na spletu

P6_TA(2008)0462

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. septembra 2008 o kolektivnem čezmejnem upravljanju avtorskih in sorodnih pravic za zakonite spletne glasbene storitve

2010/C 8 E/19

Evropski parlament,

ob upoštevanju priporočila Komisije 2005/737/ES z dne 18. oktobra 2005 o kolektivnem čezmejnem upravljanju avtorskih in sorodnih pravic za zakonite spletne glasbene storitve (1) (v nadaljnjem besedilu „priporočilo iz leta 2005“),

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 95 in 151 Pogodbe,

ob upoštevanju členov II-77 in II-82 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

ob upoštevanju člena 97a Lizbonske pogodbe,

ob upoštevanju mednarodnih sporazumov, ki veljajo za glasbene pravice, in sicer Rimske konvencija z dne 26. oktobra 1961 za varstvo izvajalcev, proizvajalcev fonogramov in RTV organizacij, Bernske konvencije za varstvo književnih in umetniških del, Konvencije WIPO o avtorski pravici z dne 20. decembra 1996, pogodbe WIPO o izvedbah in fonogramih z dne 20. decembra 1996 in Sporazuma STO o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS) z dne 15. aprila 1994,

ob upoštevanju pravnega reda ES („acquis communautaire“) na področju avtorske in sorodnih pravic, ki velja za glasbene pravice, in sicer Direktive 2006/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o pravici dajanja v najem in pravici posojanja ter o določenih pravicah, sorodnih avtorski pravici, na področju intelektualne lastnine (2), Direktive Sveta 93/83/EGS z dne 27. septembra 1993 o uskladitvi določenih pravil o avtorski in sorodnih pravicah v zvezi s satelitskim radiodifuznim oddajanjem in kabelsko retransmisijo (3), Direktive 2006/116/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o trajanju varstva avtorske pravice in določenih sorodnih pravic (4) in Direktive 2001/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi (5),

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 19. julija 1995 o avtorski in sorodnih pravicah v informacijski družbi (KOM(1995)0382),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. maja 2003 o zaščiti avdiovizualnih izvajalcev (6),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2004 o okviru Skupnosti za družbe za kolektivno upravljanje na področju avtorskih in sorodnih pravic (7),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. aprila 2004 o upravljanju avtorskih in sorodnih pravic na notranjem trgu (KOM(2004)0261),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2006 o izvajanju Lizbonskega programa Skupnosti: Več raziskav in inovacij – naložba za rast in zaposlovanje – skupni pristop (8),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. januarja 2008 o ustvarjalnih vsebinah na spletu na enotnem trgu (KOM(2007)0836),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2006 o svobodi izražanja na internetu (9),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2007 o priporočilu Komisije z dne 18. oktobra 2005 o kolektivnem čezmejnem upravljanju avtorskih in sorodnih pravic za zakonite internetne glasbene storitve (2005/737/ES) (10),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. septembra 2007 o pravnih in institucionalnih vidikih uporabe instrumentov „mehkega prava“ (11),

ob upoštevanju povzetega poročila o rezultatih spremljanja priporočila iz leta 2005 (12),

ob upoštevanju člena 108(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker je v resoluciji z dne 13. marca 2007 Parlament pozvana Komisijo, naj pojasni, da priporočilo iz leta 2005 velja izključno za spletno prodajo glasbenih posnetkov, ter naj čim prej po obširnem posvetovanju z zainteresiranimi stranmi predlaga prožno direktivo, ki naj jo sprejmeta Parlament in Svet v postopku soodločanja, in sicer z namenom ureditve kolektivnega upravljanja avtorske in sorodnih pravic, kar zadeva čezmejne spletne glasbene storitve, ob upoštevanju posebnosti digitalne dobe in ob varovanju evropske kulturne raznovrstnosti, manjših zainteresiranih skupin in lokalnega repertoarja, ter ki bo temeljila na načelu enakega obravnavanja, |
| --- | --- |

A.

ker je v resoluciji z dne 13. marca 2007 Parlament pozvana Komisijo, naj pojasni, da priporočilo iz leta 2005 velja izključno za spletno prodajo glasbenih posnetkov, ter naj čim prej po obširnem posvetovanju z zainteresiranimi stranmi predlaga prožno direktivo, ki naj jo sprejmeta Parlament in Svet v postopku soodločanja, in sicer z namenom ureditve kolektivnega upravljanja avtorske in sorodnih pravic, kar zadeva čezmejne spletne glasbene storitve, ob upoštevanju posebnosti digitalne dobe in ob varovanju evropske kulturne raznovrstnosti, manjših zainteresiranih skupin in lokalnega repertoarja, ter ki bo temeljila na načelu enakega obravnavanja,

| B. | ker je Parlament v resoluciji z dne 13. marca 2007 izrazil mnenje, da bodo interesi avtorjev in s tem kulturna raznolikost v Evropi najbolje varovani z uvedbo poštenega in preglednega konkurenčnega sistema, ki ne znižuje dohodkov avtorjev, |
| --- | --- |

B.

ker je Parlament v resoluciji z dne 13. marca 2007 izrazil mnenje, da bodo interesi avtorjev in s tem kulturna raznolikost v Evropi najbolje varovani z uvedbo poštenega in preglednega konkurenčnega sistema, ki ne znižuje dohodkov avtorjev,

| 1. | opozarja, da so glede na ozemeljski naravo avtorske pravice in kljub obstoju Direktive 2001/29/ES razmere na področju kolektivnega upravljanja avtorske in sorodnih pravic za spletne storitve dejansko zapletene, zlasti zaradi pomanjkanja evropskih licenc; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da so glede na ozemeljski naravo avtorske pravice in kljub obstoju Direktive 2001/29/ES razmere na področju kolektivnega upravljanja avtorske in sorodnih pravic za spletne storitve dejansko zapletene, zlasti zaradi pomanjkanja evropskih licenc;

| 2. | meni, da se je za imetnike pravic in uporabnike, zlasti izdajatelje televizijskih programov, zaradi nesprejemanja zakonodaje kljub številnim resolucijam Parlamenta in odločitve, da se bo to področje poskušalo urediti s priporočilom, ustvarilo okolje pravne negotovosti; |
| --- | --- |

2.

meni, da se je za imetnike pravic in uporabnike, zlasti izdajatelje televizijskih programov, zaradi nesprejemanja zakonodaje kljub številnim resolucijam Parlamenta in odločitve, da se bo to področje poskušalo urediti s priporočilom, ustvarilo okolje pravne negotovosti;

| 3. | poudarja, da je po drugi strani generalni direktorat Komisije za konkurenco na pobudo pritožbe uporabnikov posredoval z uvedbo postopka proti konfederaciji CISAC (mednarodna konfederacija društev pisateljev in skladateljev), ki med svojimi člani šteje 24 evropskih avtorskih društev; poudarja, da bo učinek odločitve v zvezi s tem tak, da bo onemogočen vsak poskus zadevnih strani, da bi si skupaj prizadevale za ustrezne rešitve, kot je denimo sistem za podeljevanje pravic na evropski ravni, in bo puščena prosta pot oligopolu določenega števila velikih avtorskih agencij, ki so z ekskluzivnimi dogovori vezani na izdajatelje, ki sodijo v svetovni repertoar; meni, da bo rezultat omejitev izbire in izumrtje malih avtorskih agencij, kar bo škodovalo manjšinskim kulturam; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je po drugi strani generalni direktorat Komisije za konkurenco na pobudo pritožbe uporabnikov posredoval z uvedbo postopka proti konfederaciji CISAC (mednarodna konfederacija društev pisateljev in skladateljev), ki med svojimi člani šteje 24 evropskih avtorskih društev; poudarja, da bo učinek odločitve v zvezi s tem tak, da bo onemogočen vsak poskus zadevnih strani, da bi si skupaj prizadevale za ustrezne rešitve, kot je denimo sistem za podeljevanje pravic na evropski ravni, in bo puščena prosta pot oligopolu določenega števila velikih avtorskih agencij, ki so z ekskluzivnimi dogovori vezani na izdajatelje, ki sodijo v svetovni repertoar; meni, da bo rezultat omejitev izbire in izumrtje malih avtorskih agencij, kar bo škodovalo manjšinskim kulturam;

| 4. | meni, da poročilo o rezultatih spremljanja priporočila iz leta 2005 ne odraža natančno obstoječih razmer in ne upošteva mnenja, ki ga je izrazil Parlament v resoluciji z dne 13. marca 2007; |
| --- | --- |

4.

meni, da poročilo o rezultatih spremljanja priporočila iz leta 2005 ne odraža natančno obstoječih razmer in ne upošteva mnenja, ki ga je izrazil Parlament v resoluciji z dne 13. marca 2007;

| 5. | meni, da te razmere odražajo dejstvo, da je Komisija sklenila ignorirati opozorila Parlamenta, zlasti v resoluciji z dne 13. marca 2007, ki vključuje konkretne predloge za nadzorovano konkurenco, pa tudi zaščito in spodbude za manjšinske kulture v Evropski uniji; |
| --- | --- |

5.

meni, da te razmere odražajo dejstvo, da je Komisija sklenila ignorirati opozorila Parlamenta, zlasti v resoluciji z dne 13. marca 2007, ki vključuje konkretne predloge za nadzorovano konkurenco, pa tudi zaščito in spodbude za manjšinske kulture v Evropski uniji;

| 6. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da je Parlament dejansko, kot sozakonodajalec, vključen v pobudo o ustvarjalnih vsebinah na spletu; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da je Parlament dejansko, kot sozakonodajalec, vključen v pobudo o ustvarjalnih vsebinah na spletu;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji. |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji.

---

(1)  UL L 276, 21.10.2005, str. 54.

(2)  UL L 376, 27.12.2006, str. 28.

(3)  UL L 248, 6.10.1993, str. 15.

(4)  UL L 372, 27.12.2006, str. 12.

(5)  UL L 167, 22.6.2001, str. 10.

(6)  UL C 67 E, 17.3.2004, str. 293.

(7)  UL C 92 E, 16.4.2004, str. 425.

(8)  UL C 303 E, 13.12.2006, str. 640.

(9)  UL C 303 E, 13.12.2006, str. 879.

(10)  UL C 301 E, 13.12.2007, str. 64.

(11)  UL C 187 E, 24.7.2008, str. 75.

(12)  http://ec.europa.eu/internal_market/copyright/docs/management/monitoring-report_en.pdf.

---

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Sreda, 24. septembra 2008

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/108 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/108

---

Sreda, 24. september 2008Postopki pred Sodiščem Evropskih skupnosti (sprememba člena 121 Poslovnika Parlamenta)

P6_TA(2008)0440

Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o spremembi člena 121 Poslovnika Parlamenta o postopkih pred Sodiščem Evropskih skupnosti (2007/2266(REG))

2010/C 8 E/20

Evropski parlament,

ob upoštevanju pisma predsednika Odbora za pravne zadeve z dne 26. septembra 2007,

ob upoštevanju členov 201 in 202 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A6-0324/2008),

| 1. | se odloči spremeniti svoj poslovnik, kot sledi; |
| --- | --- |

1.

se odloči spremeniti svoj poslovnik, kot sledi;

| 2. | opozarja, da bo sprememba začela veljati prvi dan naslednjega delnega zasedanja; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da bo sprememba začela veljati prvi dan naslednjega delnega zasedanja;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost.

| VELJAVNO BESEDILO | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 121 – odstavek 3a (novo) |
| | 3a. | Predsednik predloži ugotovitve ali se v imenu Parlamenta pridruži postopkom pred sodiščem po tem, ko se posvetuje s pristojnim odborom.



  Če predsednik ne namerava upoštevati mnenja pristojnega odbora, o tem obvesti odbor in zadevo preda konferenci predsednikov ter navede razloge.




  Če konferenca predsednikov sprejme stališče, da Parlamentu izjemoma ni treba predložiti ugotovitev ali se pridružiti postopkom pred Sodiščem Evropskih skupnosti, ko gre za sodbo o pravni veljavnosti akta Parlamenta, se zadeva nemudoma predloži plenarnemu zasedanju.




  Predsednik lahko v nujnih primerih sprejme previdnostne ukrepe zaradi spoštovanja časovnih rokov, ki jih zahteva zadevno sodišče. V takih primerih se čim prej izvrši postopek, ki je predviden v tem odstavku.




  Razlaga:




  Nobena določba tega poslovnika ne preprečuje pristojnemu odboru, da se odloči o primerni ureditvi postopkov za pravočasen prenos svojega priporočila v nujnih primerih. |

VELJAVNO BESEDILO

SPREMEMBA

Sprememba 1

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 121 – odstavek 3a (novo)

3a.

Če predsednik ne namerava upoštevati mnenja pristojnega odbora, o tem obvesti odbor in zadevo preda konferenci predsednikov ter navede razloge.

Če konferenca predsednikov sprejme stališče, da Parlamentu izjemoma ni treba predložiti ugotovitev ali se pridružiti postopkom pred Sodiščem Evropskih skupnosti, ko gre za sodbo o pravni veljavnosti akta Parlamenta, se zadeva nemudoma predloži plenarnemu zasedanju.

Predsednik lahko v nujnih primerih sprejme previdnostne ukrepe zaradi spoštovanja časovnih rokov, ki jih zahteva zadevno sodišče. V takih primerih se čim prej izvrši postopek, ki je predviden v tem odstavku.

Razlaga:

Nobena določba tega poslovnika ne preprečuje pristojnemu odboru, da se odloči o primerni ureditvi postopkov za pravočasen prenos svojega priporočila v nujnih primerih.

---

Evropski parlament

Torek, 23. septembra 2008

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/110 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/110

---

Torek 23 september 2008Statistika Skupnosti glede zunanje trgovine z državami nečlanicami ***I

P6_TA(2008)0414

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti glede zunanje trgovine z državami nečlanicami in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1172/95 (KOM(2007)0653 — C6-0395/2007 — 2007/0233(COD))

2010/C 8 E/21

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0653),

ob upoštevanju členov 251(2) in 285(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0395/2007),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A6-0267/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Torek, 23. september 2008P6_TC1-COD(2007)0233

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. septembra 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti glede zunanje trgovine z državami nečlanicami in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1172/95

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 285(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Statistične informacije o trgovinskih tokovih držav članic z državami nečlanicami so zelo pomembne za gospodarske in trgovinske politike Skupnosti ter analiziranje razvoja trgov za posamezno blago. Preglednost statističnega sistema je treba izboljšati, da bi se lahko odzval na spreminjajoče se upravno okolje in da bi zadostil novim potrebam uporabnikov. Zato bi bilo treba Uredbo Sveta (ES) št. 1172/95 z dne 22. maja 1995 o statističnih podatkih v zvezi z blagovno menjavo Skupnosti in njenih držav članic z državami nečlanicami (3) nadomestiti z novo uredbo v skladu z zahtevami iz člena 285(2) Pogodbe. |
| --- | --- |

(1)

Statistične informacije o trgovinskih tokovih držav članic z državami nečlanicami so zelo pomembne za gospodarske in trgovinske politike Skupnosti ter analiziranje razvoja trgov za posamezno blago. Preglednost statističnega sistema je treba izboljšati, da bi se lahko odzval na spreminjajoče se upravno okolje in da bi zadostil novim potrebam uporabnikov. Zato bi bilo treba Uredbo Sveta (ES) št. 1172/95 z dne 22. maja 1995 o statističnih podatkih v zvezi z blagovno menjavo Skupnosti in njenih držav članic z državami nečlanicami (3) nadomestiti z novo uredbo v skladu z zahtevami iz člena 285(2) Pogodbe.

| (2) | Zunanjetrgovinska statistika temelji na podatkih, pridobljenih iz carinskih deklaracij, kot je določeno v Uredbi Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (4), v nadaljnjem besedilu „carinski zakonik“. Zaradi napredka v evropskem povezovanju ter posledičnih sprememb v carinjenju, vključno z enotnimi dovoljenji za uporabo poenostavljene deklaracije ali postopka hišnega carinjenja ter centralnim carinjenjem, ki bodo izhajale iz trenutnega procesa posodobitve carinskega zakonika, je treba prilagoditi način, po katerem se pripravlja zunanjetrgovinska statistika, da se ponovno razmisli o konceptu države članice uvoznice ali izvoznice ter natančneje določi vir podatkov za pripravo statistike Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Zunanjetrgovinska statistika temelji na podatkih, pridobljenih iz carinskih deklaracij, kot je določeno v Uredbi Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (4), v nadaljnjem besedilu „carinski zakonik“. Zaradi napredka v evropskem povezovanju ter posledičnih sprememb v carinjenju, vključno z enotnimi dovoljenji za uporabo poenostavljene deklaracije ali postopka hišnega carinjenja ter centralnim carinjenjem, ki bodo izhajale iz trenutnega procesa posodobitve carinskega zakonika, je treba prilagoditi način, po katerem se pripravlja zunanjetrgovinska statistika, da se ponovno razmisli o konceptu države članice uvoznice ali izvoznice ter natančneje določi vir podatkov za pripravo statistike Skupnosti.

| (3) | Za evidentiranje fizičnih trgovinskih tokov blaga med državami članicami in državami nečlanicami ter zagotovitev razpoložljivosti podatkov o uvozu in izvozu v zadevni državi članici je treba oblikovati in podrobno opredeliti nove določbe med carinskimi in statističnimi organi. To vključuje pravila o izmenjavi podatkov med upravami držav članic. |
| --- | --- |

(3)

Za evidentiranje fizičnih trgovinskih tokov blaga med državami članicami in državami nečlanicami ter zagotovitev razpoložljivosti podatkov o uvozu in izvozu v zadevni državi članici je treba oblikovati in podrobno opredeliti nove določbe med carinskimi in statističnimi organi. To vključuje pravila o izmenjavi podatkov med upravami držav članic.

| (4) | Za dodelitev izvoza in uvoza EU zadevni državi članici je treba pripraviti podatke o „končni namembni državi članici“ za uvoz in „državi članici dejanskega izvoza“ za izvoz. Te države članice naj bi srednjeročno postale države članice uvoznice in izvoznice za namene zunanjetrgovinske statistike. |
| --- | --- |

(4)

Za dodelitev izvoza in uvoza EU zadevni državi članici je treba pripraviti podatke o „končni namembni državi članici“ za uvoz in „državi članici dejanskega izvoza“ za izvoz. Te države članice naj bi srednjeročno postale države članice uvoznice in izvoznice za namene zunanjetrgovinske statistike.

| (5) | Za namene te uredbe bi bilo treba blago za namene zunanje trgovine razvrstiti v skladu s „kombinirano nomenklaturo“ iz Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23 julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (5), v nadaljnjem besedilu „kombinirana nomenklatura“. |
| --- | --- |

(5)

Za namene te uredbe bi bilo treba blago za namene zunanje trgovine razvrstiti v skladu s „kombinirano nomenklaturo“ iz Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23 julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (5), v nadaljnjem besedilu „kombinirana nomenklatura“.

| (6) | Za zadovoljitev potreb Evropske centralne banke in Komisije po informacijah o deležu eura v mednarodni blagovni menjavi bi bilo treba valuto izdajanja računov za izvoz in uvoz poročati na združeni ravni. |
| --- | --- |

(6)

Za zadovoljitev potreb Evropske centralne banke in Komisije po informacijah o deležu eura v mednarodni blagovni menjavi bi bilo treba valuto izdajanja računov za izvoz in uvoz poročati na združeni ravni.

| (7) | Za trgovinska pogajanja in upravljanje notranjega trga bi morala Komisija imeti na voljo podrobne informacije o tarifni obravnavi blaga, uvoženega v Evropsko unijo, vključno z informacijami o kvotah. |
| --- | --- |

(7)

Za trgovinska pogajanja in upravljanje notranjega trga bi morala Komisija imeti na voljo podrobne informacije o tarifni obravnavi blaga, uvoženega v Evropsko unijo, vključno z informacijami o kvotah.

| (8) | Zunanjetrgovinska statistika zagotavlja podatke za pripravo plačilne bilance in nacionalnih računov. Značilnosti, zaradi katerih jih je mogoče prilagoditi za namene plačilne bilance, bi morali postati del obveznega in standardnega podatkovnega niza. |
| --- | --- |

(8)

Zunanjetrgovinska statistika zagotavlja podatke za pripravo plačilne bilance in nacionalnih računov. Značilnosti, zaradi katerih jih je mogoče prilagoditi za namene plačilne bilance, bi morali postati del obveznega in standardnega podatkovnega niza.

| (9) | Usklajene določbe ne veljajo za statistiko držav članic o carinskih skladiščih in prostih conah. Vendar je priprava te statistike za nacionalne namene še vedno izbirna. |
| --- | --- |

(9)

Usklajene določbe ne veljajo za statistiko držav članic o carinskih skladiščih in prostih conah. Vendar je priprava te statistike za nacionalne namene še vedno izbirna.

| (10) | Države članice bi morale Eurostatu zagotavljati letne združene podatke o trgovini, razčlenjene po značilnostih podjetij, zaradi česar bo med drugim lažje analizirati poslovanje evropskih družb v procesu globalizacije. Povezava med podjetji in trgovinsko statistiko se vzpostavi z združitvijo
  podatkov
  o uvozniku in izvozniku, ki so na voljo v carinski deklaraciji,
  s podatki iz Uredbe (ES) št. 177/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o vzpostavitvi skupnega okvira za poslovne registre v statistične namene (6)

  , v nadaljnjem besedilu „zakonodaja poslovnih registrov“. |
| --- | --- |

(10)

Države članice bi morale Eurostatu zagotavljati letne združene podatke o trgovini, razčlenjene po značilnostih podjetij, zaradi česar bo med drugim lažje analizirati poslovanje evropskih družb v procesu globalizacije. Povezava med podjetji in trgovinsko statistiko se vzpostavi z združitvijo
  podatkov
  o uvozniku in izvozniku, ki so na voljo v carinski deklaraciji,
  s podatki iz Uredbe (ES) št. 177/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o vzpostavitvi skupnega okvira za poslovne registre v statistične namene (6)

  , v nadaljnjem besedilu „zakonodaja poslovnih registrov“.

| (11) | Uredba Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti (7) predstavlja referenčni okvir za določbe te uredbe. Kljub temu zelo podrobna raven informacij o blagovni menjavi zahteva posebna zaupna pravila za zagotovitev relevantnosti teh statističnih podatkov. |
| --- | --- |

(11)

Uredba Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti (7) predstavlja referenčni okvir za določbe te uredbe. Kljub temu zelo podrobna raven informacij o blagovni menjavi zahteva posebna zaupna pravila za zagotovitev relevantnosti teh statističnih podatkov.

| (12) | Prenos statistično zaupnih podatkov urejajo pravila, določena v Uredbi (ES) št. 322/97 in Uredbi Sveta (Euratom, EGS) št. 1588/90 z dne 11. junija 1990 o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti (8). Ukrepi, sprejeti v skladu z navedenima uredbama, zagotavljajo fizično in logično zaščito zaupnih podatkov ter zagotavljajo, da ne bo prišlo do nezakonitega razkritja ali nestatistične uporabe pri nastajanju ali razširjanju statističnih podatkov Skupnosti. |
| --- | --- |

(12)

Prenos statistično zaupnih podatkov urejajo pravila, določena v Uredbi (ES) št. 322/97 in Uredbi Sveta (Euratom, EGS) št. 1588/90 z dne 11. junija 1990 o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti (8). Ukrepi, sprejeti v skladu z navedenima uredbama, zagotavljajo fizično in logično zaščito zaupnih podatkov ter zagotavljajo, da ne bo prišlo do nezakonitega razkritja ali nestatistične uporabe pri nastajanju ali razširjanju statističnih podatkov Skupnosti.

| (13) | Statistični organi na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti bi morali pri pripravi in razširjanju statističnih podatkov Skupnosti v okviru te uredbe upoštevati načela, določena v Evropskem statističnem kodeksu ravnanja, ki ga je Odbor za statistični program sprejel 24. februarja 2005 in je bil priložen Priporočilu Komisije z dne 25. maja 2005 o neodvisnosti, celovitosti in odgovornosti statističnih organov držav članic in Skupnosti. |
| --- | --- |

(13)

Statistični organi na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti bi morali pri pripravi in razširjanju statističnih podatkov Skupnosti v okviru te uredbe upoštevati načela, določena v Evropskem statističnem kodeksu ravnanja, ki ga je Odbor za statistični program sprejel 24. februarja 2005 in je bil priložen Priporočilu Komisije z dne 25. maja 2005 o neodvisnosti, celovitosti in odgovornosti statističnih organov držav članic in Skupnosti.

| (14) | Treba je oblikovati posebne določbe, dokler sprememba carinske zakonodaje ne bo omogočila pridobitve dodatnih podatkov na carinski deklaraciji in dokler zakonodaja Skupnosti ne bo zahtevala elektronske izmenjave carinskih podatkov. |
| --- | --- |

(14)

Treba je oblikovati posebne določbe, dokler sprememba carinske zakonodaje ne bo omogočila pridobitve dodatnih podatkov na carinski deklaraciji in dokler zakonodaja Skupnosti ne bo zahtevala elektronske izmenjave carinskih podatkov.

| (15) | Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči cilja te uredbe in ga je lažje doseči na ravni Skupnosti, ║Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, potrebnih za uresničitev navedenega cilja. |
| --- | --- |

(15)

Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči cilja te uredbe in ga je lažje doseči na ravni Skupnosti, ║Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, potrebnih za uresničitev navedenega cilja.

| (16) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 (9) o določitvi postopkov za izvrševanje pooblastil za izvajanje, podeljenih Komisiji. |
| --- | --- |

(16)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 (9) o določitvi postopkov za izvrševanje pooblastil za izvajanje, podeljenih Komisiji.

| (17) | Zlasti
  bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila
  za
  prilagoditev seznama
  carinskih postopkov
  ali carinsko dovoljene obravnave ali uporabe
  , ki določajo izvoz ali uvoz za zunanjetrgovinsko statistiko; za sprejetje različnih ali posebnih pravil za blago ali gibanja, ki zaradi metodoloških razlogov potrebujejo posebne določbe;
  za prilagoditev seznama blaga in gibanj, izključenih iz zunanjetrgovinske statistike; za določitev virov podatkov, razen carinske deklaracije, za evidentiranje uvoza in izvoza posebnega blaga ali gibanj;
  za določitev statističnih podatkov,
  vključno z oznakami, ki jih je treba uporabljati; za določitev zahtev glede podatkov v zvezi s posebnim blagom ali gibanji; za določitev zahtev o pripravi statistike; za opredelitev značilnosti vzorcev; za določitev obdobja poročanja in stopnje združevanja za partnerske države, blago in valute ter za prilagoditev roka za posredovanje statistike, pogojev glede vsebine, zajetja in revizije že posredovane statistike; ter za določitev roka za posredovanje statistike o podrobni menjavi
  po poslovnih značilnostih in
  statistike, razčlenjene po valuti
  izdajanja računov. Ker so navedeni ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih elementov te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi elementi, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES – |
| --- | --- |

(17)

Zlasti
  bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila
  za
  prilagoditev seznama
  carinskih postopkov
  ali carinsko dovoljene obravnave ali uporabe
  , ki določajo izvoz ali uvoz za zunanjetrgovinsko statistiko; za sprejetje različnih ali posebnih pravil za blago ali gibanja, ki zaradi metodoloških razlogov potrebujejo posebne določbe;
  za prilagoditev seznama blaga in gibanj, izključenih iz zunanjetrgovinske statistike; za določitev virov podatkov, razen carinske deklaracije, za evidentiranje uvoza in izvoza posebnega blaga ali gibanj;
  za določitev statističnih podatkov,
  vključno z oznakami, ki jih je treba uporabljati; za določitev zahtev glede podatkov v zvezi s posebnim blagom ali gibanji; za določitev zahtev o pripravi statistike; za opredelitev značilnosti vzorcev; za določitev obdobja poročanja in stopnje združevanja za partnerske države, blago in valute ter za prilagoditev roka za posredovanje statistike, pogojev glede vsebine, zajetja in revizije že posredovane statistike; ter za določitev roka za posredovanje statistike o podrobni menjavi
  po poslovnih značilnostih in
  statistike, razčlenjene po valuti
  izdajanja računov. Ker so navedeni ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih elementov te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi elementi, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet

Ta uredba vzpostavlja skupni okvir za sistematično pripravo statistike Skupnosti v zvezi z blagovno menjavo z državami nečlanicami (zunanjetrgovinska statistika).

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| a) | „blago“ so vse premičnine, vključno z elektriko; |
| --- | --- |

a)

„blago“ so vse premičnine, vključno z elektriko;

| b) | „statistično ozemlje Skupnosti“ je carinsko območje Skupnosti, kakor je opredeljeno v carinskem zakoniku, vključno z otokom Heligoland, ki spada pod ozemlje Zvezne republike Nemčije; |
| --- | --- |

b)

„statistično ozemlje Skupnosti“ je carinsko območje Skupnosti, kakor je opredeljeno v carinskem zakoniku, vključno z otokom Heligoland, ki spada pod ozemlje Zvezne republike Nemčije;

| c) | „nacionalni statistični organi“ so nacionalni statistični uradi in drugi organi, ki so v vsaki državi članici pristojni za pripravo zunanjetrgovinske statistike Skupnosti; |
| --- | --- |

c)

„nacionalni statistični organi“ so nacionalni statistični uradi in drugi organi, ki so v vsaki državi članici pristojni za pripravo zunanjetrgovinske statistike Skupnosti;

| d) | „carinski organi“ so „carinski organi“, kakor so opredeljeni v carinskem zakoniku; |
| --- | --- |

d)

„carinski organi“ so „carinski organi“, kakor so opredeljeni v carinskem zakoniku;

| e) | „carinska deklaracija“ je „carinska deklaracija“, kakor je opredeljena v carinskem zakoniku; |
| --- | --- |

e)

„carinska deklaracija“ je „carinska deklaracija“, kakor je opredeljena v carinskem zakoniku;

| f) | „odločitev carinskih organov“ je kakršen koli uradni akt carinskih organov v zvezi s sprejetimi carinskimi deklaracijami in s pravnim učinkom na eno ali več oseb. |
| --- | --- |

f)

„odločitev carinskih organov“ je kakršen koli uradni akt carinskih organov v zvezi s sprejetimi carinskimi deklaracijami in s pravnim učinkom na eno ali več oseb.

Člen 3

Področje uporabe

1.   Zunanjetrgovinska statistika evidentira uvoz in izvoz blaga.

Izvoz evidentirajo države članice, kadar blago zapusti statistično ozemlje Skupnosti v skladu z enim od naslednjih carinskih postopkov ali carinsko dovoljene obravnave ali uporabe iz carinskega zakonika:

| a) | izvoz; |
| --- | --- |

a)

izvoz;

| b) | pasivno oplemenitenje; |
| --- | --- |

b)

pasivno oplemenitenje;

| c) | ponovni izvoz po aktivnem oplemenitenju ali predelavi pod carinskim nadzorom. |
| --- | --- |

c)

ponovni izvoz po aktivnem oplemenitenju ali predelavi pod carinskim nadzorom.

Uvoz evidentirajo države članice, kadar blago vstopi na statistično ozemlje Skupnosti v skladu z enim od naslednjih carinskih postopkov iz carinskega zakonika:

| d) | sprostitev v prosti promet; |
| --- | --- |

d)

sprostitev v prosti promet;

| e) | aktivno oplemenitenje; |
| --- | --- |

e)

aktivno oplemenitenje;

| f) | predelava pod carinskim nadzorom. |
| --- | --- |

f)

predelava pod carinskim nadzorom.

2.   
  Ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih elementov te uredbe, v zvezi s prilagoditvijo seznama
  carinskih postopkov ali carinsko dovoljenih obravnav ali uporabe iz odstavka 1 ▐ za upoštevanje sprememb v carinskem zakoniku ali določb, ki izhajajo iz mednarodnih konvencij, ▐ se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 11(3).

3.   
  Zaradi metodoloških razlogov so za nekatero blago in gibanja potrebne
  posebne določbe („posebno blago ali gibanja“).
  To velja za industrijske obrate, plovila in zrakoplove, morske proizvode, blago za oskrbo plovil in zrakoplovov, postopne pošiljke razstavljenega blaga, vojaško blago, blago, dobavljeno na objekte in naprave na morju ter z njih, vesoljska vozila, elektriko, plin in odpadne proizvode.

Ukrepi,
  namenjeni spreminjanju nebistvenih elementov te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem

  v zvezi s posebnim blagom in gibanji ter različnimi ali posebnimi določbami, ki se zanje uporabljajo
  , se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 11(3).

4.   
  Zaradi metodoloških razlogov
  se nekatero blago ali gibanja izključijo iz zunanjetrgovinske statistike.
  To velja za monetarno zlato in plačilna sredstva, ki so zakonito plačilno sredstvo, blago namenjeno za diplomatsko ali podobno naravo, gibanje blaga med državami članicami uvoznicami in izvoznicami ter njihovimi nacionalnimi oboroženimi silami, nameščenimi v tujini, ter za nekatero blago, ki ga pridobijo in imajo na razpolago tuje oborožene sile, posebno blago, ki ni predmet tržnega poslovanja, gibanja naprav za lansiranje satelitov pred lansiranjem v vesolje, blago za popravilo in po njem, blago za začasno uporabo ali po njej, blago, ki se uporablja za nosilce prilagojenih informacij in prenesenih informacij, blago, ki je na carini ustno prijavljeno, bodisi tržne narave, če njegova vrednost ne presega 1 000 EUR ali 1 000 kilogramov (statistični prag), bodisi netržne narave.
  Ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem

  v zvezi z izključitvijo blaga ali gibanj iz zunanjetrgovinske statistike,
  se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 11(3).

Člen 4

Vir podatkov

1.   Vir podatkov za evidentiranje uvoza in izvoza blaga iz člena 3(1) je carinska deklaracija, vključno z morebitnimi amandmaji ali spremembami statističnih podatkov, ki izhajajo iz povezanih odločitev carinskih organov.

Kadar se uporabi poenostavljeni postopek iz carinskega zakonika in kadar se predloži dodatna deklaracija, je ta dodatna deklaracija vir podatkov za evidentiranje.

▐

2.   Za
  posebno blago
  ali
  gibanja iz člena 3(3) se
  lahko
  uporabljajo drugi viri
  podatkov kot
  carinska deklaracija
  .

Ukrepi
  , namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem

  v zvezi s specifikacijami teh drugih virov podatkov
  , se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 11(3).

3.
     
  Države članice lahko za pripravo nacionalne statistike še naprej uporabljajo vire podatkov, ki niso viri iz odstavkov 1 in 2, dokler ne bo vzpostavljen mehanizem za vzajemno izmenjavo relevantnih podatkov po elektronski poti iz člena 7(3). Vendar priprava zunanjetrgovinske statistike Skupnosti v skladu s členom 6 ne sme temeljiti na teh drugih virih podatkov.

Člen 5

Statistični podatki

1.   Države članice pridobijo iz evidenc o uvozu ali izvozu iz člena 3(1) naslednji sklop podatkov o:

| a) | trgovinskem toku (uvoz, izvoz); |
| --- | --- |

a)

trgovinskem toku (uvoz, izvoz);

| b) | mesečnem referenčnem obdobju; |
| --- | --- |

b)

mesečnem referenčnem obdobju;

| c) | statistični vrednosti blaga na nacionalni meji držav članic uvoznic ali izvoznic; |
| --- | --- |

c)

statistični vrednosti blaga na nacionalni meji držav članic uvoznic ali izvoznic;

| d) | količini, izraženi v neto masi in v dodatni enoti, kadar je navedena na carinski deklaraciji; |
| --- | --- |

d)

količini, izraženi v neto masi in v dodatni enoti, kadar je navedena na carinski deklaraciji;

| e) | trgovcu, in sicer uvozniku/prejemniku pri uvozu in izvozniku/pošiljatelju pri izvozu; |
| --- | --- |

e)

trgovcu, in sicer uvozniku/prejemniku pri uvozu in izvozniku/pošiljatelju pri izvozu;

| f) | državah članicah uvoznicah ali izvoznicah, in sicer državo članico, kjer je carinska deklaracija vložena, in, kadar je navedeno na carinski deklaraciji:






  i) | pri uvozu končno namembno državo članico; |
| --- | --- | --- |

f)

državah članicah uvoznicah ali izvoznicah, in sicer državo članico, kjer je carinska deklaracija vložena, in, kadar je navedeno na carinski deklaraciji:

i)

pri uvozu končno namembno državo članico;

| ii) | pri izvozu državo članico dejanskega izvoza; |
| --- | --- |

ii)

pri izvozu državo članico dejanskega izvoza;

| g) | partnerskih državah, in sicer pri uvozu državo porekla in državo odpreme/odpošiljanja ter pri izvozu namembno državo; |
| --- | --- |

g)

partnerskih državah, in sicer pri uvozu državo porekla in državo odpreme/odpošiljanja ter pri izvozu namembno državo;

| h) | blagu v skladu s kombinirano nomenklaturo, in sicer:






  i) | pri uvozu oznako blaga tarifne podštevilke Taric; |
| --- | --- | --- |

h)

blagu v skladu s kombinirano nomenklaturo, in sicer:

i)

pri uvozu oznako blaga tarifne podštevilke Taric;

| ii) | pri izvozu oznako blaga tarifne podštevilke kombinirane nomenklature; |
| --- | --- |

ii)

pri izvozu oznako blaga tarifne podštevilke kombinirane nomenklature;

| i) | oznakah za carinski postopek, ki jih je treba uporabljati pri statističnem postopku; |
| --- | --- |

i)

oznakah za carinski postopek, ki jih je treba uporabljati pri statističnem postopku;

| j) | vrsti posla, kjer je navedena na carinski deklaraciji; |
| --- | --- |

j)

vrsti posla, kjer je navedena na carinski deklaraciji;

| k) | tarifni obravnavi, kadar je ustrezno, pri uvozu, kakor odločijo carinski organi, in sicer preferencialno oznako ▐; |
| --- | --- |

k)

tarifni obravnavi, kadar je ustrezno, pri uvozu, kakor odločijo carinski organi, in sicer preferencialno oznako ▐;

| l) | valuti izdajanja računov, kadar je navedena na carinski deklaraciji; |
| --- | --- |

l)

valuti izdajanja računov, kadar je navedena na carinski deklaraciji;

| m) | vrsti prevoza z navedbo:






  i) | vrste transporta na meji; |
| --- | --- | --- |

m)

vrsti prevoza z navedbo:

i)

vrste transporta na meji;

| ii) | vrste notranjega prevoza; |
| --- | --- |

ii)

vrste notranjega prevoza;

| iii) | zabojnika. |
| --- | --- |

iii)

zabojnika.

2.   
  Ukrepi
  namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem

  v zvezi z dodatnimi specifikacijami podatkov iz odstavka 1
  ,
  vključno z oznakami, ki jih je treba uporabljati
  , se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 11(3).

3.   Če ni drugače navedeno in brez poseganja v carinsko zakonodajo, se podatki vključijo v carinsko deklaracijo.

4.   
  Za
  „
  posebno blago
  ali
  gibanja
  “
  iz člena 3(3) so lahko potrebni omejeni sklopi podatkov.

Ukrepi
  , namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem

  v zvezi s temi omejenimi sklopi podatkov,
  se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 11(3).

Člen 6

Priprava zunanjetrgovinske statistike

1.   Države članice pripravijo za vsako mesečno referenčno obdobje statistiko o uvozu in izvozu blaga, izraženo v vrednosti in količini glede na:

| a) | blago; |
| --- | --- |

a)

blago;

| b) | državo članico uvoznico/izvoznico; |
| --- | --- |

b)

državo članico uvoznico/izvoznico;

| c) | države partnerice; |
| --- | --- |

c)

države partnerice;

| d) | statistični postopek; |
| --- | --- |

d)

statistični postopek;

| e) | vrsto posla; |
| --- | --- |

e)

vrsto posla;

| f) | tarifno obravnavo pri uvozu; |
| --- | --- |

f)

tarifno obravnavo pri uvozu;

| g) | vrsto prevoza. |
| --- | --- |

g)

vrsto prevoza.

Komisija lahko v skladu z regulativnim postopkom iz člena 11(2) določi izvedbena pravila za pripravo statistike.

2.   Države članice pripravijo letno trgovinsko statistiko glede na poslovne značilnosti
  , in sicer glede na gospodarsko dejavnost podjetja glede na področje ali dvomestno raven skupne statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti (NACE) in velikostni razred, merjen glede na število zaposlenih
  .

Statistika se pripravi s povezovanjem podatkov v zvezi s poslovnimi značilnostmi, evidentiranih v skladu z zakonodajo poslovnih registrov, in podatkov, evidentiranih v skladu s členom 5(1) o uvozu in izvozu.
  Zato nacionalni carinski organi zagotovijo nacionalnim statističnim organom ustrezno identifikacijsko številko gospodarskega subjekta.

Ukrepi
  , namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem

  v zvezi s povezovanjem podatkov in navedeno statistiko, ki jo je treba pripraviti,
  se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 11(3).

3.   Države članice vsaki dve leti pripravijo trgovinsko statistiko, razčlenjeno po valuti izdajanja računov.

Države članice pripravijo statistiko z uporabo reprezentativnega vzorca evidenc o uvozu in izvozu iz carinskih deklaracij, v katere so vključeni podatki o valuti izdajanja računov. Če valuta izdajanja računov za izvoz na carinski deklaraciji ni navedena, se izvede anketa za zbiranje zahtevanih podatkov.

Ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem, v zvezi z značilnostmi
  vzorca,
  obdobjem
  poročanja ▐ ter stopnjo združevanja za partnerske države, blago in valute ▐, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 11(3).

4.   Priprava dodatne statistike s strani držav članic za namene ▐ držav članic se lahko določi, če so podatki na carinski deklaraciji ║.

▐

5.   Države članice niso obvezane, da pripravijo in Komisiji (Eurostatu) posredujejo zunanjetrgovinsko statistiko v zvezi s statističnimi podatki, ki zaradi carinskega zakonika ali nacionalnih navodil še niso
  evidentirani ali jih ni mogoče preprosto pridobiti na podlagi drugih podatkov
  na carinski deklaraciji, vloženi pri njihovih carinskih organih.
  Posredovanje te statistike je za države članice izbirno.
  Ta določba se nanaša na naslednje podatke:

| a) | končno namembno državo članico pri uvozu; |
| --- | --- |

a)

končno namembno državo članico pri uvozu;

| b) | državo članico dejanskega izvoza pri izvozu; |
| --- | --- |

b)

državo članico dejanskega izvoza pri izvozu;

| c) | vrsto posla. |
| --- | --- |

c)

vrsto posla.

Člen 7

Izmenjava podatkov

1.   Nacionalni statistični organi nemudoma in najpozneje v mesecu od meseca, ko so bile carinske deklaracije sprejete ali za katere so carinski organi sprejeli ustrezne odločitve, od svojih nacionalnih carinskih organov pridobijo evidenco o uvozu in izvozu, ki temelji na deklaracijah, vloženih ali dostavljenih pri navedenih organih.

Evidenca vključuje najmanj tiste statistične podatke, navedene v členu 5, ki so v skladu s carinskim zakonikom ali nacionalnimi navodili navedeni na carinski deklaraciji.

2.   Države članice zagotovijo, da
  evidenco
  o uvozu in izvozu, ki temelji na carinski deklaraciji, vloženi pri njihovih nacionalnih carinskih organih
  navedeni carinski organ nemudoma
  , posreduje
  carinskemu organu
  države članice, ki je na evidenci navedena kot:

| a) | končna namembna država članica pri uvozu; |
| --- | --- |

a)

končna namembna država članica pri uvozu;

| b) | država članica dejanskega izvoza pri izvozu. |
| --- | --- |

b)

država članica dejanskega izvoza pri izvozu.

V državi članici se podatki, ki jih prejme nacionalni carinski organ, v skladu z odstavkom 1 posredujejo nacionalnemu statističnemu organu.

3.   V skladu z odstavkom 2 država članica ni obvezana, da drugi državi članici posreduje evidenco o uvozu in izvozu, dokler carinski organi teh držav članic ne vzpostavijo mehanizmov za vzajemno izmenjavo relevantnih podatkov po elektronski poti.

4.   Izvedbena pravila za opredelitev takšnega posredovanja se lahko določijo v skladu z regulativnim postopkom iz člena 11(2).

5.
     
  Če nacionalni carinski organ nacionalnemu statističnemu organu ne more zagotoviti vseh potrebnih podatkov iz člena 5(1) zaradi več poenostavljenih postopkov v skladu z Uredbo (ES) št. 450/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o carinskem zakoniku Skupnosti (Modernizirani carinski zakonik) (10)in Odločbo št. 70/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o brezpapirnem okolju za carino in trgovino (11), nacionalnemu statističnemu organu ni treba podatkov, ki jih ne more pridobiti od nacionalnega carinskega organa, zagotoviti Komisiji (Eurostatu).

Člen 8

Posredovanje zunanjetrgovinske statistike Komisiji (Eurostat)

1.   Države članice Komisiji (Eurostat) posredujejo statistiko iz člena 6(1) najpozneje v 40 dneh od konca vsakega mesečnega referenčnega obdobja.

Države članice zagotovijo, da statistika vključuje podatke o celotnem uvozu in izvozu v zadevnem referenčnem obdobju, ter izvedejo ustrezne prilagoditve, če evidenca ni na voljo.

Države članice posredujejo posodobljeno statistiko, če se za že posredovano statistiko opravlja revizija.

Države članice v rezultate, posredovane Komisiji (Eurostat), vključijo vse zaupne statistične informacije.

Ukrepi
  , namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem,
  v zvezi s prilagoditvijo roka, vsebine, zajetja in revizij statistik
  se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 11(3).

2.   
  Ukrepi
  , namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem,
  v zvezi z rokom, znotraj katerega je treba Komisiji (Eurostatu) posredovati trgovinsko statistiko glede na poslovne značilnosti iz člena 6(2) in statistiko, razčlenjeno po valuti izdajanja računov iz člena 6(3),
  se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 11(3).

3.   Države članice posredujejo statistiko v elektronski obliki v skladu s standardom izmenjave. Praktična ureditev posredovanja rezultatov se lahko določi v skladu z regulativnim postopkom iz člena 11(2).

Člen 9

Ocenjevanje kakovosti

1.   V tej uredbi se za podatke, ki jih je treba posredovati, uporabljajo naslednje kategorije ocenjevanja kakovosti:

| — | „ustreznost“ pomeni stopnjo, koliko statistični podatki ustrezajo dejanskim in morebitnim potrebam uporabnikov; |
| --- | --- |

—

„ustreznost“ pomeni stopnjo, koliko statistični podatki ustrezajo dejanskim in morebitnim potrebam uporabnikov;

| — | „natančnost“ pomeni, koliko se ocene približajo neznanim dejanskim vrednostim; |
| --- | --- |

—

„natančnost“ pomeni, koliko se ocene približajo neznanim dejanskim vrednostim;

| — | „pravočasnost“ in „točnost“ pomenita zamudo med dostopnostjo podatkov in dogodkom ali pojavom, ki jih opisujejo; |
| --- | --- |

—

„pravočasnost“ in „točnost“ pomenita zamudo med dostopnostjo podatkov in dogodkom ali pojavom, ki jih opisujejo;

| — | „dostopnost“ in „jasnost“ pomenita pogoje in ureditev, kako lahko uporabnik dobi, uporablja in razlaga podatke; |
| --- | --- |

—

„dostopnost“ in „jasnost“ pomenita pogoje in ureditev, kako lahko uporabnik dobi, uporablja in razlaga podatke;

| — | „primerljivost“ pomeni merljivost učinka, ki ga imajo razlike pri uporabi statističnih konceptov ter orodij in postopkov za merjenje, kadar se primerjajo statistike med zemljepisnimi območji ali sektorji oziroma skozi čas; |
| --- | --- |

—

„primerljivost“ pomeni merljivost učinka, ki ga imajo razlike pri uporabi statističnih konceptov ter orodij in postopkov za merjenje, kadar se primerjajo statistike med zemljepisnimi območji ali sektorji oziroma skozi čas;

| — | „skladnost“ pomeni, da so podatki ustrezno in zanesljivo kombinirani na različne načine in za različno uporabo. |
| --- | --- |

—

„skladnost“ pomeni, da so podatki ustrezno in zanesljivo kombinirani na različne načine in za različno uporabo.

2.   Države članice Komisiji (Eurostat) vsako leto predložijo poročilo o kakovosti posredovanih podatkov.

3.   Pri uporabi kategorij kakovosti iz odstavka 1 za podatke, ki jih zajema ta uredba, se načini in struktura poročil o kakovosti določijo v skladu z regulativnim postopkom iz člena 11(2).

Komisija (Eurostat) oceni kakovost posredovanih podatkov.

Člen 10

Razširjanje zunanjetrgovinske statistike

1.   
  Na ravni Skupnosti zunanjetrgovinsko
  statistiko, pripravljeno v skladu s členom 6(1) ter posredovano s strani držav članic, razširja Komisija
  (Eurostat)
  vsaj s tarifno podštevilko kombinirane nomenklature.

Nacionalni organi zadevne države članice samo na zahtevo uvoznika ali izvoznika odločijo, ali bi bilo treba razširjati statistiko, ki omogoča opredelitev zadevnega uvoznika ali izvoznika, ali pa bi jo bilo treba spremeniti na takšen način, da razširjanje ne bi ogrožalo zaupnosti statističnih podatkov.

2.   
  Brez poseganja v razširjanje podatkov na nacionalni ravni Komisija (Eurostat) ne razširja podrobne statistike po podštevilki Taric, preferencialih in kvoti, če bi se zaradi njihovega razkritja zmanjšalo varstvo javnega interesa, kar zadeva trgovinsko in kmetijsko politiko Skupnosti.

▐

Člen 11

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za zunanjetrgovinsko statistiko.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa. Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 12

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 1172/95 se s
  1. januarjem 2010
  razveljavi.

Še naprej pa se uporablja za podatke, ki se nanašajo na referenčna obdobja pred
  1. januarjem 2010
  .

Člen 13

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od
  1. januarja 2010
  .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V , ║

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 70, 15.3.2008, str. 1.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008.

2

Stališče Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008

(3)  UL L 118, 25.5.1995, str. 10. ║.

3

(4)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1. ║.

4

(5)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1. ║.

5

(6)  

  UL L 61, 5.3.2008, str. 6.

6

UL L 61, 5.3.2008, str. 6.

(7)  UL L 52, 22.2.1997, str. 1. ║.

7

(8)  

  UL L 151, 15.6.1990, str. 1.

8

UL L 151, 15.6.1990, str. 1.

(9)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. ║.

9

(10)  

  UL L 145, 4.6.2008, str. 1.

10

UL L 145, 4.6.2008, str. 1.

(11)  

  UL L 23, 26.1.2008, str. 21.

11

UL L 23, 26.1.2008, str. 21.

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/120 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/120

---

Torek, 23. september 2008Prilagoditev regulativnemu postopku s pregledom — varstvo prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi ***I

P6_TA(2008)0415

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 338/97 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi kar zadeva Komisiji podeljena izvedbena pooblastila (KOM(2008)0104 — C6-0087/2008 — 2008/0042(COD))

2010/C 8 E/22

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0104),

ob upoštevanju členov 251(2) in 175(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0087/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0314/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/121 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/121

---

Torek, 23. september 2008Statistična poročila v zvezi s cestnim prevozom blaga, kar zadeva Komisiji podeljena izvedbena pooblastila ***I

P6_TA(2008)0416

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1172/98 o statističnih poročilih v zvezi s cestnim prevozom blaga, kar zadeva Komisiji podeljena izvedbena pooblastila (KOM(2007)0778 — C6-0451/2007 — 2007/0269(COD))

2010/C 8 E/23

(Postopek soodločanja – prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0778),

ob upoštevanju členov 251(2) in 285(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0451/2007),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A6-0258/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Torek, 23. september 2008P6_TC1-COD(2007)0269

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. septembra 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1172/98 o statističnih poročilih v zvezi s cestnim prevozom blaga glede Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil.

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu,Uredbi (ES) št. .../2009.)

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/122 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/122

---

Torek, 23. september 2008Evropsko leto ustvarjalnosti in inovacij (2009) ***I

P6_TA(2008)0417

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu ustvarjalnosti in inovacij (2009) (KOM(2008)0159 — C6-0151/2008 — 2008/0064(COD))

2010/C 8 E/24

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0159),

ob upoštevanju členov 251(2) ter 149 in 150 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0151/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A6-0319/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, da zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, da zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Torek, 23. september 2008P6_TC1-COD(2008)0064

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. septembra 2008 z namenom sprejetja Odločbe št. .../2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu ustvarjalnosti in inovacij (2009)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Odločbi št. 1350/2008/ES.)

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/123 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/123

---

Torek, 23. september 2008Kategorije uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, za katere se uporabljajo določbe Protokola o privilegijih in imunitetah Skupnosti *

P6_TA(2008)0418

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (Euratom, ESPJ, EGS) št. 549/69 o določitvi kategorij uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, za katere se uporabljajo določbe člena 12, drugega odstavka člena 13 in člena 14 Protokola o privilegijih in imunitetah Skupnosti (KOM(2008)0305 — C6-0214/2008 — 2008/0102(CNS))

2010/C 8 E/25

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0305),

ob upoštevanju člena 291 Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 16 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0214/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0339/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/123 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/123

---

Torek, 23. september 2008Predlog spremembe proračuna št. 6/2008 — izvajalske agencije

P6_TA(2008)0419

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu spremembe proračuna št. 6/2008 Evropske unije za proračunsko leto 2008, Oddelek III – Komisija (12984/2008 — C6-0317/2008 — 2008/2166(BUD))

2010/C 8 E/26

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 272 Pogodbe ES in člena 177 Pogodbe Euratom,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1) (v nadaljevanju „Finančna uredba“), zlasti členov 37 in 38,

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008, ki je bil dokončno sprejet 13. decembra 2007 (2),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3),

ob upoštevanju predhodnega predloga spremembe proračuna Evropske unije št. 6/2008 za proračunsko leto 2008, ki ga je Komisija predložila 1. julija 2008 (KOM(2008)0429),

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 6/2008, ki ga je Svet pripravil dne 15. septembra 2008 (12984/2008 — C6-0317/2008),

ob upoštevanju člena 69 in Priloge IV svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A6-0353/2008),

| A. | ker predlog spremembe proračuna št. 6 k splošnemu proračunu za leto 2008 vključuje naslednje postavke:






  — | potrebne proračunske prilagoditve (kadrovski načrt), ki izhajajo iz podaljšana pooblastil za tri izvajalske agencije: Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo (EACEA), Izvajalska agencija za program javnega zdravja (PHEA) in Izvajalska agencija za vseevropska prometna omrežja (TEN -T EA), |
| --- | --- | --- |

A.

ker predlog spremembe proračuna št. 6 k splošnemu proračunu za leto 2008 vključuje naslednje postavke:

—

potrebne proračunske prilagoditve (kadrovski načrt), ki izhajajo iz podaljšana pooblastil za tri izvajalske agencije: Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo (EACEA), Izvajalska agencija za program javnega zdravja (PHEA) in Izvajalska agencija za vseevropska prometna omrežja (TEN -T EA),

| — | vzpostavitev proračunske strukture, pomembne za vključitev Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik (FCH JU), in dodelitev ustreznih proračunskih potreb, |
| --- | --- |

—

vzpostavitev proračunske strukture, pomembne za vključitev Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik (FCH JU), in dodelitev ustreznih proračunskih potreb,

| — | povečanje odobritev za prevzem obveznosti za 2 200 000 EUR, da se pokrije del stroškov nove stavbe EUROJUST, |
| --- | --- |

—

povečanje odobritev za prevzem obveznosti za 2 200 000 EUR, da se pokrije del stroškov nove stavbe EUROJUST,

| — | povečanje odobritev za prevzem obveznosti za 3 900 000 EUR za program za konkurenčnost in inovacije (CIP) – podjetništvo in inovacije, |
| --- | --- |

—

povečanje odobritev za prevzem obveznosti za 3 900 000 EUR za program za konkurenčnost in inovacije (CIP) – podjetništvo in inovacije,

| B. | ker je namen predloga spremembe proračuna št. 6/2008 uradna vključitev teh proračunskih sprememb v proračun za leto 2008, |
| --- | --- |

B.

ker je namen predloga spremembe proračuna št. 6/2008 uradna vključitev teh proračunskih sprememb v proračun za leto 2008,

| 1. | opozarja, da se sredstva za skupna podjetja izplačujejo iz operativnega proračuna zadevnega programa; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da se sredstva za skupna podjetja izplačujejo iz operativnega proračuna zadevnega programa;

| 2. | ugotavlja, da mora biti Evropski parlament, kot del proračunskega organa, skladno s členom 179(3) Finančne uredbe obveščen o najemnini za novo stavbo EUROJUST, ki ima velike finančne posledice za proračun; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da mora biti Evropski parlament, kot del proračunskega organa, skladno s členom 179(3) Finančne uredbe obveščen o najemnini za novo stavbo EUROJUST, ki ima velike finančne posledice za proračun;

| 3. | pričakuje, da mu bo Komisija v prihodnje, če pride do nadaljnjih potreb po stavbah, te informacije predložila, da proračunski organ lahko pripravi mnenje skladno s členom 179(3) Finančne uredbe; |
| --- | --- |

3.

pričakuje, da mu bo Komisija v prihodnje, če pride do nadaljnjih potreb po stavbah, te informacije predložila, da proračunski organ lahko pripravi mnenje skladno s členom 179(3) Finančne uredbe;

| 4. | odobri nespremenjeni predlog spremembe proračuna št. 6/2008; |
| --- | --- |

4.

odobri nespremenjeni predlog spremembe proračuna št. 6/2008;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(2)  UL L 71, 14.3.2008, str. 1.

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/125 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/125

---

Torek, 23. september 2008Sprememba Uredbe (ES) št. 999/2001 v zvezi s Komisiji podeljenimi izvedbenimi pooblastili ***I

P6_TA(2008)0427

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 999/2001 v zvezi s Komisiji podeljenimi izvedbenimi pooblastili (KOM(2008)0053 — C6-0054/2008 — 2008/0030(COD))

2010/C 8 E/27

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0053),

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 152(4)(b) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0054/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0279/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Torek, 23. september 2008P6_TC1-COD(2008)0030

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. septembra 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 999/2001/ES o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij, v zvezi s Komisiji podeljenimi izvedbenimi pooblastili

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. 220/2009.)

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/126 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/126

---

Torek, 23. september 2008Statistika odpadkov***I

P6_TA(2008)0428

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 2150/2002 o statistiki odpadkov, kar zadeva Komisiji podeljena izvedbena pooblastila (KOM(2007)0777 — C6-0456/2007 — 2007/0271(COD))

2010/C 8 E/28

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0777),

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 285(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0456/2007),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0282/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | poziva Komisijo, naj čim prej objavi poročilo iz člena 8(1) Uredbe (ES) št. 2150/2002; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj čim prej objavi poročilo iz člena 8(1) Uredbe (ES) št. 2150/2002;

| 4. | poziva Komisijo, naj čim prej oblikuje predlog iz člena 8(2) Uredbe (ES) št. 2150/2002 za opustitev obveznih poročil, ki se prekrivajo; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj čim prej oblikuje predlog iz člena 8(2) Uredbe (ES) št. 2150/2002 za opustitev obveznih poročil, ki se prekrivajo;

| 5. | poziva Komisijo, naj čim prej predloži dodatna poročila in predloge na podlagi tistih že objavljenih v skladu s členom 8(3) Uredbe (ES) št. 2150/2002 o napredku pilotnih študij iz člena 4(3) in člena 5(1) navedene uredbe; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj čim prej predloži dodatna poročila in predloge na podlagi tistih že objavljenih v skladu s členom 8(3) Uredbe (ES) št. 2150/2002 o napredku pilotnih študij iz člena 4(3) in člena 5(1) navedene uredbe;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Torek, 23. september 2008P6_TC1-COD(2007)0271

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. septembra 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 2150/2002 o statistiki odpadkov, kar zadeva Komisiji podeljena izvedbena pooblastila

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. 221/2009.)

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/127 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/127

---

Torek, 23. september 2008Prilagoditev nekaterih aktov regulativnemu postopku s pregledom, „omnibus“ Uredba — drugi del ***I

P6_TA(2008)0429

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prilagoditvi nekaterih aktov, za katere se uporablja postopek iz člena 251 Pogodbe, Sklepu Sveta 1999/468/ES, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES, glede regulativnega postopka s pregledom — Drugi del (KOM(2007)0824 — C6-0476/2007 — 2007/0293(COD))

2010/C 8 E/29

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0824),

ob upoštevanju člena 251(2) ter členov 37, 44(1), 71, 80(2), 95, 152(4)(b), 175(1), 179 in 285 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0476/2007),

ob upoštevanju obveze, ki jo je predstavnik Sveta navedel v pismu z dne 17. septembra 2008, o sprejetju predloga, kakor je bil spremenjen, v skladu s prvo alineo drugega pododstavka člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za promet in turizem, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0100/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Torek 23 september 2008P6_TC1-COD(2007)0293

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. septembra 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prilagoditvi nekaterih aktov, za katere se uporablja postopek, določen v členu 251 Pogodbe, Sklepu Sveta 1999/468/ES glede regulativnega postopka s pregledom – Prilagoditve regulativnemu postopku s pregledom – Drugi del

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. 219/2009.)

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/128 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/128

---

Torek, 23. september 2008Izkoriščanje in trženje naravnih mineralnih vod (prenovitev) ***I

P6_TA(2008)0430

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izkoriščanju in trženju naravnih mineralnih vod (prenovitev) (KOM(2007)0858 — C6-0005/2008 — 2007/0292(COD))

2010/C 8 E/30

(Postopek soodločanja – prenovitev)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0858),

ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0005/2008),

ob upoštevanju obveze, ki jo je predstavnik Sveta navedel v pismu z dne 17. septembra 2008, o sprejetju predloga, kakor je bil spremenjen, v skladu s prvo alineo drugega pododstavka člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1),

ob upoštevanju členov 80a in 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0298/2008),

| A. | ker po mnenju posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov in omenjene spremembe, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov in omenjene spremembe, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen glede na priporočila posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije ter spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen glede na priporočila posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije ter spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

Torek 23 september 2008P6_TC1-COD(2007)0292

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. septembra 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/ .../ES Evropskega parlamenta in Sveta o izkoriščanju in trženju naravnih mineralnih vod (prenovitev)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi .../ES.)

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/129 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/129

---

Torek, 23. september 2008Barvila za zdravila (prenovitev) ***I

P6_TA(2008)0431

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o barvilih, ki se lahko dodajajo zdravilom (prenovitev) (KOM(2008)0001 — C6-0026/2008 — 2008/0001(COD))

2010/C 8 E/31

(Postopek soodločanja – prenovitev)

Evropski parlament,

ob upoštevanju redloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0001),

ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0026/2008),

ob upoštevanju obveze, ki jo je predstavnik Sveta podal o sprejetju predloga v skladu s členom 251(2) Pogodbe ES in priporočili posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1),

ob upoštevanju členov 80a in 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0280/2008),

| A. | ker po mnenju posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov in omenjene spremembe, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov in omenjene spremembe, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s priporočili posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s priporočili posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/130 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/130

---

Torek, 23. september 2008Živila za posebne prehranske namene (prenovitev) ***I

P6_TA(2008)0432

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o živilih za posebne prehranske namene (prenovitev) (KOM (2008)0003 — C6-0030/2008 — 2008/0003(COD))

2010/C 8 E/32

(Postopek soodločanja – prenovitev)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0003),

ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0030/2008),

ob upoštevanju obveze, ki jo je predstavnik Sveta navedel v pismu z dne 17. septembra 2008, o sprejetju predloga, kakor je bil spremenjen, v skladu s prvo alineo drugega pododstavka člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1),

ob upoštevanju členov 80a in 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0295/2008),

| A. | ker po mnenju posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog ne predvideva vsebinskih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov in omenjene spremembe, le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog ne predvideva vsebinskih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov in omenjene spremembe, le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen glede na priporočila posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije ter spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen glede na priporočila posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije ter spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

Torek, 23. september 2008P6_TC1-COD(2008)0003

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. september 2008 z namenom sprejetja Direktive .../2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta o živilih za posebne prehranske namene (prenovitev)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2009/39/ES.)

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/131 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/131

---

Torek, 23. september 2008Tehnični pregledi motornih vozil in njihovih priklopnikov (prenovitev) ***I

P6_TA(2008)0433

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov (prenovitev) (KOM(2008)0100 — C6-0094/2008 — 2008/0044(COD))

2010/C 8 E/33

(Postopek soodločanja – prenovitev)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0100),

ob upoštevanju členov 251(2) in 71 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0094/2008),

ob upoštevanju obveze, ki jo je predstavnik Sveta navedel v pismu z dne 3. septembra 2008, o sprejetju predloga, kakor je bil spremenjen, v skladu s prvo alineo drugega pododstavka člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1),

ob upoštevanju členov 80a in 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za promet in turizem (A6-0299/2008),

| A. | ker po mnenju posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov in omenjene spremembe, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov in omenjene spremembe, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen glede na priporočila posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije ter spremenjen v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen glede na priporočila posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije ter spremenjen v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

Torek, 23. september 2008P6_TC1-COD(2008)0044

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. septembra 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov (prenovitev)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2009/40/ES.)

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/132 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/132

---

Torek, 23. september 2008Ekstrakcijska topila, ki se uporabljajo pri proizvodnji živil in njihovih sestavin (prenovitev) ***I

P6_TA(2008)0434

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaje držav članic na področju ekstrakcijskih topil, ki se uporabljajo pri proizvodnji živil in njihovih sestavin (prenovitev) (KOM(2008)0154 — C6-0150/2008 — 2008/0060(COD))

2010/C 8 E/34

(Postopek soodločanja – prenovitev)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0154),

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C6-0150/2008),

ob upoštevanju obveze, ki jo je predstavnik Sveta navedel v pismu z dne 17. septembra 2008 o sprejetju predloga, kakor je bil spremenjen, v skladu s prvo alineo drugega pododstavka člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1),

ob upoštevanju členov 51 in 80a svojega Poslovnika,

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve (A6-0284/2008),

| A. | ker po mnenju posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov in omenjene spremembe, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov in omenjene spremembe, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s priporočili posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije in kakor je bil spremenjen spodaj; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s priporočili posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije in kakor je bil spremenjen spodaj;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

Torek, 23. september 2008P6_TC1-COD(2008)0060

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. septembra 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaj držav članic na področju ekstrakcijskih topil, ki se uporabljajo pri proizvodnji živil in njihovih sestavin (prenovitev)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2009/32/ES.)

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/133 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/133

---

Torek, 23. september 2008Boj proti terorizmu *

P6_TA(2008)0435

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o predlogu Okvirnega sklepa Sveta o spremembi Okvirnega sklepa 2002/475/PNZ o boju proti terorizmu (KOM(2007)0650 — C6-0466/2007 — 2007/0236(CNS))

2010/C 8 E/35

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije (KOM(2007)0650),

ob upoštevanju orientacijske razprave Sveta 18. aprila 2008 (8707/2008),

ob upoštevanju člena 29, člena 31(1)(e) in člena 34(2)(b) Pogodbe EU,

ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe EU, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0466/2007),

ob upoštevanju členov 93 in 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A6-0323/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | poziva Svet in Komisijo, naj po pričetku veljavnosti Lizbonske pogodbe prednostno obravnavata vse naslednje predloge za spremembo tega besedila v skladu s členom 10 Protokola o prehodnih določbah, priloženega Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo ter s tem povezano izjavo št. 50; |
| --- | --- |

5.

poziva Svet in Komisijo, naj po pričetku veljavnosti Lizbonske pogodbe prednostno obravnavata vse naslednje predloge za spremembo tega besedila v skladu s členom 10 Protokola o prehodnih določbah, priloženega Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo ter s tem povezano izjavo št. 50;

| 6. | izjavlja, da je že pripravljen, ko bo začela veljati Lizbonska pogodba, za pregled takšnega predloga, če bo potrebno v okviru nujnega postopka in v tesnem sodelovanju z nacionalnimi parlamenti; če bi novi predlog odražal vsebino tega mnenja, bi se lahko uporabljal predvideni postopek iz Medinstitucionalnega sporazuma na področju kodifikacije; |
| --- | --- |

6.

izjavlja, da je že pripravljen, ko bo začela veljati Lizbonska pogodba, za pregled takšnega predloga, če bo potrebno v okviru nujnega postopka in v tesnem sodelovanju z nacionalnimi parlamenti; če bi novi predlog odražal vsebino tega mnenja, bi se lahko uporabljal predvideni postopek iz Medinstitucionalnega sporazuma na področju kodifikacije;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj to mnenje posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj to mnenje posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBE |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog okvirnega sklepa – akt o spremembi


  Uvodna izjava 6 a (novo) |
| | (6a) | Dejavnosti Evropske unije v boju proti terorizmu bi bilo treba voditi v tesnem sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi, ki igrajo ključno vlogo, zlasti na področju preprečevanja, kadar storilci terorističnih dejanj ali napeljevalci k njim živijo v lokalnih skupnostih, kjer se povezujejo s prebivalstvom ter uporabljajo njihove storitve in instrumente demokracije. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBE

Sprememba 1

Predlog okvirnega sklepa – akt o spremembi

Uvodna izjava 6 a (novo)

(6a)

Sprememba 2

Predlog okvirnega sklepa – akt o spremembi

Uvodna izjava 7

| (7) | Ta predlog predvideva inkriminacijo kaznivih dejanj, povezanih s terorizmom, da bi tako prispeval k splošnejšemu političnemu cilju preprečevanja terorizma z zmanjšanjem razširjanja gradiv, ki bi lahko spodbudila posameznike k izvrševanju terorističnih napadov. |
| --- | --- |

(7)

Ta predlog predvideva inkriminacijo kaznivih dejanj, povezanih s terorizmom, da bi tako prispeval k splošnejšemu političnemu cilju preprečevanja terorizma z zmanjšanjem razširjanja gradiv, ki bi lahko spodbudila posameznike k izvrševanju terorističnih napadov.

| (7) | Ta predlog predvideva inkriminacijo kaznivih dejanj, povezanih s terorizmom, da bi tako prispeval k splošnejšemu političnemu cilju preprečevanja terorizma z zmanjšanjem razširjanja gradiv, ki
  imajo namen in
  bi lahko spodbudila posameznike k izvrševanju terorističnih napadov. |
| --- | --- |

(7)

Ta predlog predvideva inkriminacijo kaznivih dejanj, povezanih s terorizmom, da bi tako prispeval k splošnejšemu političnemu cilju preprečevanja terorizma z zmanjšanjem razširjanja gradiv, ki
  imajo namen in
  bi lahko spodbudila posameznike k izvrševanju terorističnih napadov.

Sprememba 3

Predlog okvirnega sklepa – akt o spremembi

Uvodna izjava 10

| (10) | Opredelitev terorističnih kaznivih dejanj, vključno s kaznivimi dejanji, povezanimi s terorističnimi dejavnostmi, je treba dodatno približati v vseh državah članicah, tako da bo zajemala javno
  spodbujanje
  k terorističnemu kaznivemu dejanju, novačenje in usposabljanje za teroristične dejavnosti, če je to dejanje namerno. |
| --- | --- |

(10)

Opredelitev terorističnih kaznivih dejanj, vključno s kaznivimi dejanji, povezanimi s terorističnimi dejavnostmi, je treba dodatno približati v vseh državah članicah, tako da bo zajemala javno
  spodbujanje
  k terorističnemu kaznivemu dejanju, novačenje in usposabljanje za teroristične dejavnosti, če je to dejanje namerno.

| (10) | Opredelitev terorističnih kaznivih dejanj, vključno s kaznivimi dejanji, povezanimi s terorističnimi dejavnostmi, bi bilo treba dodatno približati v vseh državah članicah, tako da bo zajemala javno
  napeljevanje
  k terorističnemu kaznivemu dejanju, novačenje in usposabljanje za teroristične dejavnosti, če je to dejanje namerno.

  (Sprememba velja za obravnavano zakonodajno besedilo v celoti, z izjemo uvodne izjave 9.) |
| --- | --- |

(10)

Opredelitev terorističnih kaznivih dejanj, vključno s kaznivimi dejanji, povezanimi s terorističnimi dejavnostmi, bi bilo treba dodatno približati v vseh državah članicah, tako da bo zajemala javno
  napeljevanje
  k terorističnemu kaznivemu dejanju, novačenje in usposabljanje za teroristične dejavnosti, če je to dejanje namerno.

(Sprememba velja za obravnavano zakonodajno besedilo v celoti, z izjemo uvodne izjave 9.)

Sprememba 4

Predlog okvirnega sklepa – akt o spremembi

Uvodna izjava 11

| (11) | Treba je določiti kazni in sankcije za fizične in pravne osebe, ki so storile
  ali lahko storijo
  dejanja javnega
  spodbujanja
  k terorističnim kaznivim dejanjem, novačenja in usposabljanja za teroristične dejavnosti, če so ta dejanja storjena nezakonito in namerno. Takšne oblike ravnanja bi morale biti enako kaznive v vseh državah članicah, ne glede na to, ali so bila dejanja storjena prek interneta ali ne. |
| --- | --- |

(11)

Treba je določiti kazni in sankcije za fizične in pravne osebe, ki so storile
  ali lahko storijo
  dejanja javnega
  spodbujanja
  k terorističnim kaznivim dejanjem, novačenja in usposabljanja za teroristične dejavnosti, če so ta dejanja storjena nezakonito in namerno. Takšne oblike ravnanja bi morale biti enako kaznive v vseh državah članicah, ne glede na to, ali so bila dejanja storjena prek interneta ali ne.

| (11) | Treba bi bilo določiti kazni in sankcije za fizične in pravne osebe, ki so storile dejanja javnega
  napeljevanja
  k terorističnim kaznivim dejanjem, novačenja in usposabljanja za teroristične dejavnosti, če so ta dejanja storjena nezakonito in namerno. Takšne oblike ravnanja bi morale biti enako kaznive v vseh državah članicah, ne glede na to, ali so bila dejanja storjena prek interneta ali ne. |
| --- | --- |

(11)

Treba bi bilo določiti kazni in sankcije za fizične in pravne osebe, ki so storile dejanja javnega
  napeljevanja
  k terorističnim kaznivim dejanjem, novačenja in usposabljanja za teroristične dejavnosti, če so ta dejanja storjena nezakonito in namerno. Takšne oblike ravnanja bi morale biti enako kaznive v vseh državah članicah, ne glede na to, ali so bila dejanja storjena prek interneta ali ne.

Sprememba 5

Predlog okvirnega sklepa – akt o spremembi

Uvodna izjava 11 a (novo)

| (11a) | Nezmožnost Sveta, da bi dosegel dogovor o procesnih pravicah v kazenskem postopku ovira evropsko pravosodno sodelovanje; ta zastoj je nujno treba odpraviti. |
| --- | --- |

(11a)

Sprememba 6

Predlog okvirnega sklepa – akt o spremembi

Uvodna izjava 12

| (12) | Določiti je treba dodatna pravila glede pristojnosti za zagotovitev učinkovitega pregona javnega spodbujanja k terorističnim kaznivim dejanjem, novačenja in usposabljanja za teroristične dejavnosti, ko so ta dejanja usmerjena v storitev ali pomenijo storitev terorističnega kaznivega dejanja, ki je v pristojnosti države članice. |
| --- | --- |

(12)

črtano

Sprememba 7

Predlog sklepa – akt o spremembi

Uvodna izjava 12 a (novo)

| (12a) | Ta okvirni sklep dopolnjujejo določbe Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju terorizma z dne 16. maja 2005, zato je nujno, da vzporedno z začetkom njegove veljavnosti vse države članice v najkrajšem možnem času ratificirajo to konvencijo. |
| --- | --- |

(12a)

Sprememba 8

Predlog okvirnega sklepa – akt o spremembi

Uvodna izjava 14

| (14) | Unija spoštuje načela, ki jih priznava člen 6(2) Pogodbe o Evropski uniji in ki se odražajo v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti v poglavjih II in IV Listine. Ničesar v tem okvirnem sklepu ni mogoče razlagati, kot da je namenjeno zmanjšanju ali omejevanju temeljnih pravic ali svoboščin, kot so svoboda izražanja misli, zbiranja ali združevanja, pravica do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, vključno s pravico do spoštovanja zaupnosti korespondence. |
| --- | --- |

(14)

Unija spoštuje načela, ki jih priznava člen 6(2) Pogodbe o Evropski uniji in ki se odražajo v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti v poglavjih II in IV Listine. Ničesar v tem okvirnem sklepu ni mogoče razlagati, kot da je namenjeno zmanjšanju ali omejevanju temeljnih pravic ali svoboščin, kot so svoboda izražanja misli, zbiranja ali združevanja, pravica do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, vključno s pravico do spoštovanja zaupnosti korespondence.

| (14) | Unija spoštuje načela, ki jih priznava člen 6(2) Pogodbe o Evropski uniji in ki se odražajo v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti v poglavjih II in VI Listine. Ničesar v tem okvirnem sklepu ni mogoče razlagati, kot da je namenjeno zmanjšanju ali omejevanju temeljnih pravic ali svoboščin, kot so svoboda izražanja misli, zbiranja ali združevanja,
  svoboda tiska ter svoboda izražanja drugih medijev, ali
  pravica do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, vključno s pravico do spoštovanja zaupnosti korespondence,
  in sicer tudi vsebine elektronskih sporočil in drugih oblik elektronske korespondence
  . |
| --- | --- |

(14)

Unija spoštuje načela, ki jih priznava člen 6(2) Pogodbe o Evropski uniji in ki se odražajo v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti v poglavjih II in VI Listine. Ničesar v tem okvirnem sklepu ni mogoče razlagati, kot da je namenjeno zmanjšanju ali omejevanju temeljnih pravic ali svoboščin, kot so svoboda izražanja misli, zbiranja ali združevanja,
  svoboda tiska ter svoboda izražanja drugih medijev, ali
  pravica do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, vključno s pravico do spoštovanja zaupnosti korespondence,
  in sicer tudi vsebine elektronskih sporočil in drugih oblik elektronske korespondence
  .

Sprememba 9

Predlog okvirnega sklepa – akt o spremembi

Uvodna izjava 15

| (15) | Javno
  spodbujanje
  k terorističnim kaznivim dejanjem, novačenje in usposabljanje za teroristične dejavnosti so namerna kazniva dejanja. Zato ni mogoče ničesar v tem okvirnem sklepu razlagati, kot da je namenjeno zmanjšanju ali omejevanju razširjanja informacij za znanstvene, akademske ali poročevalske namene. Izražanje radikalnih, polemičnih ali spornih stališč v javnih razpravah o občutljivih političnih vprašanjih, vključno s terorizmom, ne spada v področje uporabe tega okvirnega sklepa in zlasti ne v opredelitev javnega
  spodbujanja
  k terorističnim kaznivim dejanjem – |
| --- | --- |

(15)

Javno
  spodbujanje
  k terorističnim kaznivim dejanjem, novačenje in usposabljanje za teroristične dejavnosti so namerna kazniva dejanja. Zato ni mogoče ničesar v tem okvirnem sklepu razlagati, kot da je namenjeno zmanjšanju ali omejevanju razširjanja informacij za znanstvene, akademske ali poročevalske namene. Izražanje radikalnih, polemičnih ali spornih stališč v javnih razpravah o občutljivih političnih vprašanjih, vključno s terorizmom, ne spada v področje uporabe tega okvirnega sklepa in zlasti ne v opredelitev javnega
  spodbujanja
  k terorističnim kaznivim dejanjem –

| (15) | Javno
  napeljevanje
  k terorističnim kaznivim dejanjem, novačenje in usposabljanje za teroristične dejavnosti so namerna kazniva dejanja. Zato ni mogoče ničesar v tem okvirnem sklepu razlagati, kot da je namenjeno zmanjšanju ali omejevanju razširjanja informacij za znanstvene, akademske
  , umetniške
  ali poročevalske namene. Izražanje radikalnih, polemičnih ali spornih stališč v javnih razpravah o občutljivih političnih vprašanjih, vključno s terorizmom, ne sodi na področje uporabe tega okvirnega sklepa in zlasti ne v opredelitev javnega
  napeljevanja
  k terorističnim kaznivim dejanjem. |
| --- | --- |

(15)

Javno
  napeljevanje
  k terorističnim kaznivim dejanjem, novačenje in usposabljanje za teroristične dejavnosti so namerna kazniva dejanja. Zato ni mogoče ničesar v tem okvirnem sklepu razlagati, kot da je namenjeno zmanjšanju ali omejevanju razširjanja informacij za znanstvene, akademske
  , umetniške
  ali poročevalske namene. Izražanje radikalnih, polemičnih ali spornih stališč v javnih razpravah o občutljivih političnih vprašanjih, vključno s terorizmom, ne sodi na področje uporabe tega okvirnega sklepa in zlasti ne v opredelitev javnega
  napeljevanja
  k terorističnim kaznivim dejanjem.

Sprememba 10

Predlog okvirnega sklepa – akt o spremembi

Uvodna izjava 15 a (novo)

| (15a) | Inkriminacija dejanj, navedenih v tem okvirnem sklepu, bi morala biti sorazmerna z legitimnimi cilji, potrebnimi in primernimi v demokratični družbi, ter nediskriminatorna. Zlasti bi morala biti skladna z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin – |
| --- | --- |

(15a)

Sprememba 11

Predlog okvirnega sklepa – akt o spremembi

Člen 1 – točka -1 (novo)

Okvirni sklep 2002/475/PNZ

Člen 1 – odstavek 2

| –1. | Člen 1(2) se spremeni:


  2.   „Ta okvirni sklep ne spreminja dolžnosti do spoštovanja temeljnih pravic in temeljnih pravnih načel, kot je zapisano v členu 6 Pogodbe o Evropski uniji, v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin
  .“ |
| --- | --- |

–1.

2.   „Ta okvirni sklep ne spreminja dolžnosti do spoštovanja temeljnih pravic in temeljnih pravnih načel, kot je zapisano v členu 6 Pogodbe o Evropski uniji, v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin
  .“

Sprememba 12

Predlog okvirnega sklepa – akt o spremembi

Člen 1 – točka 1

Okvirni sklep 2002/475/PNZ

Člen 3 – odstavek 1 – točka a

| (a) | „javno
  spodbujanje
  k terorističnemu kaznivemu dejanju“ pomeni razširjanje, ali dajanje na voljo na kak drug način, sporočila javnosti
  z namenom spodbujanja
  h kateremu od dejanj, navedenih v členu 1(1)(a) do (h), pri čemer takšno ravnanje,
  naj se neposredno zavzema za teroristična kazniva dejanja ali ne,
  povzroča nevarnost za storitev enega ali več takšnih kaznivih dejanj. |
| --- | --- |

(a)

„javno
  spodbujanje
  k terorističnemu kaznivemu dejanju“ pomeni razširjanje, ali dajanje na voljo na kak drug način, sporočila javnosti
  z namenom spodbujanja
  h kateremu od dejanj, navedenih v členu 1(1)(a) do (h), pri čemer takšno ravnanje,
  naj se neposredno zavzema za teroristična kazniva dejanja ali ne,
  povzroča nevarnost za storitev enega ali več takšnih kaznivih dejanj.

| (a) | „javno
  napeljevanje
  k terorističnemu kaznivemu dejanju“ pomeni razširjanje, ali dajanje na voljo na kak drug način, sporočila javnosti
  z jasnim in namernim pozivanjem
  h kateremu od
  kaznivih
  dejanj, navedenih v členu 1(1)(a) do (h), pri čemer takšno ravnanje
  očitno
  povzroča nevarnost za storitev enega ali več takšnih kaznivih dejanj. |
| --- | --- |

(a)

„javno
  napeljevanje
  k terorističnemu kaznivemu dejanju“ pomeni razširjanje, ali dajanje na voljo na kak drug način, sporočila javnosti
  z jasnim in namernim pozivanjem
  h kateremu od
  kaznivih
  dejanj, navedenih v členu 1(1)(a) do (h), pri čemer takšno ravnanje
  očitno
  povzroča nevarnost za storitev enega ali več takšnih kaznivih dejanj.

Sprememba 13

Predlog okvirnega sklepa – akt o spremembi

Člen 1 – točka 1

Okvirni sklep 2002/475/PNZ

Člen 3 – odstavek 1 – točka b

| (b) | „novačenje za teroristične dejavnosti“ pomeni nagovarjanje druge osebe, naj stori eno od dejanj, naštetih v
  členu 1(1)
  ali v členu 2(2). |
| --- | --- |

(b)

„novačenje za teroristične dejavnosti“ pomeni nagovarjanje druge osebe, naj stori eno od dejanj, naštetih v
  členu 1(1)
  ali v členu 2(2).

| (b) | „novačenje za teroristične dejavnosti“ pomeni
  namerno
  nagovarjanje druge osebe, naj stori eno od
  kaznivih
  dejanj, naštetih v
  členu 1(1)(a) do (h)
  ali v členu 2(2); |
| --- | --- |

(b)

„novačenje za teroristične dejavnosti“ pomeni
  namerno
  nagovarjanje druge osebe, naj stori eno od
  kaznivih
  dejanj, naštetih v
  členu 1(1)(a) do (h)
  ali v členu 2(2);

Sprememba 14

Predlog okvirnega sklepa – akt o spremembi

Člen 1 – točka 1

Okvirni sklep 2002/475/PNZ

Člen 3 – odstavek 1 – točka c

| (c) | „usposabljanje za terorizem“ pomeni zagotavljanje navodil glede izdelave ali uporabe razstreliv ali drugega orožja ali zdravju škodljive ali nevarne snovi oziroma glede drugih posebnih metod ali tehnik za namen storitve enega od dejanj, naštetih v
  členu 1(1)
  , ob zavedanju, da so te veščine namenjene za uporabo za teroristične namene. |
| --- | --- |

(c)

„usposabljanje za terorizem“ pomeni zagotavljanje navodil glede izdelave ali uporabe razstreliv ali drugega orožja ali zdravju škodljive ali nevarne snovi oziroma glede drugih posebnih metod ali tehnik za namen storitve enega od dejanj, naštetih v
  členu 1(1)
  , ob zavedanju, da so te veščine namenjene za uporabo za teroristične namene.

| (c) | „usposabljanje za terorizem“ pomeni zagotavljanje navodil glede izdelave ali uporabe razstreliv ali drugega orožja ali zdravju škodljive ali nevarne snovi oziroma glede drugih posebnih metod ali tehnik za namen storitve enega od
  kaznivih
  dejanj, naštetih v
  členu 1(1)(a) do (h)
  , ob zavedanju, da so te veščine namenjene za uporabo v teroristične namene. |
| --- | --- |

(c)

„usposabljanje za terorizem“ pomeni zagotavljanje navodil glede izdelave ali uporabe razstreliv ali drugega orožja ali zdravju škodljive ali nevarne snovi oziroma glede drugih posebnih metod ali tehnik za namen storitve enega od
  kaznivih
  dejanj, naštetih v
  členu 1(1)(a) do (h)
  , ob zavedanju, da so te veščine namenjene za uporabo v teroristične namene.

Sprememba 15

Predlog okvirnega sklepa – akt o spremembi

Člen 1 – točka 1

Okvirni sklep 2002/475/PNZ

Člen 3 – odstavek 2 – točka d

| (d) | velike tatvine z namenom storitve enega od dejanj, naštetih v členu 1(1); |
| --- | --- |

(d)

velike tatvine z namenom storitve enega od dejanj, naštetih v členu 1(1);

| (d) | velike tatvine z namenom storitve enega od
  kaznivih
  dejanj, naštetih v členu 1(1); |
| --- | --- |

(d)

velike tatvine z namenom storitve enega od
  kaznivih
  dejanj, naštetih v členu 1(1);

Sprememba 16

Predlog okvirnega sklepa – akt o spremembi

Člen 1 – točka 1

Okvirni sklep 2002/475/PNZ

Člen 3 – odstavek 2 – točka e

| (e) | izsiljevanje z namenom storitve enega od dejanj, naštetih v členu 1(1); |
| --- | --- |

(e)

izsiljevanje z namenom storitve enega od dejanj, naštetih v členu 1(1);

| (e) | izsiljevanje z namenom storitve enega od
  kaznivih
  dejanj, naštetih v členu 1(1); |
| --- | --- |

(e)

izsiljevanje z namenom storitve enega od
  kaznivih
  dejanj, naštetih v členu 1(1);

Sprememba 17

Predlog okvirnega sklepa – akt o spremembi

Člen 1 – točka 1

Okvirni sklep 2002/475/PNZ

Člen 3 – odstavek 2 – točka f

| (f) | izdelava lažnih upravnih dokumentov z namenom storitve od dejanj, naštetih v členu 1(1)(a) do (h) in členu 2(2)(b). |
| --- | --- |

(f)

izdelava lažnih upravnih dokumentov z namenom storitve od dejanj, naštetih v členu 1(1)(a) do (h) in členu 2(2)(b).

| (f) | izdelava lažnih upravnih dokumentov z namenom storitve enega od
  kaznivih
  dejanj, naštetih v členu 1(1)(a) do (h) in členu 2(2)(b). |
| --- | --- |

(f)

izdelava lažnih upravnih dokumentov z namenom storitve enega od
  kaznivih
  dejanj, naštetih v členu 1(1)(a) do (h) in členu 2(2)(b).

Sprememba 18

Predlog okvirnega sklepa – akt o spremembi

Člen 1 – točka 1

Okvirni sklep 2002/475/PNZ

Člen 3 – odstavek 3 a (novo)

3a.
     
  Države članice zagotovijo, da so dejanja iz odstavka 2(a) do (c) tega člena inkriminirana ob ustreznem spoštovanju obveznosti glede svobode govora in svobode združevanja, ki jih morajo te države članice spoštovati, še zlasti obveznosti glede svobode tiska in svobode govora v drugih medijih, ter ob spoštovanju zaupnosti korespondence, med drugim tudi vsebine elektronskih sporočil in drugih oblik elektronske korespondence. Inkriminacija dejanj iz odstavka 2(a) do (c) ne bo zmanjšala ali omejila razširjanja informacij za znanstvene, akademske, umetniške ali poročevalske namene ter izražanja radikalnih, polemičnih ali spornih stališč v javnih razpravah o občutljivih političnih vprašanjih, vključno s terorizmom.

Sprememba 19

Predlog okvirnega sklepa – akt o spremembi

Člen 1 – točka 1

Okvirni sklep 2002/475/PNZ

Člen 3 – odstavek 3 b (novo)

3b.
     
  Države članice zagotovijo, da je inkriminacija dejanj iz odstavka 2(a) do (c) tega člena izvedena tako, da je sorazmerna z vrsto kaznivega dejanja in okoliščinami, v katerih je bilo to storjeno, glede na zakonite cilje in nujen obstoj tovrstnih ciljev v demokratični družbi, in izključuje vse oblike arbitrarnosti ali diskriminatornega obravnavanja.

Sprememba 20

Predlog okvirnega sklepa – akt o spremembi

Člen 1 – točka 3

Okvirni sklep 2002/475/PNZ

Člen 9 – odstavek 1 a

„1a   
  Vsaka država članica uvede tudi svojo sodno pristojnost
  za kazniva dejanja iz člena 3(2)(a) do (c),
  kadar je bilo kaznivo dejanje namenjeno izvršitvi kaznivega dejanja iz člena 1 ali je privedlo do nje in za tako kaznivo dejanje velja sodna pristojnost države članice po katerem koli od meril, določenih v odstavku 1(a) do (e) tega člena.
  “

„1a.   
  Države članice se lahko odločijo, da ne bodo uporabljale določb o sodni pristojnosti iz odstavkov 1(b) in (e) ali da jih bodo uporabljale le v posebnih primerih ali okoliščinah
  za kazniva dejanja iz člena 3(2)(a) do (c)
  in člena 4, če so povezana s kaznivimi dejanji iz člena 3(2)(a) do (c).
  “

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/138 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/138

---

Torek 23 september 2008Varstvo osebnih podatkov *

P6_TA(2008)0436

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o osnutku Okvirnega sklepa Sveta o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (16069/2007 — C6-0010/2008 — 2005/0202(CNS))

2010/C 8 E/36

(Postopek posvetovanja – ponovno posvetovanje)

Evropski parlament,

ob upoštevanju osnutka Sveta (16069/2007),

ob upoštevanju predloga Komisije (KOM(2005)0475),

ob upoštevanju svojega stališča z dne 27. septembra 2006 (1),

ob upoštevanju svojega stališča z dne 7. junija 2007 (2),

ob upoštevanju člena 34(2)(b) Pogodbe EU,

ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe EU, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0010/2008),

ob upoštevanju členov 93 in 51 ter člena 55(3) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0322/2008),

| 1. | odobri osnutek Sveta, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek Sveta, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti osnutek ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti osnutek ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 5. | poziva Svet in Komisijo, naj po pričetku veljavnosti Lizbonske pogodbe prednostno obravnavata vse naslednje predloge za spremembo tega besedila v skladu s členom 10 Protokola o prehodnih določbah, priloženega Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo ter s tem povezano izjavo št. 50, zlasti glede pristojnosti Evropskega sodišča; |
| --- | --- |

5.

poziva Svet in Komisijo, naj po pričetku veljavnosti Lizbonske pogodbe prednostno obravnavata vse naslednje predloge za spremembo tega besedila v skladu s členom 10 Protokola o prehodnih določbah, priloženega Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo ter s tem povezano izjavo št. 50, zlasti glede pristojnosti Evropskega sodišča;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam držav članic. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam držav članic.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA SVET | SPREMEMBE |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Osnutek okvirnega sklepa Sveta


  Uvodna izjava 4 a (novo) |
| | (4a) | Člen 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki jo uvaja Lizbonska pogodba, bo omogočil utrditev predpisov o varstvu podatkov za namene policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA SVET

SPREMEMBE

Sprememba 1

Osnutek okvirnega sklepa Sveta

Uvodna izjava 4 a (novo)

(4a)

Sprememba 2

Osnutek okvirnega sklepa Sveta

Uvodna izjava 5

| (5) | Izmenjava osebnih podatkov v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, predvsem v skladu z načelom dostopnosti informacij, zapisanim v Haaškem programu, bi morala biti oprta na jasna, ( ...) pravila, ki bi krepila medsebojno zaupanje med pristojnimi organi ter zagotavljala
  takšno
  varstvo zadevnih informacij,
  da bi bila izključena vsakršna diskriminacija zoper to sodelovanje med državami članicami
  , hkrati pa bi bile v celoti spoštovane temeljne pravice posameznikov.
  Veljavni instrumenti, sprejeti na evropski ravni, ne zadostujejo. Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takšnih podatkov se ne uporablja za obdelavo osebnih podatkov v sklopu dejavnosti izven področja uporabe zakonodaje Skupnosti, na primer tiste, ki jih predvideva naslov VI Pogodbe o Evropski uniji, v vsakem primeru pa ne za obdelavo, povezano z javno varnostjo, obrambo, državno varnostjo ter dejavnostmi države na področjih kazenskega prava. |
| --- | --- |

(5)

Izmenjava osebnih podatkov v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, predvsem v skladu z načelom dostopnosti informacij, zapisanim v Haaškem programu, bi morala biti oprta na jasna, ( ...) pravila, ki bi krepila medsebojno zaupanje med pristojnimi organi ter zagotavljala
  takšno
  varstvo zadevnih informacij,
  da bi bila izključena vsakršna diskriminacija zoper to sodelovanje med državami članicami
  , hkrati pa bi bile v celoti spoštovane temeljne pravice posameznikov.
  Veljavni instrumenti, sprejeti na evropski ravni, ne zadostujejo. Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takšnih podatkov se ne uporablja za obdelavo osebnih podatkov v sklopu dejavnosti izven področja uporabe zakonodaje Skupnosti, na primer tiste, ki jih predvideva naslov VI Pogodbe o Evropski uniji, v vsakem primeru pa ne za obdelavo, povezano z javno varnostjo, obrambo, državno varnostjo ter dejavnostmi države na področjih kazenskega prava.

| (5) | Izmenjava osebnih podatkov v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, predvsem v skladu z načelom dostopnosti informacij, zapisanim v Haaškem programu, bi morala biti oprta na jasna, ( ...) pravila, ki bi krepila medsebojno zaupanje med pristojnimi organi ter zagotavljala varstvo zadevnih informacij, hkrati pa bi bile v celoti spoštovane temeljne pravice posameznikov. |
| --- | --- |

(5)

Izmenjava osebnih podatkov v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, predvsem v skladu z načelom dostopnosti informacij, zapisanim v Haaškem programu, bi morala biti oprta na jasna, ( ...) pravila, ki bi krepila medsebojno zaupanje med pristojnimi organi ter zagotavljala varstvo zadevnih informacij, hkrati pa bi bile v celoti spoštovane temeljne pravice posameznikov.

Sprememba 3

Osnutek okvirnega sklepa Sveta

Uvodna izjava 5 a

| (5a) | Okvirni sklep se uporablja le za podatke, ki jih pristojni organi zbirajo ali obdelujejo za namen preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvajanja kazni.
  Okvirni sklep prepušča državam članicam, da na nacionalni ravni natančneje določijo, kateri drugi nameni naj bi veljali za nezdružljive z namenom, za katerega so bili osebni podatki prvotno zbrani.
  Nadaljnja obdelava v zgodovinske, statistične ali znanstvene namene na splošno ne velja za nezdružljivo s prvotnim namenom obdelave. |
| --- | --- |

(5a)

Okvirni sklep se uporablja le za podatke, ki jih pristojni organi zbirajo ali obdelujejo za namen preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvajanja kazni.
  Okvirni sklep prepušča državam članicam, da na nacionalni ravni natančneje določijo, kateri drugi nameni naj bi veljali za nezdružljive z namenom, za katerega so bili osebni podatki prvotno zbrani.
  Nadaljnja obdelava v zgodovinske, statistične ali znanstvene namene na splošno ne velja za nezdružljivo s prvotnim namenom obdelave.

| (5a) | Okvirni sklep se uporablja le za podatke, ki jih pristojni organi zbirajo ali obdelujejo za namen preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvajanja kazni. Nadaljnja obdelava v zgodovinske, statistične ali znanstvene namene na splošno ne velja za nezdružljivo s prvotnim namenom obdelave. |
| --- | --- |

(5a)

Okvirni sklep se uporablja le za podatke, ki jih pristojni organi zbirajo ali obdelujejo za namen preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvajanja kazni. Nadaljnja obdelava v zgodovinske, statistične ali znanstvene namene na splošno ne velja za nezdružljivo s prvotnim namenom obdelave.

Sprememba 4

Osnutek okvirnega sklepa Sveta

Uvodna izjava 6 b

| (6b) | Ta okvirni sklep se ne uporablja za osebne podatke, ki jih je država članica pridobila v okviru področja uporabe tega okvirnega sklepa in ki izvirajo iz te države članice. |
| --- | --- |

(6b)

črtano

Sprememba 5

Osnutek okvirnega sklepa Sveta

Uvodna izjava 7

| (7) | Približevanje zakonodaj držav članic nikakor ne bi smelo znižati ravni varstva podatkov, ki jo te zagotavljajo; nasprotno, z njim bi si morali prizadevati za zagotavljanje visoke ravni varstva znotraj Unije. |
| --- | --- |

(7)

Približevanje zakonodaj držav članic nikakor ne bi smelo znižati ravni varstva podatkov, ki jo te zagotavljajo; nasprotno, z njim bi si morali prizadevati za zagotavljanje visoke ravni varstva znotraj Unije.

| (7) | Približevanje zakonodaj držav članic nikakor ne bi smelo znižati ravni varstva podatkov, ki jo te zagotavljajo; nasprotno, z njim bi si morali prizadevati za zagotavljanje visoke ravni varstva znotraj Unije
  v skladu s Konvencijo Sveta Evrope o varstvu posameznikov v zvezi z avtomatsko obdelavo osebnih podatkov (v nadaljevanju „konvencija št. 108“)
  . |
| --- | --- |

(7)

Približevanje zakonodaj držav članic nikakor ne bi smelo znižati ravni varstva podatkov, ki jo te zagotavljajo; nasprotno, z njim bi si morali prizadevati za zagotavljanje visoke ravni varstva znotraj Unije
  v skladu s Konvencijo Sveta Evrope o varstvu posameznikov v zvezi z avtomatsko obdelavo osebnih podatkov (v nadaljevanju „konvencija št. 108“)
  .

Sprememba 6

Osnutek okvirnega sklepa Sveta

Uvodna izjava 8 b

| (8b) | Arhiviranje v posebnih sklopih podatkov je dovoljeno le, če se podatki več ne potrebujejo in uporabljajo za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj ali izvajanje kazni. Arhiviranje v posebnih sklopih podatkov je dovoljeno tudi, če so arhivirani podatki, skupaj z drugimi podatki, shranjeni v zbirki podatkov na takšen način, da se jih ne da več uporabiti za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj ali izvajanje kazni. Čas arhiviranja je odvisen od namenov arhiviranja in zakonitih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki.
  V primeru arhiviranja za zgodovinske namene je lahko predvideno tudi zelo dolgo obdobje. |
| --- | --- |

(8b)

Arhiviranje v posebnih sklopih podatkov je dovoljeno le, če se podatki več ne potrebujejo in uporabljajo za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj ali izvajanje kazni. Arhiviranje v posebnih sklopih podatkov je dovoljeno tudi, če so arhivirani podatki, skupaj z drugimi podatki, shranjeni v zbirki podatkov na takšen način, da se jih ne da več uporabiti za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj ali izvajanje kazni. Čas arhiviranja je odvisen od namenov arhiviranja in zakonitih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki.
  V primeru arhiviranja za zgodovinske namene je lahko predvideno tudi zelo dolgo obdobje.

| (8b) | Arhiviranje v posebnih sklopih podatkov je dovoljeno le, če se podatki več ne potrebujejo in uporabljajo za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj ali izvajanje kazni. Arhiviranje v posebnih sklopih podatkov je dovoljeno tudi, če so arhivirani podatki, skupaj z drugimi podatki, shranjeni v zbirki podatkov na takšen način, da se jih ne da več uporabiti za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj ali izvajanje kazni. Čas arhiviranja je odvisen od namenov arhiviranja in zakonitih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. |
| --- | --- |

(8b)

Arhiviranje v posebnih sklopih podatkov je dovoljeno le, če se podatki več ne potrebujejo in uporabljajo za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj ali izvajanje kazni. Arhiviranje v posebnih sklopih podatkov je dovoljeno tudi, če so arhivirani podatki, skupaj z drugimi podatki, shranjeni v zbirki podatkov na takšen način, da se jih ne da več uporabiti za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj ali izvajanje kazni. Čas arhiviranja je odvisen od namenov arhiviranja in zakonitih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki.

Sprememba 7

Osnutek okvirnega sklepa Sveta

Uvodna izjava 11 a

| (11a) | Če se osebni podatki lahko nadalje obdelajo potem, ko je država članica, od katere so bili podatki prejeti, dala soglasje, lahko države članice same določijo podrobnosti glede soglasja,
  med drugim tudi z možnostjo splošnega soglasja za kategorije podatkov ali za kategorije za nadaljnjo obdelavo
  . |
| --- | --- |

(11a)

Če se osebni podatki lahko nadalje obdelajo potem, ko je država članica, od katere so bili podatki prejeti, dala soglasje, lahko države članice same določijo podrobnosti glede soglasja,
  med drugim tudi z možnostjo splošnega soglasja za kategorije podatkov ali za kategorije za nadaljnjo obdelavo
  .

| (11a) | Če se osebni podatki lahko nadalje obdelajo potem, ko je država članica, od katere so bili podatki prejeti, dala soglasje, lahko države članice same določijo podrobnosti glede soglasja. |
| --- | --- |

(11a)

Če se osebni podatki lahko nadalje obdelajo potem, ko je država članica, od katere so bili podatki prejeti, dala soglasje, lahko države članice same določijo podrobnosti glede soglasja.

Sprememba 8

Osnutek okvirnega sklepa Sveta

Uvodna izjava 13 a

| (13a) | Države članice naj bi zagotovile, da se posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, obvesti, da se osebni podatki zbirajo, obdelujejo ali posredujejo ali bi se lahko zbirali, obdelovali ali posredovali za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja in pregona kaznivih dejanj ali izvajanja kazni. Modalitete glede pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, do obveščenosti in izjeme s tem v zvezi so določene v nacionalni zakonodaji. To lahko poteka v splošni obliki, na primer z zakonom ali z objavo seznama postopkov obdelave. |
| --- | --- |

(13a)

Države članice naj bi zagotovile, da se posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, obvesti, da se osebni podatki zbirajo, obdelujejo ali posredujejo ali bi se lahko zbirali, obdelovali ali posredovali za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja in pregona kaznivih dejanj ali izvajanja kazni. Modalitete glede pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, do obveščenosti in izjeme s tem v zvezi so določene v nacionalni zakonodaji. To lahko poteka v splošni obliki, na primer z zakonom ali z objavo seznama postopkov obdelave.

| (13a) | Države članice naj bi zagotovile, da se posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, obvesti, da se osebni podatki zbirajo, obdelujejo ali posredujejo ali bi se lahko zbirali, obdelovali ali posredovali drugi državi članici , tretji državi ali zasebnemu subjektu
  za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja in pregona kaznivih dejanj ali izvajanja kazni. Modalitete glede pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, do obveščenosti in izjeme s tem v zvezi so določene v nacionalni zakonodaji. To lahko poteka v splošni obliki, na primer z zakonom ali z objavo seznama postopkov obdelave. |
| --- | --- |

(13a)

Države članice naj bi zagotovile, da se posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, obvesti, da se osebni podatki zbirajo, obdelujejo ali posredujejo ali bi se lahko zbirali, obdelovali ali posredovali drugi državi članici , tretji državi ali zasebnemu subjektu
  za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja in pregona kaznivih dejanj ali izvajanja kazni. Modalitete glede pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, do obveščenosti in izjeme s tem v zvezi so določene v nacionalni zakonodaji. To lahko poteka v splošni obliki, na primer z zakonom ali z objavo seznama postopkov obdelave.

Sprememba 9

Osnutek okvirnega sklepa Sveta

Člen 1 – odstavek 2 – točka c a (novo)

| (ca) | osebne podatke obdelajo na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(ca)

Sprememba 10

Osnutek okvirnega sklepa Sveta

Člen 1 – odstavek 4

4.
     
  Ta okvirni sklep ne posega v bistvene interese nacionalne varnosti in posebne obveščevalne dejavnosti na področju državne varnosti.

črtano

Sprememba 11

Osnutek okvirnega sklepa Sveta

Člen 2 – točka l

| (l) | „zagotoviti anonimnost“ pomeni spremeniti osebne podatke na način, da podrobnosti o osebnih in materialnih okoliščinah ni mogoče več pripisati določenemu ali določljivemu posamezniku,
  oziroma je to mogoče le z nesorazmerno količino vloženega časa, stroškov in truda
  . |
| --- | --- |

(l)

„zagotoviti anonimnost“ pomeni spremeniti osebne podatke na način, da podrobnosti o osebnih in materialnih okoliščinah ni mogoče več pripisati določenemu ali določljivemu posamezniku,
  oziroma je to mogoče le z nesorazmerno količino vloženega časa, stroškov in truda
  .

| (l) | „zagotoviti anonimnost“ pomeni spremeniti osebne podatke na način, da podrobnosti o osebnih in materialnih okoliščinah ni mogoče več pripisati določenemu ali določljivemu posamezniku. |
| --- | --- |

(l)

„zagotoviti anonimnost“ pomeni spremeniti osebne podatke na način, da podrobnosti o osebnih in materialnih okoliščinah ni mogoče več pripisati določenemu ali določljivemu posamezniku.

Sprememba 12

Osnutek okvirnega sklepa Sveta

Člen 7

Obdelava osebnih podatkov, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, politična prepričanja, verska ali filozofska prepričanja, pripadnost sindikatu, ter podatkov o zdravstvenem stanju ali spolnem življenju je
  dovoljena samo, če je to nujno potrebno in če so v domači zakonodaji zagotovljeni ustrezni zaščitni ukrepi
  .

1
  .   Obdelava osebnih podatkov, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, politična prepričanja, verska ali filozofska prepričanja, pripadnost sindikatu, ter podatkov o zdravstvenem stanju ali spolnem življenju je
  prepovedana
  .

2.
     
  Izjemoma je obdelava takšnih podatkov dovoljena, če:

| — | jo določa zakon, po predhodni odobritvi pristojnega pravosodnega organa za vsak primer posebej, ter je nujno potrebna za namene preprečevanja, odkrivanje, preiskovanja in pregona terorističnih in drugih hudih kaznivih dejanj, |
| --- | --- |

—

jo določa zakon, po predhodni odobritvi pristojnega pravosodnega organa za vsak primer posebej, ter je nujno potrebna za namene preprečevanja, odkrivanje, preiskovanja in pregona terorističnih in drugih hudih kaznivih dejanj,

| — | države članice zagotovijo ustrezne posebne zaščitne ukrepe, kot je omejitev dostopa do zadevnih podatkov le za osebje, ki je odgovorno za izvedbo zakonite naloge, ki utemeljuje obdelavo. |
| --- | --- |

—

države članice zagotovijo ustrezne posebne zaščitne ukrepe, kot je omejitev dostopa do zadevnih podatkov le za osebje, ki je odgovorno za izvedbo zakonite naloge, ki utemeljuje obdelavo.

Te posebne kategorije podatkov niso avtomatsko obdelane, razen če domača zakonodaja predvideva ustrezne zaščitne ukrepe. Enaka določba se uporablja tudi za osebne podatke, ki se nanašajo na obsodbe za kazniva dejanja.

Sprememba 13

Osnutek okvirnega sklepa Sveta

Člen 11 – odstavek 1

1.   Vsako pošiljanje osebnih podatkov se zaradi preverjanja zakonitosti obdelave podatkov, notranjega spremljanja ter zagotavljanja neoporečnosti in varstva podatkov prijavijo in dokumentirajo.

1.   Vsako pošiljanje
  , dostop do ali nadaljnja obdelava
  osebnih podatkov se zaradi preverjanja zakonitosti obdelave podatkov, notranjega spremljanja ter zagotavljanja neoporečnosti in varstva podatkov prijavijo in dokumentirajo.

Sprememba 14

Osnutek okvirnega sklepa Sveta

Člen 12 – odstavek 1 – uvodni del

1.   Osebni podatki, ki jih je posredoval pristojni organ druge države članice oziroma do katerih je omogočil dostop v skladu z zahtevami iz člena 3(2), se lahko nadalje obdelujejo le za naslednje namene, ki se razlikujejo od namenov, za katere so bili posredovani:

1.   Osebni podatki, ki jih je posredoval pristojni organ druge države članice oziroma do katerih je omogočil dostop v skladu z zahtevami iz člena 3(2), se lahko nadalje obdelujejo le,
  če je to potrebno
  za naslednje namene, ki se razlikujejo od namenov, za katere so bili posredovani:

Sprememba 15

Osnutek okvirnega sklepa Sveta

Člen 12 – odstavek 1 – točka d

| (d) | vse druge namene, vendar le s predhodnim soglasjem države članice, ki je posredovala podatke, ali soglasjem posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo, v skladu z nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

(d)

vse druge namene, vendar le s predhodnim soglasjem države članice, ki je posredovala podatke, ali soglasjem posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo, v skladu z nacionalno zakonodajo.

| (d) | vse druge
  posebne
  namene
  , pod pogojem da jih predpisuje zakon in so v demokratični družbi potrebni za zaščito enega izmed interesov iz 9. člena konvencije št. 108,
  vendar le s predhodnim soglasjem države članice, ki je posredovala podatke, ali soglasjem posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo, v skladu z nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

(d)

vse druge
  posebne
  namene
  , pod pogojem da jih predpisuje zakon in so v demokratični družbi potrebni za zaščito enega izmed interesov iz 9. člena konvencije št. 108,
  vendar le s predhodnim soglasjem države članice, ki je posredovala podatke, ali soglasjem posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo, v skladu z nacionalno zakonodajo.

Sprememba 16

Osnutek okvirnega sklepa Sveta

Člen 14 – odstavek 1 – uvodni del

1.   Države članice zagotovijo, da se lahko podatki, ki jih je posredoval pristojni organ, ali podatki, do katerih je omogočil dostop, posredujejo tretjim državam ali mednarodnim organom ali organizacijam, ustanovljenim z mednarodnimi sporazumi ali razglašenim za mednarodne organe, samo če

1.   Države članice zagotovijo, da se lahko podatki, ki jih je
  za vsak primer posebej
  posredoval pristojni organ, ali podatki, do katerih je omogočil dostop, posredujejo tretjim državam ali mednarodnim organom ali organizacijam, ustanovljenim z mednarodnimi sporazumi ali razglašenim za mednarodne organe, samo če

Sprememba 17

Osnutek okvirnega sklepa Sveta

Člen 14 – odstavek 1 – točka d

| (d) | zadevna tretja država ali mednarodni organ zagotovi ustrezno raven varstva podatkov pri predvideni obdelavi. |
| --- | --- |

(d)

zadevna tretja država ali mednarodni organ zagotovi ustrezno raven varstva podatkov pri predvideni obdelavi.

| (d) | zadevna tretja država ali mednarodni organ zagotovi ustrezno raven varstva podatkov pri predvideni obdelavi
  , enakovredno varstvu, ki ga zagotavlja člen 2 dodatnega protokola h konvenciji št. 108 ter v skladu z ustrezno sodno prakso, ki izhaja iz člena 8 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin
  . |
| --- | --- |

(d)

zadevna tretja država ali mednarodni organ zagotovi ustrezno raven varstva podatkov pri predvideni obdelavi
  , enakovredno varstvu, ki ga zagotavlja člen 2 dodatnega protokola h konvenciji št. 108 ter v skladu z ustrezno sodno prakso, ki izhaja iz člena 8 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin
  .

Sprememba 18

Osnutek okvirnega sklepa Sveta

Člen 14 – odstavek 2

2.   Prenos brez predhodnega soglasja je v skladu z odstavkom 1(c) dovoljen le v primeru, če je prenos podatkov bistvenega pomena za preprečitev neposredne in resne nevarnosti za javno varnost države članice ali tretje države ali bistvene interese države članice in če ni mogoče pravočasno zagotoviti predhodnega soglasja. O tem se nemudoma obvesti organ, pristojen za izdajo soglasja.

2.   Prenos brez predhodnega soglasja je v skladu z odstavkom 1(c) dovoljen le v primeru, če je prenos podatkov bistvenega pomena za preprečitev neposredne in resne nevarnosti za javno varnost države članice ali tretje države ali bistvene interese države članice in če ni mogoče pravočasno zagotoviti predhodnega soglasja.
  V takih primerih lahko prejemnik podatke obdela le, če je to nujno potrebno za poseben namen, za katerega so se podatki posredovali.
  O tem se nemudoma obvesti organ, pristojen za izdajo soglasja.
  O prenosu se obvesti pristojni nadzorni organ.

Sprememba 19

Osnutek okvirnega sklepa Sveta

Člen 14 – odstavek 3

3.   Z odstopanjem od odstavka 1(d), so lahko osebni podatki posredovani, če

3.   Z odstopanjem od odstavka 1(d), so lahko osebni podatki
  izjemoma
  posredovani, če

| (a) | to določa nacionalna zakonodaja države članice, ki posreduje podatke, zaradi |
| --- | --- |

(a)

to določa nacionalna zakonodaja države članice, ki posreduje podatke, zaradi

| (a) | to določa nacionalna zakonodaja države članice, ki posreduje podatke, zaradi |
| --- | --- |

(a)

to določa nacionalna zakonodaja države članice, ki posreduje podatke, zaradi

| i. | posebnih zakonitih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali |
| --- | --- |

i.

posebnih zakonitih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali

| i. | posebnih zakonitih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali |
| --- | --- |

i.

posebnih zakonitih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali

| ii. | zakonitih veljavnih interesov, še zlasti
  pomembnih javnih interesov ali |
| --- | --- |

ii.

zakonitih veljavnih interesov, še zlasti
  pomembnih javnih interesov ali

| ii. | zakonitih veljavnih interesov, še zlasti
  nujnih in osnovnih interesov države članice ali za preprečevanje neposrednih hudih groženj javni varnosti, in |
| --- | --- |

ii.

zakonitih veljavnih interesov, še zlasti
  nujnih in osnovnih interesov države članice ali za preprečevanje neposrednih hudih groženj javni varnosti, in

| (b) | tretja država ali mednarodni organ ali organizacija, ki prejme podatke, zagotovi ustrezne varnostne ukrepe, ki jih zadevna država članica v skladu s svojo nacionalno zakonodajo
  oceni kot primerne
  . |
| --- | --- |

(b)

tretja država ali mednarodni organ ali organizacija, ki prejme podatke, zagotovi ustrezne varnostne ukrepe, ki jih zadevna država članica v skladu s svojo nacionalno zakonodajo
  oceni kot primerne
  .

| (b) | tretja država ali mednarodni organ ali organizacija, ki prejme podatke, zagotovi ustrezne varnostne ukrepe,
  za katere se
  zadevna država članica
  prepriča, da so
  v skladu z njeno nacionalno zakonodajo
  primerni, |
| --- | --- |

(b)

tretja država ali mednarodni organ ali organizacija, ki prejme podatke, zagotovi ustrezne varnostne ukrepe,
  za katere se
  zadevna država članica
  prepriča, da so
  v skladu z njeno nacionalno zakonodajo
  primerni,

| (ba) | države članice zagotovijo, da se za te prenose vodi ustrezna evidenca, ki jo na zahtevo dajo na razpolago nacionalnim organom za varstvo podatkov
  . |
| --- | --- |

(ba)

države članice zagotovijo, da se za te prenose vodi ustrezna evidenca, ki jo na zahtevo dajo na razpolago nacionalnim organom za varstvo podatkov
  .

Sprememba 20

Osnutek okvirnega sklepa Sveta

Člen 14 – odstavek 4

4.   Ustreznost ravni varstva iz odstavka 1(d)
  se
  oceni glede na vse okoliščine postopka prenosa podatkov ali niza takšnih postopkov. Posebno pozornost je treba nameniti vrsti podatkov, namenu in trajanju predlaganega postopka ali postopkov obdelave, državi izvora ter državi ali mednarodni organizaciji, ki je končna prejemnica podatkov, splošni in sektorski pravni ureditvi, ki velja v zadevni tretji državi ali mednarodni organizaciji, ter strokovnim predpisom in varnostnim ukrepom, ki se tam uporabljajo.

4.   Ustreznost ravni varstva iz odstavka 1(d) oceni
  neodvisni organ
  glede na vse okoliščine postopka prenosa podatkov ali niza takšnih postopkov. Posebno pozornost je treba nameniti vrsti podatkov, namenu in trajanju predlaganega postopka ali postopkov obdelave, državi izvora ter državi ali mednarodni organizaciji, ki je končna prejemnica podatkov, splošni in sektorski pravni ureditvi, ki velja v zadevni tretji državi ali mednarodni organizaciji, ter strokovnim predpisom in varnostnim ukrepom, ki se tam uporabljajo.

Sprememba 21

Osnutek okvirnega sklepa Sveta

Člen 14 a – naslov

Posredovanje zasebnim strankam v državah članicah

Posredovanje zasebnim strankam
  in dostop do podatkov, ki so jih prejele zasebne stranke
  v državah članicah

Sprememba 22

Osnutek okvirnega sklepa Sveta

Člen 14 a – odstavek 1 – uvodni del

1.   Države članice zagotovijo, da so osebni podatki, ki jih je posredoval ali dal na voljo pristojni organ druge države članice, posredovani zasebnim strankam le, če:

1.   Države članice zagotovijo, da so osebni podatki, ki jih je
  za vsak primer posebej
  posredoval ali dal na voljo pristojni organ druge države članice, posredovani zasebnim strankam le, če:

Sprememba 23

Osnutek okvirnega sklepa Sveta

Člen 14 a – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Države članice zagotovijo, da imajo njihovi pristojni organi dostop do osebnih podatkov, ki jih nadzorujejo zasebne stranke, in ih obdelajo le od primera do primera, pod posebnimi pogoji, za posebne namene in pod sodnim nadzorom v državah članicah.

Sprememba 24

Osnutek okvirnega sklepa Sveta

Člen 14 a – odstavek 2 b (novo)

2b.
     
  V nacionalni zakonodaji držav članic se zagotovi, da za zasebne stranke, ki v okviru opravljanja javne storitve prejemajo in obdelujejo podatke, veljajo vsaj enake ali strožje obveznosti od tistih, ki veljajo za pristojne organe.

Sprememba 25

Osnutek okvirnega sklepa Sveta

Člen 17 – odstavek 1 – točka a

| (a) | vsaj potrditev od upravljavca ali nacionalnega nadzornega organa, ali so
  bili
  podatki v zvezi z njim
  posredovani oziroma je bil do njih omogočen dostop
  , ter informacije o prejemnikih ali kategorijah prejemnikov, ki so jim bili podatki razkriti, in poročilo o podatkih, ki so v obdelavi
  ; ali |
| --- | --- |

(a)

vsaj potrditev od upravljavca ali nacionalnega nadzornega organa, ali so
  bili
  podatki v zvezi z njim
  posredovani oziroma je bil do njih omogočen dostop
  , ter informacije o prejemnikih ali kategorijah prejemnikov, ki so jim bili podatki razkriti, in poročilo o podatkih, ki so v obdelavi
  ; ali

| (a) | vsaj potrditev od upravljavca ali nacionalnega nadzornega organa, ali so podatki v zvezi z njim
  v obdelavi
  , ter informacije
  o namenu obdelave
  , prejemnikih ali kategorijah prejemnikov, ki so jim bili podatki razkriti, poročilo o podatkih, ki so v obdelavi,
  in informacije o razlogih za avtomatsko obdelavo
  , |
| --- | --- |

(a)

vsaj potrditev od upravljavca ali nacionalnega nadzornega organa, ali so podatki v zvezi z njim
  v obdelavi
  , ter informacije
  o namenu obdelave
  , prejemnikih ali kategorijah prejemnikov, ki so jim bili podatki razkriti, poročilo o podatkih, ki so v obdelavi,
  in informacije o razlogih za avtomatsko obdelavo
  ,

Sprememba 26

Osnutek okvirnega sklepa Sveta

Člen 22 – odstavek 2 – točka h

| (h) | preprečiti nepooblaščeno branje, prepisovanje, spreminjanje ali izbris osebnih podatkov med pošiljanjem osebnih podatkov ali med premeščanjem nosilcev podatkov (nadzor premeščanja); |
| --- | --- |

(h)

preprečiti nepooblaščeno branje, prepisovanje, spreminjanje ali izbris osebnih podatkov med pošiljanjem osebnih podatkov ali med premeščanjem nosilcev podatkov (nadzor premeščanja);

| (h) | preprečiti nepooblaščeno branje, prepisovanje, spreminjanje ali izbris osebnih podatkov med pošiljanjem osebnih podatkov ali med premeščanjem nosilcev podatkov
  , vključno z uporabo ustreznih metod šifriranja
  (nadzor premeščanja); |
| --- | --- |

(h)

preprečiti nepooblaščeno branje, prepisovanje, spreminjanje ali izbris osebnih podatkov med pošiljanjem osebnih podatkov ali med premeščanjem nosilcev podatkov
  , vključno z uporabo ustreznih metod šifriranja
  (nadzor premeščanja);

Sprememba 27

Osnutek okvirnega sklepa Sveta

Člen 22 – odstavek 2 – točka j a (novo)

| (ja) | spremljati učinkovitost varnostnih ukrepov iz tega odstavka in sprejeti potrebne organizacijske ukrepe v zvezi z notranjim spremljanjem, da se zagotovi skladnost s tem okvirnim sklepom (samonadzor). |
| --- | --- |

(ja)

Sprememba 28

Osnutek okvirnega sklepa Sveta

Člen 24

Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev popolne izvedbe določb tega okvirnega sklepa in predvsem določijo učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije, ki se naložijo ob kršitvi določb, sprejetih v skladu s tem okvirnim sklepom.

Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev popolne izvedbe določb tega okvirnega sklepa in predvsem določijo učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije
  , vključno z upravnimi in/ali kazenskimi sankcijami v skladu z nacionalno zakonodajo,
  ki se naložijo ob kršitvi določb, sprejetih v skladu s tem okvirnim sklepom.

Sprememba 29

Osnutek okvirnega sklepa Sveta

Člen 25 – odstavek 1 a (novo)

1a.
     
  Vsaka država članica zagotovi, da se pri pripravi zakonodajnih in upravnih aktov, ki se nanašajo na varstvo posameznikovih pravic in svoboščin pri obdelavi osebnih podatkov za namene preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja in pregona kaznivih dejanj ter izvrševanja kazenskih sankcij, posvetuje z nadzornimi organi.

Sprememba 30

Osnutek okvirnega sklepa Sveta

Člen 25 a (novo)

Člen 25a

Delovna skupina za varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov za namene preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja in pregona kaznivih dejanj

1.
     
  Ustanovi se delovna skupina za varstvo posameznikov v zvezi z obdelavo osebnih podatkov za namene preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja in pregona kaznivih dejanj (v nadaljevanju „delovna skupina“). Delovna skupina ima svetovalno vlogo in deluje samostojno.

2.
     
  Delovno skupino sestavljajo predstavnik nadzornega organa ali organov, ki jih določi vsaka država članica, predstavnik evropskega nadzornika za varstvo podatkov ter predstavnik Komisije.

Vsakega člana delovne skupine določi institucija, organ ali organi, ki jih predstavlja. Kadar država članica določi več kot en nadzorni organ, ti organi imenujejo skupnega predstavnika.

Predsedniki skupnih nadzornih organov, ustanovljenih v skladu z naslovom VI Pogodbe o Evropski uniji, imajo pravico sodelovati ali biti zastopani na sestankih delovne skupine. Nadzorni organ ali organi, ki jih določijo Islandija, Norveška in Švica, imajo pravico biti zastopani na srečanjih delovne skupine, če se obravnavajo zadeve v zvezi s schengenskim pravnim redom.

3.
     
  Delovna skupina odloča z navadno večino predstavnikov nadzornih organov.

4.
     
  Delovna skupina izvoli svojega predsednika. Predsednikov mandat traja dve leti. Lahko je ponovno imenovan.

5.
     
  Sekretariat delovne skupine zagotovi Komisija.

6.
     
  Delovna skupina sprejme svoj poslovnik.

7.
     
  Delovna skupina obravnava točke dnevnega reda, ki jih je določil predsednik na svojo pobudo ali na zahtevo predstavnika nadzornih organov, Komisije, evropskega nadzornika za varstvo podatkov ali predsednikov skupnih nadzornih organov.

Sprememba 31

Osnutek okvirnega sklepa Sveta

Člen 25 b (novo)

Člen 25b

Naloge

1.
     
  Delovna skupina:

| (a) | poda mnenje o nacionalnih ukrepih, kadar je treba zagotoviti enakovrednost nacionalnega standarda varstva podatkov pri njihovi obdelavi s standardom, ki ga določa ta okvirni sklep; |
| --- | --- |

(a)

poda mnenje o nacionalnih ukrepih, kadar je treba zagotoviti enakovrednost nacionalnega standarda varstva podatkov pri njihovi obdelavi s standardom, ki ga določa ta okvirni sklep;

| (b) | poda mnenje o ravni varstva med državami članicami in tretjimi državami in mednarodnimi organi, še zlasti da se zagotovi, da se osebni podatki v skladu s členom 14 tega okvirnega sklepa posredujejo tretjim državam ali mednarodnim organom, ki poskrbijo za primerno raven varstva podatkov, |
| --- | --- |

(b)

poda mnenje o ravni varstva med državami članicami in tretjimi državami in mednarodnimi organi, še zlasti da se zagotovi, da se osebni podatki v skladu s členom 14 tega okvirnega sklepa posredujejo tretjim državam ali mednarodnim organom, ki poskrbijo za primerno raven varstva podatkov,

| (c) | svetuje Komisiji in državam članicam o vsaki predlagani spremembi tega okvirnega sklepa, o vseh dodatnih ali posebnih ukrepih za zaščito pravic in svoboščin fizičnih oseb v zvezi z obdelavo osebnih podatkov za namene preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja in pregona kaznivih dejanj ter o vseh drugih predlaganih ukrepih, ki vplivajo na takšne pravice in svoboščine
  . |
| --- | --- |

(c)

svetuje Komisiji in državam članicam o vsaki predlagani spremembi tega okvirnega sklepa, o vseh dodatnih ali posebnih ukrepih za zaščito pravic in svoboščin fizičnih oseb v zvezi z obdelavo osebnih podatkov za namene preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja in pregona kaznivih dejanj ter o vseh drugih predlaganih ukrepih, ki vplivajo na takšne pravice in svoboščine
  .

2.
     
  Če delovna skupina ugotovi, da med zakonodajami in praksami držav članic obstajajo razlike, ki lahko ogrozijo enakovredno varstvo oseb pri obdelavi osebnih podatkov v Evropski uniji, o tem obvesti Svet in Komisijo.

3.
     
  Delovna skupina lahko za namene preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja in pregona kaznivih dejanj na svojo pobudo ali na pobudo Komisije ali Sveta poda priporočila o vseh zadevah glede varstva oseb v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v Evropski uniji.

4.
     
  Mnenja in priporočila delovne skupine se pošljejo Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji.

5.
     
  Komisija na podlagi informacij, ki jih sporočijo države članice, obvesti delovno skupino o ukrepih, ki so bili sprejeti kot odziv na njena mnenja in priporočila. To stori v poročilu, ki se objavi in posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu. Države članice delovno skupino obvestijo o vseh ukrepih, ki so jih sprejele na podlagi odstavka 1.

6.
     
  Delovna skupina sestavi letno poročilo o varstvu fizičnih oseb pri obdelavi osebnih podatkov za namene preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja in pregona kaznivih dejanj v Evropski uniji in v tretjih državah. Poročilo objavi in ga posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji.

Sprememba 32

Osnutek okvirnega sklepa Sveta

Člen 27 a – odstavek 1

1.   Tri leta po izteku obdobja iz člena 28(1) države članice poročajo Komisiji o nacionalnih ukrepih, ki so jih sprejele za zagotovitev skladnosti s tem okvirnim sklepom, zlasti v zvezi s tistimi določbami, ki morajo biti usklajene že pri zbiranju podatkov. Komisija pregleda zlasti
  vplive določbe o področju uporabe iz
  člena 1(2).

1.   Tri leta po izteku obdobja iz člena 28(1) države članice poročajo Komisiji o nacionalnih ukrepih, ki so jih sprejele za zagotovitev skladnosti s tem okvirnim sklepom, zlasti v zvezi s tistimi določbami, ki morajo biti usklajene že pri zbiranju podatkov. Komisija pregleda zlasti
  uporabo
  člena 1(2).

Sprememba 33

Osnutek okvirnega sklepa Sveta

Člen 27 a – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  V ta namen Komisija upošteva opažanja, ki so jih posredovali parlamenti in vlade držav članic, Evropski parlament, delovna skupina iz člena 29 Direktive 95/46/ES, evropski nadzornik za varstvo podatkov in delovna skupina, ustanovljena s členom 25a tega okvirnega sklepa.

---

(1)  UL C 306 E, 15.12.2006, str. 263.

(2)  UL C 125 E, 22.5.2008, str. 154.

---

Sreda, 24. septembra 2008

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/150 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/150

---

Sreda 24 september 2008Migracija na drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II) *

P6_TA(2008)0441

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o osnutku Sklepa Sveta o migraciji s schengenskega informacijskega sistema (SIS 1+) na drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (12059/1/2008 — C6-0188/2008 — 2008/0077(CNS))

2010/C 8 E/37

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju osnutka Sklepa Sveta (12059/1/2008),

ob upoštevanju predloga Komisije (KOM(2008)0196),

ob upoštevanju člena 30(1)(a)(b), člena 31(1)(a)(b) ter člena 34(2)(c) Pogodbe EU,

ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe EU, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0188/2008),

ob upoštevanju členov 93 in 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0351/2008),

| 1. | odobri osnutek sklepa Sveta, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek sklepa Sveta, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se s Parlamentom ponovno posvetuje, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki je predloženo v posvetovanje; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se s Parlamentom ponovno posvetuje, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki je predloženo v posvetovanje;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA SVET | SPREMEMBI |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Osnutek sklepa Sveta


  Člen 11A a (novo) |
| | Člen 11A a


  Poročanje



  Komisija ob koncu vsakega polletja (prvič ob koncu prvega polletja v letu 2009) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o napredku v zvezi z razvojem SIS II in migraciji s schengenskega informacijskega sistema (SIS 1+) na drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II). |
| Sprememba 2 |
| Osnutek sklepa Sveta


  Člen 12 |
| Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Njegova veljavnost se izteče z dnem, ki ga določi Svet v skladu s členom 71(2) Sklepa 533/2007/PNZ. | Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Njegova veljavnost se izteče z dnem, ki ga določi Svet v skladu s členom 71(2) Sklepa 2007/533/PNZ,
  v vsakem primeru pa najpozneje 30. junija 2010
  . |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA SVET

SPREMEMBI

Sprememba 1

Osnutek sklepa Sveta

Člen 11A a (novo)

Člen 11A a

Poročanje

Komisija ob koncu vsakega polletja (prvič ob koncu prvega polletja v letu 2009) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o napredku v zvezi z razvojem SIS II in migraciji s schengenskega informacijskega sistema (SIS 1+) na drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II).

Sprememba 2

Osnutek sklepa Sveta

Člen 12

Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Njegova veljavnost se izteče z dnem, ki ga določi Svet v skladu s členom 71(2) Sklepa 533/2007/PNZ.

Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Njegova veljavnost se izteče z dnem, ki ga določi Svet v skladu s členom 71(2) Sklepa 2007/533/PNZ,
  v vsakem primeru pa najpozneje 30. junija 2010
  .

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/151 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/151

---

Sreda 24 september 2008Migracija na drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II) *

P6_TA(2008)0442

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o osnutku Uredbe Sveta o migraciji s schengenskega informacijskega sistema (SIS 1+) na drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (11925/2/2008 — C6-0189/2008 — 2008/0078(CNS))

2010/C 8 E/38

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju osnutka uredbe Sveta (11925/2/2008),

ob upoštevanju predloga Komisije (KOM(2008)0197),

ob upoštevanju člena 66 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0189/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0352/2008),

| 1. | odobri osnutek uredbe Sveta, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek uredbe Sveta, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se s Parlamentom ponovno posvetuje, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki je predloženo v posvetovanje; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se s Parlamentom ponovno posvetuje, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki je predloženo v posvetovanje;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA SVET | SPREMEMBI |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Osnutek uredbe Sveta


  Člen 11A a (novo) |
| | Člen 11A a


  Poročanje



  Komisija ob koncu vsakega polletja (prvič ob koncu prvega polletja v letu 2009) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o napredku v zvezi z razvojem SIS II in migraciji s schengenskega informacijskega sistema (SIS 1+) na drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II). |
| Sprememba 2 |
| Osnutek uredbe Sveta


  Člen 12 – odstavek 1 |
| Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Njena veljavnost se izteče z dnem, ki ga določi Svet v skladu s členom 55(2) Uredbe (ES) št. 1987/2006. | Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Njena veljavnost se izteče z dnem, ki ga določi Svet v skladu s členom 55(2) Uredbe (ES) št. 1987/2006,
  v vsakem primeru pa najpozneje 30. junija 2010
  . |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA SVET

SPREMEMBI

Sprememba 1

Osnutek uredbe Sveta

Člen 11A a (novo)

Člen 11A a

Poročanje

Komisija ob koncu vsakega polletja (prvič ob koncu prvega polletja v letu 2009) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o napredku v zvezi z razvojem SIS II in migraciji s schengenskega informacijskega sistema (SIS 1+) na drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II).

Sprememba 2

Osnutek uredbe Sveta

Člen 12 – odstavek 1

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Njena veljavnost se izteče z dnem, ki ga določi Svet v skladu s členom 55(2) Uredbe (ES) št. 1987/2006.

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Njena veljavnost se izteče z dnem, ki ga določi Svet v skladu s členom 55(2) Uredbe (ES) št. 1987/2006,
  v vsakem primeru pa najpozneje 30. junija 2010
  .

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/152 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/152

---

Sreda, 24. september 2008Sistem Skupnosti za spremljanje in obveščanje za ladijski promet ***II

P6_TA(2008)0443

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2002/59/ES o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet (5719/3/2008 — C6-0225/2008 — 2005/0239(COD))

2010/C 8 E/39

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (5719/3/2008 — C6-0225/2008) (1),

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM (2005)0589),

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za promet in turizem (A6-0334/2008),

| 1. | odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 184 E, 22.7.2008, str. 1.

(2)  UL C 74 E, 20.3.2008, str. 533.

---

Sreda, 24. september 2008P6_TC2-COD(2005)0239

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 24. septembra 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/..../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2002/59/ES o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 80(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | S sprejetjem Direktive 2002/59/ES (4) je Evropska unija povečala svoje zmogljivosti za preprečevanje razmer, ki ogrožajo varnost človeškega življenja na morju in varstvo morskega okolja. |
| --- | --- |

(1)

S sprejetjem Direktive 2002/59/ES (4) je Evropska unija povečala svoje zmogljivosti za preprečevanje razmer, ki ogrožajo varnost človeškega življenja na morju in varstvo morskega okolja.

| (2) | Ker se ta direktiva nanaša na spremembo Direktive 2002/59/ES, se večina obveznosti iz te direktive ne bo uporabljala v državah članicah brez morskih obal in morskih pristanišč. Tako se za Avstrijo, Češko, Madžarsko, Luksemburg ali Slovaško uporabljajo samo tiste obveznosti, ki veljajo za ladje, ki plujejo pod zastavo teh držav članic, brez poseganja v dolžnost sodelovanja držav članic pri zagotavljanju kontinuitete med pomorskimi in drugimi vrstami upravljanja prometa, zlasti rečnimi informacijskimi storitvami. |
| --- | --- |

(2)

Ker se ta direktiva nanaša na spremembo Direktive 2002/59/ES, se večina obveznosti iz te direktive ne bo uporabljala v državah članicah brez morskih obal in morskih pristanišč. Tako se za Avstrijo, Češko, Madžarsko, Luksemburg ali Slovaško uporabljajo samo tiste obveznosti, ki veljajo za ladje, ki plujejo pod zastavo teh držav članic, brez poseganja v dolžnost sodelovanja držav članic pri zagotavljanju kontinuitete med pomorskimi in drugimi vrstami upravljanja prometa, zlasti rečnimi informacijskimi storitvami.

| (3) | V skladu s to direktivo bi morale biti države članice, ki so obalne države, sposobne, da izmenjujejo informacije, ki jih zberejo med spremljanjem pomorskega prometa na območjih pod njihovo pristojnostjo. Sistem Skupnosti za izmenjavo pomorskih informacij SafeSeaNet (║„SafeSeaNet“), ki ga je razvila Komisija v dogovoru z državami članicami, vključuje na eni strani mrežo za izmenjavo podatkov in na drugi strani standardizacijo glavnih informacij o ladjah in njihovem tovoru, ki so na voljo (predhodna obvestila in poročila). Tako omogoča pridobivanje natančnih in ažurnih informacij o ladjah v evropskih vodah, njihovem gibanju ter nevarnem ali onesnaževalnem tovoru in o nesrečah na morju pri viru in njihovo posredovanje vsem organom. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s to direktivo bi morale biti države članice, ki so obalne države, sposobne, da izmenjujejo informacije, ki jih zberejo med spremljanjem pomorskega prometa na območjih pod njihovo pristojnostjo. Sistem Skupnosti za izmenjavo pomorskih informacij SafeSeaNet (║„SafeSeaNet“), ki ga je razvila Komisija v dogovoru z državami članicami, vključuje na eni strani mrežo za izmenjavo podatkov in na drugi strani standardizacijo glavnih informacij o ladjah in njihovem tovoru, ki so na voljo (predhodna obvestila in poročila). Tako omogoča pridobivanje natančnih in ažurnih informacij o ladjah v evropskih vodah, njihovem gibanju ter nevarnem ali onesnaževalnem tovoru in o nesrečah na morju pri viru in njihovo posredovanje vsem organom.

| (4) | Za zagotovitev operativne uporabe tako zbranih informacij je zato bistveno, da se infrastrukture, potrebne za zbiranje in izmenjavo podatkov iz te direktive, ki jih upravljajo nacionalne uprave, vključijo v SafeSeaNet. |
| --- | --- |

(4)

Za zagotovitev operativne uporabe tako zbranih informacij je zato bistveno, da se infrastrukture, potrebne za zbiranje in izmenjavo podatkov iz te direktive, ki jih upravljajo nacionalne uprave, vključijo v SafeSeaNet.

| (5) | Med informacijami, ki se sporočajo in izmenjavajo na podlagi Direktive 2002/59/ES, so zlasti pomembne natančne informacije o lastnostih nevarnega ali onesnaževalnega blaga, ki se prevaža po morju. Zato in zaradi nedavnih nesreč v pomorskem prometu bi bilo treba obalnim organom omogočiti lažjo seznanitev z lastnostmi ogljikovodikov, ki se prevažajo po morju, saj je to bistveni element pri izbiri najprimernejšega nadzora, in jim v nujnih primerih zagotoviti neposredno povezavo z upravljavci, ki najbolje poznajo blago, ki se prevaža. |
| --- | --- |

(5)

Med informacijami, ki se sporočajo in izmenjavajo na podlagi Direktive 2002/59/ES, so zlasti pomembne natančne informacije o lastnostih nevarnega ali onesnaževalnega blaga, ki se prevaža po morju. Zato in zaradi nedavnih nesreč v pomorskem prometu bi bilo treba obalnim organom omogočiti lažjo seznanitev z lastnostmi ogljikovodikov, ki se prevažajo po morju, saj je to bistveni element pri izbiri najprimernejšega nadzora, in jim v nujnih primerih zagotoviti neposredno povezavo z upravljavci, ki najbolje poznajo blago, ki se prevaža.

| (6) | Sistemi za samodejno prepoznavanje ladij (AIS – sistem samodejnega prepoznavanja), predvideni v Mednarodni konvenciji o varstvu človeškega življenja na morju z dne 1. novembra 1974(„Konvencija SOLAS“), omogočajo ne samo izboljšanje možnosti spremljanja teh ladij, temveč zlasti izboljšanje njihove varnosti v primeru bližnje plovbe. Na podlagi tega je bil AIS vključen v normativni del Direktive 2002/59/ES. Glede na veliko število trčenj, v katera so bila vpletena ribiška plovila, ki jih trgovska plovila očitno niso zaznala oziroma sama niso zaznala trgovskih plovil okoli sebe, je razširitev tega ukrepa na ribiška plovila, ki merijo v dolžino več kot 15 metrov, močno zaželena. V okviru Evropskega sklada za ribištvo se lahko zagotovi finančna pomoč za opremljanje ribiških plovil z varnostno opremo, kot je AIS.
  Mednarodna pomorska organizacija (IMO) je priznala, da bi lahko bila objava podatkov sistema AIS za komercialne namene na spletu ali kje drugje škodljiva za varnost in zaščito ladij in pristanišč in je pozvala vlade držav članic, da tiste, ki dajejo na razpolago podatke sistema AIS za objavo na spletu ali kje drugje, od tega odvrnejo ob upoštevanju določb nacionalnih zakonov. Poleg tega razpoložljivost podatkov sistema AIS o poteh ladij in ladijskih tovorih ne sme ovirati poštene konkurence med udeleženci v pomorski industriji. |
| --- | --- |

(6)

Sistemi za samodejno prepoznavanje ladij (AIS – sistem samodejnega prepoznavanja), predvideni v Mednarodni konvenciji o varstvu človeškega življenja na morju z dne 1. novembra 1974(„Konvencija SOLAS“), omogočajo ne samo izboljšanje možnosti spremljanja teh ladij, temveč zlasti izboljšanje njihove varnosti v primeru bližnje plovbe. Na podlagi tega je bil AIS vključen v normativni del Direktive 2002/59/ES. Glede na veliko število trčenj, v katera so bila vpletena ribiška plovila, ki jih trgovska plovila očitno niso zaznala oziroma sama niso zaznala trgovskih plovil okoli sebe, je razširitev tega ukrepa na ribiška plovila, ki merijo v dolžino več kot 15 metrov, močno zaželena. V okviru Evropskega sklada za ribištvo se lahko zagotovi finančna pomoč za opremljanje ribiških plovil z varnostno opremo, kot je AIS.
  Mednarodna pomorska organizacija (IMO) je priznala, da bi lahko bila objava podatkov sistema AIS za komercialne namene na spletu ali kje drugje škodljiva za varnost in zaščito ladij in pristanišč in je pozvala vlade držav članic, da tiste, ki dajejo na razpolago podatke sistema AIS za objavo na spletu ali kje drugje, od tega odvrnejo ob upoštevanju določb nacionalnih zakonov. Poleg tega razpoložljivost podatkov sistema AIS o poteh ladij in ladijskih tovorih ne sme ovirati poštene konkurence med udeleženci v pomorski industriji.

| (7) | Obveznost, da so ladje opremljene z AIS, pomeni tudi, da AIS neprekinjeno deluje, razen če mednarodni predpisi ali standardi ne predvidevajo varstva informacij o plovbi. |
| --- | --- |

(7)

Obveznost, da so ladje opremljene z AIS, pomeni tudi, da AIS neprekinjeno deluje, razen če mednarodni predpisi ali standardi ne predvidevajo varstva informacij o plovbi.

| (8) | Iz raziskav, ki so bile opravljene v imenu Komisije, jasno izhaja, da vključitev sistema AIS v sisteme za določanje položaja in sporočanje, ki se uporabljajo za namene skupne ribiške politike, ni niti koristna niti izvedljiva. |
| --- | --- |

(8)

Iz raziskav, ki so bile opravljene v imenu Komisije, jasno izhaja, da vključitev sistema AIS v sisteme za določanje položaja in sporočanje, ki se uporabljajo za namene skupne ribiške politike, ni niti koristna niti izvedljiva.

| (9) | V skladu z Direktivo 2002/59/ES ima država članica, ki to zahteva, pravico poskušati pridobiti podatke o ladji in njenem nevarnem ali onesnažujočem tovoru od druge države članice. Poudariti bi bilo treba, da pri tem ne gre za sistematične zahteve ene države članice do druge, temveč, da je mogoče tovrstne informacije zahtevati le zaradi pomorske varnosti, zaščite ali varstva morskega okolja. |
| --- | --- |

(9)

V skladu z Direktivo 2002/59/ES ima država članica, ki to zahteva, pravico poskušati pridobiti podatke o ladji in njenem nevarnem ali onesnažujočem tovoru od druge države članice. Poudariti bi bilo treba, da pri tem ne gre za sistematične zahteve ene države članice do druge, temveč, da je mogoče tovrstne informacije zahtevati le zaradi pomorske varnosti, zaščite ali varstva morskega okolja.

| (10) | Direktiva 2002/59/ES določa, da države članice sprejmejo posebne ukrepe v zvezi z ladjami, katerih ravnanje ali stanje bi lahko predstavljalo tveganje. Na podlagi tega se zdi zaželeno, da se na seznam teh ladij dodajo tiste, ki nimajo zadovoljivega zavarovanja ali finančnih jamstev, ali tiste, v zvezi s katerimi piloti ali pristaniški organi opozorijo, da imajo očitne pomanjkljivosti, ki bi lahko ogrozile varnost plovbe ali povzročile tveganje za okolje. |
| --- | --- |

(10)

Direktiva 2002/59/ES določa, da države članice sprejmejo posebne ukrepe v zvezi z ladjami, katerih ravnanje ali stanje bi lahko predstavljalo tveganje. Na podlagi tega se zdi zaželeno, da se na seznam teh ladij dodajo tiste, ki nimajo zadovoljivega zavarovanja ali finančnih jamstev, ali tiste, v zvezi s katerimi piloti ali pristaniški organi opozorijo, da imajo očitne pomanjkljivosti, ki bi lahko ogrozile varnost plovbe ali povzročile tveganje za okolje.

| (11) | V skladu z Direktivo 2002/59/ES se zdi nujno, da se glede tveganja, ki ga predstavljajo izjemno slabe vremenske razmere, upošteva nevarnost, ki bi jo za plovbo lahko imel nastanek ledu. Če pristojni organ, ki ga imenuje država članica, na podlagi napovedi o stanju ledu, ki jih zagotovi pristojna meteorološka služba za informiranje, meni, da zaradi pogojev plovbe obstaja resna grožnja za varnost človeškega življenja ali resna grožnja onesnaženja, bi moral o tem obvestiti poveljnike ladij, ki so prisotne v območju pod njegovo pristojnostjo ali ki želijo vpluti v pristanišče ali pristanišča v zadevnem območju ali izpluti iz njih. Zadevni organ bi moral imeti možnost sprejeti vse ustrezne ukrepe za zagotovitev varnosti človeškega življenja na morju in za varstvo okolja.
  V skladu s predpisom 3.1 dela A-1 poglavja II-1 Konvencije SOLAS so države članice dolžne zagotavljati, da so ladje, ki plujejo pod njihovo zastavo, načrtovane, grajene in vzdrževane v skladu s konstrukcijskimi, mehaničnimi in električnimi zahtevami, ki jih določijo s strani njihovih uprav priznani klasifikacijski zavodi. Zato bi morale države članice oblikovati zahteve za plovbo po zaledenelih vodah, ki so v skladu z zahtevami organizacij, katere so priznane v skladu z Direktivo Sveta 94/57/ES z dne 22. novembra 1994 o skupnih predpisih in standardih za organizacije, pooblaščene za inšpekcijski pregled in nadzor ladij ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav

   (5)

  ali z enakovrednimi nacionalnimi standardi. Države članice bi morale imeti možnost preveriti, da potrebna dokumentacija na ladji dokazuje, da ta izpolnjuje zahteve glede trdnosti in moči, ustrezne stanju ledu v zadevnem območju. |
| --- | --- |

(11)

V skladu z Direktivo 2002/59/ES se zdi nujno, da se glede tveganja, ki ga predstavljajo izjemno slabe vremenske razmere, upošteva nevarnost, ki bi jo za plovbo lahko imel nastanek ledu. Če pristojni organ, ki ga imenuje država članica, na podlagi napovedi o stanju ledu, ki jih zagotovi pristojna meteorološka služba za informiranje, meni, da zaradi pogojev plovbe obstaja resna grožnja za varnost človeškega življenja ali resna grožnja onesnaženja, bi moral o tem obvestiti poveljnike ladij, ki so prisotne v območju pod njegovo pristojnostjo ali ki želijo vpluti v pristanišče ali pristanišča v zadevnem območju ali izpluti iz njih. Zadevni organ bi moral imeti možnost sprejeti vse ustrezne ukrepe za zagotovitev varnosti človeškega življenja na morju in za varstvo okolja.
  V skladu s predpisom 3.1 dela A-1 poglavja II-1 Konvencije SOLAS so države članice dolžne zagotavljati, da so ladje, ki plujejo pod njihovo zastavo, načrtovane, grajene in vzdrževane v skladu s konstrukcijskimi, mehaničnimi in električnimi zahtevami, ki jih določijo s strani njihovih uprav priznani klasifikacijski zavodi. Zato bi morale države članice oblikovati zahteve za plovbo po zaledenelih vodah, ki so v skladu z zahtevami organizacij, katere so priznane v skladu z Direktivo Sveta 94/57/ES z dne 22. novembra 1994 o skupnih predpisih in standardih za organizacije, pooblaščene za inšpekcijski pregled in nadzor ladij ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav

   (5)

  ali z enakovrednimi nacionalnimi standardi. Države članice bi morale imeti možnost preveriti, da potrebna dokumentacija na ladji dokazuje, da ta izpolnjuje zahteve glede trdnosti in moči, ustrezne stanju ledu v zadevnem območju.

| (12) | Direktiva 2002/59/ES določa, da morajo države članice izdelati načrte za sprejem ladij v stiski, če je to potrebno zaradi razmer, v svoja pristanišča ali v katero koli drugo zavarovano območje pod najboljšimi možnimi pogoji, da bi omejile posledice nesreč na morju. Vendar pa bi bilo treba to direktivo spremeniti v skladu s Smernicami o pribežališčih za ladje, ki potrebujejo pomoč, ki so bile sprejete z Resolucijo. A. 949(23) Mednarodne pomorske organizacije dne 13. decembra 2003 (║„Resolucija IMO A.949(23)“), ki so bile sprejete naknadno po sprejetju Direktive 2002/59/ES, in se ne nanašajo na ladje v stiski, temveč na ladje, ki potrebujejo pomoč▐.
  Navedena direktiva ne odstopa od pravil, ki se uporabljajo za reševalne operacije, kot so tiste, ki jih določa Mednarodna konvencija o iskanju in reševanju na morju iz leta 1979 za primere, ko je ogrožena varnost človeškega življenja. Navedena konvencija se torej še naprej uporablja v celoti. |
| --- | --- |

(12)

Direktiva 2002/59/ES določa, da morajo države članice izdelati načrte za sprejem ladij v stiski, če je to potrebno zaradi razmer, v svoja pristanišča ali v katero koli drugo zavarovano območje pod najboljšimi možnimi pogoji, da bi omejile posledice nesreč na morju. Vendar pa bi bilo treba to direktivo spremeniti v skladu s Smernicami o pribežališčih za ladje, ki potrebujejo pomoč, ki so bile sprejete z Resolucijo. A. 949(23) Mednarodne pomorske organizacije dne 13. decembra 2003 (║„Resolucija IMO A.949(23)“), ki so bile sprejete naknadno po sprejetju Direktive 2002/59/ES, in se ne nanašajo na ladje v stiski, temveč na ladje, ki potrebujejo pomoč▐.
  Navedena direktiva ne odstopa od pravil, ki se uporabljajo za reševalne operacije, kot so tiste, ki jih določa Mednarodna konvencija o iskanju in reševanju na morju iz leta 1979 za primere, ko je ogrožena varnost človeškega življenja. Navedena konvencija se torej še naprej uporablja v celoti.

| (13) | Na podlagi Resolucije IMO A.949(23) in po delu, ki so ga skupaj opravile Komisija, Evropska agencija za pomorsko varnost (║„Agencija“) in države članice, bi bilo treba oblikovati osnovne določbe, ki jih morajo vsebovati načrti o sprejemu ladij, ki potrebujejo pomoč, da bi zagotovili usklajeno in učinkovito izvajanje teh načrtov in razjasnili obseg obveznosti, ki jih morajo izpolnjevati države članice. |
| --- | --- |

(13)

Na podlagi Resolucije IMO A.949(23) in po delu, ki so ga skupaj opravile Komisija, Evropska agencija za pomorsko varnost (║„Agencija“) in države članice, bi bilo treba oblikovati osnovne določbe, ki jih morajo vsebovati načrti o sprejemu ladij, ki potrebujejo pomoč, da bi zagotovili usklajeno in učinkovito izvajanje teh načrtov in razjasnili obseg obveznosti, ki jih morajo izpolnjevati države članice.

| (14) | Resolucija IMO A.949(23) mora biti podlaga za vse načrte držav članic za učinkovito odzivanje na tveganja, ki jih povzročajo ladje, ki potrebujejo pomoč. Vendar pa lahko pri oceni tveganja, povezanega s takšnimi grožnjami, države članice ob upoštevanju njihovih posebnih okoliščin upoštevajo druge dejavnike, kot so uporaba morske vode za pridobivanje pitne vode in proizvodnjo elektrike. |
| --- | --- |

(14)

Resolucija IMO A.949(23) mora biti podlaga za vse načrte držav članic za učinkovito odzivanje na tveganja, ki jih povzročajo ladje, ki potrebujejo pomoč. Vendar pa lahko pri oceni tveganja, povezanega s takšnimi grožnjami, države članice ob upoštevanju njihovih posebnih okoliščin upoštevajo druge dejavnike, kot so uporaba morske vode za pridobivanje pitne vode in proizvodnjo elektrike.

| (15) | Da se doseže popolno sodelovanje in zaupanje poveljnika in posadke ladje, ki potrebuje pomoč, je treba zagotoviti, da se lahko ta poveljnik in posadka zanesejo na dobro in pošteno ravnanje pristojnih organov zadevne države članice. Zato je zaželeno, da države članice v skladu s svojimi nacionalnimi zakonodajami uporabljajo določbe Smernic IMO o pravičnem obravnavanju pomorščakov v primeru pomorskih nezgod. |
| --- | --- |

(15)

Da se doseže popolno sodelovanje in zaupanje poveljnika in posadke ladje, ki potrebuje pomoč, je treba zagotoviti, da se lahko ta poveljnik in posadka zanesejo na dobro in pošteno ravnanje pristojnih organov zadevne države članice. Zato je zaželeno, da države članice v skladu s svojimi nacionalnimi zakonodajami uporabljajo določbe Smernic IMO o pravičnem obravnavanju pomorščakov v primeru pomorskih nezgod.

| (16) | Kadar ladja potrebuje pomoč, se morda mora sprejeti odločitev glede njenega sprejema v pribežališče.
  To je zlasti pomembno v primeru stiske na morju, torej razmer, ki bi lahko privedle do potopa ali nevarnosti za okolje ali plovbo. V vseh tovrstnih primerih mora biti v vsaki državi članici ali regiji – odvisno od notranje strukture države članice – omogočen poziv neodvisnemu organu, ki ima potrebna pooblastila in strokovno znanje, da sprejme vse potrebne odločitve za zagotavljanje pomoči ladjam, ki potrebujejo pomoč, z namenom varovanja človeških življenj in okolja ter da se čim bolj zmanjša gospodarska izguba. Zaželeno je, da so pristojni organi trajne narave. Ta organ bi moral zlasti imeti pooblastila, da sprejme neodvisno odločitev za sprejem ladje, ki potrebuje pomoč, v pribežališče.
  V ta namen bi moral ║na podlagi informacij, ki jih vsebuje ustrezni načrt o sprejemu ladij v „pribežališče“, opraviti predhodno oceno razmer. |
| --- | --- |

(16)

Kadar ladja potrebuje pomoč, se morda mora sprejeti odločitev glede njenega sprejema v pribežališče.
  To je zlasti pomembno v primeru stiske na morju, torej razmer, ki bi lahko privedle do potopa ali nevarnosti za okolje ali plovbo. V vseh tovrstnih primerih mora biti v vsaki državi članici ali regiji – odvisno od notranje strukture države članice – omogočen poziv neodvisnemu organu, ki ima potrebna pooblastila in strokovno znanje, da sprejme vse potrebne odločitve za zagotavljanje pomoči ladjam, ki potrebujejo pomoč, z namenom varovanja človeških življenj in okolja ter da se čim bolj zmanjša gospodarska izguba. Zaželeno je, da so pristojni organi trajne narave. Ta organ bi moral zlasti imeti pooblastila, da sprejme neodvisno odločitev za sprejem ladje, ki potrebuje pomoč, v pribežališče.
  V ta namen bi moral ║na podlagi informacij, ki jih vsebuje ustrezni načrt o sprejemu ladij v „pribežališče“, opraviti predhodno oceno razmer.

| (17) | V načrtih za sprejem ladij, ki potrebujejo pomoč, bi morala biti natančno opisana veriga odločanja v zvezi z opozorilom in obravnavo zadevnih razmer. Jasno bi morali biti opisani zadevni organi in njihova pooblastila ter sredstva obveščanja med udeleženimi stranmi. Uporabljati bi se morali taki postopki, ki omogočajo hiter sprejem ustreznih odločitev na podlagi
  posebnega pomorskega
  strokovnega znanja
  o ravnanju pri dogodkih, kjer se lahko pričakujejo resne škodljive posledice,
  in zadostnih informacij, ki jih ima na voljo pristojni organ. |
| --- | --- |

(17)

V načrtih za sprejem ladij, ki potrebujejo pomoč, bi morala biti natančno opisana veriga odločanja v zvezi z opozorilom in obravnavo zadevnih razmer. Jasno bi morali biti opisani zadevni organi in njihova pooblastila ter sredstva obveščanja med udeleženimi stranmi. Uporabljati bi se morali taki postopki, ki omogočajo hiter sprejem ustreznih odločitev na podlagi
  posebnega pomorskega
  strokovnega znanja
  o ravnanju pri dogodkih, kjer se lahko pričakujejo resne škodljive posledice,
  in zadostnih informacij, ki jih ima na voljo pristojni organ.

| (18) | Pri izdelavi načrtov bi morale države članice zbrati informacije o možnih pribežališčih na obali, da bi pristojnemu organu omogočile, da v primeru nesreče ali nezgode na morju jasno in hitro določi najprimernejša območja za sprejem ladij, ki potrebujejo pomoč. Te informacije bi morale obsegati opis nekaterih lastnosti zadevnih krajev ter opreme in naprav, ki so na voljo za olajšanje sprejema ladij, ki potrebujejo pomoč, ali za odpravljanje posledic nesreče ali onesnaženja. |
| --- | --- |

(18)

Pri izdelavi načrtov bi morale države članice zbrati informacije o možnih pribežališčih na obali, da bi pristojnemu organu omogočile, da v primeru nesreče ali nezgode na morju jasno in hitro določi najprimernejša območja za sprejem ladij, ki potrebujejo pomoč. Te informacije bi morale obsegati opis nekaterih lastnosti zadevnih krajev ter opreme in naprav, ki so na voljo za olajšanje sprejema ladij, ki potrebujejo pomoč, ali za odpravljanje posledic nesreče ali onesnaženja.

| (19) | Pomembno je da sta seznam pristojnih organov, zadolženih za odločitev za sprejem ladje v pribežališče, in seznam organov, zadolženih za sprejemanje in obdelavo opozoril, ustrezno objavljena. Dostop do ustreznih informacij bi lahko bil koristen tudi za strani, ki se ukvarjajo s pomočjo na morju, vključno s podjetji za pomoč ali za vleko, ter za organe sosednjih držav članic, ki bi jih izredne razmere na morju lahko prizadele. |
| --- | --- |

(19)

Pomembno je da sta seznam pristojnih organov, zadolženih za odločitev za sprejem ladje v pribežališče, in seznam organov, zadolženih za sprejemanje in obdelavo opozoril, ustrezno objavljena. Dostop do ustreznih informacij bi lahko bil koristen tudi za strani, ki se ukvarjajo s pomočjo na morju, vključno s podjetji za pomoč ali za vleko, ter za organe sosednjih držav članic, ki bi jih izredne razmere na morju lahko prizadele.

| (20) | Odsotnost finančnih jamstev ali zavarovanja države članice ne oprosti dolžnosti, da nudi pomoč ladji, ki potrebuje pomoč, in da jo sprejme v pribežališče, če s tem lahko zmanjša nevarnost za posadko in za okolje. Kljub temu, da lahko pristojni organi pred sprejetjem odločitve preverijo, če ladjo krije zavarovanje ali drugo finančno jamstvo, ki omogoča ustrezno nadomestilo stroškov in škode, povezanih z njenim sprejemom v pribežališče, zahteva po teh podatkih ne sme odložiti reševalne akcije. |
| --- | --- |

(20)

Odsotnost finančnih jamstev ali zavarovanja države članice ne oprosti dolžnosti, da nudi pomoč ladji, ki potrebuje pomoč, in da jo sprejme v pribežališče, če s tem lahko zmanjša nevarnost za posadko in za okolje. Kljub temu, da lahko pristojni organi pred sprejetjem odločitve preverijo, če ladjo krije zavarovanje ali drugo finančno jamstvo, ki omogoča ustrezno nadomestilo stroškov in škode, povezanih z njenim sprejemom v pribežališče, zahteva po teh podatkih ne sme odložiti reševalne akcije.

| (21) | Pristanišča, ki sprejmejo ladjo, ki potrebuje pomoč, morajo imeti možnost, da se zanesejo na hitro povračilo stroškov in kritja vsake škode, ki bi nastala iz te akcije. Zato je pomembno, da se ne uporabljajo le Direktiva 2008/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o civilni odgovornosti in finančnih jamstvih lastnikov ladij]

   (6)

  ter mednarodni sklad za škodo zaradi onesnaženja z nafto, temveč tudi Mednarodna konvencija iz leta 1996 o odgovornosti in nadomestilu škode v zvezi s prevozom nevarnih in zdravju škodljivih snovi po morju, Mednarodna konvencija iz leta 2001 o civilni odgovornosti za škodo, nastalo zaradi onesnaženja z gorivom iz ladijskih rezervoarjev, ter Konvencija o odstranitvi razbitin iz leta 2007. Zato bi morale države članice te konvencije čim prej ratificirati. V izjemnih primerih bi morale države članice zagotoviti nadomestilo stroškov in gospodarske izgube, ki jih utrpi pristanišče zaradi sprejema ladje v pribežališče, predvsem če finančna jamstva lastnikov ladij in drugi obstoječi mehanizmi za nadomestilo ne krijejo omenjenih stroškov in gospodarske izgube. |
| --- | --- |

(21)

Pristanišča, ki sprejmejo ladjo, ki potrebuje pomoč, morajo imeti možnost, da se zanesejo na hitro povračilo stroškov in kritja vsake škode, ki bi nastala iz te akcije. Zato je pomembno, da se ne uporabljajo le Direktiva 2008/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o civilni odgovornosti in finančnih jamstvih lastnikov ladij]

   (6)

  ter mednarodni sklad za škodo zaradi onesnaženja z nafto, temveč tudi Mednarodna konvencija iz leta 1996 o odgovornosti in nadomestilu škode v zvezi s prevozom nevarnih in zdravju škodljivih snovi po morju, Mednarodna konvencija iz leta 2001 o civilni odgovornosti za škodo, nastalo zaradi onesnaženja z gorivom iz ladijskih rezervoarjev, ter Konvencija o odstranitvi razbitin iz leta 2007. Zato bi morale države članice te konvencije čim prej ratificirati. V izjemnih primerih bi morale države članice zagotoviti nadomestilo stroškov in gospodarske izgube, ki jih utrpi pristanišče zaradi sprejema ladje v pribežališče, predvsem če finančna jamstva lastnikov ladij in drugi obstoječi mehanizmi za nadomestilo ne krijejo omenjenih stroškov in gospodarske izgube.

| (22) | Posebna funkcija za ukrepe spremljanja in organizacije ladijskega prometa je omogočiti državam članicam, da se dejansko seznanijo z ladjami, ki plujejo v vodah pod njihovo jurisdikcijo, in se jim s tem omogoči, da bodo po potrebi lahko učinkoviteje ukrepale proti možnim nevarnostim. Izmenjava pridobljenih informacij prispeva k izboljšanju kakovosti zbranih podatkov in olajša njihovo obdelavo. |
| --- | --- |

(22)

Posebna funkcija za ukrepe spremljanja in organizacije ladijskega prometa je omogočiti državam članicam, da se dejansko seznanijo z ladjami, ki plujejo v vodah pod njihovo jurisdikcijo, in se jim s tem omogoči, da bodo po potrebi lahko učinkoviteje ukrepale proti možnim nevarnostim. Izmenjava pridobljenih informacij prispeva k izboljšanju kakovosti zbranih podatkov in olajša njihovo obdelavo.

| (23) | Države članice in Komisija so v skladu z Direktivo 2002/59/ES dosegle precejšen napredek na področju uskladitve elektronske izmenjave podatkov, zlasti v zvezi s prevozom nevarnega ali onesnaževalnega blaga. SafeSeaNet, ki se razvija od leta 2002, bi moral danes biti vzpostavljen kot referenčna mreža na ravni Skupnosti.
  Pomembno je zagotoviti, da SafeSeaNet ne povzroči večjega upravnega bremena ali višjih stroškov za industrijo, da je usklajena z mednarodnimi predpisi in da spoštuje zaupnost v zvezi s kakršnimi koli morebitnimi komercialnimi posledicami. |
| --- | --- |

(23)

Države članice in Komisija so v skladu z Direktivo 2002/59/ES dosegle precejšen napredek na področju uskladitve elektronske izmenjave podatkov, zlasti v zvezi s prevozom nevarnega ali onesnaževalnega blaga. SafeSeaNet, ki se razvija od leta 2002, bi moral danes biti vzpostavljen kot referenčna mreža na ravni Skupnosti.
  Pomembno je zagotoviti, da SafeSeaNet ne povzroči večjega upravnega bremena ali višjih stroškov za industrijo, da je usklajena z mednarodnimi predpisi in da spoštuje zaupnost v zvezi s kakršnimi koli morebitnimi komercialnimi posledicami.

| (24) | Napredek, dosežen pri novih tehnologijah in zlasti njihovih vesoljskih aplikacijah, kot so naprave za spremljanje ladij
  s sateliti
  , slikovni sistemi ali
  Galileo
  , danes omogočajo razširitev spremljanja pomorskega prometa dlje od obale in tako boljše pokrivanje evropskih voda. ▐
  Poleg tega je IMO spremenila Konvencijo SOLAS, da se upošteva razvoj na področju varnosti in zaščite na morju in pomorsko okoljevarstvo z namenom razviti svetovni sistem dolgega dometa za prepoznavanje in sledenje ladjam (LRIT). V skladu z zgradbo, ki jo je potrdila IMO, ki predvideva možnost vzpostavitve regionalnih podatkovnih centrov LRIT, in ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih s SafeSeaNet, bi bilo treba vzpostaviti Evropski podatkovni center LRIT za zbiranje in upravljanje s podatki LRIT. Za pridobivanje podatkov LRIT bodo morale biti države članice povezane z Evropskim podatkovnim centrom LRIT. |
| --- | --- |

(24)

Napredek, dosežen pri novih tehnologijah in zlasti njihovih vesoljskih aplikacijah, kot so naprave za spremljanje ladij
  s sateliti
  , slikovni sistemi ali
  Galileo
  , danes omogočajo razširitev spremljanja pomorskega prometa dlje od obale in tako boljše pokrivanje evropskih voda. ▐
  Poleg tega je IMO spremenila Konvencijo SOLAS, da se upošteva razvoj na področju varnosti in zaščite na morju in pomorsko okoljevarstvo z namenom razviti svetovni sistem dolgega dometa za prepoznavanje in sledenje ladjam (LRIT). V skladu z zgradbo, ki jo je potrdila IMO, ki predvideva možnost vzpostavitve regionalnih podatkovnih centrov LRIT, in ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih s SafeSeaNet, bi bilo treba vzpostaviti Evropski podatkovni center LRIT za zbiranje in upravljanje s podatki LRIT. Za pridobivanje podatkov LRIT bodo morale biti države članice povezane z Evropskim podatkovnim centrom LRIT.

| (25) | Podatki iz sistema AIS bi morali biti vključeni v sistem LRIT, da se omogoči zmanjšanje stroškov in izogne nepotrebni vgradnji opreme na ladje, ki plujejo v pomorskih območjih, katera pokrivajo spremljevalne postaje sistema AIS. Zato bi morale države članice in Komisija prevzeti vse potrebne pobude, zlasti v okviru IMO
  . |
| --- | --- |

(25)

Podatki iz sistema AIS bi morali biti vključeni v sistem LRIT, da se omogoči zmanjšanje stroškov in izogne nepotrebni vgradnji opreme na ladje, ki plujejo v pomorskih območjih, katera pokrivajo spremljevalne postaje sistema AIS. Zato bi morale države članice in Komisija prevzeti vse potrebne pobude, zlasti v okviru IMO
  .

| (26) | Da bi na ravni Skupnosti zagotovili optimalno in usklajeno uporabo informacij o pomorski varnosti, zbranih na podlagi Direktive 2002/59/ES, bi morala biti Komisija sposobna po potrebi zagotoviti obdelavo, uporabo in posredovanje teh podatkov organom, ki jih imenujejo države članice. |
| --- | --- |

(26)

Da bi na ravni Skupnosti zagotovili optimalno in usklajeno uporabo informacij o pomorski varnosti, zbranih na podlagi Direktive 2002/59/ES, bi morala biti Komisija sposobna po potrebi zagotoviti obdelavo, uporabo in posredovanje teh podatkov organom, ki jih imenujejo države članice.

| (27) | V tem okviru je razvoj sistema „Equasis“ dokazal kako pomembno je spodbujati kulturo „varnih morij“, zlasti pri upravljavcih pomorskega prometa. Komisija bi morala biti sposobna prispevati k razširjanju vseh informacij o pomorski varnosti, zlasti s pomočjo tega sistema. |
| --- | --- |

(27)

V tem okviru je razvoj sistema „Equasis“ dokazal kako pomembno je spodbujati kulturo „varnih morij“, zlasti pri upravljavcih pomorskega prometa. Komisija bi morala biti sposobna prispevati k razširjanju vseh informacij o pomorski varnosti, zlasti s pomočjo tega sistema.

| (28) | Podatke, pridobljene na podlagi te direktive, se lahko razširi in uporabi le za preprečitev položajev, ki ogrožajo varnost človeškega življenja na morju in za zaščito morskega okolja. Zato je zaželeno, da Komisija razišče možnosti za reševanje težav glede varnosti omrežij in informacij. |
| --- | --- |

(28)

Podatke, pridobljene na podlagi te direktive, se lahko razširi in uporabi le za preprečitev položajev, ki ogrožajo varnost človeškega življenja na morju in za zaščito morskega okolja. Zato je zaželeno, da Komisija razišče možnosti za reševanje težav glede varnosti omrežij in informacij.

| (29) | Uredba (ES) št. 2099/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o ustanovitvi Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS) (7) centralizira naloge odborov, ustanovljenih v skladu z zakonodajo Skupnosti o pomorski varnosti, preprečevanju onesnaževanja z ladij ter varstvu življenjskih razmer in delovnih pogojev na ladjah. Zato bi bilo treba obstoječi odbor zamenjati z odborom COSS. |
| --- | --- |

(29)

Uredba (ES) št. 2099/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o ustanovitvi Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS) (7) centralizira naloge odborov, ustanovljenih v skladu z zakonodajo Skupnosti o pomorski varnosti, preprečevanju onesnaževanja z ladij ter varstvu življenjskih razmer in delovnih pogojev na ladjah. Zato bi bilo treba obstoječi odbor zamenjati z odborom COSS.

| (30) | Prav tako bi bilo treba upoštevati spremembe navedenih mednarodnih instrumentov. |
| --- | --- |

(30)

Prav tako bi bilo treba upoštevati spremembe navedenih mednarodnih instrumentov.

| (31) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničitev Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8). |
| --- | --- |

(31)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničitev Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8).

| (32) | Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za spremembo Direktive 2002/59/ES, da se bodo upoštevale nadaljnje spremembe mednarodnih konvencij, protokolov, kodeksov in resolucij, povezanih z navedeno direktivo
  , za spremembo prilog I, III in IV glede na pridobljene izkušnje, za določitev zahtev glede vgradnje opreme za sistem LRIT na ladje, ki plujejo na območjih, katera pokrivajo fiksne bazne postaje sistema AIS držav članic, za določitev političnih pravil in načel, ki urejajo dostop do podatkov v evropskem podatkovnem centru LRIT, ter za spremembo opredelitev, sklicevanj ali prilog, da jih uskladi z zakonodajo Skupnosti ali mednarodnim pravom
  . Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb navedene direktive, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(32)

Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za spremembo Direktive 2002/59/ES, da se bodo upoštevale nadaljnje spremembe mednarodnih konvencij, protokolov, kodeksov in resolucij, povezanih z navedeno direktivo
  , za spremembo prilog I, III in IV glede na pridobljene izkušnje, za določitev zahtev glede vgradnje opreme za sistem LRIT na ladje, ki plujejo na območjih, katera pokrivajo fiksne bazne postaje sistema AIS držav članic, za določitev političnih pravil in načel, ki urejajo dostop do podatkov v evropskem podatkovnem centru LRIT, ter za spremembo opredelitev, sklicevanj ali prilog, da jih uskladi z zakonodajo Skupnosti ali mednarodnim pravom
  . Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb navedene direktive, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

| (33) | V skladu z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (9) Agencija Komisiji in državam članicam zagotavlja potrebno podporo pri izvajanju Direktive 2002/59/ES.
  ▐ |
| --- | --- |

(33)

V skladu z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (9) Agencija Komisiji in državam članicam zagotavlja potrebno podporo pri izvajanju Direktive 2002/59/ES.

▐

| (34) | Direktivo 2002/59/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(34)

Direktivo 2002/59/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe

Direktiva 2002/59/ES se spremeni:

| 1) | naslov se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

1)

naslov se nadomesti z naslednjim:

| 2) | člen 1 se spremeni:










  a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:


  „
  Namen te direktive je v Skupnosti vzpostaviti sistem spremljanja in obveščanja za ladijski promet z namenom izboljšanja varnosti in učinkovitosti pomorskega prometa, izboljšanja pristaniške in pomorske varnosti, odziva oblasti na dogodke, nesreče ali morebitne nevarne situacije na morju, vključno z iskalnimi in reševalnimi akcijami, ter prispevanja k uspešnejšem preprečevanju in odkrivanju onesnaženja z ladij.
  “ |
| --- | --- | --- |

2)

člen 1 se spremeni:

a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„
  Namen te direktive je v Skupnosti vzpostaviti sistem spremljanja in obveščanja za ladijski promet z namenom izboljšanja varnosti in učinkovitosti pomorskega prometa, izboljšanja pristaniške in pomorske varnosti, odziva oblasti na dogodke, nesreče ali morebitne nevarne situacije na morju, vključno z iskalnimi in reševalnimi akcijami, ter prispevanja k uspešnejšem preprečevanju in odkrivanju onesnaženja z ladij.
  “

| b) | doda se naslednji odstavek:


  „
  Ta direktiva določa tudi pravila za nekatere vidike obveznosti izvajalcev v verigi pomorskega prometa glede civilne odgovornosti ter uvaja prilagojeno finančno varstvo za pomorščake v primeru razpustitve.
  “ |
| --- | --- |

b)

doda se naslednji odstavek:

„
  Ta direktiva določa tudi pravila za nekatere vidike obveznosti izvajalcev v verigi pomorskega prometa glede civilne odgovornosti ter uvaja prilagojeno finančno varstvo za pomorščake v primeru razpustitve.
  “

| 3) | člen 2 se spremeni
  :








  a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:


  „
  1.
     
  Ta direktiva se uporablja:








  — | za ladje z bruto tonažo 300 ton in več, razen, če je določeno drugače, in |
| --- | --- | --- | --- |

3)

člen 2 se spremeni
  :

a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„
  1.
     
  Ta direktiva se uporablja:

—

za ladje z bruto tonažo 300 ton in več, razen, če je določeno drugače, in

| — | za pomorska območja pod jurisdikcijo držav članic v skladu z mednarodnim pravom.
  “ |
| --- | --- |

—

za pomorska območja pod jurisdikcijo držav članic v skladu z mednarodnim pravom.
  “

| b) | odstavek 2 se spremeni:








  i) | ║ uvodni stavek se nadomesti z naslednjim:
  „Razen če ni drugače določeno, se ta direktiva ne uporablja za:“ |
| --- | --- | --- |

b)

odstavek 2 se spremeni:

i)

║ uvodni stavek se nadomesti z naslednjim:

„Razen če ni drugače določeno, se ta direktiva ne uporablja za:“

| ii) | točka (c) se nadomesti z naslednjim:








  „
  c) | ladijska skladišča in opremo za uporabo na ladjah.
  “ |
| --- | --- | --- |

ii)

točka (c) se nadomesti z naslednjim:

„
  c)

ladijska skladišča in opremo za uporabo na ladjah.
  “

| 4) | člen 3 se spremeni:







  a) | točka (a) se spremeni:






  i) | uvodni stavek se nadomesti z naslednjim:
  „ ‚ustrezni mednarodni instrumenti‘ pomeni naslednje instrumente v njihovi najnovejši različici:“ |
| --- | --- | --- | --- |

4)

člen 3 se spremeni:

a)

točka (a) se spremeni:

i)

uvodni stavek se nadomesti z naslednjim:

„ ‚ustrezni mednarodni instrumenti‘ pomeni naslednje instrumente v njihovi najnovejši različici:“

| ii) | za četrto alineo se doda naslednja alinea:








  „— | „Konvencija iz leta 1996“ pomeni prečiščeno besedilo, ki povzema Konvencijo iz leta 1976 o omejitvi odgovornosti za pomorske zahtevke, ki jo je sprejela IMO, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1996;
  “ |
| --- | --- | --- |

ii)

za četrto alineo se doda naslednja alinea:

„—

„Konvencija iz leta 1996“ pomeni prečiščeno besedilo, ki povzema Konvencijo iz leta 1976 o omejitvi odgovornosti za pomorske zahtevke, ki jo je sprejela IMO, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1996;
  “

| iii) | dodajo se naslednje alinee:






  „— | „Resolucija IMO A.917(22)“ pomeni Resolucijo Mednarodne pomorske organizacije 917(22) z naslovom „Smernice za uporabo sistema AIS na ladji“, kakor je bila spremenjena z Resolucijo IMO A.956(23); |
| --- | --- | --- |

iii)

dodajo se naslednje alinee:

„—

„Resolucija IMO A.917(22)“ pomeni Resolucijo Mednarodne pomorske organizacije 917(22) z naslovom „Smernice za uporabo sistema AIS na ladji“, kakor je bila spremenjena z Resolucijo IMO A.956(23);

| — | „Resolucija IMO A.930(22)“ pomeni resolucijo IMO in upravnega odbora Mednarodne organizacije dela z naslovom „Smernice za zagotavljanje finančnega jamstva v primeru razpustitve pomorščakov“; |
| --- | --- |

—

„Resolucija IMO A.930(22)“ pomeni resolucijo IMO in upravnega odbora Mednarodne organizacije dela z naslovom „Smernice za zagotavljanje finančnega jamstva v primeru razpustitve pomorščakov“;

| — | Resolucija IMO A.949 (23) pomeni Resolucijo Mednarodne pomorske organizacije 949 (23) z naslovom „Smernice o pribežališčih za ladje, ki potrebujejo pomoč“; |
| --- | --- |

—

Resolucija IMO A.949 (23) pomeni Resolucijo Mednarodne pomorske organizacije 949 (23) z naslovom „Smernice o pribežališčih za ladje, ki potrebujejo pomoč“;

| — | Resolucija IMO A.950 (23) pomeni Resolucijo Mednarodne pomorske organizacije 950 (23) z naslovom „Službe za pomoč na morju (MAS)“; |
| --- | --- |

—

Resolucija IMO A.950 (23) pomeni Resolucijo Mednarodne pomorske organizacije 950 (23) z naslovom „Službe za pomoč na morju (MAS)“;

| — | „Smernice o pravičnem obravnavanju pomorščakov v primeru pomorskih nezgod“ pomenijo smernice, priložene k Resoluciji LEG. 3(91) pravnega odbora IMO in upravnega odbora Mednarodne organizacije dela z dne 27. aprila 2006;
  “ |
| --- | --- |

—

„Smernice o pravičnem obravnavanju pomorščakov v primeru pomorskih nezgod“ pomenijo smernice, priložene k Resoluciji LEG. 3(91) pravnega odbora IMO in upravnega odbora Mednarodne organizacije dela z dne 27. aprila 2006;
  “

| b) | točka (k) se nadomesti z:






  „k) | „pristojni organi“ pomeni organe in organizacije, ki jih države članice imenujejo za opravljanje nalog v skladu s to direktivo;“ |
| --- | --- | --- |

b)

točka (k) se nadomesti z:

„k)

„pristojni organi“ pomeni organe in organizacije, ki jih države članice imenujejo za opravljanje nalog v skladu s to direktivo;“

| c) | doda se naslednja točka:








  „
  (ka) | „lastnik ladje“ pomeni lastnika ladje ali kateri koli drug organ ali osebo, kot je upravljavec ali agent ali zakupnik, ki je od lastnika ladje prevzel odgovornost za upravljanje ladje in ki je ob prevzemu te odgovornosti privolil v prevzem vseh s tem povezanih dolžnosti in obveznosti;
  “ |
| --- | --- | --- |

c)

doda se naslednja točka:

„
  (ka)

„lastnik ladje“ pomeni lastnika ladje ali kateri koli drug organ ali osebo, kot je upravljavec ali agent ali zakupnik, ki je od lastnika ladje prevzel odgovornost za upravljanje ladje in ki je ob prevzemu te odgovornosti privolil v prevzem vseh s tem povezanih dolžnosti in obveznosti;
  “

| d) | dodajo se naslednje točke:






  „(s) | „SafeSeaNet“ pomeni sistem Skupnosti za izmenjavo pomorskih informacij, ki ga je razvila Komisija v sodelovanju z državami članicami, da bi zagotovila izvajanje zakonodaje Skupnosti; |
| --- | --- | --- |

d)

dodajo se naslednje točke:

„(s)

„SafeSeaNet“ pomeni sistem Skupnosti za izmenjavo pomorskih informacij, ki ga je razvila Komisija v sodelovanju z državami članicami, da bi zagotovila izvajanje zakonodaje Skupnosti;

| t) | „linijski prevoz“ pomeni zaporedje plovb ladje med dvema ali več istimi pristanišči bodisi v skladu z objavljenim voznim redom bodisi s tako rednimi ali pogostimi plovbami, da tvorijo prepoznavno sistematično zaporedje; |
| --- | --- |

t)

„linijski prevoz“ pomeni zaporedje plovb ladje med dvema ali več istimi pristanišči bodisi v skladu z objavljenim voznim redom bodisi s tako rednimi ali pogostimi plovbami, da tvorijo prepoznavno sistematično zaporedje;

| u) | „ribiško plovilo“ pomeni vsako plovilo, opremljeno za gospodarsko izkoriščanje živih vodnih virov; |
| --- | --- |

u)

„ribiško plovilo“ pomeni vsako plovilo, opremljeno za gospodarsko izkoriščanje živih vodnih virov;

| v) | „ladja, ki potrebuje pomoč“ pomeni ladjo v položaju, ki bi lahko privedel do izgube ladje ali ogrožal okolje ali plovbo.
  Reševanje oseb na ladji, kjer je to potrebno, ureja Konvencija SAR, ki ima prednost pred določbami te direktive. |
| --- | --- |

v)

„ladja, ki potrebuje pomoč“ pomeni ladjo v položaju, ki bi lahko privedel do izgube ladje ali ogrožal okolje ali plovbo.
  Reševanje oseb na ladji, kjer je to potrebno, ureja Konvencija SAR, ki ima prednost pred določbami te direktive.

| w) | „civilna odgovornost“ pomeni v skladu s Konvencijo iz leta 1996 odgovornost, ki daje tretji osebi v pomorskem prometu, ki ji je bila povzročena škoda, pravico do zahtevka, za katerega velja omejitev na podlagi člena 2 navedene konvencije, z izjemo zahtevkov iz Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. .../2008 [o odgovornosti prevoznikov potnikov po morju v primeru nesreče] (10); |
| --- | --- |

w)

„civilna odgovornost“ pomeni v skladu s Konvencijo iz leta 1996 odgovornost, ki daje tretji osebi v pomorskem prometu, ki ji je bila povzročena škoda, pravico do zahtevka, za katerega velja omejitev na podlagi člena 2 navedene konvencije, z izjemo zahtevkov iz Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. .../2008 [o odgovornosti prevoznikov potnikov po morju v primeru nesreče] (10);

| x) | „LRIT“ pomeni sistem, ki samodejno oddaja identifikacijske in sledne podatke dolgega dometa, v skladu s predpisom 19 iz poglavja V Konvencije SOLAS za pomorsko varnost in zaščito in za pomorske okoljevarstvene namene. |
| --- | --- |

x)

„LRIT“ pomeni sistem, ki samodejno oddaja identifikacijske in sledne podatke dolgega dometa, v skladu s predpisom 19 iz poglavja V Konvencije SOLAS za pomorsko varnost in zaščito in za pomorske okoljevarstvene namene.

| 5) | vstavi se naslednji člen:


  „Člen 4a


  Izvzetje



  1.
     
  Države članice lahko redne linije med pristanišči na svojem ozemlju izvzamejo iz zahtev, določenih v členu 4, če so izpolnjeni naslednji pogoji:










  a) | družba, ki vzdržuje redne linije, ima izdelan in posodobljen seznam zadevnih ladij, ki ga pošlje zadevnemu pristojnemu organu; |
| --- | --- | --- |

5)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 4a

Izvzetje

1.
     
  Države članice lahko redne linije med pristanišči na svojem ozemlju izvzamejo iz zahtev, določenih v členu 4, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

a)

družba, ki vzdržuje redne linije, ima izdelan in posodobljen seznam zadevnih ladij, ki ga pošlje zadevnemu pristojnemu organu;

| b) | za vsako izvedeno plovbo so pristojnemu organu na njegovo zahtevo na voljo podatki, navedeni v Prilogi I(1). Družba mora vzpostaviti notranji sistem, ki zagotavlja možnost elektronskega pošiljanja podatkov pristojnemu organu na njegovo zahtevo 24 ur na dan in brez odlašanja, v skladu s členom 4(1); |
| --- | --- |

b)

za vsako izvedeno plovbo so pristojnemu organu na njegovo zahtevo na voljo podatki, navedeni v Prilogi I(1). Družba mora vzpostaviti notranji sistem, ki zagotavlja možnost elektronskega pošiljanja podatkov pristojnemu organu na njegovo zahtevo 24 ur na dan in brez odlašanja, v skladu s členom 4(1);

| c) | vsako odstopanje od predvidenega časa vplutja v namembno pristanišče ali pilotažno postajo, daljše od šestih ur, se sporoči pristanišču prihoda v skladu s členom 4; |
| --- | --- |

c)

vsako odstopanje od predvidenega časa vplutja v namembno pristanišče ali pilotažno postajo, daljše od šestih ur, se sporoči pristanišču prihoda v skladu s členom 4;

| d) | izvzetje velja le za posamezna plovila na določeni liniji; |
| --- | --- |

d)

izvzetje velja le za posamezna plovila na določeni liniji;

| e) | linija ne šteje kot redna linija, če ni načrtovano, da se bo vzdrževala najmanj en mesec; |
| --- | --- |

e)

linija ne šteje kot redna linija, če ni načrtovano, da se bo vzdrževala najmanj en mesec;

| f) | izvzetja iz zahtev iz člena 4 so omejena na plovbe z načrtovanim trajanjem do 12 ur. |
| --- | --- |

f)

izvzetja iz zahtev iz člena 4 so omejena na plovbe z načrtovanim trajanjem do 12 ur.

2.
     
  Če poteka redna mednarodna linija med dvema ali več državami, od katerih je vsaj ena država članica, lahko katera koli izmed vpletenih držav članic zaprosi ostale države članice za izvzetje za to linijo. Vse vpletene države članice, vključno z zadevnimi obalnimi državami, sodelujejo pri odobritvi izvzetja za zadevno linijo v skladu s pogoji, navedenimi v odstavku 1.

3.
     
  Države članice redno preverjajo izpolnjevanje pogojev iz odstavkov 1 in 2. Če vsaj eden izmed teh pogojev ni izpolnjen, države članice družbi nemudoma odvzamejo pravico do izvzetja.

4.
     
  Države članice Komisiji sporočijo seznam družb in ladij, ki jim je bilo odobreno izvzetje iz tega člena, kakor tudi morebitne posodobitve seznama.
  “

| 6) | vstavita se naslednja člena:
  „Člen 6a


  Uporaba sistemov samodejnega prepoznavanja (AIS) na ribiških plovilih

  ║Vsako ribiško plovilo, ki meri v dolžino več kot 15 metrov, in ki pluje pod zastavo države članice ter je registrirano v Skupnosti ali deluje v notranjih morskih vodah ali teritorialnem morju države članice ali iztovarja ulov v pristanišču države članice, mora biti po časovnem načrtu iz dela I(3) Priloge II opremljeno z AIS (razred A), ki izpolnjuje izvedbene standarde, ki jih je določil IMO.
  Ribiška plovila, opremljena z AIS, poskrbijo, da AIS vedno deluje. V izrednih okoliščinah se AIS lahko izključi, če poveljnik meni, da je to nujno za zaščito in varnost njegove ladje.

  Člen 6b


  Uporaba sistema dolgega dometa za prepoznavanje in sledenje ladjam (LRIT)



  1.
     
  Vsaka ladja, ki opravlja mednarodne plovbe in pristaja v pristanišču v državi članici, se opremi s sistemom LRIT v skladu s predpisom 19 iz poglavja V Konvencije SOLAS ter z izvedbenimi standardi in funkcionalnimi zahtevami, ki jih je sprejela IMO.




  Komisija v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 28(2) in v sodelovanju z državami članicami določi postopke in zahteve za vgradnjo opreme za sistem LRIT na ladje, ki plujejo na območjih, katera pokrivajo fiksne bazne postaje sistema AIS držav članic, in predloži IMO vse ustrezne ukrepe.




  2.
     
  Države članice in Komisija sodelujejo pri vzpostavitvi evropskega podatkovnega centra LRIT, ki bo odgovoren za obdelavo podatkov dolgega dometa za prepoznavanje in sledenje.




  Evropski podatkovni center LRIT je sestavni del evropskega sistema izmenjave pomorskih informacij SafeSeaNet. Stroške, povezane s spremembo nacionalnih elementov v sistemu SafeSeaNet zaradi vključitve podatkov LRIT, nosijo države članice.




  Države članice vzpostavijo in vzdržujejo povezavo z evropskim podatkovnim centrom LRIT.




  3.
     
  Komisija določi politiko in načela dostopa do podatkov, shranjenih v evropskem podatkovnem centru LRIT, v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 28(2).

  “ |
| --- | --- |

6)

vstavita se naslednja člena:

„Člen 6a

Uporaba sistemov samodejnega prepoznavanja (AIS) na ribiških plovilih

║Vsako ribiško plovilo, ki meri v dolžino več kot 15 metrov, in ki pluje pod zastavo države članice ter je registrirano v Skupnosti ali deluje v notranjih morskih vodah ali teritorialnem morju države članice ali iztovarja ulov v pristanišču države članice, mora biti po časovnem načrtu iz dela I(3) Priloge II opremljeno z AIS (razred A), ki izpolnjuje izvedbene standarde, ki jih je določil IMO.

Ribiška plovila, opremljena z AIS, poskrbijo, da AIS vedno deluje. V izrednih okoliščinah se AIS lahko izključi, če poveljnik meni, da je to nujno za zaščito in varnost njegove ladje.

Člen 6b

Uporaba sistema dolgega dometa za prepoznavanje in sledenje ladjam (LRIT)

1.
     
  Vsaka ladja, ki opravlja mednarodne plovbe in pristaja v pristanišču v državi članici, se opremi s sistemom LRIT v skladu s predpisom 19 iz poglavja V Konvencije SOLAS ter z izvedbenimi standardi in funkcionalnimi zahtevami, ki jih je sprejela IMO.

Komisija v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 28(2) in v sodelovanju z državami članicami določi postopke in zahteve za vgradnjo opreme za sistem LRIT na ladje, ki plujejo na območjih, katera pokrivajo fiksne bazne postaje sistema AIS držav članic, in predloži IMO vse ustrezne ukrepe.

2.
     
  Države članice in Komisija sodelujejo pri vzpostavitvi evropskega podatkovnega centra LRIT, ki bo odgovoren za obdelavo podatkov dolgega dometa za prepoznavanje in sledenje.

Evropski podatkovni center LRIT je sestavni del evropskega sistema izmenjave pomorskih informacij SafeSeaNet. Stroške, povezane s spremembo nacionalnih elementov v sistemu SafeSeaNet zaradi vključitve podatkov LRIT, nosijo države članice.

Države članice vzpostavijo in vzdržujejo povezavo z evropskim podatkovnim centrom LRIT.

3.
     
  Komisija določi politiko in načela dostopa do podatkov, shranjenih v evropskem podatkovnem centru LRIT, v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 28(2).

  “

| 7) | člen 12 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 12


  Obveznosti vkrcevalca



  1.
     
  Vkrcevalci, ki
  v pristanišču države članice
  ponujajo v prevoz nevarno ali onesnaževalno blago, ne glede na velikost blaga, poveljniku ali upravljavcu ladje, preden se blago vkrca na ladjo, izročijo
  izjavo, ki vsebuje naslednje informacije:






  a) | informacije, naštete v Prilogi I(2); |
| --- | --- | --- |

7)

člen 12 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 12

Obveznosti vkrcevalca

1.
     
  Vkrcevalci, ki
  v pristanišču države članice
  ponujajo v prevoz nevarno ali onesnaževalno blago, ne glede na velikost blaga, poveljniku ali upravljavcu ladje, preden se blago vkrca na ladjo, izročijo
  izjavo, ki vsebuje naslednje informacije:

a)

informacije, naštete v Prilogi I(2);

| b) | za snovi iz Priloge I h Konvenciji MARPOL varnostni list, ki navaja fizikalno-kemijske lastnosti proizvodov
  (kjer je to primerno)
  , tudi njihovo viskoznost, izraženo v cSt pri 50 °C, in gostoto pri 15 °C
  in druge podatke, vsebovane v varnostnem listu, v skladu z Resolucijo IMO MSC.150(77)
  ; |
| --- | --- |

b)

za snovi iz Priloge I h Konvenciji MARPOL varnostni list, ki navaja fizikalno-kemijske lastnosti proizvodov
  (kjer je to primerno)
  , tudi njihovo viskoznost, izraženo v cSt pri 50 °C, in gostoto pri 15 °C
  in druge podatke, vsebovane v varnostnem listu, v skladu z Resolucijo IMO MSC.150(77)
  ;

| c) | kontaktno številko za klic v sili vkrcevalca ali katere koli druge osebe ali telesa, ki ima informacije o fizikalno-kemijskih lastnostih proizvodov in o ukrepanju v nujnih primerih. |
| --- | --- |

c)

kontaktno številko za klic v sili vkrcevalca ali katere koli druge osebe ali telesa, ki ima informacije o fizikalno-kemijskih lastnostih proizvodov in o ukrepanju v nujnih primerih.

2.
     
  Plovila, ki prihajajo iz pristanišča zunaj Skupnosti in so namenjena v pristanišče države članice ali na sidrišče v teritorialnih vodah države članice in ki prevažajo nevarno ali onesnaževalno blago, morajo imeti deklaracijo vkrcevalca, ki vsebuje naslednje informacije:

| a) | informacije, naštete v razdelku 3 Priloge I; |
| --- | --- |

a)

informacije, naštete v razdelku 3 Priloge I;

| b) | informacije iz odstavka 1(b) in (c) tega člena. |
| --- | --- |

b)

informacije iz odstavka 1(b) in (c) tega člena.

3
  .   Dolžnost
  in odgovornost
  vkrcevalca je, da ▐ zagotovi, da je pošiljka, predložena v prevoz, res tista, ki je bila deklarirana v skladu
  z odstavkoma 1 in 1a
  .“

| 8) | v členu 14(2) se točka (c) nadomesti z naslednjim:








  „
  c) | vsaka država članica mora imeti možnost, da na zahtevo nemudoma pošlje informacije iz sistema SafeSeaNet o ladji in o nevarnem ali onesnaževalnem blagu na njej nacionalnemu in lokalnemu pristojnemu organu druge države članice, če se te informacije potrebujejo izključno zaradi pomorske varnosti, pomorske zaščite ali varstva morskega okolja.
  “ |
| --- | --- | --- |

8)

v členu 14(2) se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„
  c)

vsaka država članica mora imeti možnost, da na zahtevo nemudoma pošlje informacije iz sistema SafeSeaNet o ladji in o nevarnem ali onesnaževalnem blagu na njej nacionalnemu in lokalnemu pristojnemu organu druge države članice, če se te informacije potrebujejo izključno zaradi pomorske varnosti, pomorske zaščite ali varstva morskega okolja.
  “

| 9) | v členu 16(1) se dodata naslednji točki:






  „d) | ║ladje, ki niso uradno obvestile o zavarovanju ali finančnih jamstvih, ali le teh nimajo, v skladu
  s to direktivo
  in mednarodnimi predpisi; |
| --- | --- | --- |

9)

v členu 16(1) se dodata naslednji točki:

„d)

║ladje, ki niso uradno obvestile o zavarovanju ali finančnih jamstvih, ali le teh nimajo, v skladu
  s to direktivo
  in mednarodnimi predpisi;

| e) | ladje, glede katerih so piloti ali pristaniški organi prijavili očitne pomanjkljivosti, ki bi lahko ogrožale varnost plovbe ali povzročile tveganje za okolje.“ |
| --- | --- |

e)

ladje, glede katerih so piloti ali pristaniški organi prijavili očitne pomanjkljivosti, ki bi lahko ogrožale varnost plovbe ali povzročile tveganje za okolje.“

| 10) | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 18a


  Ukrepi v primeru tveganja zaradi prisotnosti ledu

  1.   Če pristojni organi glede na stanje ledu menijo, da obstaja resna grožnja za varnost človeškega življenja na morju ali za varstvo njihovih pomorskih območij ali obalnih con ali za varstvo pomorskih območij ali obalnih con drugih držav:






  a) | poveljniku ladje, ki je v njihovem območju pristojnosti ali želi vpluti v enega od njihovih pristanišč ali izpluti iz njega, zagotovijo ustrezne informacije o stanju ledu, priporočenih poteh in o storitvah ledolomilcev v njihovem območju pristojnosti; |
| --- | --- | --- |

10)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 18a

Ukrepi v primeru tveganja zaradi prisotnosti ledu

1.   Če pristojni organi glede na stanje ledu menijo, da obstaja resna grožnja za varnost človeškega življenja na morju ali za varstvo njihovih pomorskih območij ali obalnih con ali za varstvo pomorskih območij ali obalnih con drugih držav:

a)

poveljniku ladje, ki je v njihovem območju pristojnosti ali želi vpluti v enega od njihovih pristanišč ali izpluti iz njega, zagotovijo ustrezne informacije o stanju ledu, priporočenih poteh in o storitvah ledolomilcev v njihovem območju pristojnosti;

| b) | brez poseganja v dolžnost pomagati ladjam, ki potrebujejo pomoč, in v druge obveznosti, ki izhajajo iz ustreznih mednarodnih predpisov, lahko zahtevajo, da ladja, ki je v zadevnem območju in želi vpluti v pristanišče ali terminal ali izpluti iz njega ali zapustiti območje zasidranja,
  z listinami dokaže, da
  izpolnjuje zahteve glede trdnosti in moči, ustrezne stanju ledu v zadevnem območju. |
| --- | --- |

b)

brez poseganja v dolžnost pomagati ladjam, ki potrebujejo pomoč, in v druge obveznosti, ki izhajajo iz ustreznih mednarodnih predpisov, lahko zahtevajo, da ladja, ki je v zadevnem območju in želi vpluti v pristanišče ali terminal ali izpluti iz njega ali zapustiti območje zasidranja,
  z listinami dokaže, da
  izpolnjuje zahteve glede trdnosti in moči, ustrezne stanju ledu v zadevnem območju.

2.   Ukrepi, sprejeti na podlagi odstavka 1, temeljijo, kar zadeva podatke o stanju ledu, na napovedih o stanju ledu in vremenskih razmerah, ki jih posreduje pristojna meteorološka informacijska služba, ki jo priznava država članica.“

| 11) | člen 19 se spremeni:








  a) | k odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

  „V ta namen pristojnim nacionalnim organom na njihovo zahtevo predložijo informacije iz člena 12.“ |
| --- | --- | --- |

11)

člen 19 se spremeni:

a)

k odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

„V ta namen pristojnim nacionalnim organom na njihovo zahtevo predložijo informacije iz člena 12.“

| b) | doda se naslednji odstavek:


  „
  3a.
     
  Države članice v skladu s svojo nacionalno zakonodajo upoštevajo ustrezne določbe Smernic IMO o pravičnem obravnavanju pomorščakov v primeru pomorskih nesreč, zlasti kar zadeva poveljnika in posadko ladje, ki potrebuje pomoč v vodah pod njihovo jurisdikcijo.
  “ |
| --- | --- |

b)

doda se naslednji odstavek:

„
  3a.
     
  Države članice v skladu s svojo nacionalno zakonodajo upoštevajo ustrezne določbe Smernic IMO o pravičnem obravnavanju pomorščakov v primeru pomorskih nesreč, zlasti kar zadeva poveljnika in posadko ladje, ki potrebuje pomoč v vodah pod njihovo jurisdikcijo.
  “

| 12) | doda se naslednji člen:


  „Člen 19a


  Pristojni organ za sprejem ladij, ki potrebujejo pomoč



  1.
     
  Vsaka država članica določi pristojni organ, ki ima zahtevano znanje in je neodvisen ter ima pooblastila, da v času reševalne akcije na lastno pobudo sprejema odločitve o sprejemu ladij z namenom:








  — | zaščite človeških življenj, |
| --- | --- | --- |

12)

doda se naslednji člen:

„Člen 19a

Pristojni organ za sprejem ladij, ki potrebujejo pomoč

1.
     
  Vsaka država članica določi pristojni organ, ki ima zahtevano znanje in je neodvisen ter ima pooblastila, da v času reševalne akcije na lastno pobudo sprejema odločitve o sprejemu ladij z namenom:

—

zaščite človeških življenj,

| — | zaščite obale, |
| --- | --- |

—

zaščite obale,

| — | zaščite morskega okolja, |
| --- | --- |

—

zaščite morskega okolja,

| — | varnosti na morju, |
| --- | --- |

—

varnosti na morju,

| — | zmanjšanja gospodarske izgube. |
| --- | --- |

—

zmanjšanja gospodarske izgube.

2.
     
  Organ iz odstavka 1 prevzame odgovornost za izvedbo načrtov iz člena 20a.

3.
     
  Organ iz odstavka 1 lahko med drugim

| a) | omeji gibanje ladje ali jo usmeri na določeno pot. Ta zahteva ne vpliva na odgovornost poveljnika za varno upravljanje ladje; |
| --- | --- |

a)

omeji gibanje ladje ali jo usmeri na določeno pot. Ta zahteva ne vpliva na odgovornost poveljnika za varno upravljanje ladje;

| b) | na poveljnika ladje naslovi uradni opomin, naj se preneha z grožnjo okolju ali pomorski varnosti; |
| --- | --- |

b)

na poveljnika ladje naslovi uradni opomin, naj se preneha z grožnjo okolju ali pomorski varnosti;

| c) | stopi na ladjo ali nanjo pošlje ocenjevalno skupino, ki oceni škodo na ladji in stopnjo tveganja, pomaga poveljniku, da uredi razmere ter sproti obvešča pristojno obalno postajo; |
| --- | --- |

c)

stopi na ladjo ali nanjo pošlje ocenjevalno skupino, ki oceni škodo na ladji in stopnjo tveganja, pomaga poveljniku, da uredi razmere ter sproti obvešča pristojno obalno postajo;

| d) | pokliče reševalce in jih napoti, kamor je potrebno; |
| --- | --- |

d)

pokliče reševalce in jih napoti, kamor je potrebno;

| e) | naroči, da se ladjo krmari ali vleče.

  “ |
| --- | --- |

e)

naroči, da se ladjo krmari ali vleče.

  “

| 13) | člen 20 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 20


  Sprejem ladij, ki potrebujejo pomoč, v pribežališča

  1.   
  Organ iz člena 19a odloča o sprejemu ladij v pribežališče. Ta organ zagotovi, da se za ladjo v izjemnih okoliščinah opravi
  predhodna ocena razmer, opravljena na podlagi načrta iz člena 20a, in
  da se ta ladja sprejme v pribežališče v primeru, da se s tem omogoči zmanjšanje tveganja, povezanega z njenim položajem, ali se to tveganje prepreči
  .
  2.   Organi iz odstavka 1 se redno sestajajo zaradi izmenjave strokovnega znanja in izboljšave ukrepov, sprejetih na podlagi tega člena. Zaradi posebnih okoliščin se lahko sestanejo kadar koli.“ |
| --- | --- |

13)

člen 20 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 20

Sprejem ladij, ki potrebujejo pomoč, v pribežališča

1.   
  Organ iz člena 19a odloča o sprejemu ladij v pribežališče. Ta organ zagotovi, da se za ladjo v izjemnih okoliščinah opravi
  predhodna ocena razmer, opravljena na podlagi načrta iz člena 20a, in
  da se ta ladja sprejme v pribežališče v primeru, da se s tem omogoči zmanjšanje tveganja, povezanega z njenim položajem, ali se to tveganje prepreči
  .

2.   Organi iz odstavka 1 se redno sestajajo zaradi izmenjave strokovnega znanja in izboljšave ukrepov, sprejetih na podlagi tega člena. Zaradi posebnih okoliščin se lahko sestanejo kadar koli.“

| 14) | vstavijo se naslednji členi:
  „Člen 20a


  Načrti za sprejem ladij, ki potrebujejo pomoč

  1.   Države članice izdelajo načrte za odziv na grožnje, ki jih povzročajo ladje, ki potrebujejo pomoč, v vodah pod njihovo jurisdikcijo
  , ter za zagotavljanje varnega sprejema ladij in varovanje človeških življenj
  .
  2.   Načrti iz odstavka 1 se izdelajo po posvetovanju z zadevnimi stranmi in na podlagi resolucij IMO A.949(23) in A.950(23) in vsebujejo vsaj naslednje informacije:






  a) | identiteto organa ali organov, pristojnih za sprejem in obdelavo opozoril; |
| --- | --- | --- |

14)

vstavijo se naslednji členi:

„Člen 20a

Načrti za sprejem ladij, ki potrebujejo pomoč

1.   Države članice izdelajo načrte za odziv na grožnje, ki jih povzročajo ladje, ki potrebujejo pomoč, v vodah pod njihovo jurisdikcijo
  , ter za zagotavljanje varnega sprejema ladij in varovanje človeških življenj
  .

2.   Načrti iz odstavka 1 se izdelajo po posvetovanju z zadevnimi stranmi in na podlagi resolucij IMO A.949(23) in A.950(23) in vsebujejo vsaj naslednje informacije:

a)

identiteto organa ali organov, pristojnih za sprejem in obdelavo opozoril;

| b) | identiteto pristojnega organa za ocenitev situacije in sprejem odločitve o sprejemu ali zavrnitvi ladje, ki potrebuje pomoč, v izbranem pribežališču; |
| --- | --- |

b)

identiteto pristojnega organa za ocenitev situacije in sprejem odločitve o sprejemu ali zavrnitvi ladje, ki potrebuje pomoč, v izbranem pribežališču;

| c) | informacije o obali držav članic
  in vse elemente za lažjo naglo oceno in hitro odločitev glede izbire pribežališča za ladjo
  , ki potrebuje pomoč║, vključno z opisom okoljskih, gospodarskih in družbenih dejavnikov ter naravnih pogojev; |
| --- | --- |

c)

informacije o obali držav članic
  in vse elemente za lažjo naglo oceno in hitro odločitev glede izbire pribežališča za ladjo
  , ki potrebuje pomoč║, vključno z opisom okoljskih, gospodarskih in družbenih dejavnikov ter naravnih pogojev;

| d) | ocenjevalne postopke za sprejem ali zavrnitev ladje, ki potrebuje pomoč, v pribežališče; |
| --- | --- |

d)

ocenjevalne postopke za sprejem ali zavrnitev ladje, ki potrebuje pomoč, v pribežališče;

| e) | ustrezna sredstva in naprave za pomoč, reševanje in boj proti onesnaževanju; |
| --- | --- |

e)

ustrezna sredstva in naprave za pomoč, reševanje in boj proti onesnaževanju;

| f) | postopke za mednarodno usklajevanje in odločanje; |
| --- | --- |

f)

postopke za mednarodno usklajevanje in odločanje;

| g) | postopke glede finančnih jamstev in odgovornosti za ladje, sprejete v pribežališče. |
| --- | --- |

g)

postopke glede finančnih jamstev in odgovornosti za ladje, sprejete v pribežališče.

3.   Države članice objavijo ime pristojnega organa iz
  člena 19a
  in organov, imenovanih za sprejemanje in obdelavo opozoril
  , ter tudi njihove kontaktne naslove
  .

Države članice sosednjim državam članicam na zahtevo sporočijo ustrezne informacije o načrtih.

Pri izvajanju postopkov, ki jih predvidevajo načrti za sprejem ladij, ki potrebujejo pomoč, države članice zagotovijo, da so vse ustrezne informacije na voljo stranem, udeleženim v teh akcijah.

Če države članice tako zahtevajo, velja za tiste, ki prejmejo informacije v skladu z drugim in tretjim pododstavkom, obveza zaupnosti.

4.   Države članice obvestijo Komisijo o ukrepih, sprejetih na podlagi tega člena, do... (11).

Člen 20b

Režim civilne odgovornosti in finančnega jamstva

1.
     
  Države članice določijo režim civilne odgovornosti za lastnike ladij in zagotovijo, da je pravica lastnikov ladij do omejitve svoje odgovornosti zagotovljena z vsemi določbami Konvencije iz leta 1996.

2.
     
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da vsak lastnik ladje, ki pluje pod njihovo zastavo, zagotovi finančno jamstvo za civilno odgovornost, skladno z zgornjo mejo, določeno na podlagi Konvencije iz leta 1996.

3.
     
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da vsak lastnik ladje, ki pluje pod zastavo tretje države, v skladu z določbami iz odstavka 2 zagotovi finančno jamstvo, ko ta ladja vpluje v njihovo izključno ekonomsko cono ali enakovredno cono. Finančno jamstvo velja vsaj tri mesece od datuma, ko je bilo zahtevano.

Člen 20c

Finančno jamstvo v primeru razpustitve pomorščakov

1.
     
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da vsak lastnik ladje, ki pluje pod njihovo zastavo, v primeru razpustitve pomorščakov v skladu z Resolucijo IMO A.930(22) zagotovi finančno jamstvo za varstvo pomorščakov, ki so na ladji zaposleni ali najeti.

2.
     
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da vsak lastnik ladje, ki pluje pod zastavo tretje države, v skladu z določbami iz odstavka 1 zagotovi finančno jamstvo, ko ta ladja vpluje v pristanišče ali priobalni terminal pod njihovo jurisdikcijo ali se zasidra v območju pod njihovo jurisdikcijo.

3.
     
  Države članice zagotovijo, da je sistem finančnega jamstva v primeru razpustitve pomorščakov dostopen v skladu z Resolucijo IMO A.930(22).

Člen 20d

Potrdilo o finančnem jamstvu

1.
     
  Obstoj in veljavnost finančnih jamstev iz členov 20b in 20c se potrdi z enim ali več potrdili.

2.
     
  Potrdila izdajo pristojni organi držav članic, potem ko se prepričajo, da lastnik ladje izpolnjuje zahteve, določene s to direktivo. Ob izdaji potrdila pristojni organi preverijo tudi, če ima porok ustanovljeno podjetje v Evropski uniji.

Če je ladja registrirana v državi članici, potrdila izda ali potrdi pristojni organ države registracije ladje.

Če je ladja registrirana v tretji državi, lahko potrdila izda ali potrdi pristojni organ katere koli države članice.

3.
     
  Komisija določi pogoje za izdajo in veljavnost potrdil, zlasti merila in pogoje za izdajo ter ukrepe v zvezi z dajalci teh finančnih jamstev. Navedeni ukrepi za spremembo nebistvenih določb te direktive, med drugim z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 28(2).

4.
     
  Potrdila vsebujejo naslednje informacije:

| a) | ime ladje in pristanišče vpisa; |
| --- | --- |

a)

ime ladje in pristanišče vpisa;

| b) | ime in glavni sedež poslovanja lastnika ladje; |
| --- | --- |

b)

ime in glavni sedež poslovanja lastnika ladje;

| c) | vrsto jamstva; |
| --- | --- |

c)

vrsto jamstva;

| d) | ime in glavni sedež poslovanja zavarovatelja ali druge osebe, ki daje jamstvo, in po potrebi kraj poslovanja, kjer je zavarovanje ali jamstvo sklenjeno; |
| --- | --- |

d)

ime in glavni sedež poslovanja zavarovatelja ali druge osebe, ki daje jamstvo, in po potrebi kraj poslovanja, kjer je zavarovanje ali jamstvo sklenjeno;

| e) | obdobje veljavnosti potrdila, ki ni daljše od obdobja veljavnosti zavarovanja ali drugega jamstva. |
| --- | --- |

e)

obdobje veljavnosti potrdila, ki ni daljše od obdobja veljavnosti zavarovanja ali drugega jamstva.

5.
     
  Potrdila so v uradnem jeziku ali jezikih države članice, ki jih je izdala. Če uporabljeni jezik ni niti angleščina niti francoščina, besedilo vključuje prevod v enega od teh jezikov.

Člen 20e

Uradno obvestilo o potrdilu o finančnem jamstvu

1.
     
  Potrdilo se hrani na krovu ladje, kopija pa se deponira pri organu, ki hrani zapis o registraciji ladje ali, če ladja ni registrirana v državi članici, pri organu, ki je izdal ali potrdil potrdilo. Zadevni organ posreduje kopijo potrdila uradu Skupnosti iz člena 20i, da ga ta shrani v svoji evidenci.

2.
     
  Upravljavec, agent ali poveljnik ladje, ki vpluje v izključno ekonomsko cono ali enakovredno cono države članice v primerih iz člena 20b, uradno obvesti organe te države članice o prisotnosti potrdila o finančnem jamstvu na ladji.

3.
     
  Upravljavec, agent ali poveljnik ladje, ki je namenjena v pristanišče ali predobalni terminal pod jurisdikcijo države članice ali ki se želi zasidrati v območju pod jurisdikcijo države članice v primerih iz člena 20c, uradno obvesti organe te države članice o prisotnosti potrdila o finančnem jamstvu na ladji.

4.
     
  Pristojni organi držav članic imajo možnost, da si prek SafeSeaNet izmenjujejo informacije, določene v odstavku 1.

Člen 20f

Kazni

Države članice zagotovijo spoštovanje pravil iz te direktive in določijo kazni za njihovo kršitev. Kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračalne.

Člen 20g

Medsebojno priznavanje potrdil o finančnem jamstvu med državami članicami

Države članice priznajo potrdila, ki jih izda ali potrdi druga država članica na podlagi člena 20d za vse namene te direktive, in jih obravnavajo kot enakovredne potrdilom, ki jih izdajo ali potrdijo same, četudi gre za ladjo, ki ni registrirana v državi članici.

Država članica lahko kadar koli zahteva posvetovanje z državo, ki je izdala ali potrdila potrdilo, če meni, da zavarovatelj ali porok, naveden na potrdilu, ni finančno sposoben izpolniti obveznosti, ki jih določa ta direktiva.

Člen 20h

Neposreden ukrep proti dajalcu finančnega jamstva za civilno odgovornost

Vsak zahtevek za nadomestilo škode, ki jo povzroči ladja, se lahko vloži neposredno pri dajalcu finančnega jamstva za civilno škodo, ki krije civilno odgovornost lastnika ladje
  .

Dajalec finančnega jamstva lahko uveljavlja katera koli sredstva obrambe, do katerih bi bil upravičen lastnik ladje, razen stečaja ali likvidacije lastnika ladje.

Dajalec finančnega jamstva lahko tudi uveljavlja sredstva obrambe, da je izguba ali škoda nastala zaradi namernega dejanja ali namerne opustitve dejanja lastnika ladje. Vendar pa ne more uveljavljati nobenih sredstev obrambe, do katerih bi bil lahko upravičen v sodnih postopkih, ki bi jih lastnik ladje začel proti njemu.

Dajalec finančnega jamstva lahko v vsakem primeru zahteva od lastnika ladje, da se pridruži postopku.

Člen 20i

Urad Skupnosti

Ustanovi se urad Skupnosti, ki je pristojen za natančno vodenje evidence izdanih potrdil, njihovo preverjanje in zagotavljanje veljavnosti ter preverjanje stvarnosti finančnih jamstev, ki jih registrirajo tretje države.

Člen 20j

Finančno jamstvo in nadomestila

1.
     
  Države članice morajo predhodno oceno in odločitev iz člena 20(1) opraviti oziroma izdati tudi, če potrdilo o zavarovanju ali finančno jamstvo ne obstaja, to pa tudi ni zadosten razlog, da bi država članica zavrnila sprejem ladje v pribežališče.

2.
     
  Brez poseganja v odstavek 1 lahko država članica pri sprejemu ladje v pribežališče zahteva, da upravljavec, agent ali poveljnik ladje predloži potrdilo o zavarovanju ali finančnem jamstvu, kot je določeno s to direktivo, ki krije odgovornost tega upravljavca, agenta ali poveljnika ladje za škodo, ki jo povzroči ladja. Zahteva po potrdilu ne sme povzročiti nobene zamude pri sprejemu ladje, ki potrebuje pomoč.

3.
     
  Države članice zagotovijo povračilo stroškov in morebitne gospodarske izgube, ki jo utrpi pristanišče zaradi odločitve, sprejete v skladu s členom 20(1), če teh stroškov ali gospodarske izgube v razumnem času ne povrne lastnik ali upravljavec ladje v skladu s to direktivo in z obstoječimi mehanizmi za finančno nadomestilo.
  “

| 15) | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 22a


  SafeSeaNet

  1.   Države članice za obdelavo informacij iz te direktive vzpostavijo nacionalne ali lokalne sisteme upravljanja pomorskih informacij.
  2.   Sistemi, vzpostavljeni na podlagi odstavka 1, omogočajo operativno uporabo zbranih informacij in izpolnjevanje zlasti pogojev iz člena 14.
  3.   Za učinkovito izmenjavo informacij iz te direktive države članice zagotovijo, da se lahko nacionalni ali lokalni sistemi, vzpostavljeni za zbiranje, obdelavo in hranjenje teh informacij, povežejo s SafeSeaNetom. Komisija zagotovi, da SafeSeaNet deluje 24 ur na dan.
  Osnovna načela SafeSeaNeta so opredeljena v Prilogi III.




  4.
     
  Pri sodelovanju v okviru regionalnih dogovorov ali čezmejnih, medregionalnih ali transnacionalnih projektov države članice zagotovijo, da razviti informacijski sistemi ali omrežja ustrezajo zahtevam te direktive ter so združljivi in povezani s SafeSeaNet.
  “ |
| --- | --- |

15)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 22a

SafeSeaNet

1.   Države članice za obdelavo informacij iz te direktive vzpostavijo nacionalne ali lokalne sisteme upravljanja pomorskih informacij.

2.   Sistemi, vzpostavljeni na podlagi odstavka 1, omogočajo operativno uporabo zbranih informacij in izpolnjevanje zlasti pogojev iz člena 14.

3.   Za učinkovito izmenjavo informacij iz te direktive države članice zagotovijo, da se lahko nacionalni ali lokalni sistemi, vzpostavljeni za zbiranje, obdelavo in hranjenje teh informacij, povežejo s SafeSeaNetom. Komisija zagotovi, da SafeSeaNet deluje 24 ur na dan.
  Osnovna načela SafeSeaNeta so opredeljena v Prilogi III.

4.
     
  Pri sodelovanju v okviru regionalnih dogovorov ali čezmejnih, medregionalnih ali transnacionalnih projektov države članice zagotovijo, da razviti informacijski sistemi ali omrežja ustrezajo zahtevam te direktive ter so združljivi in povezani s SafeSeaNet.
  “

| 16) | člen 23 se spremeni:






  a) | točka (c) se nadomesti z naslednjim:






  „c) | povečati pokritost sistema Skupnosti za spremljanje in obveščanje za ladijski promet in/ali ga posodobiti zaradi izboljšanja prepoznavanja in spremljanja ladij, ob upoštevanju razvoja na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij. V ta namen države članice in Komisija sodelujejo pri uvedbi, kjer je to potrebno, sistemov obveznega poročanja, obveznih služb nadzora pomorskega prometa in ustreznih sistemov organizacije ladijskega prometa z namenom, da se predložijo IMO v odobritev. V okviru zadevnih regionalnih ali mednarodnih organov sodelujejo tudi pri razvoju naprav dolgega dometa za spremljanje pomorskega prometa in pomorski nadzor;“ |
| --- | --- | --- | --- |

16)

člen 23 se spremeni:

a)

točka (c) se nadomesti z naslednjim:

„c)

povečati pokritost sistema Skupnosti za spremljanje in obveščanje za ladijski promet in/ali ga posodobiti zaradi izboljšanja prepoznavanja in spremljanja ladij, ob upoštevanju razvoja na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij. V ta namen države članice in Komisija sodelujejo pri uvedbi, kjer je to potrebno, sistemov obveznega poročanja, obveznih služb nadzora pomorskega prometa in ustreznih sistemov organizacije ladijskega prometa z namenom, da se predložijo IMO v odobritev. V okviru zadevnih regionalnih ali mednarodnih organov sodelujejo tudi pri razvoju naprav dolgega dometa za spremljanje pomorskega prometa in pomorski nadzor;“

| b) | doda se naslednja točka:






  „e) | zagotoviti medsebojno povezavo in interoperabilnost nacionalnih sistemov, ki se uporabljajo za upravljanje informacij iz Priloge I, ter razviti in posodobiti SafeSeaNet;“ |
| --- | --- | --- |

b)

doda se naslednja točka:

„e)

zagotoviti medsebojno povezavo in interoperabilnost nacionalnih sistemov, ki se uporabljajo za upravljanje informacij iz Priloge I, ter razviti in posodobiti SafeSeaNet;“

| 17) | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 23a


  Obdelava in upravljanje informacij o varnosti v pomorskem prometu

  1.   Komisija organom, ki jih imenujejo države članice, po potrebi zagotovi obdelavo, uporabo in razširjanje informacij, ki so bile zbrane na podlagi te direktive.
  2.   Komisija po potrebi prispeva k razvoju in delovanju sistemov za zbiranje in razširjanje podatkov o varnosti v pomorskem prometu, zlasti prek sistema „Equasis“ ali katerega koli drugega enakovrednega javnega sistema.“ |
| --- | --- |

17)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 23a

Obdelava in upravljanje informacij o varnosti v pomorskem prometu

1.   Komisija organom, ki jih imenujejo države članice, po potrebi zagotovi obdelavo, uporabo in razširjanje informacij, ki so bile zbrane na podlagi te direktive.

2.   Komisija po potrebi prispeva k razvoju in delovanju sistemov za zbiranje in razširjanje podatkov o varnosti v pomorskem prometu, zlasti prek sistema „Equasis“ ali katerega koli drugega enakovrednega javnega sistema.“

| 18) | v členu 24 se vstavita naslednja odstavka:


  „
  Države članice v skladu s svojo nacionalno zakonodajo preverijo in potrdijo, da objavljeni podatki v sistemu AIS in LRIT, ki jih ladje dajo na razpolago, ne ogrožajo varnosti, niso v nasprotju z zaščito ali varstvom okolja, in ne vplivajo na konkurenco med upravljavci ladij. Države članice še zlasti ne dovolijo javnega razširjanja podatkov v zvezi s podrobnostmi o tovoru in osebami na ladji, razen če je poveljnik ali upravljavec plovila privolil v takšno uporabo.




  Komisija razišče možne težave glede varnosti omrežij in informacij, ki bi lahko bile povezane z ukrepi iz te direktive in še posebej iz njenih členov 6, 6a, 14 in 22a, in za večjo varnost omrežja predlaga ustrezne spremembe Priloge III.
  “ |
| --- | --- |

18)

v členu 24 se vstavita naslednja odstavka:

„
  Države članice v skladu s svojo nacionalno zakonodajo preverijo in potrdijo, da objavljeni podatki v sistemu AIS in LRIT, ki jih ladje dajo na razpolago, ne ogrožajo varnosti, niso v nasprotju z zaščito ali varstvom okolja, in ne vplivajo na konkurenco med upravljavci ladij. Države članice še zlasti ne dovolijo javnega razširjanja podatkov v zvezi s podrobnostmi o tovoru in osebami na ladji, razen če je poveljnik ali upravljavec plovila privolil v takšno uporabo.

Komisija razišče možne težave glede varnosti omrežij in informacij, ki bi lahko bile povezane z ukrepi iz te direktive in še posebej iz njenih členov 6, 6a, 14 in 22a, in za večjo varnost omrežja predlaga ustrezne spremembe Priloge III.
  “

| 19) | člena 27 in 28
  se nadomestita z naslednjim:
  „Člen 27


  Postopek za spremembo Direktive



  1.
     
  Opredelitve v členu 3, sklicevanje na instrumente Skupnosti in Mednarodne pomorske organizacije ter priloge se lahko spremenijo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 28(2), da se uskladijo s pravom Skupnosti in mednarodnim pravom, ki je bilo sprejeto, spremenjeno ali je začelo veljati, pod pogojem, da takšne spremembe ne razširijo področja uporabe direktive
  .


  2.
     
  Z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 28(2) se lahko prav tako spremenijo priloge I, III in IV glede na izkušnje, pridobljene iz te direktive, kolikor takšne spremembe ne razširijo področja uporabe direktive.



  Člen 28



  Postopek v odboru


  1.   Komisiji pomaga Odbor za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS), ustanovljen z Uredbo(ES) št. 2099/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (12).
  2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb iz člena 8 Sklepa. |
| --- | --- |

19)

člena 27 in 28
  se nadomestita z naslednjim:

„Člen 27

Postopek za spremembo Direktive

1.
     
  Opredelitve v členu 3, sklicevanje na instrumente Skupnosti in Mednarodne pomorske organizacije ter priloge se lahko spremenijo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 28(2), da se uskladijo s pravom Skupnosti in mednarodnim pravom, ki je bilo sprejeto, spremenjeno ali je začelo veljati, pod pogojem, da takšne spremembe ne razširijo področja uporabe direktive
  .

2.
     
  Z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 28(2) se lahko prav tako spremenijo priloge I, III in IV glede na izkušnje, pridobljene iz te direktive, kolikor takšne spremembe ne razširijo področja uporabe direktive.

Člen 28

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS), ustanovljen z Uredbo(ES) št. 2099/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (12).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb iz člena 8 Sklepa.

| 20) | v točki 4 Priloge I se alinea X nadomesti z naslednjim:








  „— | X. Drugo: |
| --- | --- | --- |

20)

v točki 4 Priloge I se alinea X nadomesti z naslednjim:

„—

X. Drugo:

| — | lastnosti in ocenjena količina goriva v tanku za plovila, ki prevažajo gorivo, |
| --- | --- |

—

lastnosti in ocenjena količina goriva v tanku za plovila, ki prevažajo gorivo,

| — | navigacijski status.
  “ |
| --- | --- |

—

navigacijski status.
  “

| 21) | v Prilogi II(I) se doda naslednja točka:






  „3. | Ribiška plovila
  Vsako ribiško plovilo, ki meri v dolžino več kot 15 metrov, mora izpolnjevati zahtevo glede nosilnosti iz člena 6a v skladu z naslednjim časovnim načrtom:






  — | ribiško plovilo, ki meri v dolžino 24 metrov ali več, a manj kot od 45 metrov: najpozneje do... (13); |
| --- | --- | --- | --- |

21)

v Prilogi II(I) se doda naslednja točka:

„3.

Ribiška plovila

Vsako ribiško plovilo, ki meri v dolžino več kot 15 metrov, mora izpolnjevati zahtevo glede nosilnosti iz člena 6a v skladu z naslednjim časovnim načrtom:

—

ribiško plovilo, ki meri v dolžino 24 metrov ali več, a manj kot od 45 metrov: najpozneje do... (13);

| — | ribiško plovilo, ki meri v dolžino 18 metrov ali več, a manj kot od 24 metrov: najpozneje do... (14); |
| --- | --- |

—

ribiško plovilo, ki meri v dolžino 18 metrov ali več, a manj kot od 24 metrov: najpozneje do... (14);

| — | ribiško plovilo, ki meri v dolžino več kot 15 metrov, a manj kot 18 metrov: najpozneje do... (15). |
| --- | --- |

—

ribiško plovilo, ki meri v dolžino več kot 15 metrov, a manj kot 18 metrov: najpozneje do... (15).

Novo izdelano ribiško plovilo, ki meri v dolžino več kot 15 metrov, mora zahtevo glede nosilnosti iz člena 6a izpolniti od... (16).

Člen 2

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do ... (17). O besedilu teh ukrepov
  in korelacijski tabeli s prikazom ustreznosti med navedenimi predpisi in to direktivo
  obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 318, 23.12.2006, str. 195.

1

(2)  UL C 229, 22.9.2006, str. 38.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 25. aprila 2007(UL C 74 E, 20.3.2008, str. 533), Skupno stališče Sveta z dne 6. junija 2008 (UL C 184 E, 22.7.2008, str. 1) in Stališče Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008.

3

Stališče

(UL C 74 E, 20.3.2008, str. 533)

6. junija 2008

24. septembra 2008

(4)  UL L 208, 5.8.2002, str. 10.

4

(5)  

  UL L 319, 12.12.1994, str. 20.

5

UL L 319, 12.12.1994, str. 20.

(6)  
  UL L ...
  .

6

UL L ...

(7)  UL L 324, 29.11.2002, str. 1.║.

7

(8)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.║.

8

(9)  UL L 208, 5.8.2002, str. 1.║.

9

(10)  
  UL L ...
  “

10

UL L ...

(11)  18 mesecev po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

11

dnevu začetka

(12)  UL L 324, 29.11.2002, str. 1.║.“

12

(13)  3 leta od dneva začetka veljavnosti te direktive.

13

dneva

(14)  4 leta od dneva začetka veljavnosti te direktive.

14

dneva

(15)  5 let od dneva začetka veljavnosti te direktive.

15

dneva

(16)  18 mesecev od dneva začetka veljavnosti te direktive.“

16

dneva

(17)  *UL:
  12 mesecev
  od dneva začetka veljavnosti te direktive.

17

UL

12 mesecev

dneva

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/171 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/171

---

Sreda, 24. september 2008Preiskovanje nesreč v sektorju pomorskega prometa ***II

P6_TA(2008)0444

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi temeljnih načel za vodenje preiskav nesreč v sektorju pomorskega prometa in o spremembi direktiv 1999/35/ES in 2002/ 59/ES (5721/5/2008 — C6-0226/2008 — 2005/0240(COD))

2010/C 8 E/40

(Postopek soodločanja – druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (5721/5/2008 — C6-0226/2008) (1),

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM (2005)0590),

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za promet in turizem (A6-0332/2008),

| 1. | odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 184 E, 22.7.2008, str. 23.

(2)  UL C 74 E, 20.3.2008, str. 546.

---

Sreda, 24. september 2008P6_TC2-COD(2005)0240

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 24. septembra 2008 z namenom sprejetja Direktive
  2008/..../ES
  Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi temeljnih načel za preiskovanje nesreč v sektorju pomorskega prometa in o spremembi
  Direktive Sveta
  1999/35/ES in
  Direktive
  2002/59/ES
  Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 80(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V pomorskem prometu v Evropi bi bilo treba vzdrževati visoko splošno raven varnosti in storiti vse potrebno za zmanjšanje števila pomorskih nesreč in nezgod. |
| --- | --- |

(1)

V pomorskem prometu v Evropi bi bilo treba vzdrževati visoko splošno raven varnosti in storiti vse potrebno za zmanjšanje števila pomorskih nesreč in nezgod.

| (2) | Hitro izvajanje tehničnih preiskav pomorskih nesreč izboljšuje pomorsko varnost saj prispeva k preprečevanju ponovitve takšnih nesreč, katerih posledica so izguba življenj, izguba ladij in onesnaževanje morskega okolja. |
| --- | --- |

(2)

Hitro izvajanje tehničnih preiskav pomorskih nesreč izboljšuje pomorsko varnost saj prispeva k preprečevanju ponovitve takšnih nesreč, katerih posledica so izguba življenj, izguba ladij in onesnaževanje morskega okolja.

| (3) | Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 21. aprila 2004 o izboljšanju varnosti na morju (4) Komisijo pozval, naj pripravi predlog direktive o preiskovanju ladijskih nesreč. |
| --- | --- |

(3)

Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 21. aprila 2004 o izboljšanju varnosti na morju (4) Komisijo pozval, naj pripravi predlog direktive o preiskovanju ladijskih nesreč.

| (4) | Člen 2 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 (║ „UNCLOS“) določa pravice obalnih držav, da preučijo vzroke katere koli pomorske nesreče znotraj njihovega teritorialnega morja, ki bi lahko predstavljala tveganje za življenje in okolje, vključevala organe obalne države, pristojne za iskanje in reševanje, ali kako drugače zadevala obalno državo. |
| --- | --- |

(4)

Člen 2 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 (║ „UNCLOS“) določa pravice obalnih držav, da preučijo vzroke katere koli pomorske nesreče znotraj njihovega teritorialnega morja, ki bi lahko predstavljala tveganje za življenje in okolje, vključevala organe obalne države, pristojne za iskanje in reševanje, ali kako drugače zadevala obalno državo.

| (5) | Člen 94 UNCLOS določa, da mora država zastave sprožiti preiskavo določenih nesreč ali nezgod plovbe na odprtem morju, ki jo izvede ustrezno usposobljena oseba ali osebe ali je izvedena v njeni/njihovi prisotnosti. |
| --- | --- |

(5)

Člen 94 UNCLOS določa, da mora država zastave sprožiti preiskavo določenih nesreč ali nezgod plovbe na odprtem morju, ki jo izvede ustrezno usposobljena oseba ali osebe ali je izvedena v njeni/njihovi prisotnosti.

| (6) | Pravilo I/21 Mednarodne konvencija o varstvu človeškega življenja na morju z dne 1. novembra 1974 (v nadaljnjem besedilu „SOLAS 74“), Mednarodna konvencija o tovornih črtah z dne 5. aprila 1966 in Mednarodna konvencija o preprečevanju onesnaženja morja z ladij z dne 2. novembra 1973 določajo obveznost držav zastave, da izvedejo preiskave nezgod in Mednarodni pomorski organizaciji (IMO) sporočijo rezultate preiskave. |
| --- | --- |

(6)

Pravilo I/21 Mednarodne konvencija o varstvu človeškega življenja na morju z dne 1. novembra 1974 (v nadaljnjem besedilu „SOLAS 74“), Mednarodna konvencija o tovornih črtah z dne 5. aprila 1966 in Mednarodna konvencija o preprečevanju onesnaženja morja z ladij z dne 2. novembra 1973 določajo obveznost držav zastave, da izvedejo preiskave nezgod in Mednarodni pomorski organizaciji (IMO) sporočijo rezultate preiskave.

| (7) | Kodeks za izvajanje obveznih instrumentov IMO, ki je priložen Resoluciji skupščine IMO A.973(24) z dne 1. decembra 2005, opozarja na obveznost držav zastave, da zagotovijo, da preiskave o pomorski varnosti vodijo ustrezno usposobljeni preiskovalci, pristojni za zadeve v zvezi s pomorskimi nesrečami in nezgodami. Navedeni kodeks nadalje od držav zastave zahteva, da so pripravljene na zagotavljanje usposobljenih preiskovalcev v ta namen, ne glede na kraj nesreče ali nezgode. |
| --- | --- |

(7)

Kodeks za izvajanje obveznih instrumentov IMO, ki je priložen Resoluciji skupščine IMO A.973(24) z dne 1. decembra 2005, opozarja na obveznost držav zastave, da zagotovijo, da preiskave o pomorski varnosti vodijo ustrezno usposobljeni preiskovalci, pristojni za zadeve v zvezi s pomorskimi nesrečami in nezgodami. Navedeni kodeks nadalje od držav zastave zahteva, da so pripravljene na zagotavljanje usposobljenih preiskovalcev v ta namen, ne glede na kraj nesreče ali nezgode.

| (8) | Treba bi bilo upoštevati Kodeks o preiskovanju pomorskih nesreč in nezgod, ki je priložen Resoluciji skupščine IMO A.849(20) z dne 27. novembra 1997 (║ „Kodeks IMO o preiskovanju pomorskih nesreč in nezgod“), ki določa izvajanje skupnega pristopa k preiskavam pomorskih nesreč in nezgod v zvezi z varnostjo ter sodelovanje med državami pri ugotavljanju dejavnikov, ki povzročajo pomorske nezgode in incidente. Prav tako bi bilo treba upoštevati resoluciji skupščine IMO A.861(20) z dne 27. novembra 1997 in Resolucijo MSC.163(78) Odbora za pomorsko varnost IMO z dne 17. maja 2004, ki navajata opredelitev pojma „zapisovanje podatkov o plovbi“. |
| --- | --- |

(8)

Treba bi bilo upoštevati Kodeks o preiskovanju pomorskih nesreč in nezgod, ki je priložen Resoluciji skupščine IMO A.849(20) z dne 27. novembra 1997 (║ „Kodeks IMO o preiskovanju pomorskih nesreč in nezgod“), ki določa izvajanje skupnega pristopa k preiskavam pomorskih nesreč in nezgod v zvezi z varnostjo ter sodelovanje med državami pri ugotavljanju dejavnikov, ki povzročajo pomorske nezgode in incidente. Prav tako bi bilo treba upoštevati resoluciji skupščine IMO A.861(20) z dne 27. novembra 1997 in Resolucijo MSC.163(78) Odbora za pomorsko varnost IMO z dne 17. maja 2004, ki navajata opredelitev pojma „zapisovanje podatkov o plovbi“.

| (9) | Pri preiskovanju pomorskih nesreč in nezgod v zvezi z varnostjo bi morale države članice upoštevati „Smernice o pravičnem obravnavanju pomorščakov v primeru pomorskih nezgod“, priložene Resoluciji LEG.3(91) pravnega odbora IMO in izvršilnega odbora Mednarodne organizacije dela A.987(24) z dne 27. aprila 2006▐. |
| --- | --- |

(9)

Pri preiskovanju pomorskih nesreč in nezgod v zvezi z varnostjo bi morale države članice upoštevati „Smernice o pravičnem obravnavanju pomorščakov v primeru pomorskih nezgod“, priložene Resoluciji LEG.3(91) pravnega odbora IMO in izvršilnega odbora Mednarodne organizacije dela A.987(24) z dne 27. aprila 2006▐.

| (10) | Direktiva Sveta 1999/35/ES z dne 29. aprila 1999 o sistemu obveznih pregledov za varno izvajanje linijskih prevozov z ro-ro trajekti in visokohitrostnimi potniškimi plovili (5) od držav članic zahteva, da v okviru svojega pravnega reda opredelijo pravni status, ki bo njim in vsem drugim utemeljeno zainteresiranim državam članicam omogočal udeležbo, sodelovanje, ali kadar je to predvideno v Kodeksu IMO o preiskovanju pomorskih nesreč in nezgod, vodenje preiskave o pomorski nesreči ali nezgodi, ki vključuje ro-ro trajekt ali visokohitrostno potniško plovilo. |
| --- | --- |

(10)

Direktiva Sveta 1999/35/ES z dne 29. aprila 1999 o sistemu obveznih pregledov za varno izvajanje linijskih prevozov z ro-ro trajekti in visokohitrostnimi potniškimi plovili (5) od držav članic zahteva, da v okviru svojega pravnega reda opredelijo pravni status, ki bo njim in vsem drugim utemeljeno zainteresiranim državam članicam omogočal udeležbo, sodelovanje, ali kadar je to predvideno v Kodeksu IMO o preiskovanju pomorskih nesreč in nezgod, vodenje preiskave o pomorski nesreči ali nezgodi, ki vključuje ro-ro trajekt ali visokohitrostno potniško plovilo.

| (11) | Direktiva 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet (6) zahteva, da države članice ravnajo v skladu s Kodeksom IMO o preiskovanju pomorskih nesreč in nezgod ter zagotovijo, da se rezultati preiskave ║objavijo po zaključku preiskave v najkrajšem možnem času. |
| --- | --- |

(11)

Direktiva 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet (6) zahteva, da države članice ravnajo v skladu s Kodeksom IMO o preiskovanju pomorskih nesreč in nezgod ter zagotovijo, da se rezultati preiskave ║objavijo po zaključku preiskave v najkrajšem možnem času.

| (12) | Nepristransko preiskovanje nesreč in nezgod v zvezi z varnostjo, ki vključujejo morska plovila ali druga plovila v pristanišču ali drugih omejenih pomorskih območjih, je ključno za učinkovito opredelitev okoliščin in vzrokov za takšne nesreče ali nezgode. Takšne preiskave bi zato morali opraviti usposobljeni preiskovalci pod nadzorom neodvisnega telesa ali subjekta,
  ki bi imel trajna pooblastila za sprejemanje odločitev,
  da bi se preprečilo morebitno navzkrižje interesov. |
| --- | --- |

(12)

Nepristransko preiskovanje nesreč in nezgod v zvezi z varnostjo, ki vključujejo morska plovila ali druga plovila v pristanišču ali drugih omejenih pomorskih območjih, je ključno za učinkovito opredelitev okoliščin in vzrokov za takšne nesreče ali nezgode. Takšne preiskave bi zato morali opraviti usposobljeni preiskovalci pod nadzorom neodvisnega telesa ali subjekta,
  ki bi imel trajna pooblastila za sprejemanje odločitev,
  da bi se preprečilo morebitno navzkrižje interesov.

| (13) | V zvezi s pooblastili organov, pristojnih za sodno preiskavo, bi morale države članice v skladu z nacionalno zakonodajo in po potrebi s sodelovanjem s temi organi zagotoviti, da lahko osebe, odgovorne za tehnično preiskavo, opravljajo svoje naloge pod najboljšimi mogočimi pogoji. |
| --- | --- |

(13)

V zvezi s pooblastili organov, pristojnih za sodno preiskavo, bi morale države članice v skladu z nacionalno zakonodajo in po potrebi s sodelovanjem s temi organi zagotoviti, da lahko osebe, odgovorne za tehnično preiskavo, opravljajo svoje naloge pod najboljšimi mogočimi pogoji.

| (14) | Države članice bi morale zagotoviti, da bo njihov pravni red njim in drugim utemeljeno zainteresiranim državam članicam omogočal udeležbo ali sodelovanje v preiskavi o nesrečah ali njeno vodenje na podlagi določb Kodeksa IMO o preiskovanju pomorskih nesreč in nezgod. |
| --- | --- |

(14)

Države članice bi morale zagotoviti, da bo njihov pravni red njim in drugim utemeljeno zainteresiranim državam članicam omogočal udeležbo ali sodelovanje v preiskavi o nesrečah ali njeno vodenje na podlagi določb Kodeksa IMO o preiskovanju pomorskih nesreč in nezgod.

| (15) | Država članica lahko nalogo vodenja preiskave pomorske nesreče ali nezgode v zvezi z varnostjo (║ „preiskava v zvezi z varnostjo“) oziroma posebne naloge takšne preiskave prenese na drugo državo članico, če o tem obstaja medsebojni dogovor. |
| --- | --- |

(15)

Država članica lahko nalogo vodenja preiskave pomorske nesreče ali nezgode v zvezi z varnostjo (║ „preiskava v zvezi z varnostjo“) oziroma posebne naloge takšne preiskave prenese na drugo državo članico, če o tem obstaja medsebojni dogovor.

| (16) | Države članice bi morale storiti vse potrebno, da se izognejo zaračunavanju zagotavljanja pomoči, zahtevane v okviru preiskave v zvezi z varnostjo, v katero sta vključeni dve ali več držav članic. V primerih, ko se za pomoč zaprosi država članica, ki ni vključena v preiskavo v zvezi z varnostjo, naj se države članice dogovorijo o povračilu nastalih stroškov. |
| --- | --- |

(16)

Države članice bi morale storiti vse potrebno, da se izognejo zaračunavanju zagotavljanja pomoči, zahtevane v okviru preiskave v zvezi z varnostjo, v katero sta vključeni dve ali več držav članic. V primerih, ko se za pomoč zaprosi država članica, ki ni vključena v preiskavo v zvezi z varnostjo, naj se države članice dogovorijo o povračilu nastalih stroškov.

| (17) | V skladu s pravilom V/20 SOLAS 74 morajo potniške ladje in druge ladje z bruto tonažo 3 000 in več in zgrajene po 1. juliju 2002 imeti zapisovalnike podatkov o plovbi, ki pomagajo pri preiskavah nesreč. Glede na njihovo pomembnost pri oblikovanju politike preprečevanja ladijskih nesreč bi bilo treba takšno opremo sistematično zahtevati na ladjah, ki opravljajo nacionalna in mednarodna potovanja in pristanejo v pristaniščih Skupnosti. |
| --- | --- |

(17)

V skladu s pravilom V/20 SOLAS 74 morajo potniške ladje in druge ladje z bruto tonažo 3 000 in več in zgrajene po 1. juliju 2002 imeti zapisovalnike podatkov o plovbi, ki pomagajo pri preiskavah nesreč. Glede na njihovo pomembnost pri oblikovanju politike preprečevanja ladijskih nesreč bi bilo treba takšno opremo sistematično zahtevati na ladjah, ki opravljajo nacionalna in mednarodna potovanja in pristanejo v pristaniščih Skupnosti.

| (18) | Podatki, posredovani prek sistema podatkov o plovbi ter prek drugih elektronskih naprav, se lahko uporabijo tako naknadno po pomorski nesreči ali nezgodi z namenom preiskave njenih vzrokov, kot tudi preventivno z namenom pridobitve izkušenj o okoliščinah, ki lahko privedejo do teh dogodkov. Države članice bi morale zagotoviti, da se takšni podatki, kadar so na voljo, ustrezno uporabijo v oba namena. |
| --- | --- |

(18)

Podatki, posredovani prek sistema podatkov o plovbi ter prek drugih elektronskih naprav, se lahko uporabijo tako naknadno po pomorski nesreči ali nezgodi z namenom preiskave njenih vzrokov, kot tudi preventivno z namenom pridobitve izkušenj o okoliščinah, ki lahko privedejo do teh dogodkov. Države članice bi morale zagotoviti, da se takšni podatki, kadar so na voljo, ustrezno uporabijo v oba namena.

| (19) | Nujno je preiskati ali preučiti na kakšen drug način klice v sili, ki prihajajo z ladje, in informacije iz katerega koli vira, da je ladja ali osebe na takšni ladji oziroma z nje v nevarnosti ali da zaradi dogodka, povezanega z delovanjem ladje, obstaja resno potencialno tveganje poškodbe oseb, ladijske konstrukcije ali okolja. |
| --- | --- |

(19)

Nujno je preiskati ali preučiti na kakšen drug način klice v sili, ki prihajajo z ladje, in informacije iz katerega koli vira, da je ladja ali osebe na takšni ladji oziroma z nje v nevarnosti ali da zaradi dogodka, povezanega z delovanjem ladje, obstaja resno potencialno tveganje poškodbe oseb, ladijske konstrukcije ali okolja.

| (20) | Uredba (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (7) zahteva, da Evropska agencija za pomorsko varnost (║ „Agencija“) sodeluje z državami članicami za razvoj tehničnih rešitev in nudenje tehnične pomoči v zvezi z izvajanjem zakonodaje Skupnosti. Na področju preiskav v zvezi z varnostjo ima Agencija posebno nalogo pospeševanja sodelovanja med državami članicami in Komisijo pri razvoju skupne metodologije za preiskovanje pomorskih nesreč v skladu z dogovorjenimi mednarodnimi načeli, ob upoštevanju različnih pravnih sistemov držav članic. |
| --- | --- |

(20)

Uredba (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (7) zahteva, da Evropska agencija za pomorsko varnost (║ „Agencija“) sodeluje z državami članicami za razvoj tehničnih rešitev in nudenje tehnične pomoči v zvezi z izvajanjem zakonodaje Skupnosti. Na področju preiskav v zvezi z varnostjo ima Agencija posebno nalogo pospeševanja sodelovanja med državami članicami in Komisijo pri razvoju skupne metodologije za preiskovanje pomorskih nesreč v skladu z dogovorjenimi mednarodnimi načeli, ob upoštevanju različnih pravnih sistemov držav članic.

| (21) | V skladu z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Agencija spodbuja sodelovanje pri zagotavljanju pomoči državam članicam v dejavnostih, ki zadevajo preiskave, in pri analiziranju obstoječih poročil o preiskavi nesreč. |
| --- | --- |

(21)

V skladu z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Agencija spodbuja sodelovanje pri zagotavljanju pomoči državam članicam v dejavnostih, ki zadevajo preiskave, in pri analiziranju obstoječih poročil o preiskavi nesreč.

| (22) | Pri razvoju ali spreminjanju skupne metodologije za preiskovanje pomorskih nesreč bi bilo treba upoštevati vse zaključke iz analiz obstoječih poročil o nesrečah, ki bi lahko služili za preprečevanje nesreč v prihodnosti in za povečanje pomorske varnosti v Evropski uniji. |
| --- | --- |

(22)

Pri razvoju ali spreminjanju skupne metodologije za preiskovanje pomorskih nesreč bi bilo treba upoštevati vse zaključke iz analiz obstoječih poročil o nesrečah, ki bi lahko služili za preprečevanje nesreč v prihodnosti in za povečanje pomorske varnosti v Evropski uniji.

| (23) | Države članice
  in Skupnost
  bi morale ustrezno upoštevati varnostna priporočila, ki izhajajo iz preiskave v zvezi z varnostjo. |
| --- | --- |

(23)

Države članice
  in Skupnost
  bi morale ustrezno upoštevati varnostna priporočila, ki izhajajo iz preiskave v zvezi z varnostjo.

| (24) | Ker je namen tehnične preiskave v zvezi z varnostjo preprečevanje pomorskih nesreč in nezgod, zaključki in varnostna priporočila v nobenem primeru ne bi smela biti namenjena ugotavljanju odgovornosti ali delitvi krivde. |
| --- | --- |

(24)

Ker je namen tehnične preiskave v zvezi z varnostjo preprečevanje pomorskih nesreč in nezgod, zaključki in varnostna priporočila v nobenem primeru ne bi smela biti namenjena ugotavljanju odgovornosti ali delitvi krivde.

| (25) | Ker cilja te direktive, in sicer izboljšanja pomorske varnosti v Skupnosti in s tem zmanjšanja tveganja pomorskih nezgod v prihodnje, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, in ker ta cilj zaradi obsega in učinkov te direktive lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje tega cilja. |
| --- | --- |

(25)

Ker cilja te direktive, in sicer izboljšanja pomorske varnosti v Skupnosti in s tem zmanjšanja tveganja pomorskih nezgod v prihodnje, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, in ker ta cilj zaradi obsega in učinkov te direktive lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje tega cilja.

| (26) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za izvajanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8). |
| --- | --- |

(26)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za izvajanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8).

| (27) | Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za spremembo te direktive, da se bodo upoštevale nadaljnje spremembe mednarodnih konvencij, protokolov, kodeksov in resolucij povezanih s to direktivo, ter za prilagoditev ali spremembo skupne metodologije za preiskovanje pomorskih nesreč in nezgod. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES –
  ▐ |
| --- | --- |

(27)

Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za spremembo te direktive, da se bodo upoštevale nadaljnje spremembe mednarodnih konvencij, protokolov, kodeksov in resolucij povezanih s to direktivo, ter za prilagoditev ali spremembo skupne metodologije za preiskovanje pomorskih nesreč in nezgod. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES –

▐

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Vsebina

1.   Namen te direktive je izboljšati pomorsko varnost, preprečevanje onesnaževanja z ladij in s tem zmanjšanje tveganja pomorskih nesreč v prihodnosti, in sicer:

| a) | s spodbujanjem hitrega izvajanja preiskav v zvezi z varnostjo in ustrezno analizo pomorskih nesreč in nezgod za opredelitev njihovih vzrokov ter |
| --- | --- |

a)

s spodbujanjem hitrega izvajanja preiskav v zvezi z varnostjo in ustrezno analizo pomorskih nesreč in nezgod za opredelitev njihovih vzrokov ter

| b) | z zagotavljanjem pravočasnega in natančnega poročanja o preiskavah v zvezi z varnostjo ter predlogi za sanacijske ukrepe. |
| --- | --- |

b)

z zagotavljanjem pravočasnega in natančnega poročanja o preiskavah v zvezi z varnostjo ter predlogi za sanacijske ukrepe.

2.   Preiskave v zvezi z varnostjo, začete po tej direktivi, niso namenjene ugotavljanju odgovornosti ali delitvi krivde. Vendar pa države članice zagotovijo, da preiskovalno telo ali subjekt (║ „preiskovalno telo“) ne opusti celovitega poročanja o vzrokih nesreč ali nezgod, saj se lahko krivda ali odgovornost sklene na podlagi ugotovitev.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta direktiva se uporablja za pomorske nesreče, nezgode
  in klice v sili
  :

| a) | v katere so vključene ladje, ki plujejo pod zastavo ene izmed držav članic; |
| --- | --- |

a)

v katere so vključene ladje, ki plujejo pod zastavo ene izmed držav članic;

| b) | do katerih pride na teritorialnem morju in notranjih vodah države članice, kakor je določeno v UNCLOS; ali |
| --- | --- |

b)

do katerih pride na teritorialnem morju in notranjih vodah države članice, kakor je določeno v UNCLOS; ali

| c) | ki zadevajo druge pomembne interese držav članic. |
| --- | --- |

c)

ki zadevajo druge pomembne interese držav članic.

2.   Ta direktiva se ne uporablja za pomorske nesreče, nezgode
  in klice v sili
  , v katere so vključene samo:

| a) | vojaške ladje in ladje za prevoz čet ter druge ladje, ki so v lasti ali upravljanju države članice in se uporabljajo izključno v negospodarske vladne namene; |
| --- | --- |

a)

vojaške ladje in ladje za prevoz čet ter druge ladje, ki so v lasti ali upravljanju države članice in se uporabljajo izključno v negospodarske vladne namene;

| b) | ladje, ki jih ne poganjajo mehanska sredstva, preprosto grajene lesene ladje, jahte za prosti čas in športna plovila, ki se ne uporabljajo v pomorski trgovini, razen če imajo ali bodo imele posadko in več kot 12 potnikov za gospodarske namene; |
| --- | --- |

b)

ladje, ki jih ne poganjajo mehanska sredstva, preprosto grajene lesene ladje, jahte za prosti čas in športna plovila, ki se ne uporabljajo v pomorski trgovini, razen če imajo ali bodo imele posadko in več kot 12 potnikov za gospodarske namene;

| c) | plovila celinske plovbe za plovbo po celinskih plovnih poteh; |
| --- | --- |

c)

plovila celinske plovbe za plovbo po celinskih plovnih poteh;

| d) | ribiška plovila, ki merijo v dolžino manj kot 15 metrov; |
| --- | --- |

d)

ribiška plovila, ki merijo v dolžino manj kot 15 metrov;

| e) | stalne vrtalne enote na morju. |
| --- | --- |

e)

stalne vrtalne enote na morju.

Člen 3

Opredelitev pojmov

Za namene te direktive:

| 1. | „Kodeks IMO o preiskovanju pomorskih nesreč in nezgod“ pomeni Kodeks o preiskovanju pomorskih nesreč in nezgod, ki je priložen Resoluciji skupščine IMO A.849(20) z dne 27. novembra 1997, v posodobljeni različici. |
| --- | --- |

1.

„Kodeks IMO o preiskovanju pomorskih nesreč in nezgod“ pomeni Kodeks o preiskovanju pomorskih nesreč in nezgod, ki je priložen Resoluciji skupščine IMO A.849(20) z dne 27. novembra 1997, v posodobljeni različici.

| 2. | Naslednji izrazi se razumejo v skladu z opredelitvami pojmov iz Kodeksa IMO o preiskovanju pomorskih nesreč in nezgod:






  a) | „pomorska nesreča“, |
| --- | --- | --- |

2.

Naslednji izrazi se razumejo v skladu z opredelitvami pojmov iz Kodeksa IMO o preiskovanju pomorskih nesreč in nezgod:

a)

„pomorska nesreča“,

| b) | „zelo resna nesreča“, |
| --- | --- |

b)

„zelo resna nesreča“,

| c) | „pomorska nezgoda“, |
| --- | --- |

c)

„pomorska nezgoda“,

| d) | „preiskava pomorskih nesreč ali nezgod v zvezi z varnostjo“, |
| --- | --- |

d)

„preiskava pomorskih nesreč ali nezgod v zvezi z varnostjo“,

| e) | „vodilna preiskovalna država“; |
| --- | --- |

e)

„vodilna preiskovalna država“;

| f) | „utemeljeno zainteresirana država“. |
| --- | --- |

f)

„utemeljeno zainteresirana država“.

| 3. | Izraza „resna nesreča“ in „manj resna nesreča“ se razumeta v skladu s posodobljenimi opredelitvami iz Okrožnice 953 Odbora IMO za pomorsko varnost; |
| --- | --- |

3.

Izraza „resna nesreča“ in „manj resna nesreča“ se razumeta v skladu s posodobljenimi opredelitvami iz Okrožnice 953 Odbora IMO za pomorsko varnost;

| 4. | Izraza „ro-ro trajekt“ in „visokohitrostno potniško plovilo“ imata pomen v skladu z opredelitvami iz člena 2 Direktive 1999/35/ES. |
| --- | --- |

4.

Izraza „ro-ro trajekt“ in „visokohitrostno potniško plovilo“ imata pomen v skladu z opredelitvami iz člena 2 Direktive 1999/35/ES.

| 5. | „Zapisovalnik podatkov o plovbi“ (║ „VDR“) ima pomen v skladu z opredelitvijo iz Resolucij skupščine IMO A.861(20) in Resolucije MSC.163(78) Odbora za pomorsko varnost IMO. |
| --- | --- |

5.

„Zapisovalnik podatkov o plovbi“ (║ „VDR“) ima pomen v skladu z opredelitvijo iz Resolucij skupščine IMO A.861(20) in Resolucije MSC.163(78) Odbora za pomorsko varnost IMO.

| 6. | „Klic v sili“ pomeni signal, ki ga odda ladja, ali informacijo iz katerega koli vira, ki navaja, da je določena ladja oziroma da so ljudje na ladji ali z nje v nevarnosti na morju
  . |
| --- | --- |

6.

„Klic v sili“ pomeni signal, ki ga odda ladja, ali informacijo iz katerega koli vira, ki navaja, da je določena ladja oziroma da so ljudje na ladji ali z nje v nevarnosti na morju
  .

| 7. | „Varnostno priporočilo“ pomeni vsak predlog,
  vključno za namene registracije in nadzora
  , ki ga da eden od naslednjih subjektov:






  a) | preiskovalno telo države, ki opravlja ali vodi preiskavo v zvezi z varnostjo, na podlagi podatkov, pridobljenih iz te preiskave; ali, kadar je to primerno, |
| --- | --- | --- |

7.

„Varnostno priporočilo“ pomeni vsak predlog,
  vključno za namene registracije in nadzora
  , ki ga da eden od naslednjih subjektov:

a)

preiskovalno telo države, ki opravlja ali vodi preiskavo v zvezi z varnostjo, na podlagi podatkov, pridobljenih iz te preiskave; ali, kadar je to primerno,

| b) | Komisija, ki deluje
  s pomočjo Agencije in
  na podlagi izvlečkov analiz podatkov
  ter rezultatov opravljenih preiskav v zvezi z varnostjo
  . |
| --- | --- |

b)

Komisija, ki deluje
  s pomočjo Agencije in
  na podlagi izvlečkov analiz podatkov
  ter rezultatov opravljenih preiskav v zvezi z varnostjo
  .

Člen 4

Status preiskav v zvezi z varnostjo

1.   Države članice v skladu s svojim pravnim redom določijo pravni status preiskav v zvezi z varnostjo na način, ki omogoča njihovo najbolj učinkovito in najhitrejšo izvedbo ║.

Glede preiskav v zvezi z varnostjo države članice v skladu z nacionalno zakonodajo in po potrebi v sodelovanju z organi, pristojnimi za sodno preiskavo, zagotovijo, da:

| a) | so te neodvisne od preiskav kaznivih dejanj ali drugih vzporednih preiskav, ki ugotavljajo odgovornost ali delitev krivde
  ter omogočajo, da se zaključki ali priporočila, ki izhajajo iz preiskav v zvezi z varnostjo, začetih po tej direktivi, uporabijo v sodnih preiskavah
  ; in |
| --- | --- |

a)

so te neodvisne od preiskav kaznivih dejanj ali drugih vzporednih preiskav, ki ugotavljajo odgovornost ali delitev krivde
  ter omogočajo, da se zaključki ali priporočila, ki izhajajo iz preiskav v zvezi z varnostjo, začetih po tej direktivi, uporabijo v sodnih preiskavah
  ; in

| b) | te niso neupravičeno ovirane, začasno opuščene ali odložene zaradi takšnih preiskav. |
| --- | --- |

b)

te niso neupravičeno ovirane, začasno opuščene ali odložene zaradi takšnih preiskav.

2.   Pravila, ki jih mora določiti država članica, v skladu s stalnim okvirom sodelovanja iz člena 10, vsebujejo določbe, ki omogočajo:

| a) | sodelovanje in vzajemno pomoč v preiskavah v zvezi z varnostjo, ki jih vodi druga država članica, ali pooblastilo drugi državi članici, da v skladu s členom 7 prevzame nalogo vodenja takšne preiskave; in |
| --- | --- |

a)

sodelovanje in vzajemno pomoč v preiskavah v zvezi z varnostjo, ki jih vodi druga država članica, ali pooblastilo drugi državi članici, da v skladu s členom 7 prevzame nalogo vodenja takšne preiskave; in

| b) | usklajevanje dejavnosti njihovih preiskovalnih teles v obsegu, ki je potreben za doseganje cilja te direktive. |
| --- | --- |

b)

usklajevanje dejavnosti njihovih preiskovalnih teles v obsegu, ki je potreben za doseganje cilja te direktive.

Člen 5

Obveznost preiskave

1.   Vsaka država članica zagotovi, da preiskavo v zvezi z varnostjo izvede preiskovalno telo iz člena 8
  po resni ali
  zelo resni pomorski nesreči:

| a) | v katero je vključena ladja, ki pluje pod njeno zastavo, ne glede na kraj nesreče; |
| --- | --- |

a)

v katero je vključena ladja, ki pluje pod njeno zastavo, ne glede na kraj nesreče;

| b) | ki se pripeti na teritorialnem morju in notranjih morskih vodah države članice, kakor je določeno v UNCLOS, ne glede na zastavo ladje ali ladij, vključenih v nezgodo; ali |
| --- | --- |

b)

ki se pripeti na teritorialnem morju in notranjih morskih vodah države članice, kakor je določeno v UNCLOS, ne glede na zastavo ladje ali ladij, vključenih v nezgodo; ali

| c) | ki zadeva pomemben interes te države članice, ne glede na kraj nesreče in zastave vpletene ladje ali ladij. |
| --- | --- |

c)

ki zadeva pomemben interes te države članice, ne glede na kraj nesreče in zastave vpletene ladje ali ladij.

2.   Poleg
  preiskovanja resnih in zelo resnih nesreč
  preiskovalno telo
  iz člena 8 po ugotovitvi osnovnih dejstev primera
  odloča tudi o tem, ali se izvede preiskava v zvezi z varnostjo
  pri manj resnih nesrečah, pomorskih nezgodah ali klicih v sili
  .

Pri svoji odločitvi preiskovalno telo upošteva resnost nesreče ali nezgode, vrsto ║plovila in/ali tovora,
  ki ga klic v sili zadeva, ter kakršno koli prošnjo organov, pristojnih za iskanje in reševanje
  .

3.   Področje uporabe in praktične ureditve za vodenje preiskav v zvezi z varnostjo določi preiskovalno telo vodilne preiskovalne države članice v sodelovanju z ustreznimi telesi ostalih utemeljeno zainteresiranih držav na način, ki se mu zdi najbolj primeren za doseganje cilja te direktive, in z namenom preprečevanja prihodnjih nesreč in nezgod.

4.   Preiskave v zvezi z varnostjo sledijo
  skupni metodologiji
  za preiskovanje pomorskih nesreč in nezgod, razviti v skladu s členom 2(e) Uredbe (ES) št. 1406/2002. Komisija prilagodi ali spremeni to metodologijo za namene te direktive.

Ta ukrep, namenjen spreminjanju nebistvenih določb te direktive, med drugim z njenim dopolnjevanjem, se sprejme v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 19(3).

Komisija pri spreminjanju
  skupne metodologije
  upošteva zaključke poročil o nesreči in varnostna priporočila, ki so v njih vsebovana.

5.   Preiskava v zvezi z varnostjo se začne takoj, ko je to mogoče po pomorski nesreči ali nezgodi,
  vendar najpozneje v roku dveh mesecev po tem, ko se je pripetila
  .

Člen 6

Obveznost obveščanja

Država članica v okviru svojega pravnega sistema zahteva, da pristojni organi ali vpletene strani nemudoma obvestijo njen preiskovalni organ o nastopu vseh nesreč, nezgod
  in klicev v sili
  , ki sodijo na področje uporabe te direktive.

Člen 7

Vodenje in sodelovanje v preiskavah v zvezi z varnostjo

1. ▐   V primeru
  resnih ali zelo resnih nesreč
  , ki vključujejo pomembne interese dveh ali več držav članic,
  se
  zadevne države članice
  hitro sporazumejo o tem
  , katera izmed njih bo vodilna preiskovalna država članica.
  V kolikor niso zmožne določiti vodilne preiskovalne države članice, sprejme odločitev o zadevi Komisija. Odločitev temelji na mnenju Agencije in se jo takoj izvrši.

▐

2.   Ne glede na odstavek 1 vsaka država članica ostane pristojna za preiskavo v zvezi z varnostjo in usklajevanje z ostalimi utemeljeno zainteresiranimi državami članicami, dokler se ║ne sporazumejo
  ali dokler Komisija ne odloči
  , katera izmed njih bo vodilna preiskovalna država.

3.   Brez poseganja v njene obveznosti v skladu s to direktivo in mednarodnim pravom, lahko država članica glede na posamezni primer z medsebojnim dogovorom nalogo vodenja v preiskavi v zvezi z varnostjo ali posebne naloge, povezane z izvedbo takšne preiskave, prenese na drugo državo članico.

4.   Kadar je v pomorsko nesrečo, nezgodo ali

  klic v sili
  vpleten ro-ro trajekt ali visokohitrostno potniško plovilo, sproži preiskavo v zvezi z varnostjo država članica, v katere teritorialnih vodah ali notranjih morskih vodah, kakor so opredeljene v UNCLOS, se je nesreča, nezgoda ali klic v sili zgodil ali, če se je zgodil v drugih vodah, država članica, ki jo je trajekt ali plovilo nazadnje obiskalo. Ta država članica ostane pristojna za preiskavo v zvezi z varnostjo in usklajevanje z ostalimi utemeljeno zainteresiranimi državami članicami, dokler se ║ne sporazumejo
  ali dokler Komisija ne odloči
  , katera izmed njih bo vodilna preiskovalna država.

Člen 8

Preiskovalna telesa

1.   Države članice zagotovijo, da je za vodenje preiskav v zvezi z varnostjo pristojno neodvisno stalno preiskovalno telo
  ali subjekt s potrebnimi pooblastili
  in
  preiskovalci, ki so
  ustrezno usposobljeni ▐, pristojni za pomorske nesreče in nezgode.

Preiskovalno telo
  je funkcijsko neodvisno, zlasti od nacionalnih organov, ki so pristojni za sposobnost ladje za plovbo, certificiranje, inšpekcijski nadzor, število članov ladijske posadke, varno plovbo, vzdrževanje, nadzor pomorskega prometa, pomorsko inšpekcijo, ter delovanje pristanišč, od organov, ki vodijo preiskave za ugotavljanja odgovornosti ali za namene kazenskega pregona in, na splošno, od vseh ostalih strank, katerih
  interesi bi lahko bili v nasprotju z nalogo, ki mu je bila zaupana.

Neobalne države članice, ki nimajo ladij oziroma plovil pod svojo zastavo, bodo določile neodvisno kontaktno točko za sodelovanje v preiskavi v zvezi z varnostjo v skladu s členom 5(1)(c).

2.   Preiskovalno telo zagotovi, da imajo posamezni preiskovalci zadostno znanje in praktične izkušnje na področjih, ki se nanašajo na njihove običajne preiskovalne dolžnosti. Poleg tega preiskovalno telo po potrebi zagotovi hiter dostop do ustreznega strokovnega znanja.

3.   Dejavnosti preiskovalnega telesa se lahko razširijo na zbiranje in analizo podatkov o pomorski varnosti, zlasti za preprečevanje nesreč in nezgod, v kolikor te dejavnosti ne vplivajo na njegovo neodvisnost ali ne prinašajo nobenih zakonskih in upravnih pristojnosti ali pristojnosti glede standardizacije.

4.   Države članice, ki delujejo v okviru svojega pravnega sistema, zagotovijo, da so preiskovalci njihovih preiskovalnih teles ali katerega koli drugega preiskovalnega telesa, pooblaščenega za izvedbo preiskave v zvezi z varnostjo, in po potrebi s sodelovanjem z organi, pristojnimi za sodno preiskavo, pooblaščeni, da:

| a) | imajo prost dostop do vseh relevantnih območij ali kraja nesreče, kakor tudi vseh ladij, razbitin ali objektov, vključno s tovorom, opremo ali naplavinami; |
| --- | --- |

a)

imajo prost dostop do vseh relevantnih območij ali kraja nesreče, kakor tudi vseh ladij, razbitin ali objektov, vključno s tovorom, opremo ali naplavinami;

| b) | zagotovijo takojšen popis dokazov in nadzorovano iskanje in odstranitev razbitin, naplavin ali drugih sestavnih delov ali snovi za pregled ali analizo; |
| --- | --- |

b)

zagotovijo takojšen popis dokazov in nadzorovano iskanje in odstranitev razbitin, naplavin ali drugih sestavnih delov ali snovi za pregled ali analizo;

| c) | zahtevajo preiskavo ali analizo predmetov iz točke (b) in imajo prost dostop do rezultatov takšnih preiskav ali analiz; |
| --- | --- |

c)

zahtevajo preiskavo ali analizo predmetov iz točke (b) in imajo prost dostop do rezultatov takšnih preiskav ali analiz;

| d) | imajo prost dostop do, kopijo in uporabo katere koli pomembne informacije in posnetih podatkov, vključno z VDR, podatkov, ki zadevajo ladjo, plovbo, tovor, posadko ali katere koli druge osebe, predmete, pogoje ali okoliščine; |
| --- | --- |

d)

imajo prost dostop do, kopijo in uporabo katere koli pomembne informacije in posnetih podatkov, vključno z VDR, podatkov, ki zadevajo ladjo, plovbo, tovor, posadko ali katere koli druge osebe, predmete, pogoje ali okoliščine;

| e) | imajo prost dostop do rezultatov preiskav trupel žrtev ali preskusov na vzorcih, vzetih iz trupel žrtev; |
| --- | --- |

e)

imajo prost dostop do rezultatov preiskav trupel žrtev ali preskusov na vzorcih, vzetih iz trupel žrtev;

| f) | zahtevajo in imajo prost dostop do rezultatov preiskav ali preskusov na vzorcih, vzetih iz ljudi, vključenih v delovanje ladje, ali katerih koli drugih ustreznih ljudi; |
| --- | --- |

f)

zahtevajo in imajo prost dostop do rezultatov preiskav ali preskusov na vzorcih, vzetih iz ljudi, vključenih v delovanje ladje, ali katerih koli drugih ustreznih ljudi;

| g) | zaslišijo priče v odsotnosti oseb, katerih interes bi lahko oviral preiskavo v zvezi z varnostjo; |
| --- | --- |

g)

zaslišijo priče v odsotnosti oseb, katerih interes bi lahko oviral preiskavo v zvezi z varnostjo;

| h) | pridobijo dokumentacijo in ustrezne informacije, ki jih imajo država zastave, lastniki, klasifikacijski zavodi ali katere koli druge pomembne strani, kadar imajo te strani ali njihovi predstavniki sedež v državi članici; |
| --- | --- |

h)

pridobijo dokumentacijo in ustrezne informacije, ki jih imajo država zastave, lastniki, klasifikacijski zavodi ali katere koli druge pomembne strani, kadar imajo te strani ali njihovi predstavniki sedež v državi članici;

| i) | zaprosijo za pomoč pristojne organe v zadevnih državah, vključno z nadzorniki države zastave in pomorskimi inšpektorji, obalnimi stražami, upravljavci sistemov nadzora plovbe, iskalnimi in reševalnimi ekipami, operaterji službe za ladijski promet, piloti ali ostalim pristaniškim ali pomorskim osebjem. |
| --- | --- |

i)

zaprosijo za pomoč pristojne organe v zadevnih državah, vključno z nadzorniki države zastave in pomorskimi inšpektorji, obalnimi stražami, upravljavci sistemov nadzora plovbe, iskalnimi in reševalnimi ekipami, operaterji službe za ladijski promet, piloti ali ostalim pristaniškim ali pomorskim osebjem.

5.   Preiskovalnemu telesu se omogoči, da ima možnost ukrepati takoj, ko dobi obvestilo o nesreči, in pridobiti zadostna sredstva za neodvisno izvedbo svojih nalog. Njegovi preiskovalci pridobijo položaj, ki jim daje potrebna jamstva neodvisnosti.

6.   Preiskovalno telo lahko po tej direktivi svoje naloge kombinira z delom preiskovanja drugih dogodkov, ki niso pomorske nesreče, pod pogojem, da takšne preiskave ne ogrožajo njegove neodvisnosti.

6. Člen 9

Nerazkritje evidenc

Države članice v okviru svojega pravnega sistema zagotovijo, da so naslednje evidence na voljo izključno za namene preiskave v zvezi z varnostjo ▐:

| a) | vsa pričevanja prič in druge izjave, poročila in zapiski, ki jih je preiskovalno telo zabeležilo ali prejelo v času preiskave v zvezi z varnostjo; |
| --- | --- |

a)

vsa pričevanja prič in druge izjave, poročila in zapiski, ki jih je preiskovalno telo zabeležilo ali prejelo v času preiskave v zvezi z varnostjo;

| b) | evidence, ki razkrivajo identiteto oseb, ki so pričale v okviru preiskave v zvezi z varnostjo; |
| --- | --- |

b)

evidence, ki razkrivajo identiteto oseb, ki so pričale v okviru preiskave v zvezi z varnostjo;

| c) | zdravstveni ali osebni podatki v zvezi z osebami, vpletenimi v nesrečo ali nezgodo. |
| --- | --- |

c)

zdravstveni ali osebni podatki v zvezi z osebami, vpletenimi v nesrečo ali nezgodo.

Države članice nadalje zagotovijo, da izjav prič in drugih informacij, ki jih dajo priče tekom preiskav v zvezi z varnostjo, ne pridobijo organi tretjih držav, zato da se ne morejo te izjave in informacije uporabljati v kazenskih preiskavah v teh državah.

Člen 10

Stalni okvir sodelovanja

1.   Države članice v tesnem sodelovanju s Komisijo ustanovijo stalni okvir sodelovanja, ki njihovim preiskovalnim telesom omogoča medsebojno sodelovanje v obsegu, ki je potreben za doseganje cilja te direktive.

2.   Poslovnik stalnega okvira sodelovanja in njegova zahtevana organizacijska ureditev se določita v skladu z regulativnim postopkom iz člena 19(2).

3.   Znotraj stalnega okvira sodelovanja se preiskovalna telesa v državah članicah dogovorijo zlasti o najboljših načinih sodelovanja z namenom:

| a) | preiskovalnim telesom omogočiti skupno uporabo naprav, objektov in opreme za tehnično preiskavo razbitin in ladijske opreme ter drugih predmetov, pomembnih za preiskavo v zvezi z varnostjo, vključno s pridobivanjem in vrednotenjem zapisov iz VDR ter drugih elektronskih naprav; |
| --- | --- |

a)

preiskovalnim telesom omogočiti skupno uporabo naprav, objektov in opreme za tehnično preiskavo razbitin in ladijske opreme ter drugih predmetov, pomembnih za preiskavo v zvezi z varnostjo, vključno s pridobivanjem in vrednotenjem zapisov iz VDR ter drugih elektronskih naprav;

| b) | drug drugemu zagotoviti tehnično sodelovanje ali strokovno znanje, potrebno za izvajanje posebnih nalog; |
| --- | --- |

b)

drug drugemu zagotoviti tehnično sodelovanje ali strokovno znanje, potrebno za izvajanje posebnih nalog;

| c) | pridobivati in skupno uporabljati informacije, ki so potrebne za analizo podatkov o nesreči in pripravo ustreznih varnostnih priporočil na ravni Skupnosti; |
| --- | --- |

c)

pridobivati in skupno uporabljati informacije, ki so potrebne za analizo podatkov o nesreči in pripravo ustreznih varnostnih priporočil na ravni Skupnosti;

| d) | pripraviti skupna načela za poznejša varnostna priporočila in prilagoditi preiskovalne metode razvoju tehnološkega in znanstvenega napredka; |
| --- | --- |

d)

pripraviti skupna načela za poznejša varnostna priporočila in prilagoditi preiskovalne metode razvoju tehnološkega in znanstvenega napredka;

| e) | zagotoviti hitro opozarjanje v primeru pomorske nesreče ali nezgode; |
| --- | --- |

e)

zagotoviti hitro opozarjanje v primeru pomorske nesreče ali nezgode;

| f) | oblikovati pravila o zaupnosti, ob upoštevanju nacionalnih predpisov, za skupno uporabo pričevanj prič in obdelavo podatkov in drugih evidenc iz člena 9 ▐; |
| --- | --- |

f)

oblikovati pravila o zaupnosti, ob upoštevanju nacionalnih predpisov, za skupno uporabo pričevanj prič in obdelavo podatkov in drugih evidenc iz člena 9 ▐;

| g) | organizirati ustrezne dejavnosti za usposabljanje posameznih preiskovalcev, kadar je to primerno; |
| --- | --- |

g)

organizirati ustrezne dejavnosti za usposabljanje posameznih preiskovalcev, kadar je to primerno;

| h) | spodbujati sodelovanje s preiskovalnimi telesi tretjih držav in z mednarodnimi organizacijami za preiskavo pomorskih nesreč na področjih, ki jih ureja ta direktiva;
  ▐ |
| --- | --- |

h)

spodbujati sodelovanje s preiskovalnimi telesi tretjih držav in z mednarodnimi organizacijami za preiskavo pomorskih nesreč na področjih, ki jih ureja ta direktiva;

▐

4.
     
  Vsaka država članica, katere objekte ali storitve je ali bi običajno ladja uporabila pred nesrečo ali nezgodo in ki razpolaga s podatki, ki se nanašajo na preiskavo v zvezi z varnostjo, te podatke sporoči preiskovalnemu telesu, ki vodi to preiskavo.

Člen 11

Stroški

1.   V primeru preiskav v zvezi z varnostjo, v katere sta vključeni dve ali več držav članic, so ustrezne dejavnosti brezplačne.

2.   V primerih, ko se za pomoč zaprosi država članica, ki ni vključena v preiskavo v zvezi z varnostjo, se države članice dogovorijo o povračilu nastalih stroškov.

Člen 12

Sodelovanje z utemeljeno zainteresiranimi tretjimi državami

1.   Države članice pri preiskavah v zvezi z varnostjo v največji možni meri sodelujejo z utemeljeno zainteresiranimi tretjimi državami.

2.   Utemeljeno zainteresirane tretje države se lahko na podlagi skupnega dogovora vključijo v preiskavo v zvezi z varnostjo, ki jo vodi država članica v skladu s to direktivo, v kateri koli fazi preiskave.

3.   Sodelovanje države članice v preiskavi v zvezi z varnostjo, ki jo vodi utemeljeno zainteresirana tretja država, ne posega v zahteve glede vodenja in poročanja o preiskavah v zvezi z varnostjo po tej direktivi. Če utemeljeno zainteresirana tretja država vodi preiskavo v zvezi z varnostjo, ki vključuje eno ali več držav članic, lahko države članice sklenejo, da ne bodo izvedle vzporedne preiskave v zvezi z varnostjo, pod pogojem, da se preiskava v zvezi z varnostjo, ki jo vodi tretja država, izvaja v skladu s Kodeksom IMO o preiskovanju pomorskih nesreč in nezgod.

Člen 13

Zavarovanje dokazov

Države članice sprejmejo ukrepe za zagotovitev, da strani, ki jih zadevajo nesreče in nezgode, ki sodijo na področje te direktive, storijo vse, kar je v njihovi moči, za:

| a) | zaščito vseh informacij s kart, ladijskih dnevnikov, elektronskih in magnetnih zapisov ter video trakov, vključno z informacijami iz VDR in drugih elektronskih naprav, ki se nanašajo na obdobje pred, med in po nesreči; |
| --- | --- |

a)

zaščito vseh informacij s kart, ladijskih dnevnikov, elektronskih in magnetnih zapisov ter video trakov, vključno z informacijami iz VDR in drugih elektronskih naprav, ki se nanašajo na obdobje pred, med in po nesreči;

| b) | preprečitev popravljanja ali drugačnega spreminjanja takšnih informacij; |
| --- | --- |

b)

preprečitev popravljanja ali drugačnega spreminjanja takšnih informacij;

| c) | preprečitev motenja kakršne koli druge opreme, ki bi se lahko štela za pomembno pri preiskavi nesreče z vidika varnosti; |
| --- | --- |

c)

preprečitev motenja kakršne koli druge opreme, ki bi se lahko štela za pomembno pri preiskavi nesreče z vidika varnosti;

| d) | hitro in spretno zbiranje in zaščito vseh dokaznih sredstev za namene preiskav v zvezi z varnostjo. |
| --- | --- |

d)

hitro in spretno zbiranje in zaščito vseh dokaznih sredstev za namene preiskav v zvezi z varnostjo.

Člen 14

Poročila o nesrečah

1.   Preiskave v zvezi z varnostjo, izvedene v skladu s to direktivo, se zaključijo z objavo poročila, ki se predstavi v obliki, ki jo določi pristojno preiskovalno telo, in v skladu z ustreznimi oddelki Priloge I.

Preiskovalna telesa lahko sklenejo, da se preiskava v zvezi z varnostjo, ki ne zadeva
  resnih ali zelo resnih pomorskih nesreč, in ugotovitve katere ne morejo prispevati k preprečitvi prihodnjih nesreč in nezgod, zaključi s poenostavljenim poročilom, ki se objavi.

2.   Preiskovalna telesa naredijo vse, kar je v njihovi moči, da je poročilo iz odstavka 1 dostopno javnosti in zlasti celotnemu pomorskemu sektorju, ki, kadar je potrebno, prejme tudi posebne zaključke in priporočila
  v dvanajstih mesecih od dneva nesreče. V kolikor končnega poročila ni možno pripraviti v tem času, se v dvanajstih mesecih od dneva nesreče objavi vmesno poročilo.

3.   Preiskovalno telo vodilne preiskovalne države članice pošlje Komisiji kopijo končnega, poenostavljenega ali vmesnega poročila. Morebitne pripombe Komisije ▐ za izboljšanje
  poročil
  upošteva na način, ki najbolje prispeva k doseganju cilja te direktive.

4.
     
  Komisija vsaka tri leta Evropskemu parlamentu posreduje poročilo s podatki o stopnji izvrševanja in upoštevanja določb direktive, skupaj z nadaljnjimi ukrepi, ki se v luči priporočil iz poročila zdijo potrebni.

Člen 15

Varnostna priporočila

1.   Države članice zagotovijo, da naslovniki ustrezno upoštevajo varnostna priporočila preiskovalnih teles in da se na podlagi teh priporočil po potrebi sprejmejo nadaljnji ukrepi v skladu s pravom Skupnosti ter mednarodnim pravom.

2.   Kadar je to primerno, preiskovalno telo ali Komisija,
  ki deluje s pomočjo Agencije,
  pripravi varnostna priporočila na podlagi izvlečkov analize podatkov
  ter rezultatov opravljenih preiskav v zvezi z varnostjo
  .

3.   Varnostno priporočilo v nobenem primeru ne povzroči določitve odgovornosti ali delitve krivde za nesrečo.

Člen 16

Sistem zgodnjega opozarjanja

Brez poseganja v njegovo pravico do zgodnjega opozarjanja preiskovalno telo države članice v kateri koli fazi preiskave v zvezi z varnostjo, če meni, da je za preprečitev nevarnosti novih nesreč potrebno takojšnje ukrepanje na ravni Skupnosti, nemudoma obvesti Komisijo o potrebi po zgodnjem opozorilu.

Komisija po potrebi izda opozorilo, namenjeno pristojnim organom v vseh državah članicah, sektorju pomorskih prevozov in vsem ostalim zadevnim stranem.

Člen 17

Evropska podatkovna baza za pomorske nesreče

1.   Podatki o pomorskih nesrečah in nezgodah se shranjujejo in analizirajo s pomočjo evropske elektronske podatkovne baze, ki jo ustanovi Komisija in nosi ime Evropska informacijska platforma za pomorske nesreče (European Marine Casualty Information Platform – EMCIP).

2.   Države članice obvestijo Komisijo o pristojnih organih, ki bodo imeli dostop do podatkovne baze.

3.   Preiskovalna telesa držav članic obvestijo Komisijo o pomorskih nesrečah in nezgodah v skladu z obrazcem iz Priloge II. Prav tako Komisiji posredujejo podatke, pridobljene s preiskavami v zvezi z varnostjo, v skladu s sistemom podatkovne baze EMCIP.

4.   Komisija in države članice razvijejo sistem podatkovne baze in metodo za uradno obveščanje o podatkih v ustreznem časovnem okviru.

Člen 18

Pravično obravnavanje pomorščakov

Države članice v skladu s svojim nacionalnim pravom spoštujejo ustrezne določbe iz Smernic IMO o pravičnem obravnavanju pomorščakov v primeru pomorskih nezgod.

Člen 19

Odbor

1.   Komisiji pomaga Odbor za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS), ustanovljen z Uredbo (ES) št. 2099/2002Evropskega parlamenta in Sveta (9).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je dva meseca.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 20

Pristojnosti spreminjanja

Ob upoštevanju omejitev te direktive lahko Komisija posodobi opredelitve pojmov te direktive in sklicevanja na akte Skupnosti in instrumente IMO, da bi jih uskladila z ukrepi Skupnosti in IMO, ki že veljajo.

Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, med drugim z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 19(3).

V skladu z istim postopkom lahko Komisija spremeni tudi prilogi.

Spremembe Kodeksa IMO o preiskovanju pomorskih nesreč in nezgod se lahko v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 2099/2002 izključijo iz področja uporabe te direktive.

Člen 21

Dodatni ukrepi

Nobena določba te direktive ne preprečuje državi članici, da sprejme dodatne ukrepe o pomorski varnosti, ki niso zajeti v tej direktivi, pod pogojem, da takšni ukrepi ne posegajo v to direktivo ali na kakršen koli način negativno vplivajo na doseganje njenega cilja
  ali ciljev Unije
  .

Člen 22

Kazni

Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo pri kršitvah nacionalnih določb, sprejetih v skladu s to direktivo, in sprejmejo vse ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev njihovega izvajanja. Predvidene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Člen 23

Spremembi obstoječih aktov

1.   Člen 12 Direktive 1999/35/ES se črta.

2.   Člen 11 Direktive 2002/59/ES se črta.

Člen 24

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do ... (10).
  Komisiji takoj sporočijo besedilo teh predpisov in korelacijsko tabelo med njimi in to direktivo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 25

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 26

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 318, 23.12.2006, str. 195.

1

(2)  UL C 229, 22.9.2006, str. 38.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 25. aprila 2007(UL C 74 E, 20.3.2008, str. 546), Skupno stališče Sveta z dne 6. junija 2008 (UL C 184 E, 22.7.2008, str. 23) in Stališče Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008.

3

Stališče

(UL C 74 E, 20.3.2008, str. 546)

6. junija 2008 (UL C 184 E, 22.7.2008, str. 23)

24. septembra 2008

(4)  UL C 104 E, 30.4.2004, str. 730.

4

(5)  UL L 138, 1.6.1999, str. 1. ║.

5

(6)  UL L 208, 5.8.2002, str. 10.

6

(7)  UL L 208, 5.8.2002, str. 1. ║.

7

(8)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. ║.

8

(9)  UL L 324, 29.11.2002, str. 1. ║.

9

(10)  24 mesecev po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

10

Sreda, 24. september 2008PRILOGA I

VSEBINA POROČILA PREISKAVE V ZVEZI Z VARNOSTJO

Predgovor

V tem delu je opredeljen edini cilj preiskave v zvezi z varnostjo ter navedeno, da varnostno priporočilo v nobenem primeru ne sme spodbuditi domneve o krivdi ali odgovornosti za nezgodo ali incident in da poročilo, kar zadeva slog in vsebino, ni bilo napisano z namenom uporabe v sodnih postopkih.

(Poročilo se ne sme sklicevati na pričevanja prič niti povezati nikogar, ki je omenjen v poročilu, z osebo, ki je pričala med preiskavo v zvezi z varnostjo.)

1.   Povzetek

V tem delu so opisana glavna dejstva o pomorski nesreči ali nezgodi: kaj, kdaj, kje in kako se je zgodilo. Navesti je treba tudi, ali je posledično prišlo do smrtnih žrtev, poškodb, poškodovanja ladje, tovora, tretje strani ali okolja.

2.   Dejanske informacije

Ta del vključuje številna ločena poglavja, ki zagotavljajo zadosti informacij, ki jih preiskovalno telo razlaga kot dejanske, s katerimi se utemelji analiza in olajša razumevanje.

Ti oddelki vključujejo zlasti naslednje informacije:

2.1   Podatki o ladji

zastava/register;

identifikacija;

glavne značilnosti;

lastništvo in upravljanje;

podrobnosti konstrukcije;

najmanjše število posadke, potrebno za varno plovbo;

odobren tovor.

2.2   Podrobnosti o potovanju

pristanišča postanka;

vrsta potovanja;

podatki o tovoru;

število članov ladijske posadke.

2.3   Informacije o pomorski nesreči ali nezgodi

vrsta pomorske nesreče ali nezgode;

datum in čas;

položaj in kraj pomorske nesreče ali nezgode;

zunanje in notranje okolje;

plovba ladje in del potovanja;

prostor na krovu;

podatki o človeških dejavnikih;

posledice (za ljudi, ladjo, tovor, okolje, ostalo).

2.4   Vpletenost obalnih organov in ukrepanje ob nesreči

kdo je bil vpleten;

uporabljena sredstva;

hitrost odziva;

sprejeti ukrepi;

doseženi rezultati.

3.   Opis

V tem delu je obnovljena pomorska nesreča ali nezgoda z zaporedjem dogodkov v kronološkem vrstnem redu pred, med in po pomorski nesreči ali nezgodi ter vpletenost vsakega od akterjev (tj. osebe, materiala, okolja, opreme ali zunanjega vpliva). Obdobje, ki ga opis zajema, je odvisen od časa posameznih nezgodnih dogodkov, ki so neposredno prispevali k povzročitvi pomorske nesreče ali nezgode. Ta del vključuje tudi pomembne podrobnosti o opravljeni preiskavi v zvezi z varnostjo, med drugim tudi rezultate preiskav ali preskusov.

4.   Analiza

Ta del vključuje številna ločena poglavja, analizo vsakega nezgodnega dogodka s pripombami v zvezi z rezultati vseh pomembnih preiskav ali preskusov, ki so bili opravljeni v času preiskave v zvezi z varnostjo, in v zvezi z vsemi varnostnimi ukrepi, ki so morda že bili sprejeti za preprečitev pomorskih nesreč v prihodnje.

Ti oddelki bi morali zajemati:

| — | kontekst in okolje nezgodnih dogodkov; |
| --- | --- |

—

kontekst in okolje nezgodnih dogodkov;

| — | napačna človeška dejanja in opustitve, dogodke, ki vključujejo nevarne snovi, vplive na okolje, odpovedi opreme in zunanje vplive; |
| --- | --- |

—

napačna človeška dejanja in opustitve, dogodke, ki vključujejo nevarne snovi, vplive na okolje, odpovedi opreme in zunanje vplive;

| — | prispevajoče dejavnike, ki vključujejo funkcije, povezane z ljudmi, delovanje na ladji, obalno upravljanje ali regulativni vpliv. |
| --- | --- |

—

prispevajoče dejavnike, ki vključujejo funkcije, povezane z ljudmi, delovanje na ladji, obalno upravljanje ali regulativni vpliv.

S pomočjo analize in pripomb se v poročilu izoblikujejo logični zaključki, ki vključujejo vse prispevajoče dejavnike, vključno z dejavniki tveganja, za katere so zaščita, namenjena preprečevanju nezgodnih dogodkov, in/ali dejavniki, namenjenimi odpravljanju ali zmanjšanju njihovih posledic, ocenjeni kot neustrezni ali manjkajoči.

5.   Sklepi

V tem delu so povzeti ugotovljeni prispevajoči dejavniki in manjkajoča ali neustrezna zaščita (materialna, funkcionalna, simbolična ali postopkovna), za katere je treba razviti varnostne ukrepe za preprečitev pomorskih nesreč v prihodnje.

6.   Varnostna priporočila

Kadar je to primerno, ta del poročila vsebuje varnostna priporočila, izpeljana iz analize in zaključkov ter vezana na posamezna področja, kot so zakonodaja, zasnova, postopki, inšpekcija, upravljanje, zdravje in varnost pri delu, usposabljanje, popravila, vzdrževanje, obalna pomoč in ukrepanje ob nesreči.

Varnostna priporočila so naslovljena na tiste, ki so najbolj primerni, da jih izvedejo, kot so ladjarji, upravitelji, priznane organizacije, pomorski organi, službe za nadzor plovbe, organi za nujno ukrepanje, mednarodne pomorske organizacije in evropske institucije, z namenom preprečevanja pomorskih nesreč.

Ta del vključuje tudi začasna varnostna priporočila, ki so bila morda pripravljena, ali morebitne varnostne ukrepe, sprejete med preiskavo v zvezi z varnostjo.

7.   Priloge

Kadar je to primerno, se na papirju in/ali v elektronski obliki priporočilu priloži naslednje (nepopoln seznam):

| — | fotografije, video posnetki, zvočni zapisi, preglednice, risbe; |
| --- | --- |

—

fotografije, video posnetki, zvočni zapisi, preglednice, risbe;

| — | veljavni standardi; |
| --- | --- |

—

veljavni standardi;

| — | tehnični izrazi in uporabljene okrajšave; |
| --- | --- |

—

tehnični izrazi in uporabljene okrajšave;

| — | posebne varnostne študije; |
| --- | --- |

—

posebne varnostne študije;

| — | druge informacije. |
| --- | --- |

—

druge informacije.

Sreda 24 september 2008PRILOGA II

PODATKI, KI JIH MORA VSEBOVATI OBVESTILO O POMORSKI NEZGODI ALI INCIDENTU

(Del Evropske informacijske platforme za pomorske nezgode)

Opomba: Številke v krepkem tisku pomenijo, da je treba v primeru, ko je v pomorsko nesrečo ali nezgodo vpletena več kot ena ladja, priskrbeti podatke za vsako ladjo.

| 01. | pristojna država članica / kontaktna oseba |
| --- | --- |

01.

pristojna država članica / kontaktna oseba

| 02. | država članica, zadolžena za preiskavo |
| --- | --- |

02.

država članica, zadolžena za preiskavo

| 03. | vloga države članice |
| --- | --- |

03.

vloga države članice

| 04. | prizadeta obalna država |
| --- | --- |

04.

prizadeta obalna država

| 05. | število utemeljeno zainteresiranih držav |
| --- | --- |

05.

število utemeljeno zainteresiranih držav

| 06. | utemeljeno zainteresirane države |
| --- | --- |

06.

utemeljeno zainteresirane države

| 07. | subjekt obvestila |
| --- | --- |

07.

subjekt obvestila

| 08. | čas obvestila |
| --- | --- |

08.

čas obvestila

| 09. | datum obvestila |
| --- | --- |

09.

datum obvestila

| 10. | ime ladje |
| --- | --- |

10.

ime ladje

| 11. | številka IMO / razpoznavne črke |
| --- | --- |

11.

številka IMO / razpoznavne črke

| 12. | zastava ladje |
| --- | --- |

12.

zastava ladje

| 13. | vrsta pomorske nesreče ali nezgode |
| --- | --- |

13.

vrsta pomorske nesreče ali nezgode

| 14. | vrsta ladje |
| --- | --- |

14.

vrsta ladje

| 15. | datum pomorske nesreče ali nezgode |
| --- | --- |

15.

datum pomorske nesreče ali nezgode

| 16. | čas pomorske nesreče ali nezgode |
| --- | --- |

16.

čas pomorske nesreče ali nezgode

| 17. | položaj — zemljepisna širina |
| --- | --- |

17.

položaj — zemljepisna širina

| 18. | položaj — zemljepisna dolžina |
| --- | --- |

18.

položaj — zemljepisna dolžina

| 19. | kraj pomorske nesreče ali nezgode |
| --- | --- |

19.

kraj pomorske nesreče ali nezgode

| 20. | pristanišče izplutja |
| --- | --- |

20.

pristanišče izplutja

| 21. | namembno pristanišče |
| --- | --- |

21.

namembno pristanišče

| 22. | shema ločene plovbe |
| --- | --- |

22.

shema ločene plovbe

| 23. | del potovanja |
| --- | --- |

23.

del potovanja

| 24. | plovba ladje |
| --- | --- |

24.

plovba ladje

| 25. | prostor na krovu |
| --- | --- |

25.

prostor na krovu

| 26. | izguba življenj:






  — | posadka |
| --- | --- | --- |

26.

izguba življenj:

—

posadka

| — | potniki |
| --- | --- |

—

potniki

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

| 27. | resne poškodbe:






  — | posadka |
| --- | --- | --- |

27.

resne poškodbe:

—

posadka

| — | potniki |
| --- | --- |

—

potniki

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

| 28. | onesnaževanje |
| --- | --- |

28.

onesnaževanje

| 29. | škoda na ladji |
| --- | --- |

29.

škoda na ladji

| 30. | škoda na tovoru |
| --- | --- |

30.

škoda na tovoru

| 31. | ostala škoda |
| --- | --- |

31.

ostala škoda

| 32. | kratek opis pomorske nesreče ali nezgode |
| --- | --- |

32.

kratek opis pomorske nesreče ali nezgode

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/188 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/188

---

Sreda, 24. september 2008Odgovornost prevoznikov potnikov po morju v primeru nesreč ***II

P6_TA(2008)0445

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o odgovornosti prevoznikov potnikov po morju v primeru nesreč (6389/2/2008 — C6-0227/2008 — 2005/0241(COD))

2010/C 8 E/41

(Postopek soodločanja – druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (6389/2/2008 — C6-0227/2008) (1),

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2005)0592),

ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije (KOM(2007)0645),

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za promet in turizem (A6-0333/2008),

| 1. | odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 190 E, 29.7.2008, str. 17.

(2)  UL C 74 E, 20.3.2008, str. 562.

---

Sreda, 24. september 2008P6_TC2-COD(2005)0241

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 24. septembra 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o odgovornosti prevoznikov potnikov po morju v primeru nesreče

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 80(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V okviru skupne prometne politike je treba za izboljšanje varnosti pomorskega prometa sprejeti nadaljnje ukrepe. Med te ukrepe spadajo pravila o odgovornosti za škodo, povzročeno potnikom, saj je pomembno, da se potnikom, vključenim v pomorske nesreče, zagotovi ustrezna odškodnina. |
| --- | --- |

(1)

V okviru skupne prometne politike je treba za izboljšanje varnosti pomorskega prometa sprejeti nadaljnje ukrepe. Med te ukrepe spadajo pravila o odgovornosti za škodo, povzročeno potnikom, saj je pomembno, da se potnikom, vključenim v pomorske nesreče, zagotovi ustrezna odškodnina.

| (2) | Protokol iz leta 2002 k Atenski konvenciji o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju, 1974, je bil sprejet 1. novembra 2002 pod okriljem Mednarodne pomorske organizacije (IMO). Skupnost in njene države članice so v procesu odločanja, ali naj k temu protokolu pristopijo oziroma ga ratificirajo. |
| --- | --- |

(2)

Protokol iz leta 2002 k Atenski konvenciji o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju, 1974, je bil sprejet 1. novembra 2002 pod okriljem Mednarodne pomorske organizacije (IMO). Skupnost in njene države članice so v procesu odločanja, ali naj k temu protokolu pristopijo oziroma ga ratificirajo.

| (3) | Atenska konvencija o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju, 1974, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 2002 (║ „Atenska konvencija“), se uporablja le za mednarodni prevoz. Na notranjem trgu storitev pomorskega prevoza je razlikovanje med nacionalnim in mednarodnim prevozom odpravljeno, zato je primerno, da sta znotraj Skupnosti raven in narava odgovornosti enaki. |
| --- | --- |

(3)

Atenska konvencija o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju, 1974, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 2002 (║ „Atenska konvencija“), se uporablja le za mednarodni prevoz. Na notranjem trgu storitev pomorskega prevoza je razlikovanje med nacionalnim in mednarodnim prevozom odpravljeno, zato je primerno, da sta znotraj Skupnosti raven in narava odgovornosti enaki.

| (4) | Sistem zavarovanja, kakor ga zahteva Atenska konvencija, mora ustrezati finančnim zmogljivostim ladjarjev in zavarovalnih družb. Lastnikom ladij mora biti omogočeno, da svoj sistem zavarovanja urejajo gospodarno, zlasti pri malih ladjarskih podjetjih, ki opravljajo storitve domačega prevoza, pa je treba upoštevati, da je njihova dejavnost odvisna od sezone. Prehodno obdobje, ki je predvideno za izvajanje te uredbe, mora biti dovolj dolgo, da se bo obvezno zavarovanje iz Atenske konvencije lahko izvajalo brez vplivanja na obstoječe sisteme zavarovanja. |
| --- | --- |

(4)

Sistem zavarovanja, kakor ga zahteva Atenska konvencija, mora ustrezati finančnim zmogljivostim ladjarjev in zavarovalnih družb. Lastnikom ladij mora biti omogočeno, da svoj sistem zavarovanja urejajo gospodarno, zlasti pri malih ladjarskih podjetjih, ki opravljajo storitve domačega prevoza, pa je treba upoštevati, da je njihova dejavnost odvisna od sezone. Prehodno obdobje, ki je predvideno za izvajanje te uredbe, mora biti dovolj dolgo, da se bo obvezno zavarovanje iz Atenske konvencije lahko izvajalo brez vplivanja na obstoječe sisteme zavarovanja.

| (5) | V primeru smrti ali poškodbe potnika je primerno prevoznika zavezati k predplačilu, pri čemer predplačilo ne pomeni priznanja odgovornosti. |
| --- | --- |

(5)

V primeru smrti ali poškodbe potnika je primerno prevoznika zavezati k predplačilu, pri čemer predplačilo ne pomeni priznanja odgovornosti.

| (6) | Potnikom bi bilo treba pred začetkom potovanja zagotoviti ustrezne, popolne in razumljive informacije o novih pravicah, ki jim pripadajo. |
| --- | --- |

(6)

Potnikom bi bilo treba pred začetkom potovanja zagotoviti ustrezne, popolne in razumljive informacije o novih pravicah, ki jim pripadajo.

| (7) | Vsaka sprememba Atenske konvencije se bo vključila v zakonodajo Skupnosti, razen če je takšna sprememba izključena v skladu s postopkom, določenim v členu 5(2) Uredbe (ES) št. 2099/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o ustanovitvi Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS)

   (4). |
| --- | --- |

(7)

Vsaka sprememba Atenske konvencije se bo vključila v zakonodajo Skupnosti, razen če je takšna sprememba izključena v skladu s postopkom, določenim v členu 5(2) Uredbe (ES) št. 2099/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o ustanovitvi Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS)

   (4).

| (8) | Pravni odbor IMO je 19. oktobra 2006 sprejel Pridržek in smernice za izvajanje Atenske konvencije (║ „Smernice IMO“), ki zadevajo nekatera vprašanja v okviru Atenske konvencije, zlasti nadomestilo za škodo, nastalo zaradi terorističnih dejanj, zaradi česar je Smernice IMO možno šteti za lex specialis. |
| --- | --- |

(8)

Pravni odbor IMO je 19. oktobra 2006 sprejel Pridržek in smernice za izvajanje Atenske konvencije (║ „Smernice IMO“), ki zadevajo nekatera vprašanja v okviru Atenske konvencije, zlasti nadomestilo za škodo, nastalo zaradi terorističnih dejanj, zaradi česar je Smernice IMO možno šteti za lex specialis.

| (9) | Ta uredba vključuje dele Smernic IMO in določa njihovo obvezno veljavo. Zato bi bilo treba v določbah Smernic IMO pogojnik razumeti kot normativni sedanjik. |
| --- | --- |

(9)

Ta uredba vključuje dele Smernic IMO in določa njihovo obvezno veljavo. Zato bi bilo treba v določbah Smernic IMO pogojnik razumeti kot normativni sedanjik.

| (10) | Določbe Atenske konvencije (Priloga I) in Smernic IMO (Priloga II) bi bilo treba smiselno razumeti v okviru zakonodaje Skupnosti. |
| --- | --- |

(10)

Določbe Atenske konvencije (Priloga I) in Smernic IMO (Priloga II) bi bilo treba smiselno razumeti v okviru zakonodaje Skupnosti.

| (11) | Zadeve iz členov 17 in 17a Atenske konvencije sodijo v izključno pristojnost Skupnosti, kolikor navedena člena vplivata na pravila iz Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (5). Ta člena bosta, ko bo Skupnost pristopila k Atenski konvenciji, v tem obsegu postali sestavni del pravnega reda Skupnosti. |
| --- | --- |

(11)

Zadeve iz členov 17 in 17a Atenske konvencije sodijo v izključno pristojnost Skupnosti, kolikor navedena člena vplivata na pravila iz Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (5). Ta člena bosta, ko bo Skupnost pristopila k Atenski konvenciji, v tem obsegu postali sestavni del pravnega reda Skupnosti.

| (12) | V tej uredbi je treba izraz „ali je registrirana v državi članici“ razlagati v smislu, da mora biti država zastave, ki uporablja koncept dovoljenja registracije svoje ladje, ki je dana v zakup, v drugi državi (bareboat charter-out registration), država članica ali pogodbenica Atenske konvencije. Države članice in Komisija bi morale narediti vse potrebno, da pozovejo IMO, naj oblikuje smernice o konceptu dovoljenja registracije svoje ladje, ki je dana v zakup, v drugi državi. |
| --- | --- |

(12)

V tej uredbi je treba izraz „ali je registrirana v državi članici“ razlagati v smislu, da mora biti država zastave, ki uporablja koncept dovoljenja registracije svoje ladje, ki je dana v zakup, v drugi državi (bareboat charter-out registration), država članica ali pogodbenica Atenske konvencije. Države članice in Komisija bi morale narediti vse potrebno, da pozovejo IMO, naj oblikuje smernice o konceptu dovoljenja registracije svoje ladje, ki je dana v zakup, v drugi državi.

| (13) | V tej uredbi izraz „pripomočki za osebe z zmanjšano mobilnostjo“ ne bi smel pomeniti niti prtljage niti vozil v smislu člena 8 Atenske konvencije. |
| --- | --- |

(13)

V tej uredbi izraz „pripomočki za osebe z zmanjšano mobilnostjo“ ne bi smel pomeniti niti prtljage niti vozil v smislu člena 8 Atenske konvencije.

| (14) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (6). |
| --- | --- |

(14)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (6).

| (15) | Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za spremembo te uredbe, da se vanjo vključijo nadaljnje spremembe mednarodne konvencije ter z njo povezanih protokolov, kodeksov in resolucij. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(15)

Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za spremembo te uredbe, da se vanjo vključijo nadaljnje spremembe mednarodne konvencije ter z njo povezanih protokolov, kodeksov in resolucij. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

| (16) | Evropska agencija za pomorsko varnost („Agencija“), ustanovljena z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 (7), bi morala Komisiji pomagati pri pripravi in pisanju poročila o napredku v zvezi z delovanjem novih pravil. |
| --- | --- |

(16)

Evropska agencija za pomorsko varnost („Agencija“), ustanovljena z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 (7), bi morala Komisiji pomagati pri pripravi in pisanju poročila o napredku v zvezi z delovanjem novih pravil.

| (17) | Zaradi potrebe po temeljitejšem posvetovanju med državami članicami o zadevah pomorske varnosti, je bistveno, da se ponovno oceni pristojnosti Agencije in se morebiti razmisli o razširitvi njenih pooblastil. |
| --- | --- |

(17)

Zaradi potrebe po temeljitejšem posvetovanju med državami članicami o zadevah pomorske varnosti, je bistveno, da se ponovno oceni pristojnosti Agencije in se morebiti razmisli o razširitvi njenih pooblastil.

| (18) | Nacionalni organi, zlasti pristaniški organi, imajo temeljno in odločilno vlogo pri prepoznavanju različnih tveganj, povezanih s pomorsko varnostjo, ter pri upravljanju z njimi.


  ▐ |
| --- | --- |

(18)

Nacionalni organi, zlasti pristaniški organi, imajo temeljno in odločilno vlogo pri prepoznavanju različnih tveganj, povezanih s pomorsko varnostjo, ter pri upravljanju z njimi.

▐

| (19) | Ker ciljev te uredbe, in sicer oblikovanja skupka enotnih pravil glede pravic prevoznikov po morju in njihovih potnikov v primeru nesreče, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker te cilje zaradi potrebe, da se zagotovijo enake omejitve odgovornosti v vseh državah članicah, lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev – |
| --- | --- |

(19)

Ker ciljev te uredbe, in sicer oblikovanja skupka enotnih pravil glede pravic prevoznikov po morju in njihovih potnikov v primeru nesreče, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker te cilje zaradi potrebe, da se zagotovijo enake omejitve odgovornosti v vseh državah članicah, lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa režim Skupnosti glede odgovornosti in zavarovanja za prevoz potnikov po morju, kakor je določeno v relevantnih določbah:

| (a) | Atenske konvencije o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju, 1974, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 2002 (║ „Atenska konvencija“), navedenih v Prilogi I, in |
| --- | --- |

(a)

Atenske konvencije o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju, 1974, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 2002 (║ „Atenska konvencija“), navedenih v Prilogi I, in

| (b) | Pridržka in Smernic IMO za izvajanje Atenske konvencije, ki jih je 19. oktobra 2006 sprejel Pravni odbor IMO (║ „Smernice IMO“), navedenih v Prilogi II.
  Poleg tega ta uredba razširja uporabo teh določb na prevoz potnikov po morju znotraj posamezne države članice ▐ in določa nekatere dodatne zahteve. |
| --- | --- |

(b)

Pridržka in Smernic IMO za izvajanje Atenske konvencije, ki jih je 19. oktobra 2006 sprejel Pravni odbor IMO (║ „Smernice IMO“), navedenih v Prilogi II.

Poleg tega ta uredba razširja uporabo teh določb na prevoz potnikov po morju znotraj posamezne države članice ▐ in določa nekatere dodatne zahteve.

Člen 2

Področje uporabe

Ta uredba se uporablja za ves mednarodni prevoz v smislu člena 1(9) Atenske konvencije in za prevoz po morju znotraj posamezne države članice▐, če:

| a) | ladja pluje pod zastavo države članice ali je registrirana v državi članici, |
| --- | --- |

a)

ladja pluje pod zastavo države članice ali je registrirana v državi članici,

| b) | je bila prevozna pogodba sklenjena v državi članici ali |
| --- | --- |

b)

je bila prevozna pogodba sklenjena v državi članici ali

| c) | je v skladu s prevozno pogodbo kraj odhoda ali kraj prihoda v državi članici.
  ▐ |
| --- | --- |

c)

je v skladu s prevozno pogodbo kraj odhoda ali kraj prihoda v državi članici.

▐

Člen 3

Odgovornost in zavarovanje

1.   Ureditev odgovornosti glede potnikov, njihove prtljage in vozil ter pravil v zvezi z zavarovanjem ali drugim finančnim jamstvom ureja ta uredba in členi 1, 1a, 2(2), 3 do 16,
  razen člena 7(2),

  ter členi 18, 20 in 21 Atenske konvencije, navedeni v Prilogi I, in določbe Smernic IMO, navedene v Prilogi II.

Člen 7(2) Atenske konvencije se ne uporablja za prevoz potnikov, ki sodi v področje uporabe te uredbe, razen če Evropski parlament in Svet v ta namen ne spremenita te uredbe v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe.

2.   Smernice IMO, kakor so navedene v Prilogi II, so zavezujoče.

Člen 4

Nadomestilo za pripomočke za osebe z zmanjšano mobilnostjo in druge posebne pripomočke

V primeru izgube ali poškodovanja pripomočkov za osebe z zmanjšano mobilnostjo ali drugih posebnih pripomočkov, ki jo uporablja potnik z zmanjšano mobilnostjo, ureja prevoznikovo odgovornost člen 3(3) Atenske konvencije. Nadomestilo ustreza nadomestni vrednosti zadevnih pripomočkov ali, kjer je to primerno, stroškom popravila.

▐

Člen 5

Predplačilo

Kadar je smrt ali telesna poškodba potnika posledica ladijske nesreče▐, prevoznik, ki je dejansko opravljal
  celoten prevoz ali del prevoza
  , med katerim se je zgodila ladijska nesreča, ▐ v 15 dneh od identifikacije osebe, upravičene do odškodnine, izplača predplačilo, ki zadostuje za kritje takojšnjih finančnih potreb, sorazmernih s povzročeno škodo. V primeru smrti
  ali popolne in trajne invalidnosti potnika ali poškodb, ki veljajo za klinično zelo hude in ki prizadenejo 75 % ali več potnikovega telesa,
  to plačilo znaša najmanj 21 000 EUR.

Ta člen se uporablja tudi, kadar ima prevoznik sedež v Skupnosti.

Predplačilo ne pomeni priznanja odgovornosti. Lahko se pobota s pozneje izplačanimi zneski na podlagi te uredbe in se ne vrne, razen v primerih, določenih v členu 3(1) ali členu 6 Atenske konvencije ali Dodatku A Smernic IMO, ali kadar oseba, ki je prejela predplačilo, ni bila oseba, upravičena do odškodnine.

S plačilom oziroma prejemom plačila so prevoznik, dejanski prevoznik ali potnik upravičeni, da začnejo sodni postopek za ugotavljanje odgovornosti in krivde.

Člen 6

Informiranje potnikov

Prevoznik in/ali dejanski prevoznik zagotovita, da potniki
  pred odhodom
  dobijo ustrezne
  , popolne
  in razumljive informacije o pravicah v skladu s to uredbo. Če te informacije zagotovi bodisi prevoznik bodisi dejanski prevoznik, drugemu potnikov ni treba informirati.
  Informacije se posredujejo v primerni, popolni in razumljivi obliki ter, v primeru organizatorjev potovanj, v skladu s členom 4 Direktive Sveta 90/314/EGS z dne 13. junija 1990 o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih

   (8).

Za izpolnitev obveznosti informiranja lahko prevoznik in/ali dejanski prevoznik uporabita povzetek določb te uredbe, ki ga pripravi Komisija in ki se objavi.

Člen 7

Poročilo

Do ...
   (9) Komisija pripravi poročilo o njeni uporabi, ki med drugim upošteva gospodarski razvoj in razvoj v okviru mednarodnih forumov.

Takšnemu poročilu je lahko priložen predlog za spremembo te uredbe ali predlog, ki naj ga Skupnost predloži pred ustreznim mednarodnim forumom.

Člen 8

Postopek

Ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, ki se nanašajo na vključitev sprememb omejitev iz členov 3(1), 4a(1), 7(1) in 8 Atenske konvencije zaradi upoštevanja odločitev, sprejetih po členu 23 Atenske konvencije in ustreznih posodobitev Priloge I, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 9(2).

Ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, ki se nanašajo na vključitev sprememb določb Smernic IMO, navedenih v Prilogi II, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 9(2).

Člen 9

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS), ustanovljen z Uredbo (ES) št. 2099/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 ║.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 10

Prehodna določba

V zvezi s prevozom po morju znotraj posamezne države članice▐, se lahko države članice odločijo, da odložijo uporabo te uredbe
  za največ dve leti od dneva začetka njene uporabe za prevoze z rednimi trajektnimi povezavami in
  za največ štiri leta od dneva začetka njene uporabe
  za prevoze z rednimi trajektnimi povezavami v regijah, ki so zajete v členu 299(2) Pogodbe
  .

Člen 11

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od dne začetka veljavnosti Atenske konvencije za Skupnost.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 318, 23.12.2006, str. 195.

1

(2)  UL C 229, 22.9.2006, str. 38.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 25. aprila 2007(UL C 74 E, 20.3.2008, str. 562), Skupno stališče Sveta z dne 6. junija 2008 (UL C 190 E, 29.7.2008, str. 17) in Stališče Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008.

3

Stališče

(UL C 74 E, 20.3.2008, str. 562)

6. junija 2008 (UL C 190 E, 29.7.2008, str. 17)

24. septembra 2008.

(4)  

  UL L 324, 29.11.2002, str. 1.

4

UL L 324, 29.11.2002, str. 1.

(5)  UL L 12, 16.1.2001, str. 1. ║.

5

(6)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. ║.

6

(7)  UL L 208, 5.8.2002, str. 1. ║.

7

(8)  

  UL L 158, 23.6.1990, str. 59.

8

UL L 158, 23.6.1990, str. 59.

(9)  Tri leta po dnevu začetka uporabe te uredbe.

9

Tri leta po dnevu začetka uporabe te uredbe.

Sreda, 24. september 2008PRILOGA I

DOLOČBE ATENSKE KONVENCIJE O PREVOZU POTNIKOV IN NJIHOVE PRTLJAGE PO MORJU, KI SO RELEVANTNE ZA UPORABO TE UREDBE

(Prečiščeno besedilo Atenske konvencije o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju, 1974, in Protokola iz leta 2002 h Konvenciji)

1. člen

Opredelitve

V tej konvenciji imajo naslednji izrazi tale pomen:

| 1. | a) | „prevoznik“ pomeni osebo, ki je sklenila prevozno pogodbo ali je bila le-ta sklenjena v njenem imenu, ne glede na to, ali prevoz dejansko opravi ta oseba ali dejanski prevoznik; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

„prevoznik“ pomeni osebo, ki je sklenila prevozno pogodbo ali je bila le-ta sklenjena v njenem imenu, ne glede na to, ali prevoz dejansko opravi ta oseba ali dejanski prevoznik;

| b) | „dejanski prevoznik“ pomeni osebo, ki ni prevoznik in je lahko lastnik, zakupnik ali upravljavec ladje, ki dejansko opravi prevoz ali del prevoza, ter |
| --- | --- |

b)

„dejanski prevoznik“ pomeni osebo, ki ni prevoznik in je lahko lastnik, zakupnik ali upravljavec ladje, ki dejansko opravi prevoz ali del prevoza, ter

| c) | „prevoznik, ki dejansko opravi prevoz ali del prevoza“ pomeni dejanskega prevoznika ali, v primeru, da prevoznik dejansko opravi prevoz, prevoznika; |
| --- | --- |

c)

„prevoznik, ki dejansko opravi prevoz ali del prevoza“ pomeni dejanskega prevoznika ali, v primeru, da prevoznik dejansko opravi prevoz, prevoznika;

| 2. | „prevozna pogodba“ pomeni pogodbo, ki jo je sklenil prevoznik ali je bila sklenjena v njegovem imenu za prevoz potnika ali potnika in njegove prtljage po morju; |
| --- | --- |

2.

„prevozna pogodba“ pomeni pogodbo, ki jo je sklenil prevoznik ali je bila sklenjena v njegovem imenu za prevoz potnika ali potnika in njegove prtljage po morju;

| 3. | „ladja“ pomeni samo morsko plovilo, ne pa plovila z zračno blazino; |
| --- | --- |

3.

„ladja“ pomeni samo morsko plovilo, ne pa plovila z zračno blazino;

| 4. | „potnik“ pomeni vsako osebo, ki jo prevaža ladja;






  a) | na podlagi prevozne pogodbe ali |
| --- | --- | --- |

4.

„potnik“ pomeni vsako osebo, ki jo prevaža ladja;

a)

na podlagi prevozne pogodbe ali

| b) | ki s soglasjem prevoznika spremlja vozilo ali žive živali, ki so opredeljene v prevozni pogodbi za prevoz blaga, ki ga ta konvencija ne ureja; |
| --- | --- |

b)

ki s soglasjem prevoznika spremlja vozilo ali žive živali, ki so opredeljene v prevozni pogodbi za prevoz blaga, ki ga ta konvencija ne ureja;

| 5. | „prtljaga“ pomeni vsak predmet ali vozilo, ki ga na podlagi prevozne pogodbe prevaža prevoznik, razen:






  a) | predmetov in vozil, ki se prevažajo v skladu s pogodbo o zakupu, nakladnico ali drugo pogodbo, ki v prvi vrsti ureja prevoz blaga, ter |
| --- | --- | --- |

5.

„prtljaga“ pomeni vsak predmet ali vozilo, ki ga na podlagi prevozne pogodbe prevaža prevoznik, razen:

a)

predmetov in vozil, ki se prevažajo v skladu s pogodbo o zakupu, nakladnico ali drugo pogodbo, ki v prvi vrsti ureja prevoz blaga, ter

| b) | živih živali; |
| --- | --- |

b)

živih živali;

| 6. | „kabinska prtljaga“ pomeni prtljago, ki jo ima potnik v svoji kabini ali je kako drugače v njegovi posesti, varstvu ali pod njegovim nadzorom. Razen po osmem odstavku tega člena in 8. členu vključuje kabinska prtljaga tudi prtljago, ki jo ima potnik v ali na svojem vozilu; |
| --- | --- |

6.

„kabinska prtljaga“ pomeni prtljago, ki jo ima potnik v svoji kabini ali je kako drugače v njegovi posesti, varstvu ali pod njegovim nadzorom. Razen po osmem odstavku tega člena in 8. členu vključuje kabinska prtljaga tudi prtljago, ki jo ima potnik v ali na svojem vozilu;

| 7. | „izguba ali poškodovanje prtljage“ vključuje gmotno škodo, ki je posledica neizročitve prtljage potniku v razumnem času po prihodu ladje, ki je prevažala ali bi morala prevažati prtljago, ne vključuje pa zamud, ki so posledica delovnih sporov; |
| --- | --- |

7.

„izguba ali poškodovanje prtljage“ vključuje gmotno škodo, ki je posledica neizročitve prtljage potniku v razumnem času po prihodu ladje, ki je prevažala ali bi morala prevažati prtljago, ne vključuje pa zamud, ki so posledica delovnih sporov;

| 8. | „prevoz“ zajema naslednja obdobja:






  a) | za potnika in njegovo kabinsko prtljago čas, ko sta potnik in/ali njegova kabinska prtljaga na ladji ali v postopku vkrcavanja ali izkrcavanja, in čas, ko se potnik in njegova kabinska prtljaga prevažata s kopnega na ladjo ali obratno, če so stroški takšnega prevoza vključeni v ceno vozovnice ali je plovilo, ki se uporablja za takšen pomožni prevoz, potniku zagotovil prevoznik. Vendar pa za potnika prevoz ne vključuje časa, ki ga ta prebije v pomorskem terminalu, postaji, na pomolu oziroma na ali v katerem koli drugem pristaniškem objektu; |
| --- | --- | --- |

8.

„prevoz“ zajema naslednja obdobja:

a)

za potnika in njegovo kabinsko prtljago čas, ko sta potnik in/ali njegova kabinska prtljaga na ladji ali v postopku vkrcavanja ali izkrcavanja, in čas, ko se potnik in njegova kabinska prtljaga prevažata s kopnega na ladjo ali obratno, če so stroški takšnega prevoza vključeni v ceno vozovnice ali je plovilo, ki se uporablja za takšen pomožni prevoz, potniku zagotovil prevoznik. Vendar pa za potnika prevoz ne vključuje časa, ki ga ta prebije v pomorskem terminalu, postaji, na pomolu oziroma na ali v katerem koli drugem pristaniškem objektu;

| b) | za kabinsko prtljago prav tako čas, ki ga potnik prebije v pomorskem terminalu ali na postaji ali pomolu oziroma na ali v katerem koli drugem pristaniškem objektu, če je prtljago prevzel prevoznik ali oseba, ki dela zanj, ali njegov agent in potniku ni bila ponovno izročena; |
| --- | --- |

b)

za kabinsko prtljago prav tako čas, ki ga potnik prebije v pomorskem terminalu ali na postaji ali pomolu oziroma na ali v katerem koli drugem pristaniškem objektu, če je prtljago prevzel prevoznik ali oseba, ki dela zanj, ali njegov agent in potniku ni bila ponovno izročena;

| c) | za ostalo prtljago, ki ni kabinska prtljaga, čas od trenutka, ko jo prevzame prevoznik ali oseba, ki dela zanj, ali njegov agent na kopnem ali na ladji, do trenutka, ko jo prevoznik ali oseba, ki dela zanj, ali njegov agent potniku ponovno izroči; |
| --- | --- |

c)

za ostalo prtljago, ki ni kabinska prtljaga, čas od trenutka, ko jo prevzame prevoznik ali oseba, ki dela zanj, ali njegov agent na kopnem ali na ladji, do trenutka, ko jo prevoznik ali oseba, ki dela zanj, ali njegov agent potniku ponovno izroči;

| 9. | „mednarodni prevoz“ pomeni vsak prevoz, v okviru katerega sta v skladu sprevozno pogodbo kraj odhoda in prihoda v različnih državah ali v isti državi, če je v skladu s prevozno pogodbo ali načrtom potovanja vmesno pristanišče postanka v drugi državi; |
| --- | --- |

9.

„mednarodni prevoz“ pomeni vsak prevoz, v okviru katerega sta v skladu sprevozno pogodbo kraj odhoda in prihoda v različnih državah ali v isti državi, če je v skladu s prevozno pogodbo ali načrtom potovanja vmesno pristanišče postanka v drugi državi;

| 10. | „Organizacija“ pomeni Mednarodno pomorsko organizacijo. |
| --- | --- |

10.

„Organizacija“ pomeni Mednarodno pomorsko organizacijo.

| 11. | „generalni sekretar“ pomeni generalnega sekretarja Organizacije. |
| --- | --- |

11.

„generalni sekretar“ pomeni generalnega sekretarja Organizacije.

1a. člen

Priloga

Priloga k tej konvenciji je njen sestavni del.

2. člen

Uporaba

1.   [...] (1)

2.   Ne glede na prvi odstavek tega člena se Konvencija ne uporablja, kadar se v skladu s katero koli mednarodno konvencijo o prevozu potnikov ali prtljage z drugo vrsto prevoza uporablja za prevoz režim civilne odgovornosti v skladu z določbami takšne konvencije, če je uporaba določb zadevne konvencije glede pomorskega prevoza obvezna.

3. člen

Odgovornost prevoznika

1.   Za škodo, nastalo zaradi smrti ali telesne poškodbe potnika, ki je posledica ladijske nesreče, prevoznik odgovarja do 250 000 obračunskih enot na posameznega potnika v posameznem primeru, razen če prevoznik dokaže, da je nesreča:

| a) | posledica vojne, sovražnosti, državljanske vojne, vstaje ali izjemnega, neizogibnega ali neobvladljivega naravnega pojava ali |
| --- | --- |

a)

posledica vojne, sovražnosti, državljanske vojne, vstaje ali izjemnega, neizogibnega ali neobvladljivega naravnega pojava ali

| b) | je nastala zaradi dejanja ali opustitve dejanja z namenom povzročitve nesreče s strani tretje osebe. |
| --- | --- |

b)

je nastala zaradi dejanja ali opustitve dejanja z namenom povzročitve nesreče s strani tretje osebe.

Če in v kolikor škoda presega navedeno mejo, je prevoznik odgovoren še nadalje, razen če ne dokaže, da do nesreče, ki je povzročila škodo, ni prišlo namenoma ali zaradi malomarnosti prevoznika.

2.   Prevoznik odgovarja za škodo, nastalo zaradi smrti ali telesne poškodbe potnika, ki ni posledica ladijske nesreče, če je do nesreče, ki je povzročila škodo, prišlo namenoma ali zaradi njegove malomarnosti. Breme dokazovanja namena ali malomarnosti nosi tožnik.

3.   V primeru škode zaradi izgube ali poškodovanja kabinske prtljage prevoznik odgovarja, če je do nesreče, ki je povzročila škodo, prišlo namenoma ali zaradi njegove malomarnosti. Za škodo, ki je nastala zaradi ladijske nesreče, se domneva, da je nastala namenoma ali zaradi malomarnosti prevoznika.

4.   Prevoznik odgovarja za škodo, nastalo zaradi izgube ali poškodovanja prtljage, ki ni kabinska prtljaga, razen če dokaže, da je do nesreče, ki je povzročila škodo, prišlo nenamerno ali brez malomarnosti prevoznika.

5.   V tem členu:

| a) | „ladijska nesreča“ pomeni brodolom, prevrnitev, trčenje ali nasedanje ladje, eksplozijo, požar ali okvaro ladje; |
| --- | --- |

a)

„ladijska nesreča“ pomeni brodolom, prevrnitev, trčenje ali nasedanje ladje, eksplozijo, požar ali okvaro ladje;

| b) | „namen ali malomarnost prevoznika“ vključuje namen ali malomarnost oseb, ki delajo za prevoznika, pri opravljanju njihovih nalog; |
| --- | --- |

b)

„namen ali malomarnost prevoznika“ vključuje namen ali malomarnost oseb, ki delajo za prevoznika, pri opravljanju njihovih nalog;

| c) | „okvara ladje“ pomeni vsako nepravilno delovanje, okvaro ali nespoštovanje ustreznih varnostnih predpisov glede katerega koli dela ladje ali njene opreme, ki se uporablja za umik, evakuacijo, vkrcavanje in izkrcavanje potnikov; pogon, krmiljenje, varno plovbo, privezovanje, sidranje, vplutje ali izplutje s priveza ali sidrišča, nadzorovanje škode zaradi poplave; ali za sprožitev reševalnih naprav, ter |
| --- | --- |

c)

„okvara ladje“ pomeni vsako nepravilno delovanje, okvaro ali nespoštovanje ustreznih varnostnih predpisov glede katerega koli dela ladje ali njene opreme, ki se uporablja za umik, evakuacijo, vkrcavanje in izkrcavanje potnikov; pogon, krmiljenje, varno plovbo, privezovanje, sidranje, vplutje ali izplutje s priveza ali sidrišča, nadzorovanje škode zaradi poplave; ali za sprožitev reševalnih naprav, ter

| d) | „škoda“ ne vključuje kaznovalnih ali odvračilnih odškodnin. |
| --- | --- |

d)

„škoda“ ne vključuje kaznovalnih ali odvračilnih odškodnin.

6.   Odgovornost prevoznika v skladu s tem členom se nanaša le na škodo, nastalo v nesrečah, ki so se zgodile med prevozom. Dokazno breme, da je do nesreče, ki je povzročila škodo, prišlo med prevozom, pa tudi glede obsega škode, nosi tožnik.

7.   Nič v tej konvenciji ne posega v regresno pravico prevoznika zoper katero koli tretjo osebo ali ugovor zaradi deljene odgovornosti v skladu s 6. členom te konvencije. Nič v tem členu ne posega v pravico do omejitve odgovornosti v skladu s 7. in 8. členom te konvencije.

8.   Domneva o odgovornosti za namen ali malomarnost določene stranke ali naložitev dokaznega bremena določeni stranki ne preprečuje upoštevanja dokazov v prid tej stranki.

4. člen

Dejanski prevoznik

1.   Če je bil prevoz ali del prevoza zaupan dejanskemu prevozniku, prevoznik skladno z določbami Konvencije vseeno ostaja odgovoren za celoten prevoz. Poleg tega za dejanskega prevoznika za del prevoza, ki ga opravi, veljajo pravice in obveznosti, ki mu jih nalagajo določbe Konvencije.

2.   Prevoznik je pri prevozu, ki ga opravi dejanski prevoznik, odgovoren za dejanja in opustitve dejanj dejanskega prevoznika in oseb, ki delajo zanj, ali njegovih agentov, ki jih ti storijo pri opravljanju svojih nalog.

3.   Poseben dogovor, po katerem prevoznik prevzema obveznosti, ki jih Konvencija ne nalaga, ali se odreka pravicam, zagotovljenim s Konvencijo, zavezuje dejanskega prevoznika le, če se je s tem izrecno pisno strinjal.

4.   Če in kolikor prevoznik in dejanski prevoznik odgovarjata, je njuna odgovornost solidarna.

5.   Nič v tem členu ne posega v regresno pravico v razmerju med prevoznikom in dejanskim prevoznikom.

4a. člen

Obvezno zavarovanje

1.   Pri prevozu potnikov z ladjo, ki je v državi pogodbenici registrirana za prevoz več kot dvanajst potnikov, in če se uporablja ta konvencija, ima vsak prevoznik, ki prevoz ali del prevoza dejansko opravi, urejeno zavarovanje ali drugo finančno jamstvo, na primer bančno garancijo ali podoben finančni instrument za kritje odgovornosti v skladu s to konvencijo za smrt ali telesne poškodbe potnikov. Omejitev obveznega zavarovanja ali drugega finančnega jamstva ne sme biti nižja od 250 000 obračunskih enot na potnika za vsak posamezen primer.

2.   Potrdilo, da zavarovanje ali drugo finančno jamstvo velja v skladu z določbami Konvencije, se izda za vsako ladjo, potem ko ustrezni organ države pogodbenice presodi, ali so bile izpolnjene zahteve iz prvega odstavka. Za ladjo, registrirano v državi pogodbenici, tako potrdilo izda ali potrdi ustrezni organ države, v kateri je ladja vpisana v register; za ladjo, ki v državi pogodbenici ni registrirana, lahko takšno potrdilo izda ali potrdi ustrezni organ vsake države pogodbenice. Vzorec potrdila je določen v prilogi k tej konvenciji in vsebuje naslednje podrobnosti:

| a) | ime ladje, razpoznavno številčno ali črkovno oznako in pristanišče registracije; |
| --- | --- |

a)

ime ladje, razpoznavno številčno ali črkovno oznako in pristanišče registracije;

| b) | ime in navedbo glavnega kraja poslovanja prevoznika, ki dejansko opravlja prevoz ali del prevoza; |
| --- | --- |

b)

ime in navedbo glavnega kraja poslovanja prevoznika, ki dejansko opravlja prevoz ali del prevoza;

| c) | IMO identifikacijsko številko ladje; |
| --- | --- |

c)

IMO identifikacijsko številko ladje;

| d) | vrsto in trajanje jamstva; |
| --- | --- |

d)

vrsto in trajanje jamstva;

| e) | ime in glavni kraj poslovanja zavarovalnice ali druge osebe, ki zagotavlja finančno jamstvo, in, odvisno od primera, kraj poslovanja, v katerem je bilo sklenjeno zavarovanje ali drugo jamstvo, ter |
| --- | --- |

e)

ime in glavni kraj poslovanja zavarovalnice ali druge osebe, ki zagotavlja finančno jamstvo, in, odvisno od primera, kraj poslovanja, v katerem je bilo sklenjeno zavarovanje ali drugo jamstvo, ter

| f) | čas veljavnosti potrdila, ki ne sme biti daljši od časa veljavnosti zavarovanja ali drugega finančnega jamstva. |
| --- | --- |

f)

čas veljavnosti potrdila, ki ne sme biti daljši od časa veljavnosti zavarovanja ali drugega finančnega jamstva.

| 3. | (a) | Država pogodbenica lahko za izdajo potrdila pooblasti od nje priznano institucijo ali organizacijo. Ta institucija ali organizacija državo obvesti o izdaji vsakega potrdila. V vseh primerih država pogodbenica v celoti jamči za popolnost in točnost tako izdanega potrdila ter zagotovi vse potrebno za izpolnitev te obveznosti. |
| --- | --- | --- |
| (b) | Država pogodbenica generalnemu sekretarju sporoči:






  i) | posebne obveznosti in pogoje pooblastila, ki ga je dodelila priznani instituciji ali organizaciji; |

3.

(a)

Država pogodbenica lahko za izdajo potrdila pooblasti od nje priznano institucijo ali organizacijo. Ta institucija ali organizacija državo obvesti o izdaji vsakega potrdila. V vseh primerih država pogodbenica v celoti jamči za popolnost in točnost tako izdanega potrdila ter zagotovi vse potrebno za izpolnitev te obveznosti.

(b)

Država pogodbenica generalnemu sekretarju sporoči:

i)

posebne obveznosti in pogoje pooblastila, ki ga je dodelila priznani instituciji ali organizaciji;

| ii) | preklic takega pooblastila ter |
| --- | --- |

ii)

preklic takega pooblastila ter

| iii) | datum začetka učinkovanja pooblastila ali preklica pooblastila. |
| --- | --- |

iii)

datum začetka učinkovanja pooblastila ali preklica pooblastila.

Dodeljeno pooblastilo začne učinkovati šele tri mesece od dne, ko je bil o tem obveščen generalni sekretar.

(c)

Institucija ali organizacija, pooblaščena za izdajo potrdil v skladu s tem odstavkom, je pooblaščena najmanj za preklic teh potrdil, če ne izpolnjujejo pogojev, pod katerimi so bila izdana. V vseh primerih institucija ali organizacija o preklicu obvesti državo, v katere imenu je bilo potrdilo izdano.

4.   Potrdilo je sestavljeno v uradnem jeziku ali uradnih jezikih države izdajateljice. Če uporabljeni jezik ni angleščina, francoščina ali španščina, besedilo vsebuje prevod v enega od teh jezikov; če tako določi zadevna država, se njen uradni jezik lahko izpusti.

5.   Potrdilo se hrani na ladji, kopija pa se deponira pri organu, ki vodi ladijski register, ali, če ladja ni registrirana v državi pogodbenici, pri organu države, ki je potrdilo izdal ali potrdil.

6.   Zavarovanje ali drugo finančno jamstvo ne izpolnjuje zahtev tega člena, če lahko preneha iz drugih razlogov, kot je potek veljavnosti zavarovanja ali finančnega jamstva, določenega v potrdilu, pred iztekom treh mesecev od dne vročitve obvestila o poteku organu iz petega odstavka, razen če je bilo potrdilo izročeno temu organu ali je bilo v navedenem obdobju izdano novo potrdilo. Podobno se navedene določbe uporabljajo za vsako spremembo, ki povzroči, da zavarovanje ali drugo finančno jamstvo ne izpolnjuje več zahtev tega člena.

7.   Država ladijskega registra določi pogoje za izdajo in veljavnost potrdila ob upoštevanju določb tega člena.

8.   Konvencija državi pogodbenici v ničemer ne preprečuje, da bi se opirala na informacije, ki jih pridobi od drugih držav, Organizacije ali drugih mednarodnih organizacij glede finančnega stanja ponudnikov zavarovanj ali drugih finančnih jamstev za namene te konvencije. V teh primerih se država pogodbenica, ki se opira na zadevne informacije, ne razbremeni odgovornosti, ki jo ima kot država izdajateljica potrdila.

9.   Potrdila, ki jih izda ali potrdi organ države pogodbenice, sprejmejo druge države pogodbenice za namene te konvencije in jih obravnavajo enakovredno s potrdili, ki so jih izdale ali potrdile same, četudi so bila izdana ali potrjena za ladjo, ki ni registrirana v državi pogodbenici. Država pogodbenica lahko kadar koli zahteva posvetovanje z državo, ki je potrdilo izdala ali potrdila, če sumi, da je zavarovalnica ali porok, naveden v potrdilu, finančno nesposoben izpolniti svoje obveznosti v skladu s to konvencijo.

10.   Vsak odškodninski zahtevek, ki ga krije zavarovanje ali drugo finančno jamstvo v skladu s tem členom, je mogoče vložiti neposredno zoper zavarovalnico ali drugo osebo, ki zagotavlja finančno jamstvo. V takšnem primeru se znesek, določen v prvem odstavku, nanaša na omejitev odgovornosti zavarovalnice ali druge osebe, ki zagotavlja finančno jamstvo, četudi prevoznik ali dejanski prevoznik ni upravičen do omejitve odgovornosti. Toženec lahko še naprej uveljavlja ugovore (razen stečaja ali prisilne poravnave), ki bi jih bil v skladu s to konvencijo upravičen uveljavljati prevoznik iz prvega odstavka. Toženec lahko poleg tega uveljavlja ugovor, da je škoda posledica naklepa zavarovanca, vendar toženec ne more uveljavljati drugih ugovorov, do katerih bi bil upravičen v postopku zavarovanca zoper toženca. Toženec ima v vsakem primeru pravico zahtevati, da se prevoznik in dejanski prevoznik vključita v postopek.

11.   Vsi zneski, ki jih zagotovi zavarovalnica, ali ki se zagotovijo iz drugega finančnega jamstva v skladu s prvim odstavkom, so na voljo izključno za poplačilo zahtevkov v skladu s Konvencijo, vsa izplačila takšnih zneskov pa bodo odgovornost, ki izhaja iz Konvencije, razbremenila do višine plačanega zneska.

12.   Država pogodbenica ladji pod njeno zastavo, za katero se uporablja ta člen, dovoli plovbo le, če je bilo potrdilo izdano v skladu z drugim ali petnajstim odstavkom.

13.   Ob upoštevanju določb tega člena vsaka država pogodbenica v skladu s svojo nacionalno zakonodajo zagotovi, da zavarovanje ali drugo finančno jamstvo v obsegu iz prvega odstavka velja za vsako ladjo, registrirano za prevoz več kot dvanajstih potnikov, ne glede na to, kje je registrirana, za vplutje v pristanišče na njenem ozemlju ali izplutje iz njega, v kolikor se uporablja ta konvencija.

14.   Ne glede na določbe petega odstavka lahko država pogodbenica obvesti generalnega sekretarja, da za namene trinajstega odstavka ladjam ob vplutju v pristanišča na njenem ozemlju ali izplutju iz njih ni treba imeti ali predložiti potrdila, zahtevanega v drugem odstavku, če je država pogodbenica, ki je potrdilo izdala, generalnega sekretarja obvestila, da vodi evidenco v elektronski obliki, ki je dostopna vsem državam pogodbenicam in potrjuje obstoj potrdila ter omogoča državam pogodbenicam, da izpolnijo svoje obveznosti v skladu s trinajstim odstavkom.

15.   Če zavarovanje ali drugo finančno jamstvo za ladjo v lasti države pogodbenice ni urejeno, se ustrezne določbe tega člena za takšno ladjo ne uporabljajo, ladja pa mora imeti potrdilo, ki ga izda ustrezni organ države ladijskega registra, ki navaja, da je ladja v lasti te države in da je odgovornost zavarovana ustrezno znesku, določenemu v skladu s prvim odstavkom. Oblika takšnega potrdila mora čim bolj ustrezati vzorcu, predpisanemu v drugem odstavku.

5. člen

Vrednostni predmeti

Prevoznik ne odgovarja za izgubo ali poškodbo denarja, vrednostnih papirjev, zlata, srebrnine, nakita, okrasnih predmetov, umetnin ali drugih vrednostnih predmetov, razen če niso bili vrednostni predmeti zaupani prevozniku v hrambo, pri čemer pa prevoznik odgovarja do omejitve, določene v tretjem odstavku 8. člena, razen če ni v skladu s prvim odstavkom 10. člena dogovorjena višja omejitev.

6. člen

Deljena odgovornost

Če prevoznik dokaže, da je smrt ali telesno poškodbo potnika ali izgubo ali poškodovanje njegove prtljage povzročilo namerno ali malomarno ravnanje potnika oziroma je njegovo ravnanje k temu pripomoglo, lahko sodišče, pred katerim poteka postopek, prevoznika v skladu z veljavno zakonodajo deloma ali v celoti oprosti odgovornosti.

7. člen

Omejitev odgovornosti za smrt ali telesno poškodbo

1.   Odgovornost prevoznika za smrt ali telesno poškodbo potnika v skladu s 3. členom v nobenem primeru ne presega 400 000 obračunskih enot na potnika v posameznem primeru. Če je v skladu z veljavno zakonodajo sodišča, pred katerim teče postopek, dodeljena odškodnina v obliki večkratnih periodičnih izplačil, skupna vrednost plačil ne preseže navedene omejitve.

2.   Država pogodbenica lahko s posebnimi določbami nacionalne zakonodaje uredi omejitev odgovornosti, določeno v prvem odstavku, pod pogojem, da nacionalna omejitev odgovornosti, če ta sploh obstaja, ni nižja od tiste, predpisane v prvem odstavku. Država pogodbenica, ki izkoristi možnost iz tega odstavka, obvesti generalnega sekretarja o višini sprejete omejitve odgovornosti oziroma o tem, da ta ne obstaja.

8. člen

Omejitev odgovornosti za izgubo ali poškodovanje prtljage in vozil

1.   Odgovornost prevoznika za izgubo ali poškodovanje kabinske prtljage v nobenem primeru ne presega 2 250 obračunskih enot na potnika na prevoz.

2.   Odgovornost prevoznika za izgubo ali poškodovanje vozil, vključno z vso prtljago v ali na vozilu, v nobenem primeru ne presega 12 700 obračunskih enot na vozilo na prevoz.

3.   Odgovornost prevoznika za izgubo ali poškodovanje prtljage, razen prtljage iz prvega in drugega odstavka, v nobenem primeru ne presega 3 375 obračunskih enot na potnika na prevoz.

4.   Prevoznik in potnik se lahko dogovorita, da prevoznik odgovarja z odbitno franšizo, ki ni višja od 330 obračunskih enot v primeru poškodovanja vozila in ni višja od 149 obračunskih enot na potnika v primeru izgube ali poškodovanja ostale prtljage; ta znesek se odšteje od izgube ali škode.

9. člen

Obračunska enota in pretvorba

1.   Obračunska enota v tej konvenciji je posebna pravica črpanja, kot jo je opredelil Mednarodni denarni sklad. Zneski, navedeni v prvem odstavku 3. člena, prvem odstavku 4a. člena, prvem odstavku 7. člena in v 8. členu se pretvorijo v nacionalno valuto države sodišča, pred katerim poteka postopek, na osnovi vrednosti te valute v razmerju do posebne pravice črpanja na dan izdaje sodne odločbe ali na dan, o katerem se dogovorita stranki. Glede na posebno pravico črpanja se vrednost nacionalne valute države pogodbenice, ki je članica Mednarodnega denarnega sklada, izračuna po cenitveni metodi, ki jo na zadevni dan uporablja Mednarodni denarni sklad za svoje operacije in transakcije. Glede na posebno pravico črpanja se vrednost nacionalne valute države pogodbenice, ki ni članica Mednarodnega denarnega sklada, izračuna na način, ki ga določi ta država pogodbenica.

2.   Kljub temu pa lahko država pogodbenica, ki ni članica Mednarodnega denarnega sklada in katere zakonodaja ne omogoča uporabe določb prvega odstavka, ob ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu k tej konvenciji ali kadar koli pozneje izjavi, da je obračunska enota iz prvega odstavka enaka znesku 15 zlatih frankov. Zlati frank iz tega odstavka je enak petinšestdesetim in pol miligramom zlata čistosti devetsto tisočin. Pretvorba zlatega franka v nacionalno valuto se opravi v skladu z zakonodajo zadevne države.

3.   Izračun iz zadnjega stavka prvega odstavka in pretvorba iz drugega odstavka se opravita tako, da je, kolikor je to mogoče, vrednost za zneske iz prvega odstavka 3. člena, prvega odstavka 4a. člena, prvega odstavka 7. člena in 8. člena, izražena v nacionalni valuti države pogodbenice, enaka dejanski vrednosti, pridobljeni z uporabo prvih treh stavkov prvega odstavka. Države obvestijo generalnega sekretarja o načinu izračuna po prvem odstavku oziroma o rezultatu pretvorbe iz drugega odstavka, ko deponirajo listino o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu k tej konvenciji in kadar pride do spremembe v načinu izračuna oziroma v rezultatu pretvorbe.

10. člen

Dodatne določbe o omejitvi odgovornosti

1.   Prevoznik in potnik se lahko izrecno in pisno dogovorita za višje omejitve odgovornosti od tistih, predpisanih v 7. in 8. členu.

2.   Obresti na odškodnino in pravni stroški niso vključeni v omejitve odgovornosti, predpisane v 7. in 8. členu.

11. člen

Ugovori in omejitve odgovornosti za osebe, ki delajo za prevoznika

Če je zoper osebo, ki dela za prevoznika, ali agenta prevoznika ali dejanskega prevoznika vložena tožba za povrnitev škode, ki sodi na področje te konvencije, lahko taka oseba ali agent, če dokaže, da je deloval v okviru svojih nalog, uveljavlja tiste ugovore in omejitve odgovornosti, na katere se lahko v skladu s to konvencijo sicer sklicuje prevoznik ali dejanski prevoznik.

12. člen

Seštevanje zahtevkov

1.   Če se uporabljajo omejitve odgovornosti iz 7. in 8. člena, se te nanašajo na skupno vrednost vseh zneskov odškodninskih zahtevkov, vloženih zaradi smrti ali telesne poškodbe posameznega potnika ali izgube ali poškodovanja njegove prtljage.

2.   Za prevoz, ki ga opravi dejanski prevoznik, skupna vrednost zneskov, ki se lahko zahtevajo od prevoznika, dejanskega prevoznika in od oseb, ki zanju delajo, in njunih agentov, ki delujejo v okviru svojih nalog, ne presega najvišjega zneska, na katerega je v skladu s to konvencijo mogoče obsoditi prevoznika ali dejanskega prevoznika, vendar nobena od omenjenih oseb ne odgovarja za znesek, ki bi presegel zanj veljavno omejitev.

3.   V vseh primerih, v katerih se oseba, ki dela za prevoznika, ali agent prevoznika ali dejanskega prevoznika v skladu z 11. členom Konvencije lahko sklicuje na omejitve odgovornosti, predpisane v 7. in 8. členu, skupna vrednost zneskov, ki se lahko zahtevajo od prevoznika ali dejanskega prevoznika in od osebe, ki zanj dela, ali njegovega agenta, ne presega teh omejitev.

13. člen

Izguba pravice do omejitve odgovornosti

1.   Prevoznik ni upravičen do omejitev odgovornosti, predpisanih v 7. in 8. členu ter prvem odstavku 10. člena, če se dokaže, da je škoda nastala zaradi dejanja ali opustitve tega prevoznika z namenom povzročiti tako škodo ali zaradi nepremišljenosti in ob poznavanju dejstva, da bo po vsej verjetnosti nastala taka škoda.

2.   Oseba, ki dela za prevoznika, ali agent prevoznika ali dejanskega prevoznika ni upravičen do omejitev odgovornosti, če se dokaže, da je škoda nastala zaradi dejanja ali opustitve dejanja te osebe ali agenta z namenom povzročiti tako škodo ali zaradi nepremišljenosti in ob poznavanju dejstva, da bo po vsej verjetnosti nastala taka škoda.

14. člen

Podlaga za tožbene zahtevke

Zahtevek za odškodnino zaradi smrti ali telesne poškodbe potnika ali za izgubo ali poškodovanje prtljage se vloži zoper prevoznika ali dejanskega prevoznika le v skladu s to konvencijo.

15. člen

Obvestilo o izgubi ali poškodovanju prtljage

1.   Potnik pisno obvesti prevoznika ali njegovega agenta:

| a) | v primeru očitne poškodbe prtljage:






  i) | za kabinsko prtljago pred ali med izkrcanjem potnika; |
| --- | --- | --- |

a)

v primeru očitne poškodbe prtljage:

i)

za kabinsko prtljago pred ali med izkrcanjem potnika;

| ii) | za vso ostalo prtljago pred ali ob njeni ponovni izročitvi; |
| --- | --- |

ii)

za vso ostalo prtljago pred ali ob njeni ponovni izročitvi;

| b) | v primeru poškodbe prtljage, ki ni očitna, ali izgube prtljage v petnajstih dneh od dne izkrcanja ali ponovne izročitve prtljage ali od dne, ko bi prtljaga morala biti ponovno izročena. |
| --- | --- |

b)

v primeru poškodbe prtljage, ki ni očitna, ali izgube prtljage v petnajstih dneh od dne izkrcanja ali ponovne izročitve prtljage ali od dne, ko bi prtljaga morala biti ponovno izročena.

2.   Če potnik ne ravna po tem členu, se šteje, da je bila prejeta prtljaga nepoškodovana, razen če se ne dokaže nasprotno.

3.   Pisno obvestilo ni potrebno, če je bila prtljaga ob prejemu skupaj pregledana.

16. člen

Zastaranje zahtevkov

1.   Vsi zahtevki v zvezi s smrtjo ali telesno poškodbo potnika ali izgubo ali poškodovanjem prtljage zastarajo v roku dveh let.

2.   Rok zastaranja se izračuna:

| a) | v primeru telesne poškodbe od dne izkrcanja potnika; |
| --- | --- |

a)

v primeru telesne poškodbe od dne izkrcanja potnika;

| b) | v primeru smrti med prevozom od dne, ko bi se potnik moral izkrcati, in v primeru telesne poškodbe, nastale med prevozom, katere posledica je smrt potnika po izkrcanju, od dne smrti, pod pogojem, da to obdobje ni daljše od treh let od dne izkrcanja; |
| --- | --- |

b)

v primeru smrti med prevozom od dne, ko bi se potnik moral izkrcati, in v primeru telesne poškodbe, nastale med prevozom, katere posledica je smrt potnika po izkrcanju, od dne smrti, pod pogojem, da to obdobje ni daljše od treh let od dne izkrcanja;

| c) | v primeru izgube ali poškodovanja prtljage od dne izkrcanja ali od dne, ko bi do izkrcanja moralo priti, kar koli se zgodi pozneje. |
| --- | --- |

c)

v primeru izgube ali poškodovanja prtljage od dne izkrcanja ali od dne, ko bi do izkrcanja moralo priti, kar koli se zgodi pozneje.

3.   Veljavna zakonodaja sodišča, pred katerim teče postopek, ureja podlago za začasno odložitev in prekinitev teka zastaralnih rokov, vendar tožba na podlagi te konvencije v nobenem primeru ne more biti vložena po izteku katerega koli izmed naslednjih rokov:

| a) | pet let od dne izkrcanja potnika ali od dne, ko bi do izkrcanja moralo priti, kar koli se zgodi pozneje, ali, če to nastopi prej, |
| --- | --- |

a)

pet let od dne izkrcanja potnika ali od dne, ko bi do izkrcanja moralo priti, kar koli se zgodi pozneje, ali, če to nastopi prej,

| b) | tri leta od dne, ko je tožnik izvedel ali bi moral izvedeti za telesno poškodbo, izgubo ali škodo, nastalo zaradi nesreče. |
| --- | --- |

b)

tri leta od dne, ko je tožnik izvedel ali bi moral izvedeti za telesno poškodbo, izgubo ali škodo, nastalo zaradi nesreče.

4.   Ne glede na prvi, drugi in tretji odstavek tega člena se lahko zastaralni rok podaljša z izjavo prevoznika ali z dogovorom strank po nastanku vzroka za tožbo. Izjava ali dogovor morata biti v pisni obliki.

17. člen

Pristojni sodni organ (2)

17a. člen

Priznanje in izvršitev (2)

18. člen

Ničnost pogodbenih določil

Pogodbena določila, dogovorjena pred nastankom nesreče, ki je povzročila smrt ali telesno poškodbo potnika ali izgubo ali poškodovanje prtljage, katerih namen je katero koli osebo, ki je odškodninsko odgovorna po tej konvenciji, razbremeniti odgovornosti do potnika ali predpisati nižjo omejitev odgovornosti, kot je določena s to konvencijo, razen v primerih iz četrtega odstavka 8. člena, in določila, katerih namen je prevaliti dokazno breme s prevoznika ali dejanskega prevoznika ali katerih posledica je omejitev možnosti, navedenih v prvem in drugem odstavku 17. člena, so nična, vendar pa ničnost takih pogodbenih določil ne pomeni ničnosti celotne prevozne pogodbe, za katero še naprej veljajo določbe te konvencije.

20 člen

Jedrska škoda

Ta konvencija ne določa odgovornosti za škodo, nastalo zaradi jedrske nesreče:

| a) | če je upravljavec jedrskega objekta odgovoren za škodo v skladu bodisi s Pariško konvencijo z dne 29. julija 1960 o odgovornosti tretjih oseb na področju jedrske energije, kot je bila spremenjena z Dodatnim protokolom z dne 28. januarja 1964, bodisi z Dunajsko konvencijo z dne 21. maja 1963 o civilni odgovornosti za jedrsko škodo ali katero koli njuno veljavno spremembo ali protokolom, ali |
| --- | --- |

a)

če je upravljavec jedrskega objekta odgovoren za škodo v skladu bodisi s Pariško konvencijo z dne 29. julija 1960 o odgovornosti tretjih oseb na področju jedrske energije, kot je bila spremenjena z Dodatnim protokolom z dne 28. januarja 1964, bodisi z Dunajsko konvencijo z dne 21. maja 1963 o civilni odgovornosti za jedrsko škodo ali katero koli njuno veljavno spremembo ali protokolom, ali

| b) | če je upravljavec jedrskega objekta za takšno škodo odgovoren po nacionalni zakonodaji, ki ureja takšno odgovornost, in če je ta zakonodaja v vseh pogledih enako naklonjena prizadetim osebam kot Pariška ali Dunajska konvencija ali katera koli njuna veljavna sprememba ali protokol. |
| --- | --- |

b)

če je upravljavec jedrskega objekta za takšno škodo odgovoren po nacionalni zakonodaji, ki ureja takšno odgovornost, in če je ta zakonodaja v vseh pogledih enako naklonjena prizadetim osebam kot Pariška ali Dunajska konvencija ali katera koli njuna veljavna sprememba ali protokol.

21. člen

Gospodarski prevoz, ki ga opravljajo javni organi

Ta konvencija se uporablja za gospodarski prevoz, ki ga v skladu s prevozno pogodbo v smislu 1. člena opravljajo države ali javni organi.

[člena 22 in 23 Protokola iz leta 2002 k Atenski konvenciji o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju, 1974]

22. člen

Revizija in sprememba (2)

23. člen

Spremembe omejitev

1.   Brez poseganja v določbe 22. člena se posebni postopek iz tega člena uporablja zgolj za spreminjanje omejitev, določenih v prvem odstavku 3. člena, prvem odstavku 4a. člena, prvem odstavku 7. člena in 8. členu Konvencije, kakor je bila revidirana s tem protokolom.

2.   Na zahtevo vsaj polovice, v vsakem primeru pa najmanj šestih držav pogodbenic tega protokola, generalni sekretar vsak predlog za spremembo omejitev, vključno z odbitnimi franšizami, določenih v prvem odstavku 3. člena, prvem odstavku 4a. člena, prvem odstavku 7. člena in 8. členu Konvencije, kakor je bila revidirana s tem protokolom, razpošlje vsem članicam Organizacije in vsem državam pogodbenicam.

3.   Vsaka predlagana in razposlana sprememba se predloži v preučitev Pravnemu odboru Organizacije (v nadaljnjem besedilu „Pravni odbor“) vsaj šest mesecev po tem, ko je bila razposlana.

4.   Vse države pogodbenice Konvencije, kakor je bila revidirana s tem protokolom, so upravičene sodelovati v postopku Pravnega odbora za preučitev in sprejetje sprememb, četudi niso članice Organizacije.

5.   Spremembe se sprejmejo z dvotretjinsko večino držav pogodbenic Konvencije, kakor je bila revidirana s tem protokolom, ki so navzoče in glasujejo v Pravnem odboru, razširjenem skladno s četrtim odstavkom, pod pogojem, da je pri glasovanju prisotna vsaj polovica držav pogodbenic Konvencije, kakor je bila revidirana s tem protokolom.

6.   Pri obravnavi predloga za spremembo omejitev Pravni odbor upošteva izkušnje, pridobljene ob nesrečah, in zlasti višino škode, ki je pri tem nastala, spremembe denarnih vrednostih ter učinek predlagane spremembe na stroške zavarovanja.

| 7. | (a) | Nobena sprememba omejitev po tem členu se ne sme obravnavati prej kot pet let od dne, ko je bil ta protokol dan na voljo za podpis, niti prej kot v petih letih od dne začetka veljavnosti predhodne spremembe po tem členu. |
| --- | --- | --- |
| (b) | Nobena omejitev se ne sme zvišati tako, da preseže znesek, ki ustreza omejitvi, predpisani s Konvencijo, kot je bila spremenjena s tem protokolom, povečani za šest odstotkov letno, ob uporabi obrestno obrestnega računa od dne, ko je bil ta protokol dan na voljo za podpis. |
| (c) | Nobena omejitev se ne sme zvišati tako, da preseže znesek, ki ustreza omejitvi, predpisani s Konvencijo, kot je bila spremenjena s tem protokolom, pomnoženi s tri. |

7.

(a)

Nobena sprememba omejitev po tem členu se ne sme obravnavati prej kot pet let od dne, ko je bil ta protokol dan na voljo za podpis, niti prej kot v petih letih od dne začetka veljavnosti predhodne spremembe po tem členu.

(b)

Nobena omejitev se ne sme zvišati tako, da preseže znesek, ki ustreza omejitvi, predpisani s Konvencijo, kot je bila spremenjena s tem protokolom, povečani za šest odstotkov letno, ob uporabi obrestno obrestnega računa od dne, ko je bil ta protokol dan na voljo za podpis.

(c)

Nobena omejitev se ne sme zvišati tako, da preseže znesek, ki ustreza omejitvi, predpisani s Konvencijo, kot je bila spremenjena s tem protokolom, pomnoženi s tri.

8.   Organizacija uradno obvesti države pogodbenice o vsaki spremembi, sprejeti v skladu s petim odstavkom. Sprememba se šteje za sprejeto po izteku osemnajstmesečnega roka od dne uradnega obvestila, razen če je v navedenem roku vsaj četrtina držav, ki so bile ob sprejetju spremembe države pogodbenice, generalnemu sekretarju sporočila, da spremembe ne sprejmejo. V tem primeru je sprememba zavrnjena in nima učinkov.

9.   Sprememba, ki se šteje za sprejeto v skladu z osmim odstavkom, začne veljati osemnajst mesecev po sprejetju.

10.   Sprememba zavezuje vse države članice, razen če v skladu s prvim in drugim odstavkom 21. člena ne odpovejo tega protokola vsaj šest mesecev pred začetkom veljavnosti spremembe. Odpoved začne učinkovati z začetkom veljavnosti spremembe.

11.   Kadar se sprememba sprejme, vendar se osemnajstmesečni rok za njeno sprejetje še ni iztekel, je država, ki postane država pogodbenica v tem obdobju, vezana s to spremembo, če ta začne veljati. Država, ki postane pogodbenica po tem obdobju, je vezana s spremembo, ki je bila sprejeta v skladu z osmim odstavkom. V primerih iz tega odstavka je država vezana s spremembo, ko ta začne veljati ali, če se to zgodi pozneje, ko za zadevno državo začne veljati ta protokol.

---

(1)  Ni povzeto.

(2)  Ni povzeto.

Sreda, 24. september 2008PRILOGA H KONVENCIJI

POTRDILO O ZAVAROVANJU ALI DRUGEM FINANČNEM JAMSTVU V ZVEZI Z ODGOVORNOSTJO ZA SMRT ALI TELESNO POŠKODBO POTNIKOV

Izdano v skladu z določbami 4a. člena Atenske konvencije o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju, 2002

| Ime ladje | Razpoznavna številčna ali črkovna oznaka | IMO identifikacijska številka ladje | Pristanišče registracije | Ime in polni naslov glavnega kraja poslovanja prevoznika, ki dejansko opravlja prevoz |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Ime ladje

Razpoznavna številčna ali črkovna oznaka

IMO identifikacijska številka ladje

Pristanišče registracije

Ime in polni naslov glavnega kraja poslovanja prevoznika, ki dejansko opravlja prevoz

Potrjujemo, da ima navedena ladja veljavno zavarovalno polico ali drugo finančno jamstvo, ki izpolnjuje zahteve 4a. člena Atenske konvencije o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju, 2002.

Vrsta jamstva ...

Trajanje jamstva ...

Ime in naslov zavarovalnice/zavarovalnic in/ali poroka(-ov)

Ime ...

Naslov ...

To potrdilo velja do ...

Izdala ali potrdila vlada ...

(polno ime države)

ALI

Kadar se država pogodbenica sklicuje na tretji odstavek 4a. člena, je treba uporabiti naslednje besedilo:

To potrdilo je na podlagi pooblastila vlade ...

(polno ime države) izdal(-a) ...(ime institucije ali organizacije)

V ... Dne ...

(Kraj)

(Datum)

...

(Podpis in naziv uradnika, ki je potrdilo izdal ali potrdil)

Opombe:

| 1. | Navedba države lahko vključuje tudi omembo pristojnega organa te države, v kateri je izdano potrdilo. |
| --- | --- |

1.

Navedba države lahko vključuje tudi omembo pristojnega organa te države, v kateri je izdano potrdilo.

| 2. | Če celotni znesek jamstva izvira iz več kakor enega vira, je treba navesti zneske po posameznih virih. |
| --- | --- |

2.

Če celotni znesek jamstva izvira iz več kakor enega vira, je treba navesti zneske po posameznih virih.

| 3. | Če je jamstvo dano v več oblikah, je treba te oblike našteti. |
| --- | --- |

3.

Če je jamstvo dano v več oblikah, je treba te oblike našteti.

| 4. | V rubriki „Trajanje jamstva“ mora biti določen datum, ko začne to jamstvo učinkovati. |
| --- | --- |

4.

V rubriki „Trajanje jamstva“ mora biti določen datum, ko začne to jamstvo učinkovati.

| 5. | V rubriki „Naslov zavarovalnice/zavarovalnic in/ali poroka(-ov)“ mora biti naveden glavni kraj poslovanja zavarovalnice/zavarovalnic in/ali poroka(-ov). Če je ustrezno, se navede kraj poslovanja, v katerem je bilo sklenjeno zavarovanje ali drugo jamstvo. |
| --- | --- |

5.

V rubriki „Naslov zavarovalnice/zavarovalnic in/ali poroka(-ov)“ mora biti naveden glavni kraj poslovanja zavarovalnice/zavarovalnic in/ali poroka(-ov). Če je ustrezno, se navede kraj poslovanja, v katerem je bilo sklenjeno zavarovanje ali drugo jamstvo.

Sreda, 24. september 2008PRILOGA II

IZVLEČEK IZ PRIDRŽKA IN SMERNIC IMO ZA IZVAJANJE ATENSKE KONVENCIJE, KI JIH JE 19. OKTOBRA 2006 SPREJEL PRAVNI ODBOR MEDNARODNE POMORSKE ORGANIZACIJE

PRIDRŽEK IN SMERNICE IMO ZA IZVAJANJE ATENSKE KONVENCIJE

Pridržek

| 1. | Atenska konvencija bi morala biti ratificirana z naslednjim pridržkom ali njemu ustrezajočo izjavo:






  „[1.1] | Pridržek Vlade ......... v zvezi z ratifikacijo Atenske konvencije o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju, 2002 (v nadaljnjem besedilu ‚Konvencije‘). |
| --- | --- | --- |

1.

Atenska konvencija bi morala biti ratificirana z naslednjim pridržkom ali njemu ustrezajočo izjavo:

„[1.1]

Pridržek Vlade ......... v zvezi z ratifikacijo Atenske konvencije o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju, 2002 (v nadaljnjem besedilu ‚Konvencije‘).

Omejitev odgovornosti prevoznikov itd.

| [1.2] | Vlada ... si pridržuje pravico, da omeji, in se obvezuje, da bo omejila odgovornost iz prvega in drugega odstavka 3. člena Konvencije, in sicer za smrt ali telesno poškodbo potnika, ki je posledica katerega koli rizika pod 2.2 Smernic IMO za izvajanje Atenske konvencije, na nižjega izmed naslednjih zneskov:






  — | 250 000 obračunskih enot za vsakega potnika v posameznem primeru
  ali |
| --- | --- | --- |

[1.2]

Vlada ... si pridržuje pravico, da omeji, in se obvezuje, da bo omejila odgovornost iz prvega in drugega odstavka 3. člena Konvencije, in sicer za smrt ali telesno poškodbo potnika, ki je posledica katerega koli rizika pod 2.2 Smernic IMO za izvajanje Atenske konvencije, na nižjega izmed naslednjih zneskov:

—

250 000 obračunskih enot za vsakega potnika v posameznem primeru

ali

| — | 340 milijonov obračunskih enot na ladjo v posameznem primeru. |
| --- | --- |

—

340 milijonov obračunskih enot na ladjo v posameznem primeru.

| [1.3] | Poleg tega si Vlada ... pridržuje pravico, da smiselno uporablja, in se obvezuje, da bo smiselno uporabljala 2.1.1. in 2.2.2. točko Smernic IMO za izvajanje Atenske konvencije za te obveznosti. |
| --- | --- |

[1.3]

Poleg tega si Vlada ... pridržuje pravico, da smiselno uporablja, in se obvezuje, da bo smiselno uporabljala 2.1.1. in 2.2.2. točko Smernic IMO za izvajanje Atenske konvencije za te obveznosti.

| [1.4] | Odgovornost dejanskega prevoznika v skladu s 4. členom Konvencije, odgovornost oseb, ki delajo za prevoznika, in agentov prevoznika ali dejanskega prevoznika v skladu z 11. členom Konvencije in omejitev skupne vrednosti zneskov, ki se lahko zahteva v skladu z 12. členom Konvencije, se omejijo na isti način. |
| --- | --- |

[1.4]

Odgovornost dejanskega prevoznika v skladu s 4. členom Konvencije, odgovornost oseb, ki delajo za prevoznika, in agentov prevoznika ali dejanskega prevoznika v skladu z 11. členom Konvencije in omejitev skupne vrednosti zneskov, ki se lahko zahteva v skladu z 12. členom Konvencije, se omejijo na isti način.

| [1.5] | Pridržek in obveza pod 1.2 se bosta uporabljala ne glede na temelj odgovornosti iz prvega in drugega odstavka 3. člena in ne glede na morebitne nasprotne določbe 4. ali 7. člena Konvencije; vendar ta pridržek in zaveza ne vplivata na učinkovanje 10. ali 13 člena. |
| --- | --- |

[1.5]

Pridržek in obveza pod 1.2 se bosta uporabljala ne glede na temelj odgovornosti iz prvega in drugega odstavka 3. člena in ne glede na morebitne nasprotne določbe 4. ali 7. člena Konvencije; vendar ta pridržek in zaveza ne vplivata na učinkovanje 10. ali 13 člena.

Obvezno zavarovanje in omejitev odgovornosti zavarovalnic

| [1.6] | Vlada ... si pridržuje pravico, da omeji zahteve, in se obvezuje, da bo omejila zahteve iz prvega odstavka 4a. člena Konvencije za ureditev zavarovanja ali drugega finančnega jamstva za smrt ali telesno poškodbo potnika, ki je posledica katerega koli rizika pod 2.2 Smernic IMO za izvajanje Atenske konvencije, na nižjega izmed naslednjih zneskov:






  — | 250 000 obračunskih enot za vsakega potnika v posameznem primeru
  ali |
| --- | --- | --- |

[1.6]

Vlada ... si pridržuje pravico, da omeji zahteve, in se obvezuje, da bo omejila zahteve iz prvega odstavka 4a. člena Konvencije za ureditev zavarovanja ali drugega finančnega jamstva za smrt ali telesno poškodbo potnika, ki je posledica katerega koli rizika pod 2.2 Smernic IMO za izvajanje Atenske konvencije, na nižjega izmed naslednjih zneskov:

—

250 000 obračunskih enot za vsakega potnika v posameznem primeru

ali

| — | 340 milijonov obračunskih enot na ladjo v posameznem primeru. |
| --- | --- |

—

340 milijonov obračunskih enot na ladjo v posameznem primeru.

| [1.7] | Vlada ... si pridržuje pravico, da omeji odgovornost, in se obvezuje, da bo omejila odgovornost zavarovalnice ali druge osebe, ki zagotavlja finančno jamstvo v skladu z desetim odstavkom 4a. člena, za smrt ali telesno poškodbo potnika, ki je posledica katerega koli rizika pod 2.2 Smernic IMO za izvajanje Atenske konvencije, do najvišjega zneska zavarovanja ali drugega finančnega jamstva, ki ga mora zagotavljati prevoznik v skladu z 1.6. točko tega pridržka. |
| --- | --- |

[1.7]

Vlada ... si pridržuje pravico, da omeji odgovornost, in se obvezuje, da bo omejila odgovornost zavarovalnice ali druge osebe, ki zagotavlja finančno jamstvo v skladu z desetim odstavkom 4a. člena, za smrt ali telesno poškodbo potnika, ki je posledica katerega koli rizika pod 2.2 Smernic IMO za izvajanje Atenske konvencije, do najvišjega zneska zavarovanja ali drugega finančnega jamstva, ki ga mora zagotavljati prevoznik v skladu z 1.6. točko tega pridržka.

| [1.8] | Vlada ... si poleg tega pridržuje pravico, da uporablja, in se obvezuje, da bo uporabljala Smernice IMO za izvajanje Atenske konvencije, vključno z uporabo klavzul pod 2.1 in 2.2 Smernic, za vsa obvezna zavarovanja v okviru Konvencije. |
| --- | --- |

[1.8]

Vlada ... si poleg tega pridržuje pravico, da uporablja, in se obvezuje, da bo uporabljala Smernice IMO za izvajanje Atenske konvencije, vključno z uporabo klavzul pod 2.1 in 2.2 Smernic, za vsa obvezna zavarovanja v okviru Konvencije.

| [1.9] | Vlada ... si pridržuje pravico in se obvezuje, da bo ponudnika zavarovanja ali drugega finančnega jamstva iz prvega odstavka 4a. člena izvzela iz kakršne koli odgovornosti, za katero se ni zavezal. |
| --- | --- |

[1.9]

Vlada ... si pridržuje pravico in se obvezuje, da bo ponudnika zavarovanja ali drugega finančnega jamstva iz prvega odstavka 4a. člena izvzela iz kakršne koli odgovornosti, za katero se ni zavezal.

Izdajanje potrdil

| [1.10] | Vlada ... si pridržuje pravico in se obvezuje, da bo izdajala potrdila o zavarovanju iz drugega odstavka 4a. člena Konvencije, da bi:






  — | odrazila omejitve odgovornosti in zahteve po zavarovalnem kritju pod 1.2, 1.6, 1.7 in 1.9 ter |
| --- | --- | --- |

[1.10]

Vlada ... si pridržuje pravico in se obvezuje, da bo izdajala potrdila o zavarovanju iz drugega odstavka 4a. člena Konvencije, da bi:

—

odrazila omejitve odgovornosti in zahteve po zavarovalnem kritju pod 1.2, 1.6, 1.7 in 1.9 ter

| — | vključila druge tovrstne omejitve, zahteve in izjeme, kadar ugotovi, da je to potrebno zaradi razmer na zavarovalniškem trgu v trenutku izdaje potrdila. |
| --- | --- |

—

vključila druge tovrstne omejitve, zahteve in izjeme, kadar ugotovi, da je to potrebno zaradi razmer na zavarovalniškem trgu v trenutku izdaje potrdila.

| [1.11] | Vlada ... si pridržuje pravico in se obvezuje, da bo sprejemala potrdila o zavarovanju, ki jih izdajo druge države pogodbenice na podlagi podobnega pridržka. |
| --- | --- |

[1.11]

Vlada ... si pridržuje pravico in se obvezuje, da bo sprejemala potrdila o zavarovanju, ki jih izdajo druge države pogodbenice na podlagi podobnega pridržka.

| [1.12] | Vse takšne omejitve, zahteve in izjeme bodo jasno razvidne iz izdanega ali potrjenega potrdila iz drugega odstavka 4a. člena Konvencije. |
| --- | --- |

[1.12]

Vse takšne omejitve, zahteve in izjeme bodo jasno razvidne iz izdanega ali potrjenega potrdila iz drugega odstavka 4a. člena Konvencije.

Razmerje med tem pridržkom in Smernicami IMO za izvajanje Atenske konvencije

| [1.13] | Pravice, ki jih ohranja ta pridržek, se bodo uveljavljale ob doslednem upoštevanju Smernic IMO za izvajanje Atenske konvencije ali katerih koli sprememb teh smernic, s ciljem zagotavljanja enotnosti. Če bo predlog za spremembo Smernic IMO za izvajanje Atenske konvencije – vključno z omejitvami – odobril Pravni odbor Mednarodne pomorske organizacije, se bodo te spremembe začele uporabljati na dan, ki ga določi odbor. To ne posega v določbe mednarodnega prava glede pravice posamezne države, da umakne ali spremeni svoj pridržek.“ |
| --- | --- |

[1.13]

Pravice, ki jih ohranja ta pridržek, se bodo uveljavljale ob doslednem upoštevanju Smernic IMO za izvajanje Atenske konvencije ali katerih koli sprememb teh smernic, s ciljem zagotavljanja enotnosti. Če bo predlog za spremembo Smernic IMO za izvajanje Atenske konvencije – vključno z omejitvami – odobril Pravni odbor Mednarodne pomorske organizacije, se bodo te spremembe začele uporabljati na dan, ki ga določi odbor. To ne posega v določbe mednarodnega prava glede pravice posamezne države, da umakne ali spremeni svoj pridržek.“

Smernice

| 2. | Države pogodbenice bi morale v trenutnih razmerah na zavarovalniškem trgu izdajati potrdila o zavarovanju na podlagi enega jamstva zavarovalnice, ki krije vojne rizike, in druge zavarovalnice, ki krije nevojne rizike. Vsaka od zavarovalnic bi morala biti odgovorna le za svoj del. Uporabljati bi se morala naslednja pravila (spodaj omenjene klavzule so določene Dodatku A):






  2.1 | Tako za zavarovanje za primer vojne kot za nevojno zavarovanje lahko veljajo naslednje klavzule:






  2.1.1 | izključitvena klavzula za radioaktivno onesnaženje, kemično, biološko, biokemično in elektromagnetno orožje (klavzula št. 370); |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Države pogodbenice bi morale v trenutnih razmerah na zavarovalniškem trgu izdajati potrdila o zavarovanju na podlagi enega jamstva zavarovalnice, ki krije vojne rizike, in druge zavarovalnice, ki krije nevojne rizike. Vsaka od zavarovalnic bi morala biti odgovorna le za svoj del. Uporabljati bi se morala naslednja pravila (spodaj omenjene klavzule so določene Dodatku A):

2.1

Tako za zavarovanje za primer vojne kot za nevojno zavarovanje lahko veljajo naslednje klavzule:

2.1.1

izključitvena klavzula za radioaktivno onesnaženje, kemično, biološko, biokemično in elektromagnetno orožje (klavzula št. 370);

| 2.1.2 | izključitvena klavzula za kibernetski napad (klavzula št. 380); |
| --- | --- |

2.1.2

izključitvena klavzula za kibernetski napad (klavzula št. 380);

| 2.1.3 | ugovori in omejitve ponudnika obveznega finančnega jamstva v skladu s Konvencijo, kakor je bila spremenjena s temi smernicami, zlasti omejitev 250 000 obračunskih enot na potnika za vsak posamezen primer; |
| --- | --- |

2.1.3

ugovori in omejitve ponudnika obveznega finančnega jamstva v skladu s Konvencijo, kakor je bila spremenjena s temi smernicami, zlasti omejitev 250 000 obračunskih enot na potnika za vsak posamezen primer;

| 2.1.4 | določba, da zavarovanje krije izključno odgovornosti, ki izhajajo iz Konvencije, kakor je bila spremenjena s temi smernicami, ter |
| --- | --- |

2.1.4

določba, da zavarovanje krije izključno odgovornosti, ki izhajajo iz Konvencije, kakor je bila spremenjena s temi smernicami, ter

| 2.1.5 | določba, da se bo z vsakim zneskom, plačanim v okviru Konvencije, znižala neporavnana obveznost prevoznika in/ali njegove zavarovalnice v skladu s 4a. členom Konvencije, čeprav ga niso izplačale ali se njegovega izplačila ni zahtevalo od ustrezne zavarovalnice za primer vojne ali nevojne zavarovalnice. |
| --- | --- |

2.1.5

določba, da se bo z vsakim zneskom, plačanim v okviru Konvencije, znižala neporavnana obveznost prevoznika in/ali njegove zavarovalnice v skladu s 4a. členom Konvencije, čeprav ga niso izplačale ali se njegovega izplačila ni zahtevalo od ustrezne zavarovalnice za primer vojne ali nevojne zavarovalnice.

| 2.2 | Zavarovanje za primer vojne krije odgovornost, če obstaja, za škodo, nastalo zaradi smrti ali telesne poškodbe potnika, zaradi:






  — | vojne, državljanske vojne, revolucije, upora, vstaje ali javnih nemirov, nastalih zaradi teh dogodkov, ali vseh sovražnih dejanj, ki jih storijo vojaške sile ali so storjena proti vojaškim silam; |
| --- | --- | --- |

2.2

Zavarovanje za primer vojne krije odgovornost, če obstaja, za škodo, nastalo zaradi smrti ali telesne poškodbe potnika, zaradi:

—

vojne, državljanske vojne, revolucije, upora, vstaje ali javnih nemirov, nastalih zaradi teh dogodkov, ali vseh sovražnih dejanj, ki jih storijo vojaške sile ali so storjena proti vojaškim silam;

| — | ujetništva, zasega, aretacije, zadrževanja ali pridržanja ter njihovih posledic ali vsakega poskusa takšnih dejanj; |
| --- | --- |

—

ujetništva, zasega, aretacije, zadrževanja ali pridržanja ter njihovih posledic ali vsakega poskusa takšnih dejanj;

| — | zavrženih min, torpedov in bomb ali drugega zavrženega vojaškega orožja; |
| --- | --- |

—

zavrženih min, torpedov in bomb ali drugega zavrženega vojaškega orožja;

| — | dejanj teroristov ali oseb iz zlonamernosti ali političnih nagibov in vseh ukrepov, sprejetih za preprečevanje takega rizika ali boj proti njemu; |
| --- | --- |

—

dejanj teroristov ali oseb iz zlonamernosti ali političnih nagibov in vseh ukrepov, sprejetih za preprečevanje takega rizika ali boj proti njemu;

| — | zaplembe in razlastitve, |
| --- | --- |

—

zaplembe in razlastitve,

za to zavarovanje pa lahko veljajo naslednje izjeme, omejitve in zahteve:

| 2.2.1 | Klavzula o samodejnem prenehanju v primeru vojne in samodejnem prenehanju kritja |
| --- | --- |

2.2.1

Klavzula o samodejnem prenehanju v primeru vojne in samodejnem prenehanju kritja

| 2.2.2 | Če zahtevki posameznih potnikov skupaj presegajo znesek 340 milijonov obračunskih enot na ladjo za kateri koli posamezni primer, ima prevoznik pravico do uveljavitve omejitve svoje odgovornosti v znesku 340 milijonov obračunskih enot, vedno pod pogojem, da:






  — | bi se ta znesek razporedil med tožnike sorazmerno glede na njihove ugotovljene zahtevke; |
| --- | --- | --- |

2.2.2

Če zahtevki posameznih potnikov skupaj presegajo znesek 340 milijonov obračunskih enot na ladjo za kateri koli posamezni primer, ima prevoznik pravico do uveljavitve omejitve svoje odgovornosti v znesku 340 milijonov obračunskih enot, vedno pod pogojem, da:

—

bi se ta znesek razporedil med tožnike sorazmerno glede na njihove ugotovljene zahtevke;

| — | se ta znesek tožnikom, znanim v trenutku razdelitve, lahko razporedi v enem ali več obrokih ter |
| --- | --- |

—

se ta znesek tožnikom, znanim v trenutku razdelitve, lahko razporedi v enem ali več obrokih ter

| — | ta znesek lahko razporedi bodisi zavarovalnica bodisi sodišče ali drug pristojni organ, na katerega se obrne zavarovalnica v kateri koli državi pogodbenici, v kateri potekajo postopki v zvezi z zahtevki, ki jih domnevno krije zavarovanje. |
| --- | --- |

—

ta znesek lahko razporedi bodisi zavarovalnica bodisi sodišče ali drug pristojni organ, na katerega se obrne zavarovalnica v kateri koli državi pogodbenici, v kateri potekajo postopki v zvezi z zahtevki, ki jih domnevno krije zavarovanje.

| 2.2.3 | Klavzula o 30-dnevnem odpovednem roku za primere, ki niso zajeti z 2.2.1. |
| --- | --- |

2.2.3

Klavzula o 30-dnevnem odpovednem roku za primere, ki niso zajeti z 2.2.1.

| 2.3 | Nevojno zavarovanje bi moralo kriti vse nevarnosti, za katere velja obvezno zavarovanje, razen rizikov, navedenih pod 2.2, ne glede na to, ali zanje veljajo izjeme, omejitve ali zahteve iz 2.1 in 2.2. |
| --- | --- |

2.3

Nevojno zavarovanje bi moralo kriti vse nevarnosti, za katere velja obvezno zavarovanje, razen rizikov, navedenih pod 2.2, ne glede na to, ali zanje veljajo izjeme, omejitve ali zahteve iz 2.1 in 2.2.

| 3. | V Dodatku B je primer skupka zavarovalniških jamstev (modre karte) in potrdila o zavarovanju, ki odražajo te smernice. |
| --- | --- |

3.

V Dodatku B je primer skupka zavarovalniških jamstev (modre karte) in potrdila o zavarovanju, ki odražajo te smernice.

Sreda, 24. september 2008DODATEK A

KLAVZULE IZ SMERNIC 2.1.1, 2.1.2 IN 2.2.1

Izključitvena klavzula za radioaktivno onesnaženje, kemično, biološko, biokemično in elektromagnetno orožje (klavzula št. 370, 10/11/2003)

Ta klavzula je bistvenega pomena in prevlada nad vsem, kar je vsebovano v tem zavarovanju in kar ni v skladu z njo.

| 1. | To zavarovanje v nobenem primeru ne krije izgube, odgovornosti za škodo ali stroškov, ki jih neposredno ali posredno povzroča, h katerim prispeva in ki izhajajo iz






  1.1 | ionizirajočih sevanj zaradi radioaktivnosti ali onesnaženja zaradi radioaktivnosti, ki izvira iz katerega koli jedrskega goriva, jedrskih odpadkov ali izgorevanja jedrskega goriva; |
| --- | --- | --- |

1.

To zavarovanje v nobenem primeru ne krije izgube, odgovornosti za škodo ali stroškov, ki jih neposredno ali posredno povzroča, h katerim prispeva in ki izhajajo iz

1.1

ionizirajočih sevanj zaradi radioaktivnosti ali onesnaženja zaradi radioaktivnosti, ki izvira iz katerega koli jedrskega goriva, jedrskih odpadkov ali izgorevanja jedrskega goriva;

| 1.2 | radioaktivnih, strupenih, eksplozivnih ali drugih nevarnih ali radioaktivnih lastnosti katerega koli jedrskega obrata, reaktorja ali druge jedrske naprave ali njihovih jedrskih sestavnih delov; |
| --- | --- |

1.2

radioaktivnih, strupenih, eksplozivnih ali drugih nevarnih ali radioaktivnih lastnosti katerega koli jedrskega obrata, reaktorja ali druge jedrske naprave ali njihovih jedrskih sestavnih delov;

| 1.3 | katerega koli orožja ali naprave z atomsko ali jedrsko cepitvijo in/ali zlitjem ali druge podobne reakcije ali radioaktivne energije ali snovi; |
| --- | --- |

1.3

katerega koli orožja ali naprave z atomsko ali jedrsko cepitvijo in/ali zlitjem ali druge podobne reakcije ali radioaktivne energije ali snovi;

| 1.4 | radioaktivnih, strupenih, eksplozivnih ali drugih nevarnih ali radioaktivnih lastnosti katere koli radioaktivne snovi. Izključitev v tej podklavzuli se ne uporablja za radioaktivne izotope, razen za jedrsko gorivo, kadar se taki izotopi pripravljajo, prenašajo, skladiščijo ali uporabljajo za gospodarske, kmetijske, zdravstvene, znanstvene ali druge podobne miroljubne namene; |
| --- | --- |

1.4

radioaktivnih, strupenih, eksplozivnih ali drugih nevarnih ali radioaktivnih lastnosti katere koli radioaktivne snovi. Izključitev v tej podklavzuli se ne uporablja za radioaktivne izotope, razen za jedrsko gorivo, kadar se taki izotopi pripravljajo, prenašajo, skladiščijo ali uporabljajo za gospodarske, kmetijske, zdravstvene, znanstvene ali druge podobne miroljubne namene;

| 1.5 | katerega koli kemičnega, biološkega, biokemičnega ali elektromagnetnega orožja. |
| --- | --- |

1.5

katerega koli kemičnega, biološkega, biokemičnega ali elektromagnetnega orožja.

Izključitvena klavzula za kibernetski napad (klavzula št. 380, 10/11/2003)

| 1. | Ob upoštevanju odstavka 2 to zavarovanje v nobenem primeru ne krije odgovornosti za izgubo ali za stroške, ki jih neposredno ali posredno povzroči, h katerim prispeva ali ki izhajajo iz uporabe ali delovanja katerega koli računalnika, računalniškega sistema, računalniške programske opreme, zlonamerne kode, računalniškega virusa ali postopka ali katerega koli drugega elektronskega sistema, ki bi lahko služil kot sredstvo za povzročitev škode. |
| --- | --- |

1.

Ob upoštevanju odstavka 2 to zavarovanje v nobenem primeru ne krije odgovornosti za izgubo ali za stroške, ki jih neposredno ali posredno povzroči, h katerim prispeva ali ki izhajajo iz uporabe ali delovanja katerega koli računalnika, računalniškega sistema, računalniške programske opreme, zlonamerne kode, računalniškega virusa ali postopka ali katerega koli drugega elektronskega sistema, ki bi lahko služil kot sredstvo za povzročitev škode.

| 2. | Kadar je ta klavzula navedena na zavarovalnih policah, ki krijejo riziko vojne, državljanske vojne, revolucije, upora, vstaje ali javnih nemirov, nastalih zaradi teh dogodkov, ali kakršnih koli sovražnih dejanj, ki jih storijo vojaške sile ali so storjena proti vojaškim silam, ali terorizem ali dejanja oseb iz političnih nagibov, odstavek 1 ne dopušča izključitve izgub (ki bi bile sicer krite), ki so nastale zaradi uporabe katerega koli računalnika, računalniškega sistema ali računalniške programske opreme ali katerega koli drugega elektronskega sistema pri izstrelitvi in/ali navigacijskega sistema in/ali izstrelitvenega mehanizma katerega koli orožja ali izstrelka. |
| --- | --- |

2.

Kadar je ta klavzula navedena na zavarovalnih policah, ki krijejo riziko vojne, državljanske vojne, revolucije, upora, vstaje ali javnih nemirov, nastalih zaradi teh dogodkov, ali kakršnih koli sovražnih dejanj, ki jih storijo vojaške sile ali so storjena proti vojaškim silam, ali terorizem ali dejanja oseb iz političnih nagibov, odstavek 1 ne dopušča izključitve izgub (ki bi bile sicer krite), ki so nastale zaradi uporabe katerega koli računalnika, računalniškega sistema ali računalniške programske opreme ali katerega koli drugega elektronskega sistema pri izstrelitvi in/ali navigacijskega sistema in/ali izstrelitvenega mehanizma katerega koli orožja ali izstrelka.

Samodejno prenehanje v primeru vojne in izključitev

1.1   Samodejno prenehanje kritja

Ne glede na to, ali je bilo v tem smislu izdano obvestilo o razveljavitvi, kritje SAMODEJNO PRENEHA:

| 1.1.1 | ob izbruhu vojne (brez ali z vojno napovedjo) med katerimi koli od naslednjih držav: Združenim kraljestvom, Združenimi državami Amerike, Francijo, Rusko federacijo, Ljudsko republiko Kitajsko; |
| --- | --- |

1.1.1

ob izbruhu vojne (brez ali z vojno napovedjo) med katerimi koli od naslednjih držav: Združenim kraljestvom, Združenimi državami Amerike, Francijo, Rusko federacijo, Ljudsko republiko Kitajsko;

| 1.1.2 | za katero koli plovilo, za katero je odobreno kritje, če je to plovilo zaseženo tako zaradi posesti kot uporabe. |
| --- | --- |

1.1.2

za katero koli plovilo, za katero je odobreno kritje, če je to plovilo zaseženo tako zaradi posesti kot uporabe.

1.2   Vojna med petimi velesilami

To zavarovanje izključuje

| 1.2.1 | izgubo, odgovornost za škodo ali stroške, nastale zaradi izbruha vojne (brez ali z vojno napovedjo) med katerimi koli od naslednjih držav: Združenim kraljestvom, Združenimi državami Amerike, Francijo, Rusko federacijo, Ljudsko republiko Kitajsko; |
| --- | --- |

1.2.1

izgubo, odgovornost za škodo ali stroške, nastale zaradi izbruha vojne (brez ali z vojno napovedjo) med katerimi koli od naslednjih držav: Združenim kraljestvom, Združenimi državami Amerike, Francijo, Rusko federacijo, Ljudsko republiko Kitajsko;

| 1.2.2 | zaseg zaradi posesti ali uporabe. |
| --- | --- |

1.2.2

zaseg zaradi posesti ali uporabe.

Sreda, 24. september 2008DODATEK B

I.   Primeri zavarovalnic (modre karte) iz smernice pod 3

Modra karta, ki jo je izdala zavarovalnica za primer vojne

Potrdilo, ki izkazuje obstoj zavarovanja v skladu s 4a. členom Atenske konvencije o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju, 2002

Ime ladje: ...

IMO identifikacijska številka ladje: ...

Pristanišče registracije: ...

Ime in naslov lastnika: ...

Potrjujemo, da ima navedena ladjo, v lasti navedenega lastnika, veljavno zavarovalno polico, ki izpolnjuje zahteve 4a. člena Atenske konvencije o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju, 2002, ob upoštevanju vseh izjem in omejitev, ki so dovoljene za obvezno zavarovanje za primer vojne po Konvenciji in smernicah za izvajanje, ki jih je oktobra 2006 sprejel Pravni odbor Mednarodne pomorske organizacije, zlasti pa naslednjih klavzul: [Tu se lahko vstavi poljubno dolgo besedilo Konvencije in Smernic z dodatki.]

Zavarovalno obdobje od: 20. februarja 2007

do: 20. februarja 2008

Zavarovalnica lahko kadar koli razveljavi to potrdilo v 30-dnevnem odpovednem roku s pisnim uradnim obvestilom, ki ga posreduje zgoraj navedenemu organu, pri čemer odgovornost zavarovalnice preneha z iztekom omenjenega odpovednega roka, toda samo glede nesreč, ki se pripetijo po izteku tega roka.

Datum: ...

To potrdilo je izdal:

...

Podpis zavarovalnice

War Risks, Inc

[naslov]

Kot ekskluzivni zastopnik za War Risks, Inc.

Modra karta, ki jo je izdala nevojna zavarovalnica

Potrdilo, ki izkazuje obstoj zavarovanja v skladu s 4a. členom Atenske konvencije o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju, 2002

Ime ladje: ...

IMO identifikacijska številka ladje: ...

Pristanišče registracije: ...

Ime in naslov lastnika: ...

Potrjujemo, da ima navedena ladja, v lasti navedenega lastnika, veljavno zavarovalno polico, ki izpolnjuje zahteve 4a. člena Atenske konvencije o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju, 2002, ob upoštevanju vseh izjem in omejitev, ki so dovoljene za nevojne zavarovalnice po Konvenciji in smernicah za izvajanje, ki jih je oktobra 2006 sprejel Pravni odbor Mednarodne pomorske organizacije, zlasti pa ob upoštevanju naslednjih klavzul: [Tu se lahko vstavi poljubno dolgo besedilo Konvencije in Smernic z dodatki.]

Zavarovalno obdobje od: 20. februarja 2007

do: 20. februarja 2008

Zavarovalnica lahko kadar koli razveljavi to potrdilo v trimesečnem odpovednem roku s pisnim uradnim obvestilom, ki ga posreduje zgoraj navedenemu organu, pri čemer odgovornost zavarovalnice preneha z iztekom omenjenega odpovednega roka, toda samo glede nesreč, ki se pripetijo po izteku tega roka.

Datum: ...

To potrdilo je izdal:

...

Podpis zavarovalnice

PANDI P&I

[naslov]

Kot ekskluzivni zastopnik za PANDI P&I

II.   Vzorec potrdila o zavarovanju iz smernice pod 3

POTRDILO O ZAVAROVANJU ALI DRUGEM FINANČNEM JAMSTVU V ZVEZI Z ODGOVORNOSTJO ZA SMRT ALI TELESNO POŠKODBO POTNIKOV

Izdano v skladu z določbami 4a. člena Atenske konvencije o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju, 2002

| Ime ladje | Razpoznavna številčna ali črkovna oznaka | IMO identifikacijska številka ladje | Pristanišče registracije | Ime in polni naslov glavnega kraja poslovanja prevoznika, ki dejansko opravlja prevoz |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Ime ladje

Razpoznavna številčna ali črkovna oznaka

IMO identifikacijska številka ladje

Pristanišče registracije

Ime in polni naslov glavnega kraja poslovanja prevoznika, ki dejansko opravlja prevoz

Potrjujemo, da ima navedena ladja veljavno zavarovalno polico ali drugo finančno jamstvo, ki izpolnjuje zahteve 4a. člena Atenske konvencije o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju, 2002.

Vrsta jamstva ...

Trajanje jamstva ...

Ime in naslov zavarovalnice/zavarovalnic in/ali poroka(-ov)

Zgoraj potrjeno zavarovalno kritje je razdeljeno na zavarovanje za primer vojne in nevojno zavarovanje v skladu s smernicami za izvajanje, ki jih je oktobra 2006 sprejel Pravni odbor Mednarodne pomorske organizacije. Za oba dela zavarovanja veljajo vse izjeme in omejitve, ki so dovoljene po Konvenciji in smernicah za izvajanje. Zavarovalnici nista solidarno odgovorni. Zavarovalnici sta:

Za vojni riziko: War Risks, Inc., [naslov]

Za nevojni riziko: Pandi P&I, [naslov]

To potrdilo velja do ...

Izdala ali potrdila vlada ...

(polno ime države)

ALI

Kadar se država pogodbenica sklicuje na tretji odstavek 4a. člena, je treba uporabiti naslednje besedilo:

To potrdilo je na podlagi pooblastila vlade ... (polno ime države) izdal(-a) ...(ime institucije ali organizacije)

V ...dne ...

(Kraj) ... (Datum) ...

...

(Podpis in naziv uradnika, ki je potrdilo izdal ali potrdil)

Opombe:

| 1. | Navedba države lahko vključuje tudi omembo pristojnega organa te države, v kateri je izdano potrdilo. |
| --- | --- |

1.

Navedba države lahko vključuje tudi omembo pristojnega organa te države, v kateri je izdano potrdilo.

| 2. | Če celotni znesek jamstva izvira iz več kakor enega vira, je treba navesti zneske po posameznih virih. |
| --- | --- |

2.

Če celotni znesek jamstva izvira iz več kakor enega vira, je treba navesti zneske po posameznih virih.

| 3. | Če je jamstvo dano v več oblikah, je treba te oblike našteti. |
| --- | --- |

3.

Če je jamstvo dano v več oblikah, je treba te oblike našteti.

| 4. | V rubriki „Trajanje jamstva“ mora biti določen datum, ko začne to jamstvo učinkovati. |
| --- | --- |

4.

V rubriki „Trajanje jamstva“ mora biti določen datum, ko začne to jamstvo učinkovati.

| 5. | V rubriki „Naslov zavarovalnice/zavarovalnic in/ali poroka(-ov)“ mora biti naveden glavni kraj poslovanja zavarovalnice/zavarovalnic in/ali poroka(-ov). Če je ustrezno, se navede kraj poslovanja, v katerem je bilo sklenjeno zavarovanje ali drugo jamstvo. |
| --- | --- |

5.

V rubriki „Naslov zavarovalnice/zavarovalnic in/ali poroka(-ov)“ mora biti naveden glavni kraj poslovanja zavarovalnice/zavarovalnic in/ali poroka(-ov). Če je ustrezno, se navede kraj poslovanja, v katerem je bilo sklenjeno zavarovanje ali drugo jamstvo.

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/213 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/213

---

Sreda, 24. september 2008Pomorska inšpekcija države pristanišča (prenovitev) ***II

P6_TA(2008)0446

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pomorski inšpekciji države pristanišča (prenovitev) (5722/3/2008 — C6-0224/2008 — 2005/0238(COD))

2010/C 8 E/42

(Postopek soodločanja – druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (5722/3/2008 — C6-0224/2008) (1),

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2005)0588),

ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije (KOM(2008)0208),

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za promet in turizem (A6-0335/2008),

| 1. | odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 184 E, 22.7.2008, str. 11.

(2)  UL C 74 E, 20.3.2008, str. 584.

---

Sreda, 24. september 2008P6_TC2-COD(2005)0238

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 24. septembra 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o pomorski inšpekciji države pristanišča (prenovitev)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 80(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 95/21/ES z dne 19. junija 1995 o pomorski inšpekciji na ladjah, ki jo izvaja država pristanišča (4), je bila že večkrat temeljito spremenjena. Ker so predvidene nadaljnje spremembe, bi jo bilo treba zaradi jasnosti prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 95/21/ES z dne 19. junija 1995 o pomorski inšpekciji na ladjah, ki jo izvaja država pristanišča (4), je bila že večkrat temeljito spremenjena. Ker so predvidene nadaljnje spremembe, bi jo bilo treba zaradi jasnosti prenoviti.

| (2) | Skupnost je resno zaskrbljena zaradi nesreč v pomorskem prometu ter onesnaževanja morja in obal držav članic. |
| --- | --- |

(2)

Skupnost je resno zaskrbljena zaradi nesreč v pomorskem prometu ter onesnaževanja morja in obal držav članic.

| (3) | Skupnost je prav tako zaskrbljena zaradi bivalnih in delovnih razmer ║. |
| --- | --- |

(3)

Skupnost je prav tako zaskrbljena zaradi bivalnih in delovnih razmer ║.

| (4) | Varnost, preprečevanje onesnaževanja ter bivalne in delovne pogoje na ladjah je mogoče učinkovito izboljšati z občutnim zmanjšanjem števila podstandardnih ladij v vodah Skupnosti z dosledno uporabo konvencij ter mednarodnih kodeksov in resolucij. |
| --- | --- |

(4)

Varnost, preprečevanje onesnaževanja ter bivalne in delovne pogoje na ladjah je mogoče učinkovito izboljšati z občutnim zmanjšanjem števila podstandardnih ladij v vodah Skupnosti z dosledno uporabo konvencij ter mednarodnih kodeksov in resolucij.

| (5) | Države članice bi zaradi tega morale sprejeti nujne ukrepe za ratifikacijo Konvencije Mednarodne organizacije dela o delu na morju iz leta 2006, ki v pravilu 5.2.1. vsebuje določbe o dolžnostih države pristanišča. |
| --- | --- |

(5)

Države članice bi zaradi tega morale sprejeti nujne ukrepe za ratifikacijo Konvencije Mednarodne organizacije dela o delu na morju iz leta 2006, ki v pravilu 5.2.1. vsebuje določbe o dolžnostih države pristanišča.

| (6) | Države članice bi morale sprejeti predpise, potrebne za prilagoditev njihove nacionalne zakonodaje določbam o omejitvi odgovornosti iz besedila Konvencije Mednarodne pomorske organizacije o omejitvi odgovornosti za pomorske terjatve, kakor je bila spremenjena s protokolom iz leta 1996 (Konvencija iz leta 1996). Upoštevaje sodbo Sodišča Evropskih skupnosti v zadevi C-188/07

   (5)

  se zdi, da povrnitev odškodnine tretji osebi zaradi škode, nastale zaradi odpadkov, izhaja iz načela „onesnaževalec plača“ in je v skladu z Direktivo Sveta 75/442/EGS z dne 15. julija 1975 o odpadkih

   (6)

  in z Direktivo 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode

   (7)

  , ki odpira vrata pravici do nadomestila za vso nastalo škodo, vključno s primeri, ki niso popolnoma zajeti in so onkraj nacionalnih predpisov o prenosu konvencij. |
| --- | --- |

(6)

Države članice bi morale sprejeti predpise, potrebne za prilagoditev njihove nacionalne zakonodaje določbam o omejitvi odgovornosti iz besedila Konvencije Mednarodne pomorske organizacije o omejitvi odgovornosti za pomorske terjatve, kakor je bila spremenjena s protokolom iz leta 1996 (Konvencija iz leta 1996). Upoštevaje sodbo Sodišča Evropskih skupnosti v zadevi C-188/07

   (5)

  se zdi, da povrnitev odškodnine tretji osebi zaradi škode, nastale zaradi odpadkov, izhaja iz načela „onesnaževalec plača“ in je v skladu z Direktivo Sveta 75/442/EGS z dne 15. julija 1975 o odpadkih

   (6)

  in z Direktivo 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode

   (7)

  , ki odpira vrata pravici do nadomestila za vso nastalo škodo, vključno s primeri, ki niso popolnoma zajeti in so onkraj nacionalnih predpisov o prenosu konvencij.

| (7) | Za spremljanje usklajenosti ladij z mednarodnimi standardi za varnost, preprečevanje onesnaževanja ter bivalne in delovne razmere na ladjah so odgovorne predvsem države zastave. Država zastave, ki se po potrebi sklicuje na priznano organizacijo, v celoti jamči za celovitost in učinkovitost inšpekcijskih in drugih pregledov, ki so bili izvedeni zaradi izdaje ustreznih spričeval. Ladijske družbe pa so po pregledu odgovorne za vzdrževanje razmer na ladji in opreme, da zagotovijo skladnost z zahtevami konvencij. Vendar nekatere države zastave niso izvajale in uporabljale mednarodnih standardov. Odslej naj bi se proti podstandardnemu ladjevju borili tudi tako, da bi država pristanišča zagotavljala tudi spremljanje usklajenosti z mednarodnimi standardi za varnost, preprečevanje onesnaževanja ter bivalne in delovne razmere na ladjah, ob upoštevanju, da inšpekcijski pregledi pomorske inšpekcije niso pregledi, namenjeni izdaji spričeval, in da ustrezni zapisniki inšpekcije niso spričevala o sposobnosti ladje za plovbo. |
| --- | --- |

(7)

Za spremljanje usklajenosti ladij z mednarodnimi standardi za varnost, preprečevanje onesnaževanja ter bivalne in delovne razmere na ladjah so odgovorne predvsem države zastave. Država zastave, ki se po potrebi sklicuje na priznano organizacijo, v celoti jamči za celovitost in učinkovitost inšpekcijskih in drugih pregledov, ki so bili izvedeni zaradi izdaje ustreznih spričeval. Ladijske družbe pa so po pregledu odgovorne za vzdrževanje razmer na ladji in opreme, da zagotovijo skladnost z zahtevami konvencij. Vendar nekatere države zastave niso izvajale in uporabljale mednarodnih standardov. Odslej naj bi se proti podstandardnemu ladjevju borili tudi tako, da bi država pristanišča zagotavljala tudi spremljanje usklajenosti z mednarodnimi standardi za varnost, preprečevanje onesnaževanja ter bivalne in delovne razmere na ladjah, ob upoštevanju, da inšpekcijski pregledi pomorske inšpekcije niso pregledi, namenjeni izdaji spričeval, in da ustrezni zapisniki inšpekcije niso spričevala o sposobnosti ladje za plovbo.

| (8) | Usklajen pristop držav članic k učinkovitemu izvrševanju teh mednarodnih standardov za ladje, ki plujejo v vodah pod njihovo jurisdikcijo in uporabljajo njihova pristanišča, bi morala onemogočiti izkrivljanje konkurence. |
| --- | --- |

(8)

Usklajen pristop držav članic k učinkovitemu izvrševanju teh mednarodnih standardov za ladje, ki plujejo v vodah pod njihovo jurisdikcijo in uporabljajo njihova pristanišča, bi morala onemogočiti izkrivljanje konkurence.

| (9) | Sektor pomorskih prevozov je izpostavljen nevarnosti terorizma. Treba bi bilo učinkovito izvajati ukrepe za zaščito in države članice bi morale skrbno spremljati usklajenost s predpisi o zaščiti z izvajanjem ukrepov za nadzor nad zaščito. |
| --- | --- |

(9)

Sektor pomorskih prevozov je izpostavljen nevarnosti terorizma. Treba bi bilo učinkovito izvajati ukrepe za zaščito in države članice bi morale skrbno spremljati usklajenost s predpisi o zaščiti z izvajanjem ukrepov za nadzor nad zaščito.

| (10) | Izkoristiti bi bilo treba izkušnje, pridobljene med izvajanjem Pariškega memoranduma o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe (v nadaljnjem besedilu „Pariški MOU“), podpisanega v Parizu dne 26. januarja 1982. |
| --- | --- |

(10)

Izkoristiti bi bilo treba izkušnje, pridobljene med izvajanjem Pariškega memoranduma o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe (v nadaljnjem besedilu „Pariški MOU“), podpisanega v Parizu dne 26. januarja 1982.

| (11) | Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA), ki je bila ustanovljena z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002
   (8), bi morala zagotoviti potrebno podporo za usklajeno in učinkovito izvajanje sistema pomorske inšpekcije. EMSA bi morala predvsem prispevati k razvoju in izvajanju inšpekcijske baze podatkov, vzpostavljene v skladu s to direktivo, in usklajene programe Skupnosti za usposabljanje in oceno strokovne usposobljenosti pomorskih inšpektorjev s strani držav članic. |
| --- | --- |

(11)

Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA), ki je bila ustanovljena z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002
   (8), bi morala zagotoviti potrebno podporo za usklajeno in učinkovito izvajanje sistema pomorske inšpekcije. EMSA bi morala predvsem prispevati k razvoju in izvajanju inšpekcijske baze podatkov, vzpostavljene v skladu s to direktivo, in usklajene programe Skupnosti za usposabljanje in oceno strokovne usposobljenosti pomorskih inšpektorjev s strani držav članic.

| (12) | Cilj učinkovitega režima pomorske inšpekcije bi moral biti tudi zagotavljanje rednih inšpekcijskih pregledov vseh ladij, ki pristajajo v pristaniščih znotraj Evropske unije. Inšpekcijske preglede bi bilo treba izvajati predvsem na ladjah, ki ne ustrezajo standardom, medtem ko bi kakovostne ladje, to so tiste, ki imajo zadovoljive rezultate inšpekcijskih pregledov ali ki plujejo pod zastavo države, ki se ravna po sistemu Mednarodne pomorske organizacije (IMO) prostovoljnih pregledov držav članic, bilo treba nagraditi z manj pogostimi inšpekcijskimi pregledi. Takšna nova ureditev inšpekcijskih pregledov bi morala biti vključena v režim pomorske inšpekcije v Skupnosti takoj po določitvi njenih različnih vidikov in na podlagi sistema delitve inšpekcijskih pregledov, v katerem vsaka država članica ustrezno prispeva k uresničitvi skupnega cilja Skupnosti, tj. k vzpostavitvi celovitega sistema inšpekcijskih pregledov. Poleg tega bi morale države članice v vsakem pristanišču zaposliti potrebno število osebja, vključno s kvalificiranimi inšpektorji, ob upoštevanju obsega in značilnosti pomorskega prometa. |
| --- | --- |

(12)

Cilj učinkovitega režima pomorske inšpekcije bi moral biti tudi zagotavljanje rednih inšpekcijskih pregledov vseh ladij, ki pristajajo v pristaniščih znotraj Evropske unije. Inšpekcijske preglede bi bilo treba izvajati predvsem na ladjah, ki ne ustrezajo standardom, medtem ko bi kakovostne ladje, to so tiste, ki imajo zadovoljive rezultate inšpekcijskih pregledov ali ki plujejo pod zastavo države, ki se ravna po sistemu Mednarodne pomorske organizacije (IMO) prostovoljnih pregledov držav članic, bilo treba nagraditi z manj pogostimi inšpekcijskimi pregledi. Takšna nova ureditev inšpekcijskih pregledov bi morala biti vključena v režim pomorske inšpekcije v Skupnosti takoj po določitvi njenih različnih vidikov in na podlagi sistema delitve inšpekcijskih pregledov, v katerem vsaka država članica ustrezno prispeva k uresničitvi skupnega cilja Skupnosti, tj. k vzpostavitvi celovitega sistema inšpekcijskih pregledov. Poleg tega bi morale države članice v vsakem pristanišču zaposliti potrebno število osebja, vključno s kvalificiranimi inšpektorji, ob upoštevanju obsega in značilnosti pomorskega prometa.

| (13) | V inšpekcijskem režimu, ki ga vzpostavlja ta direktiva, je upoštevano delo, ki je bilo doseženo po Pariškem MOU. Ker bi bilo treba doseči soglasje glede kakršnega koli razvoja v okviru Pariškega MOU najprej na ravni Skupnosti pred uporabo v okviru EU, bi bilo treba vzpostaviti in vzdrževati tesno sodelovanje med Skupnostjo in Pariškim MOU, da se v največji možni meri omogoči konvergenca. |
| --- | --- |

(13)

V inšpekcijskem režimu, ki ga vzpostavlja ta direktiva, je upoštevano delo, ki je bilo doseženo po Pariškem MOU. Ker bi bilo treba doseči soglasje glede kakršnega koli razvoja v okviru Pariškega MOU najprej na ravni Skupnosti pred uporabo v okviru EU, bi bilo treba vzpostaviti in vzdrževati tesno sodelovanje med Skupnostjo in Pariškim MOU, da se v največji možni meri omogoči konvergenca.

| (14) | Komisija bi morala v sodelovanju s Pariškim MOU upravljati in posodabljati inšpekcijsko bazo podatkov. Inšpekcijska baza podatkov bi morala vsebovati inšpekcijske podatke držav članic in podatke vseh pogodbenic Pariškega MOU. Dokler ne bo v celoti deloval informacijski sitem Skupnosti za pomorsko varnost (SafeSeaNet) in ne bo možno samodejno beleženje podatkov o inšpekcijskih pregledih ladij v inšpekcijske baze podatkov, bi morale države članice Komisiji posredovati informacije, potrebne za zagotovitev pravilnega spremljanja izvajanja te direktive, še zlasti glede plovbe ladij. Na podlagi inšpekcijskih podatkov, ki jih zagotovijo države članice, bi morala Komisija v inšpekcijski bazi podatkov opraviti poizvedbe glede rizičnega profila ladje, podatke o ladjah, na katerih je treba opraviti inšpekcijski pregled, podatke o plovbi ladij in izračunati obveznosti glede inšpekcijskih pregledov posamezne države članice. Ta inšpekcijska baza podatkov bi morala biti tudi združljiva z drugimi podatkovnimi bazami Skupnosti, ki se nanašajo na pomorsko varnost. |
| --- | --- |

(14)

Komisija bi morala v sodelovanju s Pariškim MOU upravljati in posodabljati inšpekcijsko bazo podatkov. Inšpekcijska baza podatkov bi morala vsebovati inšpekcijske podatke držav članic in podatke vseh pogodbenic Pariškega MOU. Dokler ne bo v celoti deloval informacijski sitem Skupnosti za pomorsko varnost (SafeSeaNet) in ne bo možno samodejno beleženje podatkov o inšpekcijskih pregledih ladij v inšpekcijske baze podatkov, bi morale države članice Komisiji posredovati informacije, potrebne za zagotovitev pravilnega spremljanja izvajanja te direktive, še zlasti glede plovbe ladij. Na podlagi inšpekcijskih podatkov, ki jih zagotovijo države članice, bi morala Komisija v inšpekcijski bazi podatkov opraviti poizvedbe glede rizičnega profila ladje, podatke o ladjah, na katerih je treba opraviti inšpekcijski pregled, podatke o plovbi ladij in izračunati obveznosti glede inšpekcijskih pregledov posamezne države članice. Ta inšpekcijska baza podatkov bi morala biti tudi združljiva z drugimi podatkovnimi bazami Skupnosti, ki se nanašajo na pomorsko varnost.

| (15) | Države članice bi si morale prizadevati pregledati metodo izdelave belih, sivih in črnih seznamov držav zastav v okviru Pariškega MOU, da bi zagotovili njegovo poštenost in zlasti njegovo obravnavo držav zastav z majhnimi flotami. |
| --- | --- |

(15)

Države članice bi si morale prizadevati pregledati metodo izdelave belih, sivih in črnih seznamov držav zastav v okviru Pariškega MOU, da bi zagotovili njegovo poštenost in zlasti njegovo obravnavo držav zastav z majhnimi flotami.

| (16) | Pravila in postopke za inšpekcijske preglede pomorske inšpekcije, vključno z merili za zadržanje ladij, bi bilo treba uskladiti, da se zagotovi trajna učinkovitost v vseh pristaniščih, kar bo prav tako občutno zmanjšalo selektivno uporabo nekaterih namembnih pristanišč pri izogibanju mreži ustreznega nadzora. |
| --- | --- |

(16)

Pravila in postopke za inšpekcijske preglede pomorske inšpekcije, vključno z merili za zadržanje ladij, bi bilo treba uskladiti, da se zagotovi trajna učinkovitost v vseh pristaniščih, kar bo prav tako občutno zmanjšalo selektivno uporabo nekaterih namembnih pristanišč pri izogibanju mreži ustreznega nadzora.

| (17) | Periodični in dodatni inšpekcijski pregledi
  bi morali obsegati
  pregled predhodno določenih delov ladij, odvisno od vrste ladje, vrste inšpekcijskega pregleda in ugotovitev iz prejšnjih inšpekcijskih pregledov pomorske inšpekcije. V inšpekcijski bazi podatkov bi morali biti navedeni elementi za določitev rizičnih delov, ki jih je treba preveriti ob vsakem inšpekcijskem pregledu. |
| --- | --- |

(17)

Periodični in dodatni inšpekcijski pregledi
  bi morali obsegati
  pregled predhodno določenih delov ladij, odvisno od vrste ladje, vrste inšpekcijskega pregleda in ugotovitev iz prejšnjih inšpekcijskih pregledov pomorske inšpekcije. V inšpekcijski bazi podatkov bi morali biti navedeni elementi za določitev rizičnih delov, ki jih je treba preveriti ob vsakem inšpekcijskem pregledu.

| (18) | Pri nekaterih kategorijah ladij je nevarnost nesreče ali onesnaženja večja, ko dosežejo določeno starost, zato bi bilo treba na njih opraviti razširjeni inšpekcijski pregled. Podrobnosti takšnega razširjenega inšpekcijskega pregleda bi bilo treba še določiti. |
| --- | --- |

(18)

Pri nekaterih kategorijah ladij je nevarnost nesreče ali onesnaženja večja, ko dosežejo določeno starost, zato bi bilo treba na njih opraviti razširjeni inšpekcijski pregled. Podrobnosti takšnega razširjenega inšpekcijskega pregleda bi bilo treba še določiti.

| (19) | V skladu z inšpekcijskim režimom, ki ga vzpostavlja ta direktiva, so časovni razmiki med periodičnimi inšpekcijskimi pregledi na ladjah odvisni od njihovega profila rizičnosti, ki temelji na nekaterih splošnih parametrih in parametrih, določenih na podlagi preteklih inšpekcij. Pri zelo rizičnih ladjah ta razmik ne bi smel biti daljši od šestih mesecev.
  ▐ |
| --- | --- |

(19)

V skladu z inšpekcijskim režimom, ki ga vzpostavlja ta direktiva, so časovni razmiki med periodičnimi inšpekcijskimi pregledi na ladjah odvisni od njihovega profila rizičnosti, ki temelji na nekaterih splošnih parametrih in parametrih, določenih na podlagi preteklih inšpekcij. Pri zelo rizičnih ladjah ta razmik ne bi smel biti daljši od šestih mesecev.

▐

| (20) | Nekatere ladje očitno ogrožajo pomorsko varnost in morsko okolje zaradi svojega slabega stanja, ▐ zastave in preteklih dogodkov.
  Tem ladjam bi bilo torej treba zavrniti dostop do pristanišč in sidrišč znotraj Skupnosti, razen če se lahko dokaže, da lahko varno plujejo v vodah Skupnosti. Oblikovati bi bilo treba smernice, s katerimi se določijo postopki, ki se uporabijo v primerih prepovedi dostopa in razveljavitve te prepovedi.
  Zaradi boljše preglednosti bi bilo treba objaviti sezname ladij, ki jim je bil zavrnjen vstop v pristanišča
  in sidrišča
  Skupnosti. |
| --- | --- |

(20)

Nekatere ladje očitno ogrožajo pomorsko varnost in morsko okolje zaradi svojega slabega stanja, ▐ zastave in preteklih dogodkov.
  Tem ladjam bi bilo torej treba zavrniti dostop do pristanišč in sidrišč znotraj Skupnosti, razen če se lahko dokaže, da lahko varno plujejo v vodah Skupnosti. Oblikovati bi bilo treba smernice, s katerimi se določijo postopki, ki se uporabijo v primerih prepovedi dostopa in razveljavitve te prepovedi.
  Zaradi boljše preglednosti bi bilo treba objaviti sezname ladij, ki jim je bil zavrnjen vstop v pristanišča
  in sidrišča
  Skupnosti.

| (21) | Da bi se zmanjšala obremenitev nekaterih uprav in družb zaradi ponavljajočih se inšpekcijskih pregledov, se pri izračunu rizičnega profila ladje, določanju časovnih razmikov med inšpekcijskimi pregledi in ocenjevanju izpolnjevanja obveznosti držav članic lahko upoštevajo pregledi, namenjeni izdaji spričeval, na ro-ro trajektih in visokohitrostnih potniških plovilih, izvedenih na podlagi Direktive Sveta 1999/35/ES z dne 29. aprila 1999 o sistemu obveznih pregledov za varno izvajanje linijskih prevozov z ro-ro trajekti in visokohitrostnimi potniškimi plovili (9) v državi gostiteljici, ki ni država zastave, pri čemer bi se ti pregledi morali upoštevati, če so vsaj tako obsežni kot razširjeni inšpekcijski pregled. Poleg tega bi morala Komisija preučiti, ali bi se Direktiva 1999/35/ES v prihodnosti spremenila in na ta način zagotovila višjo raven varnosti ro-ro trajektov in visokohitrostnih potniških plovil, ki priplujejo v pristanišča Skupnosti ali odplujejo iz njih. |
| --- | --- |

(21)

Da bi se zmanjšala obremenitev nekaterih uprav in družb zaradi ponavljajočih se inšpekcijskih pregledov, se pri izračunu rizičnega profila ladje, določanju časovnih razmikov med inšpekcijskimi pregledi in ocenjevanju izpolnjevanja obveznosti držav članic lahko upoštevajo pregledi, namenjeni izdaji spričeval, na ro-ro trajektih in visokohitrostnih potniških plovilih, izvedenih na podlagi Direktive Sveta 1999/35/ES z dne 29. aprila 1999 o sistemu obveznih pregledov za varno izvajanje linijskih prevozov z ro-ro trajekti in visokohitrostnimi potniškimi plovili (9) v državi gostiteljici, ki ni država zastave, pri čemer bi se ti pregledi morali upoštevati, če so vsaj tako obsežni kot razširjeni inšpekcijski pregled. Poleg tega bi morala Komisija preučiti, ali bi se Direktiva 1999/35/ES v prihodnosti spremenila in na ta način zagotovila višjo raven varnosti ro-ro trajektov in visokohitrostnih potniških plovil, ki priplujejo v pristanišča Skupnosti ali odplujejo iz njih.

| (22) | Odpraviti bi bilo treba neskladnosti z določbami ustreznih konvencij. Ladje, ki morajo izvesti ukrep za odpravo nepravilnosti, kadar opažene pomanjkljivosti očitno ogrožajo varnost, zdravje ali okolje, bi bilo treba zadržati, dokler se pomanjkljivosti ne odpravijo. |
| --- | --- |

(22)

Odpraviti bi bilo treba neskladnosti z določbami ustreznih konvencij. Ladje, ki morajo izvesti ukrep za odpravo nepravilnosti, kadar opažene pomanjkljivosti očitno ogrožajo varnost, zdravje ali okolje, bi bilo treba zadržati, dokler se pomanjkljivosti ne odpravijo.

| (23) | Omogočiti
  je treba
  pravico do pritožbe proti odločitvam o zadržanju, ki jih odredijo pristojni organi, da bi preprečili neutemeljene odločitve, ki lahko povzročijo neupravičeno zadržanje in zamudo. |
| --- | --- |

(23)

Omogočiti
  je treba
  pravico do pritožbe proti odločitvam o zadržanju, ki jih odredijo pristojni organi, da bi preprečili neutemeljene odločitve, ki lahko povzročijo neupravičeno zadržanje in zamudo.

| (24) | Organi in inšpektorji, ki so vključeni v dejavnosti pomorske inšpekcije, ne smejo biti v navzkrižju interesov s pristaniščem inšpekcijskega pregleda ali pregledanimi ladjami in s povezanimi interesi. Inšpektorji bi morali biti ustrezno usposobljeni in imeti zagotovljeno izpopolnjevanje, da ohranijo in dodatno izboljšajo svojo strokovno usposobljenost za opravljanje inšpekcijskih pregledov. Države članice bi morale sodelovati pri razvijanju in podpiranju usklajene sheme Skupnosti za usposabljanje in ocenjevanje strokovne usposobljenosti inšpektorjev. |
| --- | --- |

(24)

Organi in inšpektorji, ki so vključeni v dejavnosti pomorske inšpekcije, ne smejo biti v navzkrižju interesov s pristaniščem inšpekcijskega pregleda ali pregledanimi ladjami in s povezanimi interesi. Inšpektorji bi morali biti ustrezno usposobljeni in imeti zagotovljeno izpopolnjevanje, da ohranijo in dodatno izboljšajo svojo strokovno usposobljenost za opravljanje inšpekcijskih pregledov. Države članice bi morale sodelovati pri razvijanju in podpiranju usklajene sheme Skupnosti za usposabljanje in ocenjevanje strokovne usposobljenosti inšpektorjev.

| (25) | Piloti in pristaniški organi ali telesa bi morali imeti možnost, da zagotovijo koristne informacije o očitnih nepravilnostih, ugotovljenih na ladjah. |
| --- | --- |

(25)

Piloti in pristaniški organi ali telesa bi morali imeti možnost, da zagotovijo koristne informacije o očitnih nepravilnostih, ugotovljenih na ladjah.

| (26) | Pritožbe o bivalnih in delovnih razmerah na ladjah
  , ki jih vložijo osebe z legitimnim interesom,
  bi bilo treba preveriti. Vsaka oseba, ki vloži pritožbo, bi morala biti seznanjena o nadaljnjih ukrepih, ki sledijo pritožbi. |
| --- | --- |

(26)

Pritožbe o bivalnih in delovnih razmerah na ladjah
  , ki jih vložijo osebe z legitimnim interesom,
  bi bilo treba preveriti. Vsaka oseba, ki vloži pritožbo, bi morala biti seznanjena o nadaljnjih ukrepih, ki sledijo pritožbi.

| (27) | Sodelovanje med pristojnimi organi držav članic in drugimi organi ali organizacijami je nujno, da se zagotovi učinkovito spremljanje ladij s pomanjkljivostmi, ki jim je bilo dovoljeno nadaljevati plovbo, in izmenjava informacij o ladjah v pristanišču. |
| --- | --- |

(27)

Sodelovanje med pristojnimi organi držav članic in drugimi organi ali organizacijami je nujno, da se zagotovi učinkovito spremljanje ladij s pomanjkljivostmi, ki jim je bilo dovoljeno nadaljevati plovbo, in izmenjava informacij o ladjah v pristanišču.

| (28) | Ker je inšpekcijska baza podatkov bistveni del pomorske inšpekcije, bi morale države članice zagotoviti njeno posodabljanje v skladu z zahtevami Skupnosti. |
| --- | --- |

(28)

Ker je inšpekcijska baza podatkov bistveni del pomorske inšpekcije, bi morale države članice zagotoviti njeno posodabljanje v skladu z zahtevami Skupnosti.

| (29) | Objava informacij o ladjah in njenih upravljavcih ali družbah, ki ne ustrezajo mednarodnim standardom varnosti, zdravja in zaščite morskega okolja, je lahko učinkovito sredstvo odvračanja vkrcevalcev od uporabe takih ladij in spodbuda njihovim lastnikom, da sprejmejo ukrepe za odpravo nepravilnosti. V zvezi z informacijami, ki jih je treba objaviti, bi morala Komisija tesno sodelovati s podpisnicami Pariškega MOU in biti seznanjena z vsemi objavljenimi informacijami, da bi preprečili nepotrebno podvajanje. Države članice bi morale ustrezne informacije posredovati samo enkrat. |
| --- | --- |

(29)

Objava informacij o ladjah in njenih upravljavcih ali družbah, ki ne ustrezajo mednarodnim standardom varnosti, zdravja in zaščite morskega okolja, je lahko učinkovito sredstvo odvračanja vkrcevalcev od uporabe takih ladij in spodbuda njihovim lastnikom, da sprejmejo ukrepe za odpravo nepravilnosti. V zvezi z informacijami, ki jih je treba objaviti, bi morala Komisija tesno sodelovati s podpisnicami Pariškega MOU in biti seznanjena z vsemi objavljenimi informacijami, da bi preprečili nepotrebno podvajanje. Države članice bi morale ustrezne informacije posredovati samo enkrat.

| (30) | Vse stroške za inšpekcijske preglede ladij, ki upravičujejo zadržanje ladij, in stroške, nastale ob razveljavitvi zavrnitve vstopa, bi moral nositi lastnik ali upravljavec ladje. |
| --- | --- |

(30)

Vse stroške za inšpekcijske preglede ladij, ki upravičujejo zadržanje ladij, in stroške, nastale ob razveljavitvi zavrnitve vstopa, bi moral nositi lastnik ali upravljavec ladje.

| (31) | Ukrepi, potrebni za izvajanje te Direktive, bi morali biti sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (10). |
| --- | --- |

(31)

Ukrepi, potrebni za izvajanje te Direktive, bi morali biti sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (10).

| (32) | Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za spremembo te direktive, da se bodo upoštevale nadaljnje spremembe konvencij, mednarodnih kodeksov in resolucij povezanih s to direktivo ter za določitev izvedbenih pravil členov 7 in 9. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(32)

Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za spremembo te direktive, da se bodo upoštevale nadaljnje spremembe konvencij, mednarodnih kodeksov in resolucij povezanih s to direktivo ter za določitev izvedbenih pravil členov 7 in 9. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

| (33) | Ker ciljev te direktive, in sicer zmanjšati število podstandardnih ladij v vodah pod jurisdikcijo držav članic prek izboljšanega inšpekcijskega sistema Skupnosti za morske ladje in razvoja sredstev za preventivne ukrepe na področju onesnaževanja morij, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ga zaradi obsega in učinkov predlaganih ukrepov, laže doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za uresničitev navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(33)

Ker ciljev te direktive, in sicer zmanjšati število podstandardnih ladij v vodah pod jurisdikcijo držav članic prek izboljšanega inšpekcijskega sistema Skupnosti za morske ladje in razvoja sredstev za preventivne ukrepe na področju onesnaževanja morij, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ga zaradi obsega in učinkov predlaganih ukrepov, laže doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za uresničitev navedenih ciljev.

| (34) | Obveznost prenosa te direktive v nacionalno zakonodajo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo v primerjavi z Direktivo 95/21/ES. Obveznost prenosa nespremenjenih določb je določena s prejšnjo direktivo. |
| --- | --- |

(34)

Obveznost prenosa te direktive v nacionalno zakonodajo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo v primerjavi z Direktivo 95/21/ES. Obveznost prenosa nespremenjenih določb je določena s prejšnjo direktivo.

| (35) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv v nacionalno zakonodajo iz direktiv, naštetih v delu B Priloge XV. |
| --- | --- |

(35)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv v nacionalno zakonodajo iz direktiv, naštetih v delu B Priloge XV.

| (36) | V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (11) se države članice spodbuja, da za svoje potrebe in v interesu Skupnosti izdelajo in objavijo lastne tabele, ki naj čim bolj nazorno prikažejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos v nacionalno pravo. |
| --- | --- |

(36)

V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (11) se države članice spodbuja, da za svoje potrebe in v interesu Skupnosti izdelajo in objavijo lastne tabele, ki naj čim bolj nazorno prikažejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos v nacionalno pravo.

| (37) | Kopenskim državam članicam bi morali po pravilu de minimis omogočiti odstopanje od določb te direktive in jih s tem razbremeniti nesorazmernega upravnega bremena, kar pomeni, da te države članice, dokler izpolnjujejo določena merila, nimajo obveznosti glede prenosa te direktive. |
| --- | --- |

(37)

Kopenskim državam članicam bi morali po pravilu de minimis omogočiti odstopanje od določb te direktive in jih s tem razbremeniti nesorazmernega upravnega bremena, kar pomeni, da te države članice, dokler izpolnjujejo določena merila, nimajo obveznosti glede prenosa te direktive.

| (38) | Glede na to, da spadajo francoski čezmorski departmaji v drugo geografsko območje, da so v veliki meri pogodbenice drugih regionalnih memorandumov o pomorski inšpekciji, tj. izven okvira Pariškega MOU, in da imajo zelo omejene prometne tokove z evropsko celino, bi moralo biti državam članicam omogočeno, da ta pristanišča izključijo iz nadzornega sistema, ki se uporablja v Skupnosti. |
| --- | --- |

(38)

Glede na to, da spadajo francoski čezmorski departmaji v drugo geografsko območje, da so v veliki meri pogodbenice drugih regionalnih memorandumov o pomorski inšpekciji, tj. izven okvira Pariškega MOU, in da imajo zelo omejene prometne tokove z evropsko celino, bi moralo biti državam članicam omogočeno, da ta pristanišča izključijo iz nadzornega sistema, ki se uporablja v Skupnosti.

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Namen

Namen te direktive je pripomoči k občutnemu zmanjšanju števila podstandardnega ladjevja v vodah pod jurisdikcijo držav članic:

| a) | s povečevanjem usklajenosti z mednarodnimi predpisi in ustreznimi predpisi Skupnosti o pomorski varnosti, pomorski zaščiti in varstvu morskega okolja ter bivalnih in delovnih razmer na ladjah vseh zastav; |
| --- | --- |

a)

s povečevanjem usklajenosti z mednarodnimi predpisi in ustreznimi predpisi Skupnosti o pomorski varnosti, pomorski zaščiti in varstvu morskega okolja ter bivalnih in delovnih razmer na ladjah vseh zastav;

| b) | z vzpostavitvijo skupnih meril za nadzor ladij države pristanišča in uskladitvijo postopkov za inšpekcijski pregled in zadržanje, ob primernem upoštevanju strokovnega znanja in izkušenj v okviru Pariškega MOU; |
| --- | --- |

b)

z vzpostavitvijo skupnih meril za nadzor ladij države pristanišča in uskladitvijo postopkov za inšpekcijski pregled in zadržanje, ob primernem upoštevanju strokovnega znanja in izkušenj v okviru Pariškega MOU;

| c) | z izvajanjem v okviru Skupnosti
  režima
  pomorske inšpekcije, ki temelji na inšpekcijskih pregledih v Skupnosti in na območju podpisnic Pariškega MOU, cilj katerega je, da je pogostost inšpekcijskih pregledov odvisna od njihovega rizičnega profila, kar pomeni, da bodo na bolj rizičnih ladjah inšpekcijski pregledi
  natančnejši
  in bolj pogosti. |
| --- | --- |

c)

z izvajanjem v okviru Skupnosti
  režima
  pomorske inšpekcije, ki temelji na inšpekcijskih pregledih v Skupnosti in na območju podpisnic Pariškega MOU, cilj katerega je, da je pogostost inšpekcijskih pregledov odvisna od njihovega rizičnega profila, kar pomeni, da bodo na bolj rizičnih ladjah inšpekcijski pregledi
  natančnejši
  in bolj pogosti.

Člen 2

Opredelitve pojmov

Za namene te direktive se uporabljaj naslednje opredelitve:

| 1. | „Konvencije“ pomeni naslednje konvencije s protokoli in spremembami navedenih konvencij ter pripadajočimi obveznimi kodeksi v njihovi najnovejši različici:






  (a) | Mednarodno konvencijo o tovornih črtah, 1966 (LL 66); |
| --- | --- | --- |

1.

„Konvencije“ pomeni naslednje konvencije s protokoli in spremembami navedenih konvencij ter pripadajočimi obveznimi kodeksi v njihovi najnovejši različici:

(a)

Mednarodno konvencijo o tovornih črtah, 1966 (LL 66);

| (b) | Mednarodno konvencijo o varstvu človeškega življenja na morju, 1974 (SOLAS 74); |
| --- | --- |

(b)

Mednarodno konvencijo o varstvu človeškega življenja na morju, 1974 (SOLAS 74);

| (c) | Mednarodno konvencijo o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij, 1973 in Protokol 1978 k tej konvenciji (Marpol 73/78); |
| --- | --- |

(c)

Mednarodno konvencijo o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij, 1973 in Protokol 1978 k tej konvenciji (Marpol 73/78);

| (d) | Mednarodno konvencijo o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov, 1978 (STCW 78); |
| --- | --- |

(d)

Mednarodno konvencijo o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov, 1978 (STCW 78);

| (e) | Konvencijo o mednarodnih pravilih za izogibanje trčenju na morju, 1972 (Colreg 72); |
| --- | --- |

(e)

Konvencijo o mednarodnih pravilih za izogibanje trčenju na morju, 1972 (Colreg 72);

| (f) | Mednarodno konvencijo o izmeritvi ladij, 1969 (ITC 69); |
| --- | --- |

(f)

Mednarodno konvencijo o izmeritvi ladij, 1969 (ITC 69);

| (g) | Konvencijo o minimalnih normativih v trgovski mornarici, 1976 (ILO št. 147); |
| --- | --- |

(g)

Konvencijo o minimalnih normativih v trgovski mornarici, 1976 (ILO št. 147);

| (h) | Mednarodno konvencijo o civilni odgovornosti za škodo, povzročeno z onesnaženjem z nafto, 1992 (CLC 92). |
| --- | --- |

(h)

Mednarodno konvencijo o civilni odgovornosti za škodo, povzročeno z onesnaženjem z nafto, 1992 (CLC 92).

| 2. | „Pariški MOU“ pomeni Memorandum o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe, podpisan v Parizu 26. januarja 1982, v najnovejši različici. |
| --- | --- |

2.

„Pariški MOU“ pomeni Memorandum o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe, podpisan v Parizu 26. januarja 1982, v najnovejši različici.

| 3. | „Okvir in postopki prostovoljnega sistema samoocenitve držav članic IMO“ pomeni Resolucijo A.974 (24), ki jo je sprejela skupščina IMO. |
| --- | --- |

3.

„Okvir in postopki prostovoljnega sistema samoocenitve držav članic IMO“ pomeni Resolucijo A.974 (24), ki jo je sprejela skupščina IMO.

| 4. | „Območje Pariškega MOU“ pomeni območje, na katerem podpisnice Pariškega MOU izvajajo inšpekcijske preglede v skladu s Pariškim MOU. |
| --- | --- |

4.

„Območje Pariškega MOU“ pomeni območje, na katerem podpisnice Pariškega MOU izvajajo inšpekcijske preglede v skladu s Pariškim MOU.

| 5. | „Pristanišče“ pomeni območje kopnega in vode, ki ga sestavljajo takšne priprave in oprema, ki zlasti omogočajo sprejem ladij, njihovo nakladanje in razkladanje, hrambo blaga, prejem in dostavo tega blaga, ter vkrcavanje in izkrcavanje potnikov. |
| --- | --- |

5.

„Pristanišče“ pomeni območje kopnega in vode, ki ga sestavljajo takšne priprave in oprema, ki zlasti omogočajo sprejem ladij, njihovo nakladanje in razkladanje, hrambo blaga, prejem in dostavo tega blaga, ter vkrcavanje in izkrcavanje potnikov.

| 6. | „Ladja“ pomeni katero koli morsko plovilo, za katerega velja ena ali več konvencij, ki pluje pod zastavo države, ki ni država pristanišča. |
| --- | --- |

6.

„Ladja“ pomeni katero koli morsko plovilo, za katerega velja ena ali več konvencij, ki pluje pod zastavo države, ki ni država pristanišča.

| 7. | „Stik ladja/pristanišče“ pomeni interakcijo, do katere pride, ko je ladja neposredno udeležena v dogajanju, ki vključuje gibanje oseb ali premik blaga ali zagotavljanje pristaniških storitev na ladjo ali z nje. |
| --- | --- |

7.

„Stik ladja/pristanišče“ pomeni interakcijo, do katere pride, ko je ladja neposredno udeležena v dogajanju, ki vključuje gibanje oseb ali premik blaga ali zagotavljanje pristaniških storitev na ladjo ali z nje.

| 8. | „Zasidrana ladja“ pomeni ladjo v pristanišču ali na drugem območju pod jurisdikcijo pristanišča, ki ni privez, in vzpostavi stik ladja/pristanišče. |
| --- | --- |

8.

„Zasidrana ladja“ pomeni ladjo v pristanišču ali na drugem območju pod jurisdikcijo pristanišča, ki ni privez, in vzpostavi stik ladja/pristanišče.

| 9. | „Inšpektor“ pomeni javnega uslužbenca ali drugo osebo, ki jo pristojni organ države članice pooblasti za opravljanje inšpekcijskih pregledov in je odgovorna temu pristojnemu organu. |
| --- | --- |

9.

„Inšpektor“ pomeni javnega uslužbenca ali drugo osebo, ki jo pristojni organ države članice pooblasti za opravljanje inšpekcijskih pregledov in je odgovorna temu pristojnemu organu.

| 10. | „Pristojni organ“ pomeni pomorski organ, ki je odgovoren za pomorsko inšpekcijo v skladu s to direktivo. |
| --- | --- |

10.

„Pristojni organ“ pomeni pomorski organ, ki je odgovoren za pomorsko inšpekcijo v skladu s to direktivo.

| 11. | „Pristojni organ za pomorsko zaščito“ pomeni pristojni organ za pomorsko zaščito, kot je opredeljen v točki 7 člena 2 Uredbe (ES) št. 725/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o povečanju zaščite na ladjah in v pristaniščih (12).
  ▐ |
| --- | --- |

11.

„Pristojni organ za pomorsko zaščito“ pomeni pristojni organ za pomorsko zaščito, kot je opredeljen v točki 7 člena 2 Uredbe (ES) št. 725/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o povečanju zaščite na ladjah in v pristaniščih (12).

▐

| 12. | „Začetni inšpekcijski pregled“ pomeni obisk inšpektorja na ladji, da se preveri usklajenost z zahtevami ustreznih konvencij in predpisov, preverijo pa se vsaj zahteve iz člena 13(1). |
| --- | --- |

12.

„Začetni inšpekcijski pregled“ pomeni obisk inšpektorja na ladji, da se preveri usklajenost z zahtevami ustreznih konvencij in predpisov, preverijo pa se vsaj zahteve iz člena 13(1).

| 13. | „Podrobnejši inšpekcijski pregled“ pomeni inšpekcijski pregled, pri katerem je opravljen temeljit pregled ladje, njene opreme in posadke kot celote ali po potrebi delno v razmerah, naštetih v členu 13(3), ki zajema ladijsko konstrukcijo, opremo, število članov posadke, bivalne in delovne razmere ter skladnost z delovnimi postopki na ladji. |
| --- | --- |

13.

„Podrobnejši inšpekcijski pregled“ pomeni inšpekcijski pregled, pri katerem je opravljen temeljit pregled ladje, njene opreme in posadke kot celote ali po potrebi delno v razmerah, naštetih v členu 13(3), ki zajema ladijsko konstrukcijo, opremo, število članov posadke, bivalne in delovne razmere ter skladnost z delovnimi postopki na ladji.

| 14. | „Razširjeni inšpekcijski pregled“ pomeni inšpekcijski pregled, ki zajema najmanj postavke Priloge VII. Razširjeni inšpekcijski pregled lahko vključuje podrobnejši inšpekcijski pregled, če zanj obstajajo utemeljeni razlogi v skladu s členom 13(3). |
| --- | --- |

14.

„Razširjeni inšpekcijski pregled“ pomeni inšpekcijski pregled, ki zajema najmanj postavke Priloge VII. Razširjeni inšpekcijski pregled lahko vključuje podrobnejši inšpekcijski pregled, če zanj obstajajo utemeljeni razlogi v skladu s členom 13(3).

| 15. | „Pritožba“ pomeni vsakršno informacijo ali poročilo katere koli
  fizične ali pravne
  osebe z legitimnim interesom za varnost ladje, vključno z interesom za varnost in zdravje njene posadke, bivalnih in delovnih razmer na ladjah in preprečevanje onesnaževanja. |
| --- | --- |

15.

„Pritožba“ pomeni vsakršno informacijo ali poročilo katere koli
  fizične ali pravne
  osebe z legitimnim interesom za varnost ladje, vključno z interesom za varnost in zdravje njene posadke, bivalnih in delovnih razmer na ladjah in preprečevanje onesnaževanja.

| 16. | „Zadržanje“ pomeni uradno prepoved ladji izpluti zaradi ugotovljenih pomanjkljivosti, ki, posamezno ali skupaj, povzročajo nesposobnost ladje za plovbo. |
| --- | --- |

16.

„Zadržanje“ pomeni uradno prepoved ladji izpluti zaradi ugotovljenih pomanjkljivosti, ki, posamezno ali skupaj, povzročajo nesposobnost ladje za plovbo.

| 17. | „Odločitev o zavrnitvi vstopa“ pomeni odločitev, izdano poveljniku ladje, družbi, odgovorni za ladjo, in državi zastave, s katero se jih uradno obvešča, da bo ladji zavrnjen vstop v
  vsa
  pristanišča
  in sidrišča
  Skupnosti. |
| --- | --- |

17.

„Odločitev o zavrnitvi vstopa“ pomeni odločitev, izdano poveljniku ladje, družbi, odgovorni za ladjo, in državi zastave, s katero se jih uradno obvešča, da bo ladji zavrnjen vstop v
  vsa
  pristanišča
  in sidrišča
  Skupnosti.

| 18. | „Prepoved plovbe“ pomeni uradno prepoved ladji nadaljevanje plovbe zaradi ugotovljenih pomanjkljivosti ladje, ki bi posamično ali skupaj pomenile nevarnost za nadaljnjo plovbo. |
| --- | --- |

18.

„Prepoved plovbe“ pomeni uradno prepoved ladji nadaljevanje plovbe zaradi ugotovljenih pomanjkljivosti ladje, ki bi posamično ali skupaj pomenile nevarnost za nadaljnjo plovbo.

| 19. | „Družba“ pomeni lastnika ladje ali katero koli drugo organizacijo ali osebo, kot je upravljavec ali zakupnik, ki je od lastnika ladje prevzela odgovornost za upravljanje ladje in ki je ob prevzemu te odgovornosti privolila v prevzem vseh dolžnosti in odgovornosti, določenih v Mednarodnem kodeksu o varnem upravljanju ladij („Kodeks ISM“). |
| --- | --- |

19.

„Družba“ pomeni lastnika ladje ali katero koli drugo organizacijo ali osebo, kot je upravljavec ali zakupnik, ki je od lastnika ladje prevzela odgovornost za upravljanje ladje in ki je ob prevzemu te odgovornosti privolila v prevzem vseh dolžnosti in odgovornosti, določenih v Mednarodnem kodeksu o varnem upravljanju ladij („Kodeks ISM“).

| 20. | „Priznana organizacija“ pomeni klasifikacijsko družbo ali drugo zasebno telo, ki v imenu uprave države zastave opravlja statutarne naloge. |
| --- | --- |

20.

„Priznana organizacija“ pomeni klasifikacijsko družbo ali drugo zasebno telo, ki v imenu uprave države zastave opravlja statutarne naloge.

| 21. | „Statutarno spričevalo“ pomeni spričevalo, ki ga izda država zastave ali je izdano v njenem imenu v skladu z mednarodnimi konvencijami. |
| --- | --- |

21.

„Statutarno spričevalo“ pomeni spričevalo, ki ga izda država zastave ali je izdano v njenem imenu v skladu z mednarodnimi konvencijami.

| 22. | „Klasifikacijsko spričevalo“ pomeni dokument, izdan s strani priznane organizacije kot potrdilo o skladnosti s konvencijo SOLAS 74, poglavje II-1, del A-1, predpis 3-1. |
| --- | --- |

22.

„Klasifikacijsko spričevalo“ pomeni dokument, izdan s strani priznane organizacije kot potrdilo o skladnosti s konvencijo SOLAS 74, poglavje II-1, del A-1, predpis 3-1.

| 23. | „Inšpekcijska baza podatkov“ pomeni informacijski sistem
  , ki prispeva k izvrševanju režima
  pomorske inšpekcije v Skupnosti in
  vsebuje podatke o inšpekcijah, opravljenih na območju držav
  podpisnic Pariškega MOU. |
| --- | --- |

23.

„Inšpekcijska baza podatkov“ pomeni informacijski sistem
  , ki prispeva k izvrševanju režima
  pomorske inšpekcije v Skupnosti in
  vsebuje podatke o inšpekcijah, opravljenih na območju držav
  podpisnic Pariškega MOU.

| 24. | „Konvencija iz leta 1996“ pomeni besedilo, ki povzema Konvencijo Mednarodne pomorske organizacije iz leta 1976 o omejitvi odgovornosti za pomorske terjatve, kakor je bila spremenjena s protokolom iz leta 1996. |
| --- | --- |

24.

„Konvencija iz leta 1996“ pomeni besedilo, ki povzema Konvencijo Mednarodne pomorske organizacije iz leta 1976 o omejitvi odgovornosti za pomorske terjatve, kakor je bila spremenjena s protokolom iz leta 1996.

Člen 3

Področje uporabe

1.   Ta direktiva se uporablja za vse ladje in njihove posadke, ki pristajajo v pristanišču
  ali sidrišču
  države članice, da bi vzpostavile stik ladja/pristanišče.

▐

Francija se lahko odloči, da pristanišča iz tega odstavka ne vključujejo pristanišč iz čezmorskih departmajih iz člena 299(2) Pogodbe.

Ko
  država članica izvaja ▐ pregled ladje v
  svojih teritorialnih
  vodah
  , a izven pristanišča
  , se
  postopek
  šteje za inšpekcijski pregled za namene te direktive.

Nič v tem členu ne vpliva na pravice posega, ki so na razpolago državi članici na podlagi ustreznih
  mednarodnih
  konvencij.

Države članice
  brez morskih pristanišč lahko pod določenimi pogoji odstopajo od uporabe te direktive. Ukrepe za izvajanje mehanizma odstopanja sprejme Komisija v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 31(3)
  .

▐

2.   Pri ladjah z bruto tonažo manj kakor 500 uporabijo države članice tiste zahteve ustrezne konvencije, ki se uporabljajo, in v obsegu v katerem se konvencija ne uporablja, ukrepajo, kakor je treba, da zagotovijo, da zadevne ladje ne predstavljajo očitne grožnje za varnost, zdravje ali okolje. Pri uporabi tega odstavka se države članice ravnajo po Prilogi 1 k Pariškemu MOU.

3.   Pri inšpekcijskem pregledu ladje, ki pluje pod zastavo države, ki ni podpisnica ene izmed konvencij, države članice zagotovijo, da se taka ladja in njena posadka ne obravnavata ugodneje kakor ladja, ki pluje pod zastavo države, podpisnice konvencije.

4.   Ribiška plovila, vojaške ladje, plovni pripomočki, lesene ladje enostavne gradnje, javne ladje, uporabljane za negospodarske namene, in jahte za prosti čas, ki se ne uporabljajo v gospodarske namene, so izvzete iz področja uporabe te direktive.

Člen 4

Pooblastila za inšpekcijski pregled

1.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da pridobijo pravno podlago, da na tujih ladjah izvajajo inšpekcijske preglede, kakor so navedeni v tej direktivi, v skladu z mednarodnim pravom.

2.   Države članice imajo ustrezne pristojne organe
  , katerim dodelijo – če je treba tudi z dodatnim zaposlovanjem – potrebno število
  osebja, zlasti usposobljenih inšpektorjev za inšpekcijski pregled ladij, ter sprejmejo vse ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da ti inšpektorji izvajajo naloge, kakor je določeno v tej direktivi, in še zlasti, da so na voljo za izvajanje inšpekcijskih pregledov, ki so določeni s to direktivo.

Člen 5

Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za prilagoditev njihove nacionalne zakonodaje določbam o omejitvi odgovornosti iz konvencije iz leta 1996.

Povrnitev odškodnine tretji osebi zaradi škode, nastale zaradi odpadkov, ki izhaja iz načela „onesnaževalec plača“ in je v skladu z Direktivo 75/442/EGS in z Direktivo 2004/35/ES, odpira vrata pravici do nadomestila za vso nastalo škodo, vključno s primeri, ki niso popolnoma zajeti in so onkraj nacionalnih predpisov o prenosu konvencij.

Države članice lahko uporabijo ali uvedejo strožje določbe od tistih, ki so navedene v tem členu.

Člen 6

Inšpekcijski režim in letna obveznost inšpekcijskih pregledov

1.   Države članice izvajajo inšpekcijske preglede v skladu s sistemom izbire iz člena 11 in določbami iz Priloge I.

2.   Da se izpolni letno obveznost glede izvajanja inšpekcijskih pregledov, države članice:

| a) | izvajajo inšpekcijske preglede na vseh ladjah iz prednostne skupine I iz člena 11 (a), ki pristajajo v njenih pristaniščih ali sidriščih, in |
| --- | --- |

a)

izvajajo inšpekcijske preglede na vseh ladjah iz prednostne skupine I iz člena 11 (a), ki pristajajo v njenih pristaniščih ali sidriščih, in

| b) | opravijo vsaj toliko inšpekcijskih pregledov letno na ladjah iz prednostne skupine I in II iz člena 12(a) in (b), kolikor znaša njihov sorazmerni delež glede na število vseh inšpekcijskih pregledov, ki jih je treba opraviti znotraj Skupnosti in na območju Pariškega MOU. Delež inšpekcijskih pregledov vsake države članice temelji na razmerju med številom posameznih ladij, ki pristanejo v pristaniščih
  ali sidriščih
  zadevne države članice, in skupnim številom posameznih ladij, ki pristanejo v pristaniščih
  ali sidriščih
  posamezne države v Skupnosti in na območju Pariškega MOU. |
| --- | --- |

b)

opravijo vsaj toliko inšpekcijskih pregledov letno na ladjah iz prednostne skupine I in II iz člena 12(a) in (b), kolikor znaša njihov sorazmerni delež glede na število vseh inšpekcijskih pregledov, ki jih je treba opraviti znotraj Skupnosti in na območju Pariškega MOU. Delež inšpekcijskih pregledov vsake države članice temelji na razmerju med številom posameznih ladij, ki pristanejo v pristaniščih
  ali sidriščih
  zadevne države članice, in skupnim številom posameznih ladij, ki pristanejo v pristaniščih
  ali sidriščih
  posamezne države v Skupnosti in na območju Pariškega MOU.

3.   Pri izračunu deleža celotnega števila inšpekcijskih pregledov, ki jih je treba letno izvesti v Skupnosti in na območju Pariškega MOU iz točke (b) odstavka 2, se ne upoštevajo zasidrane ladje, razen če zadevna država članica določi drugače.

Člen 7

Skladnost z inšpekcijskim režimom Skupnosti

V skladu s členom 5 vsaka država članica:

| a) | pregleda vse ladje
  iz prednostne skupne I,
  kot so navedene v členu 12(a) in
  ki
  pristanejo
  v njenih pristaniščih
  in na njenih sidriščih, in
  ; |
| --- | --- |

a)

pregleda vse ladje
  iz prednostne skupne I,
  kot so navedene v členu 12(a) in
  ki
  pristanejo
  v njenih pristaniščih
  in na njenih sidriščih, in
  ;

| b) | letno izvede celotno število pregledov
  ladij iz prednostne skupne I
  in II, kakor jih navaja člen 12(a) in (b), to je število, ki ustreza najmanj njeni letni obveznosti inšpekcijskih pregledov
  . |
| --- | --- |

b)

letno izvede celotno število pregledov
  ladij iz prednostne skupne I
  in II, kakor jih navaja člen 12(a) in (b), to je število, ki ustreza najmanj njeni letni obveznosti inšpekcijskih pregledov
  .

▐

Člen 8

Okoliščine
  , ko se na določenih ladjah inšpekcijskega pregleda ne opravi

1.   
  V naslednjih okoliščinah se države
  lahko odločijo za preložitev inšpekcijskega pregleda ladij iz prednostne skupine I ▐:

| i) | če se lahko inšpekcijski pregled opravi ob naslednjem pristanku ladje v tej državi članici, pod pogojem, da ladja v tem času ne pristane v nobenem drugem pristanišču
  ali sidrišču
  v Skupnosti ali na območju Pariškega MOU in da preložitev
  ne presega
  15 dni, ali |
| --- | --- |

i)

če se lahko inšpekcijski pregled opravi ob naslednjem pristanku ladje v tej državi članici, pod pogojem, da ladja v tem času ne pristane v nobenem drugem pristanišču
  ali sidrišču
  v Skupnosti ali na območju Pariškega MOU in da preložitev
  ne presega
  15 dni, ali

| ii) | v primeru, da se inšpekcijski pregled lahko opravi v drugem pristanišču v Skupnosti ali na območju Pariškega MOU v roku 15 dni, pod pogojem, da država, v kateri je to pristanišče, ▐ pristane, da opravi inšpekcijski pregled. |
| --- | --- |

ii)

v primeru, da se inšpekcijski pregled lahko opravi v drugem pristanišču v Skupnosti ali na območju Pariškega MOU v roku 15 dni, pod pogojem, da država, v kateri je to pristanišče, ▐ pristane, da opravi inšpekcijski pregled.

Če je inšpekcijski pregled preložen
  , a ne
  v skladu
  s točkama (i) in (ii)
  in
  ni
  zabeležen v inšpekcijski bazi podatkov, se ga ne obravnava kot neopravljen pregled proti državi članici, ki ga je preložila.

2.   
  V naslednjih izrednih okoliščinah se neopravljen
  inšpekcijski pregled ladij iz prednostne skupine I iz operativnih razlogov ║ne obravnava kot neopravljen pregled, pod pogojem, da je razlog zabeležen v inšpekcijski bazi podatkov,
  in
  če pristojni organ presodi, da bi opravljanje inšpekcijskega pregleda ogrožalo varnost inšpektorjev, ladij, njihovih posadk, pristanišča ali morskega okolja.

▐

3.   Neopravljen inšpekcijski pregled zasidranih ladij se ne obravnava kot neopravljen pregled
  pod pogojem, da se uporabi točka (ii) in je razlog neizvedbe pregleda zabeležen v inšpekcijski bazi podatkov, in
  če:

| i) | je ladja v roku 15 dni pregledana v drugem pristanišču v Skupnosti ali na območju Pariškega MOU v skladu s Prilogo I, ali
  ▐ |
| --- | --- |

i)

je ladja v roku 15 dni pregledana v drugem pristanišču v Skupnosti ali na območju Pariškega MOU v skladu s Prilogo I, ali

▐

| ii) | če pristojni organ presodi, da bi opravljanje inšpekcijskega pregleda ogrožala varnost inšpektorjev, ladij, njihovih posadk, pristanišča ali morskega okolja ▐. |
| --- | --- |

ii)

če pristojni organ presodi, da bi opravljanje inšpekcijskega pregleda ogrožala varnost inšpektorjev, ladij, njihovih posadk, pristanišča ali morskega okolja ▐.

4.   Ukrepe, namenjene spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem v zvezi z izvedbenimi pravili za ta člen, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 31(3).

Člen 9

Najava prihoda ladij

1.   Upravljavci, zastopniki ali poveljniki ladij, ki so v skladu s členom 14 primerne za razširjeni inšpekcijski pregled in ki so namenjene v pristanišče
  ali na sidrišče
  države članice, sporočijo svoj prihod
  v prvemu pristanišču ali sidrišču pristanka v Skupnosti v skladu z določbami iz Priloge III.

2.   
  Zadevni pristaniški organ ▐ po prejemu sporočila iz odstavka 1 tega člena in člena 4 Direktive 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet (13) te informacije posreduje pristojnemu organu
  in pa pristojnim organom pristanišč ali sidrišč v Skupnosti, v katera ladja na svoji poti zaporedno pripluje
  .

3.   Za
  namene posredovanja
  informacij iz tega člena se ▐ uporabijo elektronska sredstva.
  Druga sredstva se uporabijo le, če elektronska sredstva niso na voljo.

4.   Postopki in obrazci, ki jih za
  izvajanje
  Priloge III razvijejo države članice, so v skladu
  z Direktivo
  2002/59/ES ▐.

Člen 10

Rizični profil ladje

1.   Vsem ladjam,
  ki pristanejo v pristanišču ali sidrišču države članice, se
  v inšpekcijski bazi podatkov, se določi rizični profil, na podlagi katerega se jih razvrsti v prednostne skupine za inšpekcijske preglede, časovni razmik med pregledi in obseg pregleda.

2.   Rizični profil ladje se določi s kombinacijo naslednjih splošnih parametrov in parametrov, določenih na podlagi preteklih inšpekcijskih pregledov:

| (a) | Splošni parametri
  Splošni parametri v skladu z delom I.1 Priloge I in Prilogo II temeljijo na vrsti, starosti, zastavi ladje, udeleženi priznani organizaciji in uspešnosti družbe. |
| --- | --- |

(a)

Splošni parametri

Splošni parametri v skladu z delom I.1 Priloge I in Prilogo II temeljijo na vrsti, starosti, zastavi ladje, udeleženi priznani organizaciji in uspešnosti družbe.

| (b) | Parametri, določeni na podlagi preteklih inšpekcijskih pregledov
  Parametri, določeni na podlagi preteklih inšpekcijskih pregledov, v skladu z delom I.2 Priloge I in Prilogo II temeljijo na številu
  nepravilnosti
  in zadržanj v določenem obdobju. |
| --- | --- |

(b)

Parametri, določeni na podlagi preteklih inšpekcijskih pregledov

Parametri, določeni na podlagi preteklih inšpekcijskih pregledov, v skladu z delom I.2 Priloge I in Prilogo II temeljijo na številu
  nepravilnosti
  in zadržanj v določenem obdobju.

3.   
  V skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 31(3) Komisija sprejme izvedbena pravila
  za ta člen
  , pri čemer opredeli
  zlasti:

| — | vrednosti za posamezen parameter tveganja, |
| --- | --- |

—

vrednosti za posamezen parameter tveganja,

| — | kombinacijo parametrov tveganja za vsako posamezno stopnjo profila tveganja ladje, |
| --- | --- |

—

kombinacijo parametrov tveganja za vsako posamezno stopnjo profila tveganja ladje,

| — | pogoje za izvajanje meril države zastave iz Priloge I, dela I.1, točke (c) (iii), o dokazu upoštevanja ustreznih instrumentov. |
| --- | --- |

—

pogoje za izvajanje meril države zastave iz Priloge I, dela I.1, točke (c) (iii), o dokazu upoštevanja ustreznih instrumentov.

▐

Člen 11

Pogostost inšpekcijskih pregledov

║ Na ladjah, ki pristajajo v pristaniščih
  ali sidriščih
  Skupnosti, se izvajajo periodični ali izredni inšpekcijski pregledi, kot sledi:

| (a) | Periodične inšpekcijske preglede ladij se opravi v vnaprej določenih časovnih razmikih, odvisno od njihovega rizičnega profila, v skladu z delom I Priloge I. Časovni razmik med periodičnimi inšpekcijskimi pregledi
  zelo rizičnih
  ladij
  ne presega šest mesecev
  . |
| --- | --- |

(a)

Periodične inšpekcijske preglede ladij se opravi v vnaprej določenih časovnih razmikih, odvisno od njihovega rizičnega profila, v skladu z delom I Priloge I. Časovni razmik med periodičnimi inšpekcijskimi pregledi
  zelo rizičnih
  ladij
  ne presega šest mesecev
  .

| (b) | Ne glede na čas, ki je minil od zadnjega periodičnega inšpekcijskega pregleda, se na ladjah opravijo izredni inšpekcijski pregledi, kot sledi:






  — | Pristojni organ zagotovi, da so opravljeni inšpekcijski pregledi ladij, pri katerih so nastopile zelo pomembne okoliščine iz dela II 2A Priloge I. |
| --- | --- | --- |

(b)

Ne glede na čas, ki je minil od zadnjega periodičnega inšpekcijskega pregleda, se na ladjah opravijo izredni inšpekcijski pregledi, kot sledi:

—

Pristojni organ zagotovi, da so opravljeni inšpekcijski pregledi ladij, pri katerih so nastopile zelo pomembne okoliščine iz dela II 2A Priloge I.

| — | Lahko se opravijo tudi inšpekcijski pregledi ladij, pri katerih so nastopile nepričakovane okoliščine iz dela II 2B Priloge I. Odločitev o takšnem izrednem pregledu sprejme pristojni organ na podlagi strokovne presoje. |
| --- | --- |

—

Lahko se opravijo tudi inšpekcijski pregledi ladij, pri katerih so nastopile nepričakovane okoliščine iz dela II 2B Priloge I. Odločitev o takšnem izrednem pregledu sprejme pristojni organ na podlagi strokovne presoje.

Člen 12

Izbira ladij za inšpekcijski pregled

Pristojni organ zagotovi, da izbira ladij za inšpekcijski pregled poteka na osnovi njihovega rizičnega profila, kot je določeno v delu I Priloge I, v primeru zelo pomembnih ali nepričakovanih okoliščin pa v skladu z deloma II 2A in 2B Priloge I.

Pri izbiri ladij za inšpekcijske preglede pristojni organ:

| a) | določi ladje za obvezni inšpekcijski pregled, tj. ladje iz „prednostne skupine I“, v skladu s sistemom izbire iz dela II 3A Priloge I, |
| --- | --- |

a)

določi ladje za obvezni inšpekcijski pregled, tj. ladje iz „prednostne skupine I“, v skladu s sistemom izbire iz dela II 3A Priloge I,

| b) | lahko določi ladje, ki so primerne za inšpekcijski pregled, tj. ladje iz „prednostne skupine II“, v skladu z delom II 3B Priloge I. |
| --- | --- |

b)

lahko določi ladje, ki so primerne za inšpekcijski pregled, tj. ladje iz „prednostne skupine II“, v skladu z delom II 3B Priloge I.

Člen 13

Začetni in podrobnejši inšpekcijski pregledi

Države članice zagotovijo, da se na ladjah, določenih za inšpekcijski pregled v skladu s členom 11, opravi začetni ali podrobnejši inšpekcijski pregled, kot sledi:

| 1. | Pri vsakem začetnem inšpekcijskem pregledu ladje pristojni organ zagotovi, da inšpektor vsaj:






  a) | preveri spričevala in dokumente iz Priloge IV, ki se v skladu s pomorsko zakonodajo Skupnosti in konvencijami o varnosti in zaščiti hranijo na ladji; |
| --- | --- | --- |

1.

Pri vsakem začetnem inšpekcijskem pregledu ladje pristojni organ zagotovi, da inšpektor vsaj:

a)

preveri spričevala in dokumente iz Priloge IV, ki se v skladu s pomorsko zakonodajo Skupnosti in konvencijami o varnosti in zaščiti hranijo na ladji;

| b) | po potrebi preveri, ali so bile odpravljene izrazite pomanjkljivosti, ugotovljene na prejšnjih inšpekcijskih pregledih, ki so jih opravile države članice ali podpisnice Pariškega MOU; |
| --- | --- |

b)

po potrebi preveri, ali so bile odpravljene izrazite pomanjkljivosti, ugotovljene na prejšnjih inšpekcijskih pregledih, ki so jih opravile države članice ali podpisnice Pariškega MOU;

| c) | se prepriča o splošnem stanju ladje, vključno s higienskimi razmerami na ladji, strojnico in nastanitvenimi prostori. |
| --- | --- |

c)

se prepriča o splošnem stanju ladje, vključno s higienskimi razmerami na ladji, strojnico in nastanitvenimi prostori.

| 2. | Če so bile po opravljenem inšpekcijskem pregledu iz odstavka 1 v inšpekcijsko bazo podatkov zabeležene pomanjkljivosti, ki jih je treba odpraviti v naslednjem pristanišču, v katerem bo pristala ladja, se lahko pristojni organ tega naslednjega pristanišča odloči, da ne opravi preverjanj iz odstavkov 1(a) in (c). |
| --- | --- |

2.

Če so bile po opravljenem inšpekcijskem pregledu iz odstavka 1 v inšpekcijsko bazo podatkov zabeležene pomanjkljivosti, ki jih je treba odpraviti v naslednjem pristanišču, v katerem bo pristala ladja, se lahko pristojni organ tega naslednjega pristanišča odloči, da ne opravi preverjanj iz odstavkov 1(a) in (c).

| 3. | Podrobnejši inšpekcijski pregled, vključno z nadaljnjim preverjanjem skladnosti ladje z zahtevami za obratovanje, se opravi, če po inšpekcijskem pregledu iz odstavka 1 obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da stanje ladje bodisi njene opreme ali posadka ne izpolnjujejo ustreznih zahtev ene izmed konvencij. |
| --- | --- |

3.

Podrobnejši inšpekcijski pregled, vključno z nadaljnjim preverjanjem skladnosti ladje z zahtevami za obratovanje, se opravi, če po inšpekcijskem pregledu iz odstavka 1 obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da stanje ladje bodisi njene opreme ali posadka ne izpolnjujejo ustreznih zahtev ene izmed konvencij.

„Utemeljeni razlogi“ obstajajo, kadar inšpektor najde dokaze, ki po njegovem strokovnem mnenju upravičujejo podrobnejši inšpekcijski pregled ladje, njene opreme ali posadke.

Primeri „utemeljenih razlogov“ so navedeni v Prilogi V.

Člen 14

Razširjeni inšpekcijski pregled

1.   Za razširjeni inšpekcijski pregled so v skladu z deloma II 3A in 3B Priloge I primerne naslednje kategorije ladij:

| — | zelo rizične ladje, |
| --- | --- |

—

zelo rizične ladje,

| — | potniške ladje, tankerji za prevoz nafte, tankerji za prevoz kemikalij in tankerji za prevoz plinov ter ladje za prevoz razsutega tovora, starejše od 12 let, |
| --- | --- |

—

potniške ladje, tankerji za prevoz nafte, tankerji za prevoz kemikalij in tankerji za prevoz plinov ter ladje za prevoz razsutega tovora, starejše od 12 let,

| — | zelo rizične ladje ali potniške ladje, tankerji za prevoz nafte, tankerji za prevoz kemikalij in tankerji za prevoz plinov ter ladje za prevoz razsutega tovora, starejše od 12 let, ko gre za zelo pomembne ali nepričakovane okoliščine, |
| --- | --- |

—

zelo rizične ladje ali potniške ladje, tankerji za prevoz nafte, tankerji za prevoz kemikalij in tankerji za prevoz plinov ter ladje za prevoz razsutega tovora, starejše od 12 let, ko gre za zelo pomembne ali nepričakovane okoliščine,

| — | ladje, na katerih je treba opraviti ponoven inšpekcijski pregled zaradi odločitve o zavrnitvi vstopa, izdane v skladu s členom 16. |
| --- | --- |

—

ladje, na katerih je treba opraviti ponoven inšpekcijski pregled zaradi odločitve o zavrnitvi vstopa, izdane v skladu s členom 16.

2.   
  Upravljavec ali poveljnik ladje zagotovi inšpektorju dovolj časa za izvedbo razširjenega pregleda.

Brez poseganja v nadzorne ukrepe, potrebne zaradi zaščitnih razlogov, ostane ladja v pristanišču do konca inšpekcijskega pregleda.

3.
     
  Po prejemu najave ladje, primerne za periodični razširjeni pregled, pristojni organ ladjo obvesti, ali bo razširjeni inšpekcijski pregled opravljen ali ne.

4.
     Obseg razširjenega inšpekcijskega pregleda, vključno z nevarnejšimi deli, je določen v Prilogi VII. Komisija v skladu s postopkom iz člena 31(2) sprejme ukrepe za izvajanje Priloge VII.

Člen 15

Smernice in postopki za varnost in zaščito

1.   Države članice zagotovijo, da njihovi inšpektorji ravnajo v skladu s postopki in smernicami iz Priloge VI.

2.   Pri nadzoru nad zaščito države članice uporabljajo ustrezne postopke iz Priloge VI te direktive za vse ladje, navedene v členih 3(1), 3(2) in 3(3) Uredbe (ES) št. 725/2004, ki pristanejo v njihovih pristaniščih, pod pogojem, da ne plujejo pod zastavo države pristanišča, v katerem se opravlja inšpekcijski pregled.

3.   Določbe iz člena 14 te direktive o razširjenih inšpekcijskih pregledih se uporabljajo za ro-ro trajekte in visokohitrostna potniška plovila iz člena 2(a) in (b) Direktive 1999/35/ES.

Če je ladjo v skladu s členoma 6 in 8 Direktive 1999/35/ES pregledala država gostiteljica, ki ni država zastave, pod katero pluje ladja, se tak posebni pregled v inšpekcijsko bazo podatkov zabeleži kot podrobnejši ali kot razširjeni inšpekcijski pregled, kar je ustreznejše, ter se upošteva tudi za namene členov 10, 11 in 12 te direktive in za izračun izpolnjevanja obveznosti posamezne države članice, kolikor obsega vse točke iz Priloge VII.

Brez poseganja v prepoved obratovanja ro-ro trajekta ali visokohitrostnega potniškega plovila v skladu s členom 10 Direktive 1999/35/ES se ustrezno uporabljajo določbe te direktive o odpravi pomanjkljivosti, zadržanju in zavrnitvi dostopa ter spremljanju po inšpekcijskih pregledih, zadržanjih in zavrnitvah vstopa.

4.   Komisija lahko po potrebi v skladu s postopkom iz člena 31(2) sprejme predpise, potrebne za usklajeno izvajanje odstavkov 1 in 2 tega člena.

Člen 16

Ukrepi zavrnitve dostopa za nekatere ladje

1.   Država članica zagotovi, da se vsaki ladji, ki
  izpolnjuje merila iz tega odstavka, zavrne dostop do njenih pristanišč in sidrišč, razen v primerih, opisanih v členu 21(6), če ladja
  :

| — | pluje pod zastavo države
  s črnega ali sivega seznama
  ,
  kakor je opredeljen
  s Pariškim MOU na podlagi informacij iz inšpekcijske baze podatkov in vsako leto objavljen s strani Komisije, in ki je bila v zadnjih 36 mesecih več kot dvakrat zadržana v pristanišču države članice ali države pogodbenice Pariškega MOU, ali
  ▐ |
| --- | --- |

—

pluje pod zastavo države
  s črnega ali sivega seznama
  ,
  kakor je opredeljen
  s Pariškim MOU na podlagi informacij iz inšpekcijske baze podatkov in vsako leto objavljen s strani Komisije, in ki je bila v zadnjih 36 mesecih več kot dvakrat zadržana v pristanišču države članice ali države pogodbenice Pariškega MOU, ali

▐

| — | ji je bila v zadnjih 36 mesecih v skladu z Direktivo 1999/35/ES
  več kot dvakrat zadržana ali ji je bila
  izrečena prepoved obratovanja v pristanišču države članice ali države podpisnice Pariškega MOU. |
| --- | --- |

—

ji je bila v zadnjih 36 mesecih v skladu z Direktivo 1999/35/ES
  več kot dvakrat zadržana ali ji je bila
  izrečena prepoved obratovanja v pristanišču države članice ali države podpisnice Pariškega MOU.

Za namene tega odstavka stopijo seznami, določeni v okviru Pariškega MOU, v veljavo vsako leto 1. julija.

Odločba o zavrnitvi dostopa preneha veljati šele po preteku treh mesecev od datuma izdaje odločbe in če so izpolnjeni pogoji iz odstavkov od 4 do 10 Priloge VIII
  .

Če je ladji drugič zavrnjen dostop, se to obdobje podaljša na 12 mesecev. Posledica vsakega nadaljnjega zadržanja v pristanišču Skupnosti je trajna zavrnitev dostopa ladje v katero koli pristanišče ali sidrišče Skupnosti.

▐

2.   Za namene tega člena se države članice ravnajo v skladu s postopki, določenimi v Prilogi VIII.

Člen 17

Poročilo poveljniku o inšpekcijskem pregledu

Ob zaključku inšpekcijskega pregleda, podrobnega ali razširjenega inšpekcijskega pregleda inšpektor sestavi poročilo v skladu s Prilogo IX. Kopijo inšpekcijskega poročila predloži poveljniku ladje.

Člen 18

Pritožbe

Vse pritožbe so predmet
  hitre
  osnovne preučitve
  s strani pristojnega organa. S pomočjo preučitve se določi, ali je pritožba motivirana, specifična in očitno utemeljena
  .

V tem primeru pristojni organ primerno ukrepa. Še zlasti zagotovi, da imajo poveljnik in lastnik ladje ter drugi, ki jih pritožba neposredno zadeva, vključno s pritožnikom, možnost podati svoje mnenje.

Če pristojni organ meni, da je pritožba očitno neutemeljena, o svoji odločitvi in o razlogih zanjo obvesti pritožnika.

Identiteta osebe, ki je vložila pritožbo, se ne razkrije poveljniku ali lastniku zadevne ladje. Inšpektor zagotovi, da se med vsemi pogovori s člani posadke ohrani zaupnost.

Država članica obvesti upravo države zastave, po potrebi pošlje kopijo Mednarodni organizaciji dela (ILO), o pritožbah, ki niso očitno neutemeljene, in o nadaljnjih sprejetih ukrepih.

Člen 19

Odprava pomanjkljivosti in zadržanje

1.   Pristojni organ se prepriča, da so ali bodo v skladu s konvencijami odpravljene vse pomanjkljivosti, ugotovljene ali odkrite z inšpekcijskim pregledom.

2.   V primeru pomanjkljivosti, ki očitno ogrožajo varnost, zdravje ali okolje, odredi pristojni organ države pristanišča, kjer ladjo pregledujejo, zadržanje ladje ali prepove plovbo, med katero so bile odkrite pomanjkljivosti. Zadržanje ali prepoved plovbe je odpravljena, ko je grožnja odstranjena ali ko organ ugotovi, odvisno od vseh potrebnih pogojev, da ladja lahko nadaljuje plovbo ali spet začne pluti, ne da bi bila ogrožena varnost in zdravje potnikov ali posadke ali druge ladje, ali če ni nesprejemljive grožnje za onesnaženje morskega okolja.

3.   Inšpektor pri strokovnem presojanju o tem, ali naj ladjo zadrži ali ne, uporabi merila, določena v Prilogi X

4.   Če inšpekcijski pregled pokaže, da ladja ni opremljena z delujočo napravo za zapisovanje podatkov o plovbi, kadar je uporaba take naprave za zapisovanje obvezna v skladu z Direktivo 2002/59/ES, pristojni organ zagotovi, da se ladja zadrži.

Če takšne pomanjkljivosti ni mogoče hitro odpraviti v pristanišču, v katerem je bila ladja zadržana, lahko pristojni organ dovoli ladji ali nadaljevanje plovbe do primerne remontne ladjedelnice, ki je najbližje pristanišču, v katerem je bila ladja zadržana, in v kateri so lahko hitro odpravljene, ali pa lahko zahteva, da se pomanjkljivosti odpravijo najpozneje v 30 dneh, kot to določajo smernice Pariškega MOU. V teh primerih se uporabijo postopki iz člena 21.

5.   V izrednih okoliščinah, ko je splošno stanje ladje očitno podstandardno, lahko pristojni organ začasno prekine inšpekcijski pregled ladje, dokler odgovorne osebe ne sprejmejo ukrepov, potrebnih za izpolnitev ustreznih zahtev konvencij.

6.   Če je ladjo treba zadržati, pristojni organ takoj obvesti, pisno in skupaj z inšpekcijskim poročilom, upravo države zastave ali, kadar to ni mogoče, konzula ali v njegovi odsotnosti najbližjega diplomatskega predstavnika te države o vseh okoliščinah, v katerih se je zadržanje izkazalo za potrebno. Prav tako morajo po potrebi obvestiti imenovane inšpektorje ali priznane organizacije, odgovorne za izdajo klasifikacijskih spričeval ali statutarnih spričeval v skladu s konvencijami.

7.   Ta direktiva ne posega v dodatne zahteve konvencij, ki se nanašajo na uradno obvestilo in postopke poročanja v zvezi s pregledi pomorske inšpekcije.

8.   Pri opravljanju pregleda pomorske inšpekcije na podlagi te direktive si je treba prizadevati, da se prepreči neupravičeno zadržanje ali zamuda ladje. Če je ladja neupravičeno zadržana ali zamuja, sta lastnik ali upravljavec upravičena do odškodnine za nastalo izgubo ali škodo. V vsakem primeru domnevno neupravičenega zadržanja ali zamude ladje nosi dokazno breme lastnik ali upravljavec ladje.

9.   Zaradi zmanjšanja prezasedenosti pristanišča lahko pristojni organ zadržani ladji dovoli premik v drug del pristanišča, če je tak premik varen. Vendar se prezasedenost pristanišča ne more upoštevati kot razlog za zadržanje ali odpravo zadržanja ladje.

Pristojni organ v čim krajšem času obvesti pristaniške oblasti ali organe, da je bil izdan nalog o zadržanju.

Za lažjo namestitev zadržanih ladij pristaniški organi ali telesa sodelujejo s pristojnim organom upravo.

Člen 20

Pravica do pritožbe

1.   Lastnik ali upravljavec ladje ali njegov zastopnik v državi članici ima pravico do pritožbe zoper odločitev o zadržanju ali zavrnitvi dostopa, ki jo je sprejel pristojni organ. Pritožba ne zadrži izvršitve zadržanja ali zavrnitve dostopa.

2.   Države članice vzpostavijo in ohranijo primerne postopke v ta namen v skladu s svojo nacionalno zakonodajo
  in sodelujejo zlasti tako, da omogočajo obravnavo pritožb v razumnem roku
  .

3.   Pristojni organ ustrezno pouči poveljnika ladje iz odstavka 1 o pravici do pritožbe
  in praktičnih postopkih v zvezi z njo
  .

4.   Če je na podlagi pritožbe ali zahteve, ki jo vloži lastnik ali upravljavec ladje ali njegov zastopnik, odločitev o zadržanju ali o zavrnitvi dostopa preklicana ali spremenjena:

| a) | države članice zagotovijo, da se inšpekcijska baza podatkov takoj ustrezno dopolni; |
| --- | --- |

a)

države članice zagotovijo, da se inšpekcijska baza podatkov takoj ustrezno dopolni;

| b) | država članica, v kateri je bila izdana odločitev o zadržanju ali o zavrnitvi dostopa, v 24 urah po sprejetju takšne odločitve zagotovi objavo popravka v skladu s členom 26. |
| --- | --- |

b)

država članica, v kateri je bila izdana odločitev o zadržanju ali o zavrnitvi dostopa, v 24 urah po sprejetju takšne odločitve zagotovi objavo popravka v skladu s členom 26.

Člen 21

Nadaljnji ukrepi po inšpekcijskih pregledih in zadržanjih

1.   Kadar pomanjkljivosti, navedenih v členu 19(2), ni mogoče odpraviti v pristanišču, v katerem se opravlja inšpekcijski pregled, lahko pristojni organ te države članice dovoli ladji plovbo
  neposredno
  v primerno remontno ladjedelnico, ki je najbližje pristanišču, v katerem je bila ladja zadržana, in v kateri je mogoče izvesti nadaljnje ukrepe ter so jo izbrali poveljnik in zadevni organi, če so izpolnjeni pogoji, ki jih določi pristojni organ države zastave in s katerimi soglaša zadevna država članica. Taki pogoji zagotavljajo, da lahko ladja nadaljuje plovbo, ne da bi bila ogrožena varnost in zdravje potnikov ali posadke ali druge ladje ali če ni nesprejemljive grožnje za onesnaženje morskega okolja.

2.   Če je odločitev, da se ladja pošlje v remontno ladjedelnico, sprejeta zaradi neizpolnjevanja določil resolucije IMO A. 744(18) glede smernic okrepljenega programa inšpekcij med pregledi ladij za prevoz razsutega tovora in naftnih tankerjev, in sicer zaradi ladijske dokumentacije ali konstrukcijskih napak ali pomanjkljivosti, lahko pristojni organ zahteva, da se v pristanišču zadržanja opravi merjenje debeline, preden se ladji dovoli odplutje.

3.   V primerih, navedenih v odstavku 1, pristojni organ države članice v pristanišču inšpekcijskega pregleda obvesti pristojni organ države, v kateri je remontna ladjedelnica, stranke, navedene v členu 19(6), in vse druge pristojne organe o vseh pogojih plovbe.

Pristojni organ države članice, ki prejme tako sporočilo, obvesti organ, ki je poslal sporočilo, o sprejetih ukrepih.

4.   Države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se dostop do katerega koli pristanišča
  ali sidrišča
  znotraj Skupnosti zavrne ladjam, navedenim v odstavku 1, ki nadaljujejo plovbo:

| a) | ne da bi izpolnile pogoje, ki jih je odredil pristojni organ katere koli države članice v pristanišču inšpekcijskega pregleda; ali |
| --- | --- |

a)

ne da bi izpolnile pogoje, ki jih je odredil pristojni organ katere koli države članice v pristanišču inšpekcijskega pregleda; ali

| b) | ki zavrnejo izpolnitev veljavnih zahtev konvencij, tako da ne odplujejo v določeno remontno ladjedelnico. |
| --- | --- |

b)

ki zavrnejo izpolnitev veljavnih zahtev konvencij, tako da ne odplujejo v določeno remontno ladjedelnico.

Takšna zavrnitev ostane v veljavi, dokler lastnik ali upravljavec ne priskrbi dokazov, ki prepričajo pristojni organ države članice, v kateri so bile ugotovljene pomanjkljivosti ladje, da ta popolnoma izpolnjuje vse veljavne zahteve konvencij.

5.   V primerih, navedenih v odstavku 4(a), pristojni organ države članice, v kateri je bilo ugotovljeno, da ima ladja pomanjkljivosti, takoj opozori pristojne organe vseh drugih držav članic.

V primerih, navedenih v odstavku 4(b), pristojni organ države članice, v kateri je remontna ladjedelnica, takoj opozori pristojne organe vseh drugih držav članic.

Preden zavrne vplutje, lahko država članica zahteva posvet z upravnim organom države zastave ladje.

6.   Z odstopanjem od
  določb
  odstavka 4 lahko ustrezni organ pristaniške države dovoli vstop ladje v določeno pristanišče
  ali sidrišča
  zaradi višje sile, zelo pomembnih varnostnih razlogov ali zmanjšanja ali minimiziranja nevarnosti onesnaženja ali odprave pomanjkljivosti, če je lastnik, upravljavec ali poveljnik ladje izvedel ustrezne ukrepe za zagotovitev varnega vstopa, ki jih pristojni organ take države članice sprejme kot zadostne.

Člen 22

Strokovne zahteve za inšpektorje

1.   Inšpekcijske preglede izvajajo le inšpektorji, ki izpolnjujejo merila o usposobljenosti, opredeljena v Prilogi XI, in jih je za opravljanje pomorske inšpekcije pooblastil pristojni organ države članice.

2.   Kadar pristojni organ države pristanišča ne more zagotoviti zahtevanega poklicnega strokovnega znanja, lahko inšpektorju tega pristojnega organa pomaga vsaka oseba z zahtevanim strokovnim znanjem.

3.   Pristojni organ, inšpektorji, ki opravljajo pomorsko inšpekcijo, ki izvajajo nadzor pomorske inšpekcije, in osebe, ki jim pomagajo, ne smejo imeti nobenega poslovnega interesa bodisi v pristanišču inšpekcijskega pregleda ali na ladjah v pregledu, prav tako inšpektorji ne smejo biti zaposleni ali opravljati dela v imenu nevladnih organizacij, ki izdajajo statutarna in klasifikacijska spričevala ali opravljajo preglede, potrebne za izdajo teh spričeval ladjam.

4.   Vsak inšpektor nosi osebni dokument v obliki osebne izkaznice, ki ga je izdal njegov pristojni organ v skladu z Direktivo Komisije 96/40/ES dne 25. junija 1996 o izdelavi skupnega vzorca službene izkaznice inšpektorjev, ki bodo opravljali pomorsko inšpekcijo (14).

5.   Države članice zagotovijo, da se strokovna usposobljenost inšpektorjev in njihovo izpolnjevanje osnovnih meril iz Priloge XI preveri, preden jih pooblastijo za izvajanje inšpekcijskih pregledov, nato pa redno glede na program izpopolnjevanja iz odstavka 7.

6.   Države članice inšpektorjem zagotovijo ustrezno izpopolnjevanje v zvezi s spremembami režima pomorske inšpekcije
  v Skupnosti
  , kakor so določene v tej direktivi in spremembah konvencij.

7.   Komisija v sodelovanju z državami članicami razvija in podpira usklajen program Skupnosti za izpopolnjevanje in oceno strokovne usposobljenosti pomorskih inšpektorjev s strani držav članic.

Člen 23

Poročila pilotov in pristaniških organov

1.   Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da njihovi piloti, ki se ukvarjajo z vplutjem ali izplutjem ladij ali so na ladjah, ki so namenjene v pristanišče znotraj države članice ali v tranzitu, takoj ustrezno obvestijo pristojni organ države pristanišča ali obalne države, kadar koli med običajnimi dolžnostmi izvedo, da obstajajo očitne nepravilnosti, ki lahko škodujejo varni plovbi ladje ali pomenijo grožnjo za morsko okolje.

2.   Če pristaniški organi ali telesa med opravljanjem običajnih dolžnosti izvedo, da ima ladja v njihovem pristanišču očitne nepravilnosti, ki lahko vplivajo na varnost ladje ali pomenijo nepotrebno grožnjo za morsko okolje, ta organ ali telo takoj obvesti pristojni organ zadevne pristaniške države.

3.   Države članice od pilotov in pristaniških organov ali teles zahtevajo, da sporočijo vsaj naslednje informacije, kadar je mogoče v elektronski obliki:

| — | informacije o ladji (ime, identifikacijska številka IMO, klicni znak in zastava), |
| --- | --- |

—

informacije o ladji (ime, identifikacijska številka IMO, klicni znak in zastava),

| — | informacije o plovbi (zadnje pristanišče postanka, namembno pristanišče), |
| --- | --- |

—

informacije o plovbi (zadnje pristanišče postanka, namembno pristanišče),

| — | opis očitnih nepravilnosti, ugotovljenih na ladji. |
| --- | --- |

—

opis očitnih nepravilnosti, ugotovljenih na ladji.

4.   Države članice zagotovijo, da se v primeru, ko piloti in pristaniški organi ali telesa sporočijo očitne nepravilnosti, izvedejo ustrezni nadaljnji ukrepi in zabeležijo podrobnosti o sprejetih ukrepih.

5.   Komisija lahko v skladu z regulativnim postopkom iz člena 31(2) sprejme ukrepe za izvajanje tega člena, vključno z enotnim elektronskim obrazcem in postopki za sporočanje nepravilnosti s strani pilotov in pristaniških organov ali teles ter postopki za nadaljnje ukrepe, ki jih sprejmejo države članice.

Člen 24

Inšpekcijska baza podatkov

1.   Komisija na podlagi strokovnega znanja in izkušenj v okviru Pariškega MOU razvije, vzdržuje in dopolnjuje inšpekcijsko bazo podatkov.

Inšpekcijska baza podatkov vsebuje vse informacije, potrebne za izvajanje inšpekcijskega sistema, vzpostavljenega s to direktivo, in vključuje funkcije iz Priloge XII.

2.
     
  Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, za to, da se bodo podatki o dejanskem času vplutja in izplutja vseh ladij, ki pristanejo v njihovih pristaniščih, prenesli v inšpekcijsko bazo podatkov. Prenos se opravi v eni uri po vplutju in treh urah po izplutju prek nacionalnih sistemov upravljanja pomorskih informacij iz člena 25(4) Direktive 2002/59/ES.

3.   Države članice zagotovijo, da se informacije, povezane z inšpekcijskimi pregledi, opravljenimi v skladu s to direktivo, prenesejo v inšpekcijsko bazo podatkov takoj, ko je izdelano inšpekcijsko poročilo ali razveljavljena zavrnitev.

Države članice zagotovijo, da se informacije, prenesene v omenjeno inšpekcijsko bazo podatkov, v 72 urah potrdi za namene objave.

4.   Na podlagi inšpekcijskih podatkov, ki jih zagotovijo države članice, lahko Komisija v inšpekcijski bazi podatkov opravi poizvedbo glede vseh relevantnih podatkov v zvezi z izvajanjem te direktive, zlasti glede rizičnega profila ladje, rokov za inšpekcijske preglede, podatkov o plovbi ladje in obveznosti glede inšpekcijskih pregledov posamezne države članice.

Države članice imajo dostop do informacij, shranjenih v inšpekcijski bazi podatkov, ki so relevantne za izvajanje inšpekcijskih postopkov iz te direktive.

Državam članicam in tretjim državam, pogodbenicam Pariškega MOU, se omogoči dostop do vseh podatkov, ki so jih shranile v inšpekcijsko bazo podatkov, in podatkov o ladjah, ki plujejo pod njihovo zastavo.

Člen 25

Izmenjava informacij in sodelovanje

Vsaka država članica zagotovi, da njeni pristaniški organi in telesa in drugi pristojni organi ali telesa pristojnemu pomorskemu inšpekcijskemu organu predložijo naslednje vrste informacij, s katerimi razpolagajo:

| — | informacije, sporočene v skladu s členom 9 in Prilogo III; |
| --- | --- |

—

informacije, sporočene v skladu s členom 9 in Prilogo III;

| — | informacije o ladjah, ki niso sporočile nobenih informacij v skladu z zahtevami iz te direktive in Direktivo 2000/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2000 o pristaniških zmogljivostih za sprejem ladijskih odpadkov in ostankov tovora (15) in Direktivo 2002/59/ES ter po potrebi Uredbo (ES) št. 725/2004; |
| --- | --- |

—

informacije o ladjah, ki niso sporočile nobenih informacij v skladu z zahtevami iz te direktive in Direktivo 2000/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2000 o pristaniških zmogljivostih za sprejem ladijskih odpadkov in ostankov tovora (15) in Direktivo 2002/59/ES ter po potrebi Uredbo (ES) št. 725/2004;

| — | informacije o ladjah, ki so izplule, ne da bi upoštevale določbe člena 7 ali 10 Direktive 2000/59/ES; |
| --- | --- |

—

informacije o ladjah, ki so izplule, ne da bi upoštevale določbe člena 7 ali 10 Direktive 2000/59/ES;

| — | informacije o ladjah, ki jim je bil zaradi varnostih razlogov zavrnjen vstop v pristanišče ali ki jim je bilo naloženo, da ga zapustijo; |
| --- | --- |

—

informacije o ladjah, ki jim je bil zaradi varnostih razlogov zavrnjen vstop v pristanišče ali ki jim je bilo naloženo, da ga zapustijo;

| — | informacije o očitnih nepravilnostih v skladu s členom 23. |
| --- | --- |

—

informacije o očitnih nepravilnostih v skladu s členom 23.

Člen 26

Objava informacij

Komisija na podlagi strokovnega znanja in izkušenj, pridobljenih v okviru Pariškega MOU, na javno dostopni spletni strani objavi in posodablja informacije o inšpekcijskih pregledih, zadržanjih in zavrnitvah vstopa v skladu s Prilogo XIII.

Člen 27

Objava seznama podpovprečno uspešnih in neuspešnih družb

Komisija na javno dostopni spletni strani redno pripravlja in objavlja informacije o družbah, katerih uspešnost je bila glede na rizični profil iz dela I Priloge I v zadnjih treh mesecih ali več ocenjena kot podpovprečno uspešna ali neuspešna.

Komisija v skladu z regulativnim postopkom iz člena 31(2) sprejme pravila za izvajanje tega člena, ki zlasti podrobno določajo način objave
  , pri čemer zagotovi, da pravila upoštevajo obseg flote, s katero družbe razpolagajo
  .

Člen 28

Povračilo stroškov

1.   Če inšpekcijski pregledi, navedeni v členih 13 in 14, potrdijo ali odkrijejo pomanjkljivosti glede na zahteve konvencije, ki upravičujejo zadržanje ladje, vse stroške, ki se nanašajo na inšpekcijske preglede v katerem koli običajnem obračunskem obdobju, krije lastnik ladje ali upravljavec ali njegov zastopnik v državi pristanišča.

2.   Vse stroške v zvezi z inšpekcijskimi pregledi, ki jih je izvedel pristojni organ države članice v skladu z določbami iz člena 16 in 21(4), krije lastnik ali upravljavec ladje.

3.   Ob zadržanju ladje nosita vse stroške, nastale v zvezi z zadržanjem v pristanišču, lastnik ali upravljavec ladje.

4.   Zadržanje se ne odpravi, dokler stroški niso v celoti povrnjeni ali ni dano zadostno jamstvo za povračilo stroškov.

Člen 29

Podatki za spremljanje izvajanja

Države članice predložijo Komisiji informacije iz Priloge XIV v presledkih iz te priloge.

Člen 30

Spremljanje izpolnjevanja določb in uspešnosti držav članic

Komisija za zagotovitev učinkovitega izvajanja te direktive in spremljanje splošnega delovanja režima pomorske inšpekcije Skupnosti v skladu s členom 2(b)(i) Uredbe (ES) št. 1406/2002 zbira potrebne informacije in opravlja obiske v državah članicah.

Člen 31

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS), ustanovljen s členom 3 Uredbe (ES) št. 2099/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002
   (16).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5 in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 32

Postopek za spremembo

Komisija:

| a) | prilagaja priloge, razen Priloge I, da bi se upoštevale spremembe veljavnih pravnih aktov Skupnosti o pomorski varnosti in zaščiti ter konvencij, protokolov, mednarodnih kodeksov in resolucij ustreznih mednarodnih organizacij ter nadaljnji razvoj, predviden v Pariškem MOU; |
| --- | --- |

a)

prilagaja priloge, razen Priloge I, da bi se upoštevale spremembe veljavnih pravnih aktov Skupnosti o pomorski varnosti in zaščiti ter konvencij, protokolov, mednarodnih kodeksov in resolucij ustreznih mednarodnih organizacij ter nadaljnji razvoj, predviden v Pariškem MOU;

| b) | spreminja opredelitve, ki se nanašajo na konvencije, mednarodne kodekse in resolucije ter zakonodajo Skupnosti, ki so pomembni za namene te direktive. |
| --- | --- |

b)

spreminja opredelitve, ki se nanašajo na konvencije, mednarodne kodekse in resolucije ter zakonodajo Skupnosti, ki so pomembni za namene te direktive.

Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 31(3).

Spremembe mednarodnih instrumentov iz člena 2 se lahko v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 2099/2002 izvzamejo s področja uporabe te direktive.

Člen 33

Izvedbena pravila

Komisija pri določanju izvedbenih pravil iz členov 8(4), 10(3), 14(3), 15(4), 23(5) in 27 v skladu s postopkom iz člena 30(2) in (3) posebno pozornost nameni temu, da se v njih upoštevajo strokovno znanje in izkušnje, pridobljene v okviru izvajanja inšpekcijskega sistema Skupnosti in Pariškega MOU.

Člen 34

Kazni

Države članice določijo sistem kazni za kršitev nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive, in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev, da se te kazni izvajajo. Tako določene kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Člen 35

Pregled

Komisija pregleda izvajanje te direktive
  , zlasti glede možne enotne uporabe inšpekcijskega režima Skupnosti,
  najpozneje v 18 mesecih od ... (17). Ta pregled med drugim obsega pregled izpolnjevanja celotnih obveznosti Skupnosti glede inšpekcijskih pregledov, kot so določene v členu 6, število inšpektorjev pomorske inšpekcije v vsaki državi članici in število opravljenih inšpekcijskih pregledov ter izpolnjevanje letnih obveznosti glede inšpekcijskih pregledov s strani posameznih držav članic, kot so določene v členih 7 in 8.

Komisija sporoči ugotovitve pregleda Evropskemu parlamentu in Svetu in na podlagi pregleda določi, ali je treba predlagati spremembo direktive ali nadaljnjo zakonodajo na tem področju.

Člen 36

Izvajanje in uradno obveščanje

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev
  členi ... in točkami ... iz prilog .... [členi ali podrazdelki te direktive in točke prilog, ki so se v primerjavi s prejšnjo direktivo vsebinsko spremenili] najkasneje 18 mesecev po datumu iz člena 38. Komisiji takoj sporočijo besedilo teh predpisov in korelacijsko tabelo med temi predpisi in to direktivo
  .

2.   Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Prav tako vključijo izjavo, da se sklici v veljavnih zakonih, uredbah in upravnih določbah na direktive, ki so bile razveljavljene s to direktivo, razlagajo kot sklici na to direktivo. Države članice opredelijo način tovrstnega sklicevanja in obliko izjave.

3.   Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

4.   Poleg tega Komisija redno obvešča Evropski parlament in Svet o napredku pri izvajanju direktive v državah članicah.

Člen 37

Razveljavitev

Direktiva 95/21/ES, kakor je bila spremenjena z direktivami iz dela A Priloge XV, se razveljavi od ... (18), brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv iz dela B Priloge XV v nacionalno zakonodajo.

Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se razumejo kot sklicevanja na to direktivo in se berejo skladno s korelacijsko tabelo iz Priloge XVI.

Člen 38

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Členi ... in točke ... iz prilog ... [členi ali podrazdelki te direktive in točke prilog, ki se v primerjavi s prejšnjo direktivo niso spremenili,] se uporabljajo od ...

   (19).

Člen 39

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ║

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 318, 23.12.2006, str. 195.

1

(2)  UL C 229, 22.9.2006, str. 38.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 25. aprila 2007(UL C 74 E, 20.3.2008, str. 584), Sklep Sveta z dne 6. junija 2008 (UL C 198 E, 5.8.2008, str. 1) in Stališče Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008.

3

Stališče

(UL C 74 E, 20.3.2008, str. 584),

6. junija 2008 (UL C 198 E, 5.8.2008, str. 1)

24. septembra 2008.

(4)  UL L 157, 7.7.1995, str. 1. ║.

4

(5)  
  Sodba z dne 24. junija 2008 (občina Mesquer) – še ni objavljeno v ECR.

5

Sodba z dne 24. junija 2008 (občina Mesquer) – še ni objavljeno v ECR.

(6)  

  UL L 194, 25.7.1975, str. 39.

6

UL L 194, 25.7.1975, str. 39.

(7)  

  UL L 143, 30.4.2004, str. 56.

7

UL L 143, 30.4.2004, str. 56.

(8)  UL L 208, 5.8.2002, str. 1. ║.

8

(9)  UL L 138, 1.6.1999, str. 1. ║.

9

(10)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. ║.

10

(11)  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

11

(12)  UL L 129, 29.4.2004, str. 6.

12

(13)  UL L 208, 5.8.2002, str. 10.

13

(14)  UL L 196, 7.8.1996, str. 8.

14

(15)  UL L 332, 28.12.2000, str. 81. ║.

15

(16)  UL L 324, 29.11.2002, str. 1. ║.

16

(17)  Datum iz člena 36(1).

17

(18)  Datum začetka veljavnosti te direktive.

18

(19)  
  Datum začetka veljavnosti te direktive.

19

Datum začetka veljavnosti te direktive.

Sreda, 24. september 2008PRILOGA I

ELEMENTI REŽIMA POMORSKE INŠPEKCIJE V SKUPNOSTI

(iz člena 6)

Naslednji elementi se vključijo v režim pomorske inšpekcije v Skupnosti:

I.   Rizični profil ladje

Rizični profil ladje se določi s kombinacijo naslednjih splošnih parametrov in parametrov, določenih na podlagi preteklih inšpekcij:

1.   Splošni parametri

| (a) | Vrsta ladje
  Rizične ladje so potniške ladje, tankerji za prevoz nafte, tankerji za prevoz kemikalij, tankerji za prevoz plina ter ladje za prevoz razsutega tovora. |
| --- | --- |

(a)

Vrsta ladje

Rizične ladje so potniške ladje, tankerji za prevoz nafte, tankerji za prevoz kemikalij, tankerji za prevoz plina ter ladje za prevoz razsutega tovora.

| (b) | Starost ladje
  Ladje, starejše od 12 let, so zelo rizične. |
| --- | --- |

(b)

Starost ladje

Ladje, starejše od 12 let, so zelo rizične.

| (c) | Uspešnost države zastave






  (i) | Ladje, ki plujejo pod zastavo države z visokim številom zadržanj v EU in na območju podpisnic Pariškega MOU, so zelo rizične. |
| --- | --- | --- |

(c)

Uspešnost države zastave

(i)

Ladje, ki plujejo pod zastavo države z visokim številom zadržanj v EU in na območju podpisnic Pariškega MOU, so zelo rizične.

| (ii) | Ladje, ki plujejo pod zastavo države z majhnim številom zadržanj v EU in na območju podpisnic Pariškega memoranduma, so malo rizične. |
| --- | --- |

(ii)

Ladje, ki plujejo pod zastavo države z majhnim številom zadržanj v EU in na območju podpisnic Pariškega memoranduma, so malo rizične.

| (iii) | Ladje, ki plujejo pod zastavo države, na katerih je bil opravljen pregled in za katere je bil po potrebi predložen načrt za odpravo nepravilnosti v skladu z okvirjem in postopki prostovoljnega sistema pregledov držav članic IMO, so manj rizične. Takoj po sprejetju ukrepov iz člena 10(3) mora država zastave pokazati, da upošteva Zakonik o izvajanju obveznih instrumentov IMO. |
| --- | --- |

(iii)

Ladje, ki plujejo pod zastavo države, na katerih je bil opravljen pregled in za katere je bil po potrebi predložen načrt za odpravo nepravilnosti v skladu z okvirjem in postopki prostovoljnega sistema pregledov držav članic IMO, so manj rizične. Takoj po sprejetju ukrepov iz člena 10(3) mora država zastave pokazati, da upošteva Zakonik o izvajanju obveznih instrumentov IMO.

| (d) | Priznane organizacije






  (i) | Ladje, ki so jim spričevalo izdale priznane organizacije, katerih uspešnost je glede na delež zadržanj v EU in na območju podpisnic Pariškega MOU nizka ali zelo nizka, so zelo rizične. |
| --- | --- | --- |

(d)

Priznane organizacije

(i)

Ladje, ki so jim spričevalo izdale priznane organizacije, katerih uspešnost je glede na delež zadržanj v EU in na območju podpisnic Pariškega MOU nizka ali zelo nizka, so zelo rizične.

| (ii) | Ladje, ki so jim spričevalo izdale priznane organizacije, katerih uspešnost je glede na delež zadržanj v EU in na območju podpisnic Pariškega MOU visoka, so malo rizične. |
| --- | --- |

(ii)

Ladje, ki so jim spričevalo izdale priznane organizacije, katerih uspešnost je glede na delež zadržanj v EU in na območju podpisnic Pariškega MOU visoka, so malo rizične.

| (iii) | Ladje, ki so jim spričevalo izdale organizacije, priznane v skladu s pogoji iz Direktive 94/57/ES, so malo rizične. |
| --- | --- |

(iii)

Ladje, ki so jim spričevalo izdale organizacije, priznane v skladu s pogoji iz Direktive 94/57/ES, so malo rizične.

| (e) | Uspešnost družb






  (i) | Ladje tistih družb, ki so glede na ugotovljene pomanjkljivosti njenih ladij in glede na število zadržanj v EU ter na območju podpisnic Pariškega MOU podpovprečno uspešne ali neuspešne, so zelo rizične. |
| --- | --- | --- |

(e)

Uspešnost družb

(i)

Ladje tistih družb, ki so glede na ugotovljene pomanjkljivosti njenih ladij in glede na število zadržanj v EU ter na območju podpisnic Pariškega MOU podpovprečno uspešne ali neuspešne, so zelo rizične.

| (ii) | Ladje tistih družb, ki so glede na ugotovljene pomanjkljivosti njenih ladij in glede na delež zadržanj v EU ter na območju podpisnic Pariškega MOU nadpovprečno uspešne, so malo rizične. |
| --- | --- |

(ii)

Ladje tistih družb, ki so glede na ugotovljene pomanjkljivosti njenih ladij in glede na delež zadržanj v EU ter na območju podpisnic Pariškega MOU nadpovprečno uspešne, so malo rizične.

2.   Parametri, določeni na podlagi preteklih inšpekcij

| (i) | Ladje, ki so bile zadržane več kot enkrat, so zelo rizične. |
| --- | --- |

(i)

Ladje, ki so bile zadržane več kot enkrat, so zelo rizične.

| (ii) | Ladje, pri katerih je bilo v okviru inšpekcij v obdobju iz Priloge II ugotovljenih manj pomanjkljivosti, kot je pomanjkljivosti, naštetih v Prilogi II, so malo rizične. |
| --- | --- |

(ii)

Ladje, pri katerih je bilo v okviru inšpekcij v obdobju iz Priloge II ugotovljenih manj pomanjkljivosti, kot je pomanjkljivosti, naštetih v Prilogi II, so malo rizične.

| (iii) | Ladje, ki v obdobju iz Priloge II niso bile zadržane, so malo rizične. |
| --- | --- |

(iii)

Ladje, ki v obdobju iz Priloge II niso bile zadržane, so malo rizične.

Parametri tveganja se seštevajo ob uporabi ponderjev, ki odražajo relativni vpliv vsakega parametra na splošno tveganje ladje, zato da se določijo naslednji rizični profili ladje:

| — | zelo rizična ladja, |
| --- | --- |

—

zelo rizična ladja,

| — | običajno rizična ladja, |
| --- | --- |

—

običajno rizična ladja,

| — | malo rizična ladja. |
| --- | --- |

—

malo rizična ladja.

Pri določanju navedenih rizičnih profilov se bolj upoštevajo parametri vrste ladje, uspešnosti države zastave, priznane organizacije in družbe.

II.   Inšpekcijski pregled ladij

1.   Periodični inšpekcijski pregledi

Periodične inšpekcijske preglede je treba opraviti v naprej določenih časovnih presledkih. Njihova pogostost se določi na podlagi rizičnega profila ladje. Časovni presledek med periodičnimi inšpekcijskimi pregledi zelo rizične ladje ne sme biti daljši od 6 mesecev. Časovni presledek med periodičnimi inšpekcijskimi pregledi ladij z drugačnim rizičnim profilom se podaljša skladno z zmanjšanjem rizičnosti.

Države članice opravijo periodični inšpekcijski pregled na:

| — | Kateri koli zelo rizični ladji, ki v preteklih 6 mesecih ni bila pregledana v pristanišču EU ali na območju podpisnic Pariškega MOU. Zelo rizične ladje so primerne za inšpekcijski pregled od petega meseca dalje. |
| --- | --- |

—

Kateri koli zelo rizični ladji, ki v preteklih 6 mesecih ni bila pregledana v pristanišču EU ali na območju podpisnic Pariškega MOU. Zelo rizične ladje so primerne za inšpekcijski pregled od petega meseca dalje.

| — | Kateri koli običajno rizični ladji, ki v preteklih 12 mesecih ni bila pregledana v pristanišču EU ali na območju podpisnic Pariškega MOU. Običajno rizične ladje so primerne za inšpekcijski pregled od desetega meseca dalje. |
| --- | --- |

—

Kateri koli običajno rizični ladji, ki v preteklih 12 mesecih ni bila pregledana v pristanišču EU ali na območju podpisnic Pariškega MOU. Običajno rizične ladje so primerne za inšpekcijski pregled od desetega meseca dalje.

| — | Kateri koli malo rizični ladji, ki v preteklih
  30 mesecih
  ni bila pregledana v pristanišču Evropske unije ali na območju podpisnic Pariškega MOU. Malo nevarne ladje so primerne za inšpekcijski pregled od 24 meseca dalje. |
| --- | --- |

—

Kateri koli malo rizični ladji, ki v preteklih
  30 mesecih
  ni bila pregledana v pristanišču Evropske unije ali na območju podpisnic Pariškega MOU. Malo nevarne ladje so primerne za inšpekcijski pregled od 24 meseca dalje.

2.   Dodatni inšpekcijski pregledi

Ladje, pri katerih so nastopile naslednje zelo pomembne ali nepričakovane okoliščine, so podvržene inšpekcijskemu pregledu ne glede na obdobje od zadnjega periodičnega pregleda. Glede potrebe po dodatnem inšpekcijskem pregledu zaradi nepričakovanih okoliščin odloči inšpektor na podlagi strokovne presoje.

2.A.   Zelo pomembne okoliščine

Inšpekcijski pregledi se ne glede na obdobje od zadnjega periodičnega pregleda opravijo na naslednjih ladjah, pri katerih so nastopile naslednje zelo pomembne okoliščine:

| — | Ladje, ki so bile po zadnjem inšpekcijskem pregledu v Evropski uniji ali na območju podpisnic Pariškega MOU zaradi varnostnih razlogov začasno izključene ali umaknjene iz svojega razreda. |
| --- | --- |

—

Ladje, ki so bile po zadnjem inšpekcijskem pregledu v Evropski uniji ali na območju podpisnic Pariškega MOU zaradi varnostnih razlogov začasno izključene ali umaknjene iz svojega razreda.

| — | Ladje, ki so bile predmet poročila ali obvestila druge države članice. |
| --- | --- |

—

Ladje, ki so bile predmet poročila ali obvestila druge države članice.

| — | Ladje, ki jih ni v inšpekcijski bazi podatkov. |
| --- | --- |

—

Ladje, ki jih ni v inšpekcijski bazi podatkov.

| — | Ladje, ki niso izpolnile ustreznih zahtev glede obveščanja, navedenih v členu 9 te direktive, v Direktivi 2000/59/ES, Direktivi 2002/59/ES in, če je primerno, Uredbi (ES) št. 725/2004. |
| --- | --- |

—

Ladje, ki niso izpolnile ustreznih zahtev glede obveščanja, navedenih v členu 9 te direktive, v Direktivi 2000/59/ES, Direktivi 2002/59/ES in, če je primerno, Uredbi (ES) št. 725/2004.

| — | Ladje, pri katerih so bile ugotovljene izrazite pomanjkljivosti, razen tistih, pri katerih so bile pomanjkljivosti odpravljene pred izplutjem. |
| --- | --- |

—

Ladje, pri katerih so bile ugotovljene izrazite pomanjkljivosti, razen tistih, pri katerih so bile pomanjkljivosti odpravljene pred izplutjem.

| — | Ladje, ki:






  — | so bile udeležene v trčenju, brodolomu ali so nasedle na poti v pristanišče; |
| --- | --- | --- |

—

Ladje, ki:

—

so bile udeležene v trčenju, brodolomu ali so nasedle na poti v pristanišče;

| — | so bile obtožene domnevne kršitve predpisov o raztovarjanju škodljivih snovi ali odplak; ali |
| --- | --- |

—

so bile obtožene domnevne kršitve predpisov o raztovarjanju škodljivih snovi ali odplak; ali

| — | so nenadzorovano ali nevarno manevrirale, pri čemer niso upoštevale predpisov med plovbo, ki jih je sprejela IMO, ali varne navigacijske prakse in postopkov. |
| --- | --- |

—

so nenadzorovano ali nevarno manevrirale, pri čemer niso upoštevale predpisov med plovbo, ki jih je sprejela IMO, ali varne navigacijske prakse in postopkov.

2.B.   Nepričakovane okoliščine

Inšpekcijski pregledi se opravijo, ne glede na obdobje od zadnjega periodičnega pregleda, na naslednjih ladjah, pri katerih so nastopile nepričakovane okoliščine. Odločitev o takšnem dodatnem pregledu sprejme pristojni organ na podlagi strokovne presoje.

| — | Ladje, ki:






  — | so jih upravljali na način, nevaren za osebe, lastnino ali okolje; ali |
| --- | --- | --- |

—

Ladje, ki:

—

so jih upravljali na način, nevaren za osebe, lastnino ali okolje; ali

| — | niso upoštevale priporočila o plovbi skozi ožine v Baltiško morje, kot je določeno v prilogah k Resoluciji MSC.138(76) IMO. |
| --- | --- |

—

niso upoštevale priporočila o plovbi skozi ožine v Baltiško morje, kot je določeno v prilogah k Resoluciji MSC.138(76) IMO.

| — | Ladje s spričevalom, ki ga je izdala predhodno priznana organizacija, ki ji je bila odobritev odvzeta po zadnjem inšpekcijskem pregledu v Evropski uniji ali na območju podpisnic Pariškega MOU. |
| --- | --- |

—

Ladje s spričevalom, ki ga je izdala predhodno priznana organizacija, ki ji je bila odobritev odvzeta po zadnjem inšpekcijskem pregledu v Evropski uniji ali na območju podpisnic Pariškega MOU.

| — | Ladje, za katere so piloti ali pristaniški organi ali telesa sporočili, da imajo nepravilnosti, ki lahko škodijo njihovi varni plovbi ali pomenijo grožnjo za okolje v skladu s členom 23 te direktive. |
| --- | --- |

—

Ladje, za katere so piloti ali pristaniški organi ali telesa sporočili, da imajo nepravilnosti, ki lahko škodijo njihovi varni plovbi ali pomenijo grožnjo za okolje v skladu s členom 23 te direktive.

| — | Ladje, ki niso izpolnile ustreznih zahtev glede obveščanja iz člena 9 te direktive, v Direktivi 2000/59/ES, Direktivi 2002/59/ES in po potrebi Uredbi (ES) št. 725/2004. |
| --- | --- |

—

Ladje, ki niso izpolnile ustreznih zahtev glede obveščanja iz člena 9 te direktive, v Direktivi 2000/59/ES, Direktivi 2002/59/ES in po potrebi Uredbi (ES) št. 725/2004.

| — | Ladje, ki so bile predmet poročila ali pritožbe poveljnika, člana posadke ali katere koli osebe ali organizacije, ki ima upravičen interes za varno obratovanje ladje, bivalne in delovne pogoje na ladji ali preprečevanje onesnaževanja, razen če zadevna država članica meni, da sta poročilo ali pritožba očitno neutemeljena. |
| --- | --- |

—

Ladje, ki so bile predmet poročila ali pritožbe poveljnika, člana posadke ali katere koli osebe ali organizacije, ki ima upravičen interes za varno obratovanje ladje, bivalne in delovne pogoje na ladji ali preprečevanje onesnaževanja, razen če zadevna država članica meni, da sta poročilo ali pritožba očitno neutemeljena.

| — | Ladje, ki so bile pred več kot tremi meseci že zadržane. |
| --- | --- |

—

Ladje, ki so bile pred več kot tremi meseci že zadržane.

| — | Ladje, pri katerih so bile ugotovljene izrazite pomanjkljivosti, razen tistih, pri katerih so bile pomanjkljivosti odpravljene najpozneje 14 dni po izplutju, in tistih, pri katerih so bile pomanjkljivosti odpravljene pred izplutjem. |
| --- | --- |

—

Ladje, pri katerih so bile ugotovljene izrazite pomanjkljivosti, razen tistih, pri katerih so bile pomanjkljivosti odpravljene najpozneje 14 dni po izplutju, in tistih, pri katerih so bile pomanjkljivosti odpravljene pred izplutjem.

| — | Ladje, pri katerih so bili javljeni problemi v zvezi s tovorom, zlasti s škodljivim in nevarnim tovorom. |
| --- | --- |

—

Ladje, pri katerih so bili javljeni problemi v zvezi s tovorom, zlasti s škodljivim in nevarnim tovorom.

| — | Ladje, ki so jih upravljali na način, nevaren za osebe, lastnino ali okolje. |
| --- | --- |

—

Ladje, ki so jih upravljali na način, nevaren za osebe, lastnino ali okolje.

| — | Ladje, za katere zanesljivi viri trdijo, da se njihovi dejanski parametri tveganja razlikujejo od uradno ugotovljenih in da so zato bolj rizične. |
| --- | --- |

—

Ladje, za katere zanesljivi viri trdijo, da se njihovi dejanski parametri tveganja razlikujejo od uradno ugotovljenih in da so zato bolj rizične.

3.   Sistem izbire

| 3.A. | Inšpekcijski pregledi ladij iz prednostne skupine I se opravijo, kot sledi:






  (a) | Razširjeni inšpekcijski pregled se opravi na:






  — | vseh zelo rizičnih ladjah, ki niso bile pregledane v zadnjih šestih mesecih, |
| --- | --- | --- | --- |

3.A.

Inšpekcijski pregledi ladij iz prednostne skupine I se opravijo, kot sledi:

(a)

Razširjeni inšpekcijski pregled se opravi na:

—

vseh zelo rizičnih ladjah, ki niso bile pregledane v zadnjih šestih mesecih,

| — | vseh potniških ladjah, tankerjih za prevoz nafte, tankerjih za prevoz kemikalij, tankerjih za prevoz plina in ladjah za prevoz razsutega tovora, starejših od 12 let, ki so običajno rizične in v zadnjih 12 mesecih niso bile inšpekcijsko pregledane. |
| --- | --- |

—

vseh potniških ladjah, tankerjih za prevoz nafte, tankerjih za prevoz kemikalij, tankerjih za prevoz plina in ladjah za prevoz razsutega tovora, starejših od 12 let, ki so običajno rizične in v zadnjih 12 mesecih niso bile inšpekcijsko pregledane.

| (b) | Prvi ali podrobni inšpekcijski pregled se opravi na:






  — | vseh drugih ladjah, ki niso potniške ladje, tankerjih za prevoz nafte, tankerjih za prevoz kemikalij, tankerjih za prevoz plina ali ladje za prevoz razsutega tovora, starejših od 12 let, ki so običajno rizične in v zadnjih 12 mesecih niso bile inšpekcijsko pregledane. |
| --- | --- | --- |

(b)

Prvi ali podrobni inšpekcijski pregled se opravi na:

—

vseh drugih ladjah, ki niso potniške ladje, tankerjih za prevoz nafte, tankerjih za prevoz kemikalij, tankerjih za prevoz plina ali ladje za prevoz razsutega tovora, starejših od 12 let, ki so običajno rizične in v zadnjih 12 mesecih niso bile inšpekcijsko pregledane.

| (c) | V primeru zelo pomembnih okoliščin:






  — | Podrobni ali razširjeni inšpekcijski pregled se po strokovni presoji inšpektorja opravi na vseh zelo rizičnih ladjah in na vseh potniških ladjah, tankerjih za prevoz nafte, tankerjih za prevoz kemikalij, tankerjih za prevoz plina in ladjah za prevoz razsutega tovora, starejših od 12 let. |
| --- | --- | --- |

(c)

V primeru zelo pomembnih okoliščin:

—

Podrobni ali razširjeni inšpekcijski pregled se po strokovni presoji inšpektorja opravi na vseh zelo rizičnih ladjah in na vseh potniških ladjah, tankerjih za prevoz nafte, tankerjih za prevoz kemikalij, tankerjih za prevoz plina in ladjah za prevoz razsutega tovora, starejših od 12 let.

| — | Podrobni pregled se opravi na vseh drugih ladjah, ki niso potniške ladje, tankerjih za prevoz nafte, tankerjih za prevoz kemikalij, tankerjih za prevoz plina ali ladjah za prevoz razsutega tovora, starejših od 12 let. |
| --- | --- |

—

Podrobni pregled se opravi na vseh drugih ladjah, ki niso potniške ladje, tankerjih za prevoz nafte, tankerjih za prevoz kemikalij, tankerjih za prevoz plina ali ladjah za prevoz razsutega tovora, starejših od 12 let.

| 3.B. | Če pristojni organ ladjo iz prednostne skupine II določi za pregled, se uporabi naslednji sistem izbire
  :






  (a) | Razširjeni inšpekcijski pregled se ▐opravi na:






  — | vseh zelo rizičnih ladjah, ki niso bile pregledane v zadnjih 5 mesecih, |
| --- | --- | --- | --- |

3.B.

Če pristojni organ ladjo iz prednostne skupine II določi za pregled, se uporabi naslednji sistem izbire
  :

(a)

Razširjeni inšpekcijski pregled se ▐opravi na:

—

vseh zelo rizičnih ladjah, ki niso bile pregledane v zadnjih 5 mesecih,

| — | vseh potniških ladjah, tankerjih za prevoz nafte, tankerjih za prevoz kemikalij, tankerjih za prevoz plina in ladjah za prevoz razsutega tovora, starejših od 12 let, ki so običajno rizične in v zadnjih 10 mesecih niso bile inšpekcijsko pregledane, ali |
| --- | --- |

—

vseh potniških ladjah, tankerjih za prevoz nafte, tankerjih za prevoz kemikalij, tankerjih za prevoz plina in ladjah za prevoz razsutega tovora, starejših od 12 let, ki so običajno rizične in v zadnjih 10 mesecih niso bile inšpekcijsko pregledane, ali

| — | vseh potniških ladjah, tankerjih za prevoz nafte, tankerjih za prevoz kemikalij, tankerjih za prevoz plina in ladjah za prevoz razsutega tovora, starejših od 12 let, ki so malo rizične in v zadnjih 24 mesecih niso bile inšpekcijsko pregledane. |
| --- | --- |

—

vseh potniških ladjah, tankerjih za prevoz nafte, tankerjih za prevoz kemikalij, tankerjih za prevoz plina in ladjah za prevoz razsutega tovora, starejših od 12 let, ki so malo rizične in v zadnjih 24 mesecih niso bile inšpekcijsko pregledane.

| (b) | Prvi ali podrobni inšpekcijski pregled se ▐opravi na:






  — | vseh drugih ladjah, ki niso potniške ladje, tankerjih za prevoz nafte, tankerjih za prevoz kemikalij, tankerjih za prevoz plina ali ladjah za prevoz razsutega tovora, starejših od 12 let, ki so običajno rizične in v zadnjih 10 mesecih niso bile inšpekcijsko pregledane, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

Prvi ali podrobni inšpekcijski pregled se ▐opravi na:

—

vseh drugih ladjah, ki niso potniške ladje, tankerjih za prevoz nafte, tankerjih za prevoz kemikalij, tankerjih za prevoz plina ali ladjah za prevoz razsutega tovora, starejših od 12 let, ki so običajno rizične in v zadnjih 10 mesecih niso bile inšpekcijsko pregledane, ali

| — | vseh drugih ladjah, ki niso potniške ladje, tankerjih za prevoz nafte, tankerjih za prevoz kemikalij, tankerjih za prevoz plina ali ladjah za prevoz razsutega tovora, starejših od 12 let, ki so malo rizične in v zadnjih 24 mesecih niso bile inšpekcijsko pregledane. |
| --- | --- |

—

vseh drugih ladjah, ki niso potniške ladje, tankerjih za prevoz nafte, tankerjih za prevoz kemikalij, tankerjih za prevoz plina ali ladjah za prevoz razsutega tovora, starejših od 12 let, ki so malo rizične in v zadnjih 24 mesecih niso bile inšpekcijsko pregledane.

| (c) | V primeru nepričakovanih okoliščin:






  — | Podrobni ali razširjeni inšpekcijski pregled se po strokovni presoji inšpektorja ▐opravi na vseh zelo rizičnih ladjah in na vseh potniških ladjah, tankerjih za prevoz nafte, tankerjih za prevoz kemikalij, tankerjih za prevoz plina in ladjah za prevoz razsutega tovora, starejših od 12 let, |
| --- | --- | --- |

(c)

V primeru nepričakovanih okoliščin:

—

Podrobni ali razširjeni inšpekcijski pregled se po strokovni presoji inšpektorja ▐opravi na vseh zelo rizičnih ladjah in na vseh potniških ladjah, tankerjih za prevoz nafte, tankerjih za prevoz kemikalij, tankerjih za prevoz plina in ladjah za prevoz razsutega tovora, starejših od 12 let,

| — | Podrobni pregled se ▐opravi na vseh drugih ladjah, ki niso potniške ladje, tankerjih za prevoz nafte, tankerjih za prevoz kemikalij, tankerjih za prevoz plina ali ladjah za prevoz razsutega tovora, starejših od 12 let. |
| --- | --- |

—

Podrobni pregled se ▐opravi na vseh drugih ladjah, ki niso potniške ladje, tankerjih za prevoz nafte, tankerjih za prevoz kemikalij, tankerjih za prevoz plina ali ladjah za prevoz razsutega tovora, starejših od 12 let.

Sreda, 24. september 2008PRILOGA II

ELEMENTI RIZIČNEGA PROFILA LADJE

(iz člena 10(2))

| | Profil |
| --- | --- |
| Zelo rizične | Običajno rizične ladje | Malo rizične ladje |
| Splošni parametri | Merila | Ponder | Merila | Merila |
| 1 | Vrsta ladje | Tanker za prevoz kemikalij Tanker za prevoz plina Tanker za prevoz nafte Ladja za prevoz razsutega tovora Potniška ladja | 2 | niti zelo nevarne niti malo nevarne ladje | Vse vrste |
| 2 | Starost ladje | vse vrste > 12 y | 1 | Vse starosti |
| 3a | Zastava | Črni/Sivi/Beli seznam | Črni — VHR, HR, M do HR | 2 | Beli |
| Črni — MR | 1 |
| 3b | Pregled IMO | — | — | Da |
| 4a | Priznana organizacija | Uspešnost | H | — | — | Nadpovprečna |
| M | — | — | — |
| L | Podpovprečna | 1 | — |
| VL | neuspešna | — |
| 4b | Ki jo priznava EU | — | — | Da |
| 5 | Družba | Uspešnost | H | — | — | Nadpovprečna |
| M | — | — | — |
| L | Podpovprečna | 2 | — |
| VL | neuspešna | — |
| Parametri, določeni na podlagi preteklih inšpekcij | | |
| 6 | Število pomanjklji-vosti, ugotovljen-ih v vseh inšp. pregledih v zadnjih 36 mesecih | Pomanjkljivosti | Ni primerna za pregled | — | ≤ 5 (in vsaj en inšpekcijski pregled, opravljen v zadnjih 36 mesecih) |
| 7 | Število zadržanj v zadnjih 36 mesecih | Zadržanja | ≥ 2 zadržanji | 1 | Brez zadržanj |

Profil

Zelo rizične

Običajno rizične ladje

Malo rizične ladje

Splošni parametri

Merila

Ponder

Merila

Merila

1

Vrsta ladje

Tanker za prevoz kemikalij Tanker za prevoz plina Tanker za prevoz nafte Ladja za prevoz razsutega tovora Potniška ladja

2

niti zelo nevarne niti malo nevarne ladje

Vse vrste

2

Starost ladje

vse vrste > 12 y

1

Vse starosti

3a

Zastava

Črni/Sivi/Beli seznam

Črni — VHR, HR, M do HR

2

Beli

Črni — MR

1

3b

Pregled IMO

—

—

Da

4a

Priznana organizacija

Uspešnost

H

—

—

Nadpovprečna

M

—

—

—

L

Podpovprečna

1

—

VL

neuspešna

—

4b

Ki jo priznava EU

—

—

Da

5

Družba

Uspešnost

H

—

—

Nadpovprečna

M

—

—

—

L

Podpovprečna

2

—

VL

neuspešna

—

Parametri, določeni na podlagi preteklih inšpekcij

6

Število pomanjklji-vosti, ugotovljen-ih v vseh inšp. pregledih v zadnjih 36 mesecih

Pomanjkljivosti

Ni primerna za pregled

—

≤ 5 (in vsaj en inšpekcijski pregled, opravljen v zadnjih 36 mesecih)

7

Število zadržanj v zadnjih 36 mesecih

Zadržanja

≥ 2 zadržanji

1

Brez zadržanj

HRS (zelo rizične) so ladje, ki izpolnjujejo merila do skupne vrednosti 5 ali več ponderjev.

LRS (malo rizične) so ladje, ki izpolnjujejo vsa merila parametrov majhnega tveganja.

SRS (običajno rizične) so ladje, ki niso HRS ali LRS.

Sreda, 24. september 2008PRILOGA III

URADNO OBVESTILO

(iz člena 9(1))

Informacije, ki jih je treba predložiti v skladu s členom 9(1):

Če se pričakuje, da bo vožnja trajala manj kakor tri dni, se vsaj tri dni pred načrtovanim vplutjem v pristanišče
  ali sidrišče
  ali pred izplutjem iz prejšnjega pristanišča predložijo pristaniškemu organu ali telesu ali za ta namen določenemu organu ali telesu naslednji podatki:

| a) | identifikacija ladje (ime, klicni znak, identifikacijska številka IMO ali številka MMSI); |
| --- | --- |

a)

identifikacija ladje (ime, klicni znak, identifikacijska številka IMO ali številka MMSI);

| b) | predvideno trajanje postanka
  in seznam pristanišč Skupnosti, v katera ladja zaporedno pripluje na tej poti
  ; |
| --- | --- |

b)

predvideno trajanje postanka
  in seznam pristanišč Skupnosti, v katera ladja zaporedno pripluje na tej poti
  ;

| c) | za tankerje:






  i) | oblika: enojni trup, enojni trup s SBT, dvojni trup; |
| --- | --- | --- |

c)

za tankerje:

i)

oblika: enojni trup, enojni trup s SBT, dvojni trup;

| ii) | stanje cistern za tovor in balast: polne, prazne, inertne; |
| --- | --- |

ii)

stanje cistern za tovor in balast: polne, prazne, inertne;

| iii) | prostornina in vrsta tovora; |
| --- | --- |

iii)

prostornina in vrsta tovora;

| d) | načrtovani postopki v namembnem pristanišču
  ali sidrišču
  (natovarjanje, raztovarjanje, drugo); |
| --- | --- |

d)

načrtovani postopki v namembnem pristanišču
  ali sidrišču
  (natovarjanje, raztovarjanje, drugo);

| e) | pristanišča pristanka ali sidrišča v Skupnosti, v katera ladja zaporedno pripluje na tej poti; |
| --- | --- |

e)

pristanišča pristanka ali sidrišča v Skupnosti, v katera ladja zaporedno pripluje na tej poti;

| f) | načrtovani predpisani inšpekcijski pregledi in večja vzdrževalna dela ter popravila, ki se bodo izvedla v namembnem pristanišču
  ali sidrišču
  ; |
| --- | --- |

f)

načrtovani predpisani inšpekcijski pregledi in večja vzdrževalna dela ter popravila, ki se bodo izvedla v namembnem pristanišču
  ali sidrišču
  ;

| g) | datum zadnjega razširjenega inšpekcijskega pregleda na območju podpisnic Pariškega MOU. |
| --- | --- |

g)

datum zadnjega razširjenega inšpekcijskega pregleda na območju podpisnic Pariškega MOU.

Sreda, 24. september 2008PRILOGA IV

SEZNAM SPRIČEVAL IN DOKUMENTOV

(iz člena 13(1))

| 1. | Mednarodno izmeritveno spričevalo (1969). |
| --- | --- |

1.

Mednarodno izmeritveno spričevalo (1969).

| 2. | — | Spričevalo o varnosti potniške ladje; |
| --- | --- | --- |

2.

—

Spričevalo o varnosti potniške ladje;

| — | spričevalo o varnosti konstrukcije tovorne ladje; |
| --- | --- |

—

spričevalo o varnosti konstrukcije tovorne ladje;

| — | spričevalo o varnostni opremi tovorne ladje; |
| --- | --- |

—

spričevalo o varnostni opremi tovorne ladje;

| — | spričevalo o zanesljivosti radijske postaje na tovorni ladji; |
| --- | --- |

—

spričevalo o zanesljivosti radijske postaje na tovorni ladji;

| — | spričevalo o oprostitvi, ki vključuje specifikacijo tovora, če je primerno; |
| --- | --- |

—

spričevalo o oprostitvi, ki vključuje specifikacijo tovora, če je primerno;

| — | spričevalo o varnosti tovorne ladje. |
| --- | --- |

—

spričevalo o varnosti tovorne ladje.

| 3. | Mednarodno spričevalo o zaščiti ladje (ISSC). |
| --- | --- |

3.

Mednarodno spričevalo o zaščiti ladje (ISSC).

| 4. | Redni povzetki evidence. |
| --- | --- |

4.

Redni povzetki evidence.

| 5. | Mednarodno spričevalo o sposobnosti za prevoz kapljivo tekočih plinov;
  spričevalo o sposobnosti za prevoz nepakiranih utekočinjenih plinov. |
| --- | --- |

5.

Mednarodno spričevalo o sposobnosti za prevoz kapljivo tekočih plinov;

spričevalo o sposobnosti za prevoz nepakiranih utekočinjenih plinov.

| 6. | Mednarodno spričevalo o primernosti za prevoz nepakiranih nevarnih kemikalij;
  spričevalo o sposobnosti za prevoz nepakiranih nevarnih kemikalij v razsutem stanju. |
| --- | --- |

6.

Mednarodno spričevalo o primernosti za prevoz nepakiranih nevarnih kemikalij;

spričevalo o sposobnosti za prevoz nepakiranih nevarnih kemikalij v razsutem stanju.

| 7. | Mednarodno spričevalo o preprečevanju onesnaženja z oljem. |
| --- | --- |

7.

Mednarodno spričevalo o preprečevanju onesnaženja z oljem.

| 8. | Mednarodno spričevalo o preprečevanju onesnaževanja pri prevozu nepakiranih škodljivih tekočih snovi. |
| --- | --- |

8.

Mednarodno spričevalo o preprečevanju onesnaževanja pri prevozu nepakiranih škodljivih tekočih snovi.

| 9. | Mednarodno spričevalo o tovorni črti (1966);
  mednarodno spričevalo o izvzetju tovornih črt. |
| --- | --- |

9.

Mednarodno spričevalo o tovorni črti (1966);

mednarodno spričevalo o izvzetju tovornih črt.

| 10. | Knjiga o oljih, dela I in II. |
| --- | --- |

10.

Knjiga o oljih, dela I in II.

| 11. | Knjiga o tovoru. |
| --- | --- |

11.

Knjiga o tovoru.

| 12. | Listina o minimalnem številu članov posadke, potrebne za varno plovbo. |
| --- | --- |

12.

Listina o minimalnem številu članov posadke, potrebne za varno plovbo.

| 13. | Spričevala ali kateri koli drugi dokumenti, zahtevani v skladu z določbami STCW. |
| --- | --- |

13.

Spričevala ali kateri koli drugi dokumenti, zahtevani v skladu z določbami STCW.

| 14. | Zdravniška spričevala (glej Konvencijo ILO št. 73 o zdravniškem pregledu pomorščakov). |
| --- | --- |

14.

Zdravniška spričevala (glej Konvencijo ILO št. 73 o zdravniškem pregledu pomorščakov).

| 15. | Pregled razporeditve dela na krovu (Konvencija ILO št. 180 in STCW 95). |
| --- | --- |

15.

Pregled razporeditve dela na krovu (Konvencija ILO št. 180 in STCW 95).

| 16. | Evidenca delovnega časa in počitka pomorščakov (Konvencija ILO št. 180). |
| --- | --- |

16.

Evidenca delovnega časa in počitka pomorščakov (Konvencija ILO št. 180).

| 17. | Knjiga o stabilnosti. |
| --- | --- |

17.

Knjiga o stabilnosti.

| 18. | Kopija listine o skladnosti in spričevala o varnem upravljanju, izdana v skladu z Mednarodnim kodeksom ravnanja za varno upravljanje ladij in preprečevanje onesnaževanja (SOLAS 74, Poglavje IX). |
| --- | --- |

18.

Kopija listine o skladnosti in spričevala o varnem upravljanju, izdana v skladu z Mednarodnim kodeksom ravnanja za varno upravljanje ladij in preprečevanje onesnaževanja (SOLAS 74, Poglavje IX).

| 19. | Spričevala o trdnosti ladje in strojnih naprav, ki jih izda zadevna priznana organizacija (in ki se zahtevajo samo, če ladja ohrani svoj razred pri priznani organizaciji). |
| --- | --- |

19.

Spričevala o trdnosti ladje in strojnih naprav, ki jih izda zadevna priznana organizacija (in ki se zahtevajo samo, če ladja ohrani svoj razred pri priznani organizaciji).

| 20. | Listina o skladnosti s posebnimi zahtevami za ladje, ki prevažajo nevarne snovi. |
| --- | --- |

20.

Listina o skladnosti s posebnimi zahtevami za ladje, ki prevažajo nevarne snovi.

| 21. | Varnostno spričevalo hitrega plovila in dovoljenje za upravljanje tega plovila. |
| --- | --- |

21.

Varnostno spričevalo hitrega plovila in dovoljenje za upravljanje tega plovila.

| 22. | Poseben seznam nevarnega blaga ali seznam natovorjenega nevarnega blaga ali podroben tovorni načrt. |
| --- | --- |

22.

Poseben seznam nevarnega blaga ali seznam natovorjenega nevarnega blaga ali podroben tovorni načrt.

| 23. | Ladijski dnevnik v zvezi s poročili o preskusih in vajah vključno z varnostnim urjenjem ter dnevnik za zapisnike o pregledu in vzdrževanju naprav in programov za reševanje ter naprav za odkrivanje, preprečevanje in gašenje požarov. |
| --- | --- |

23.

Ladijski dnevnik v zvezi s poročili o preskusih in vajah vključno z varnostnim urjenjem ter dnevnik za zapisnike o pregledu in vzdrževanju naprav in programov za reševanje ter naprav za odkrivanje, preprečevanje in gašenje požarov.

| 24. | Varnostno spričevalo ladje za posebne namene. |
| --- | --- |

24.

Varnostno spričevalo ladje za posebne namene.

| 25. | Varnostno spričevalo za mobilno vrtalno enoto na morju. |
| --- | --- |

25.

Varnostno spričevalo za mobilno vrtalno enoto na morju.

| 26. | Za tankerje za prevoz nafte zapis o spremljanju raztovarjanja nafte in sistemu nadziranja zadnjega prevoza z balastom. |
| --- | --- |

26.

Za tankerje za prevoz nafte zapis o spremljanju raztovarjanja nafte in sistemu nadziranja zadnjega prevoza z balastom.

| 27. | Seznam razporeditve ob alarmu, protipožarni načrt in za potniške ladje načrt ukrepov ob poškodbah ladje. |
| --- | --- |

27.

Seznam razporeditve ob alarmu, protipožarni načrt in za potniške ladje načrt ukrepov ob poškodbah ladje.

| 28. | Načrt nujnih ukrepov ob onesnaženju ladje z nafto. |
| --- | --- |

28.

Načrt nujnih ukrepov ob onesnaženju ladje z nafto.

| 29. | Dokumentacija s poročili o nadzoru (ladij, ki prevažajo razsuti tovor, in naftnih tankerjev). |
| --- | --- |

29.

Dokumentacija s poročili o nadzoru (ladij, ki prevažajo razsuti tovor, in naftnih tankerjev).

| 30. | Poročila o predhodnih pregledih pomorske inšpekcije. |
| --- | --- |

30.

Poročila o predhodnih pregledih pomorske inšpekcije.

| 31. | Za ro-ro potniške ladje informacije o največjem razmerju faktorjev pregrajevanja A/A. |
| --- | --- |

31.

Za ro-ro potniške ladje informacije o največjem razmerju faktorjev pregrajevanja A/A.

| 32. | Potrdilo o nakladanju sipkega tovora. |
| --- | --- |

32.

Potrdilo o nakladanju sipkega tovora.

| 33. | Priročnik o zavarovanju tovora. |
| --- | --- |

33.

Priročnik o zavarovanju tovora.

| 34. | Načrt ravnanja z odpadki in dnevnik o ravnanju z odpadki. |
| --- | --- |

34.

Načrt ravnanja z odpadki in dnevnik o ravnanju z odpadki.

| 35. | Računalniško podprt informacijski sistem za pomoč poveljnikom potniških ladij pri odločanju. |
| --- | --- |

35.

Računalniško podprt informacijski sistem za pomoč poveljnikom potniških ladij pri odločanju.

| 36. | Načrt sodelovanja s službami iskanja in reševanja (SAR) za potniške ladje, ki plujejo na rednih progah. |
| --- | --- |

36.

Načrt sodelovanja s službami iskanja in reševanja (SAR) za potniške ladje, ki plujejo na rednih progah.

| 37. | Seznam operativnih omejitev za potniške ladje. |
| --- | --- |

37.

Seznam operativnih omejitev za potniške ladje.

| 38. | Knjiga ladij, ki prevažajo razsuti tovor. |
| --- | --- |

38.

Knjiga ladij, ki prevažajo razsuti tovor.

| 39. | Načrt natovarjanja in raztovarjanja ladij, ki prevažajo razsuti tovor. |
| --- | --- |

39.

Načrt natovarjanja in raztovarjanja ladij, ki prevažajo razsuti tovor.

| 40. | Spričevalo o zavarovanju ali katera koli druga finančna varščina v zvezi s civilno odgovornostjo za škodo, povzročeno z onesnaženjem z nafto (Mednarodna konvencija o civilni odgovornosti za škodo, povzročeno z onesnaženjem z nafto, 1992). |
| --- | --- |

40.

Spričevalo o zavarovanju ali katera koli druga finančna varščina v zvezi s civilno odgovornostjo za škodo, povzročeno z onesnaženjem z nafto (Mednarodna konvencija o civilni odgovornosti za škodo, povzročeno z onesnaženjem z nafto, 1992).

| 41. | ║41. Spričevalo, ki se zahteva v skladu z Direktivo 2008/XX/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o civilni odgovornosti in finančnih jamstvih lastnikov ladje. |
| --- | --- |

41.

║41. Spričevalo, ki se zahteva v skladu z Direktivo 2008/XX/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o civilni odgovornosti in finančnih jamstvih lastnikov ladje.

| 42
  . | Spričevala, ki se zahtevajo v skladu z Direktivo 2008/XX/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o spremembi Direktive 2002/59/ES o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet ter režima civilne odgovornosti in finančnega jamstva lastnikov ladij]. |
| --- | --- |

42
  .

Spričevala, ki se zahtevajo v skladu z Direktivo 2008/XX/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o spremembi Direktive 2002/59/ES o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet ter režima civilne odgovornosti in finančnega jamstva lastnikov ladij].

| 43. | Spričevalo, ki se zahteva v skladu z Uredbo (ES) št. XXXX/2008 o odgovornosti prevoznika potnikov po morju in celinskih plovnih poteh v primeru nesreč (1).] |
| --- | --- |

43.

Spričevalo, ki se zahteva v skladu z Uredbo (ES) št. XXXX/2008 o odgovornosti prevoznika potnikov po morju in celinskih plovnih poteh v primeru nesreč (1).]

| 44. | Mednarodno spričevalo o preprečevanju onesnaževanja zraka. |
| --- | --- |

44.

Mednarodno spričevalo o preprečevanju onesnaževanja zraka.

| 45. | Mednarodno spričevalo o preprečevanju onesnaževanja z odplakami. |
| --- | --- |

45.

Mednarodno spričevalo o preprečevanju onesnaževanja z odplakami.

---

(1)  Dokler ne bo sprejeta ustrezna zakonodaja iz „tretjega pomorskega svežnja“, se vključijo točke 41, 42 in 43.

Sreda, 24. september 2008PRILOGA V

PRIMERI „UTEMELJENIH RAZLOGOV“

(iz člena 13(3))

A.   Primeri utemeljenih razlogov za podrobni inšpekcijski pregled

| 1. | Ladje, naštete v Prilogi I 2A in 2B. |
| --- | --- |

1.

Ladje, naštete v Prilogi I 2A in 2B.

| 2. | Knjiga o oljih ni pravilno vodena. |
| --- | --- |

2.

Knjiga o oljih ni pravilno vodena.

| 3. | Pri pregledu spričeval in druge dokumentacije so bile odkrite netočnosti. |
| --- | --- |

3.

Pri pregledu spričeval in druge dokumentacije so bile odkrite netočnosti.

| 4. | Nekateri znaki kažejo na to, da člani posadke ne morejo izpolniti zahtev glede sporazumevanja na krovu iz člena 17 Direktive 2001/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov (1). |
| --- | --- |

4.

Nekateri znaki kažejo na to, da člani posadke ne morejo izpolniti zahtev glede sporazumevanja na krovu iz člena 17 Direktive 2001/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov (1).

| 5. | Spričevalo je bilo pridobljeno z goljufijo ali imetnik spričevala ni oseba, ki ji je bilo spričevalo prvotno izdano. |
| --- | --- |

5.

Spričevalo je bilo pridobljeno z goljufijo ali imetnik spričevala ni oseba, ki ji je bilo spričevalo prvotno izdano.

| 6. | Spričevalo poveljnika ladje, častnika ali podčastnika je izdala država, ki ni ratificirala konvencije STCW. |
| --- | --- |

6.

Spričevalo poveljnika ladje, častnika ali podčastnika je izdala država, ki ni ratificirala konvencije STCW.

| 7. | Obstajajo dokazi o tem, da se postopki v zvezi s tovorom in drugi postopki ne izvajajo varno ali v skladu s smernicami IMO, npr. vsebina kisika v glavnem dovodu inertnega plina v cisterne za tovor presega najvišjo predpisano stopnjo. |
| --- | --- |

7.

Obstajajo dokazi o tem, da se postopki v zvezi s tovorom in drugi postopki ne izvajajo varno ali v skladu s smernicami IMO, npr. vsebina kisika v glavnem dovodu inertnega plina v cisterne za tovor presega najvišjo predpisano stopnjo.

| 8. | Poveljnik naftnega tankerja ne predloži zapisa o spremljanju raztovarjanja nafte in sistemu nadziranja zadnjega potovanja z balastom. |
| --- | --- |

8.

Poveljnik naftnega tankerja ne predloži zapisa o spremljanju raztovarjanja nafte in sistemu nadziranja zadnjega potovanja z balastom.

| 9. | Seznam razporeditve ob alarmu ni tekoče urejen ali pa člani posadke ne poznajo svojih nalog ob požaru ali ukazu o zapustitvi ladje. |
| --- | --- |

9.

Seznam razporeditve ob alarmu ni tekoče urejen ali pa člani posadke ne poznajo svojih nalog ob požaru ali ukazu o zapustitvi ladje.

| 10. | Sproženi so bili lažni signali za klic v sili, ki jim niso sledili pravilni postopki ukinitve. |
| --- | --- |

10.

Sproženi so bili lažni signali za klic v sili, ki jim niso sledili pravilni postopki ukinitve.

| 11. | Manjka glavna oprema ali naprave, ki jih zahtevajo konvencije. |
| --- | --- |

11.

Manjka glavna oprema ali naprave, ki jih zahtevajo konvencije.

| 12. | Higienske razmere na ladji so zelo neustrezne. |
| --- | --- |

12.

Higienske razmere na ladji so zelo neustrezne.

| 13. | Iz splošnega vtisa in opažanj inšpektorja za varnost plovbe izhaja, da obstaja resno kvarjenje ali pomanjkljivosti na trupu ali konstrukciji, ki lahko ogrozi konstrukcijo ladje, njeno neprepustnost za vodo ali odpornost proti slabemu vremenu. |
| --- | --- |

13.

Iz splošnega vtisa in opažanj inšpektorja za varnost plovbe izhaja, da obstaja resno kvarjenje ali pomanjkljivosti na trupu ali konstrukciji, ki lahko ogrozi konstrukcijo ladje, njeno neprepustnost za vodo ali odpornost proti slabemu vremenu.

| 14. | Obstajajo informacije ali dokazila o tem, da poveljnik ladje ali ladijska posadka nista seznanjena z bistvenimi postopki na ladji v zvezi z varnostjo ladje ali preprečevanjem onesnaževanja ali da se taki postopki niso izvajali. |
| --- | --- |

14.

Obstajajo informacije ali dokazila o tem, da poveljnik ladje ali ladijska posadka nista seznanjena z bistvenimi postopki na ladji v zvezi z varnostjo ladje ali preprečevanjem onesnaževanja ali da se taki postopki niso izvajali.

| 15. | Manjka pregled razporeditve dela na krovu ali evidenca delovnega časa ali počitka pomorščakov. |
| --- | --- |

15.

Manjka pregled razporeditve dela na krovu ali evidenca delovnega časa ali počitka pomorščakov.

B.   Primeri utemeljenih razlogov za nadzor ladij z vidika varnosti

| 1. | Inšpektor lahko med prvim inšpekcijskim pregledom najde naslednje utemeljene razloge za nadaljnje nadzorne ukrepe v zvezi z varnostjo:






  1.1. | ISSC ni veljavno ali mu je potekla veljavnost. |
| --- | --- | --- |

1.

Inšpektor lahko med prvim inšpekcijskim pregledom najde naslednje utemeljene razloge za nadaljnje nadzorne ukrepe v zvezi z varnostjo:

1.1.

ISSC ni veljavno ali mu je potekla veljavnost.

| 1.2. | Ladja ima nižjo stopnjo varnosti kakor pristanišče. |
| --- | --- |

1.2.

Ladja ima nižjo stopnjo varnosti kakor pristanišče.

| 1.3. | Urjenja v zvezi z varnostjo ladje niso bila izpeljana. |
| --- | --- |

1.3.

Urjenja v zvezi z varnostjo ladje niso bila izpeljana.

| 1.4. | Evidenca za zadnjih deset stikov ladja/pristanišče ali ladja/ladja je nepopolna. |
| --- | --- |

1.4.

Evidenca za zadnjih deset stikov ladja/pristanišče ali ladja/ladja je nepopolna.

| 1.5. | Obstajajo dokazi ali ugotovitve, da ključni člani ladijskega osebja ne zmorejo vzpostaviti medsebojne komunikacije. |
| --- | --- |

1.5.

Obstajajo dokazi ali ugotovitve, da ključni člani ladijskega osebja ne zmorejo vzpostaviti medsebojne komunikacije.

| 1.6. | Iz opazovanj izhaja, da obstajajo resne pomanjkljivosti v ureditvi varnosti. |
| --- | --- |

1.6.

Iz opazovanj izhaja, da obstajajo resne pomanjkljivosti v ureditvi varnosti.

| 1.7. | Obstajajo informacije tretje strani, na primer poročila ali pritožbe, ki zadevajo informacije v zvezi z varnostjo. |
| --- | --- |

1.7.

Obstajajo informacije tretje strani, na primer poročila ali pritožbe, ki zadevajo informacije v zvezi z varnostjo.

| 1.8. | Ladja ima drugo začasno ISSC zapored, pri čemer je po strokovni presoji inšpektorja eden od razlogov, zakaj je ladja ali družba prosila za takšno spričevalo, ta, da bi se izognila popolni skladnosti s poglavjem XI-2 SOLAS 74 in delom A kodeksa ISPS po izteku prvega začasnega spričevala. Del A kodeksa ISPS določa okoliščine, ko je mogoče izdati začasno spričevalo. |
| --- | --- |

1.8.

Ladja ima drugo začasno ISSC zapored, pri čemer je po strokovni presoji inšpektorja eden od razlogov, zakaj je ladja ali družba prosila za takšno spričevalo, ta, da bi se izognila popolni skladnosti s poglavjem XI-2 SOLAS 74 in delom A kodeksa ISPS po izteku prvega začasnega spričevala. Del A kodeksa ISPS določa okoliščine, ko je mogoče izdati začasno spričevalo.

| 2. | Če so ugotovljeni utemeljeni razlogi, kakor je opisano zgoraj, inšpektor takoj obvesti pristojni organ za zaščito (razen če je inšpektor tudi pooblaščeni varnostni častnik). Pristojni organ za zaščito nato odloči o nadaljnjih potrebnih nadzornih ukrepih, pri čemer upošteva stopnjo zaščite v skladu s pravilom 9 poglavja XI Konvencije SOLAS 74. |
| --- | --- |

2.

Če so ugotovljeni utemeljeni razlogi, kakor je opisano zgoraj, inšpektor takoj obvesti pristojni organ za zaščito (razen če je inšpektor tudi pooblaščeni varnostni častnik). Pristojni organ za zaščito nato odloči o nadaljnjih potrebnih nadzornih ukrepih, pri čemer upošteva stopnjo zaščite v skladu s pravilom 9 poglavja XI Konvencije SOLAS 74.

| 3. | O drugih utemeljenih razlogih presoja pooblaščeni varnostni častnik. |
| --- | --- |

3.

O drugih utemeljenih razlogih presoja pooblaščeni varnostni častnik.

---

(1)  UL L 136, 18.5.2001, str. 17. ║.

Sreda, 24. september 2008PRILOGA VI

POSTOPKI ZA NADZOR LADIJ

(iz člena 15(1))

Priloga 1, „Postopki nadzora, ki ga izvaja inšpekcija za varnost plovbe“ („PSCO“)in naslednja navodila Pariškega MOU in njihove najnovejše različice:

| — | Instruction 33/2000/02: Operational Control on Ferries and Passenger Ships (Navodila 33/2000/02: Nadzor obratovanja na potniških trajektih in ladjah), |
| --- | --- |

—

Instruction 33/2000/02: Operational Control on Ferries and Passenger Ships (Navodila 33/2000/02: Nadzor obratovanja na potniških trajektih in ladjah),

| — | Instruction 35/2002/02: Guidelines for PSCOs on Electronic Charts (Navodila 35/2002/02: Smernice za inšpektorje za varnost plovbe v zvezi z elektronskimi kartami), |
| --- | --- |

—

Instruction 35/2002/02: Guidelines for PSCOs on Electronic Charts (Navodila 35/2002/02: Smernice za inšpektorje za varnost plovbe v zvezi z elektronskimi kartami),

| — | Instruction 36/2003/08: Guidance for Inspection on Working and Living Conditions (Navodila 36/2003/08: Smernice za inšpekcijske preglede delovnih in bivalnih razmer), |
| --- | --- |

—

Instruction 36/2003/08: Guidance for Inspection on Working and Living Conditions (Navodila 36/2003/08: Smernice za inšpekcijske preglede delovnih in bivalnih razmer),

| — | Instruction 37/2004/02: Guidelines on compliance with STCW 78/95 Convention as Amended (Navodila 37/2004/02: Smernice o usklajenosti z Konvencijo STCW 78/95, kakor je bila spremenjena), |
| --- | --- |

—

Instruction 37/2004/02: Guidelines on compliance with STCW 78/95 Convention as Amended (Navodila 37/2004/02: Smernice o usklajenosti z Konvencijo STCW 78/95, kakor je bila spremenjena),

| — | Instruction 37/2004/05: Guidelines on the Inspection of Hours of Work/Rest (Navodila 37/2004/05: Smernice za inšpekcijski pregled razmerja med delom in počitkom), |
| --- | --- |

—

Instruction 37/2004/05: Guidelines on the Inspection of Hours of Work/Rest (Navodila 37/2004/05: Smernice za inšpekcijski pregled razmerja med delom in počitkom),

| — | Instruction 37/2004/10: Guidelines for Port State Control Officers on Security Aspects (Navodila 37/2004/10: Smernice za inšpektorje za varnost plovbe v zvezi z varnostnimi vidiki), |
| --- | --- |

—

Instruction 37/2004/10: Guidelines for Port State Control Officers on Security Aspects (Navodila 37/2004/10: Smernice za inšpektorje za varnost plovbe v zvezi z varnostnimi vidiki),

| — | Instruction 38/2005/02: Guidelines for PSCO's Checking a Voyage Data Recorder (VDR), Navodila 38/2005/02: Smernice za inšpektorje za preverjanje zapisovalnika podatkov o plovbi (VDR), |
| --- | --- |

—

Instruction 38/2005/02: Guidelines for PSCO's Checking a Voyage Data Recorder (VDR), Navodila 38/2005/02: Smernice za inšpektorje za preverjanje zapisovalnika podatkov o plovbi (VDR),

| — | Instruction 38/2005/05: Guidelines on MARPOL 73/78 Annex I (Navodila 38/2005/05: Smernice v zvezi s Prilogo I konvencije MARPOL), |
| --- | --- |

—

Instruction 38/2005/05: Guidelines on MARPOL 73/78 Annex I (Navodila 38/2005/05: Smernice v zvezi s Prilogo I konvencije MARPOL),

| — | Instruction 38/2005/07: Guidelines on Control of the Condition Assessment Scheme (CAS) of Single Hull Oil Tankers (Navodila 38/2005/07: Smernice v zvezi z nadzorom programa ocene stanja (CAS) tankerjev z enojnim trupom), |
| --- | --- |

—

Instruction 38/2005/07: Guidelines on Control of the Condition Assessment Scheme (CAS) of Single Hull Oil Tankers (Navodila 38/2005/07: Smernice v zvezi z nadzorom programa ocene stanja (CAS) tankerjev z enojnim trupom),

| — | Instruction 39/2006/01: Guidelines for the Port State Control Officer on on the ISM-Code (Navodila 39/2006/01: Smernice za inšpektorje za varnost plovbe v zvezi s Kodeksom ISM), |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/01: Guidelines for the Port State Control Officer on on the ISM-Code (Navodila 39/2006/01: Smernice za inšpektorje za varnost plovbe v zvezi s Kodeksom ISM),

| — | Instruction 39/2006/02: Guidelines for Port State Control Officers on Control of GMDSS (Navodila 39/2006/02: Smernice za inšpektorje za varnost plovbe v zvezi z nadzorom GMDSS), |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/02: Guidelines for Port State Control Officers on Control of GMDSS (Navodila 39/2006/02: Smernice za inšpektorje za varnost plovbe v zvezi z nadzorom GMDSS),

| — | Instruction 39/2006/03: Optimisation of Banning and Notification Checklist (Navodila 39/2006/03: Optimizacija kontrolnega seznama zavrnitev in uradnih obvestil), |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/03: Optimisation of Banning and Notification Checklist (Navodila 39/2006/03: Optimizacija kontrolnega seznama zavrnitev in uradnih obvestil),

| — | Instruction 39/2006/10: Guidelines for PSCOs for the Examination of Ballast Tanks and Main Power Failure Simulation (black-out test) (Navodila 39/2006/10: Smernice za inšpektorje za varnost plovbe za preverjanje balastnega rezervoarja in simulacije izpada osrednje energije (preskus prekinitve energije), |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/10: Guidelines for PSCOs for the Examination of Ballast Tanks and Main Power Failure Simulation (black-out test) (Navodila 39/2006/10: Smernice za inšpektorje za varnost plovbe za preverjanje balastnega rezervoarja in simulacije izpada osrednje energije (preskus prekinitve energije),

| — | Instruction 39/2006/11: Guidance for Checking the Structure of Bulk Carriers (Navodila 39/2006/11: Smernice za preverjanje strukture ladij za prevoz razsutega tovora), |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/11: Guidance for Checking the Structure of Bulk Carriers (Navodila 39/2006/11: Smernice za preverjanje strukture ladij za prevoz razsutega tovora),

| — | Instruction 39/2006/12: Code of Good Practice for Port State Control Officers. (Navodila 39/2006/12: Kodeks uveljavljene prakse za inšpektorje za varnost plovbe, |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/12: Code of Good Practice for Port State Control Officers. (Navodila 39/2006/12: Kodeks uveljavljene prakse za inšpektorje za varnost plovbe,

| — | Instruction 40/2007/04: Criteria for the responsibility assessment of Recognized Organisations (RO's) (Navodila 40/2007/04: Merila za oceno odgovornosti priznanih organizacij), |
| --- | --- |

—

Instruction 40/2007/04: Criteria for the responsibility assessment of Recognized Organisations (RO's) (Navodila 40/2007/04: Merila za oceno odgovornosti priznanih organizacij),

| — | Instruction 40/2007/09 Interim Guidelines for Port State Control inspectors for compliance with Annex VI of MARPOL 73/78 (Navodila 40/2007/09: Začasne smernice za inšpektorje za varnost plovbe v zvezi s skladnostjo s Prilogo VI h konvenciji MARPOL 73/78). |
| --- | --- |

—

Instruction 40/2007/09 Interim Guidelines for Port State Control inspectors for compliance with Annex VI of MARPOL 73/78 (Navodila 40/2007/09: Začasne smernice za inšpektorje za varnost plovbe v zvezi s skladnostjo s Prilogo VI h konvenciji MARPOL 73/78).

Sreda, 24. september 2008
  PRILOGA VII

RAZŠIRJENI INŠPEKCIJSKI PREGLED LADIJ

(iz člena 14)

V okviru razširjenega inšpekcijskega pregleda se zlasti preveri stanje naslednjih nevarnih delov:

| — | Dokumentacija |
| --- | --- |

—

Dokumentacija

| — | Konstrukcijsko stanje |
| --- | --- |

—

Konstrukcijsko stanje

| — | Odpornost proti vremenskim razmeram |
| --- | --- |

—

Odpornost proti vremenskim razmeram

| — | Zasilni sistemi |
| --- | --- |

—

Zasilni sistemi

| — | Radijska zveza |
| --- | --- |

—

Radijska zveza

| — | Postopki s tovorom |
| --- | --- |

—

Postopki s tovorom

| — | Požarna varnost |
| --- | --- |

—

Požarna varnost

| — | Alarmne naprave |
| --- | --- |

—

Alarmne naprave

| — | Bivalne in delovne razmere |
| --- | --- |

—

Bivalne in delovne razmere

| — | Navigacijska oprema |
| --- | --- |

—

Navigacijska oprema

| — | Reševalne naprave |
| --- | --- |

—

Reševalne naprave

| — | Nevarno blago |
| --- | --- |

—

Nevarno blago

| — | Pogonska in pomožna strojna oprema |
| --- | --- |

—

Pogonska in pomožna strojna oprema

| — | Preprečevanje onesnaževanja |
| --- | --- |

—

Preprečevanje onesnaževanja

Pri razširjenem pregledu se ob upoštevanju praktične izvedljivosti ali morebitnih omejitev v zvezi z varnostjo oseb, ladje ali pristanišča preveri specifične elemente nevarnih delov, glede na vrsto plovila, ki se pregleduje, kot je določeno v skladu s členom 14(3).

Sreda, 24. september 2008PRILOGA VIII

DOLOČBE V ZVEZI Z ZAVRNITVIJO DOSTOPA DO PRISTANIŠČ IN SIDRIŠČ V SKUPNOSTI

(iz člena 16)

| 1. | Če so izpolnjeni pogoji, navedeni v členu 16(1) pristojni organ pristanišča, v katerem je ladja zadržana tretjič, pisno obvesti poveljnika ladje, da bo izdana odločba o zavrnitvi dostopa, ki bo začela veljati takoj, ko bo ladja izplula iz pristanišča. Odločba o zavrnitvi dostopa začne veljati takoj, ko ladja po odpravi pomanjkljivosti, zaradi katerih je bila zadržana, izpluje iz pristanišča. |
| --- | --- |

1.

Če so izpolnjeni pogoji, navedeni v členu 16(1) pristojni organ pristanišča, v katerem je ladja zadržana tretjič, pisno obvesti poveljnika ladje, da bo izdana odločba o zavrnitvi dostopa, ki bo začela veljati takoj, ko bo ladja izplula iz pristanišča. Odločba o zavrnitvi dostopa začne veljati takoj, ko ladja po odpravi pomanjkljivosti, zaradi katerih je bila zadržana, izpluje iz pristanišča.

| 2. | Pristojni organ pošlje izvod odločbe o zavrnitvi dostopa pristojnemu upravnemu organu države zastave, zadevni priznani organizaciji, drugim državam članicam in drugim podpisnicam Pariškega MOU ter Komisiji in Sekretariatu Pariškega MOU. Pristojni organ mora inšpekcijsko bazo podatkov tudi takoj posodobiti z informacijami o odločbah o zavrnitvi vstopa. |
| --- | --- |

2.

Pristojni organ pošlje izvod odločbe o zavrnitvi dostopa pristojnemu upravnemu organu države zastave, zadevni priznani organizaciji, drugim državam članicam in drugim podpisnicam Pariškega MOU ter Komisiji in Sekretariatu Pariškega MOU. Pristojni organ mora inšpekcijsko bazo podatkov tudi takoj posodobiti z informacijami o odločbah o zavrnitvi vstopa.

| 3. | Da bi bila odločitev o zavrnitvi dostopa razveljavljena, morata lastnik ali upravljavec ladje nasloviti uradno zahtevo na pristojni organ države članice, ki je izdal odločitev o zavrnitvi dostopa. Tej zahtevi mora biti priložen dokument pristojnega upravnega organa države zastave, ki ga je po obisku na krovu ladje izdal inšpektor, ki ga je pooblastil upravni organ države zastave, ki dokazuje, da je ladja popolnoma v skladu z veljavnimi določbami mednarodnih konvencij. Upravni organ države zastave pristojnemu organu predloži dokaz, da je bil opravljen obisk na krovu. |
| --- | --- |

3.

Da bi bila odločitev o zavrnitvi dostopa razveljavljena, morata lastnik ali upravljavec ladje nasloviti uradno zahtevo na pristojni organ države članice, ki je izdal odločitev o zavrnitvi dostopa. Tej zahtevi mora biti priložen dokument pristojnega upravnega organa države zastave, ki ga je po obisku na krovu ladje izdal inšpektor, ki ga je pooblastil upravni organ države zastave, ki dokazuje, da je ladja popolnoma v skladu z veljavnimi določbami mednarodnih konvencij. Upravni organ države zastave pristojnemu organu predloži dokaz, da je bil opravljen obisk na krovu.

| 4. | Zahtevi o razveljavitvi odločitve o zavrnitvi dostopa mora biti prav tako priložen, če je primerno, dokument klasifikacijskega zavoda, ki je ladjo klasificirala po obisku inšpektorja klasifikacijskega zavoda na krovu ladje, in ki priča o tem, da je ladja v skladu s klasifikacijskimi standardi, ki jih je ta družba določila. Klasifikacijski zavod pristojnemu organu predloži dokaz, da je bil opravljen obisk na krovu. |
| --- | --- |

4.

Zahtevi o razveljavitvi odločitve o zavrnitvi dostopa mora biti prav tako priložen, če je primerno, dokument klasifikacijskega zavoda, ki je ladjo klasificirala po obisku inšpektorja klasifikacijskega zavoda na krovu ladje, in ki priča o tem, da je ladja v skladu s klasifikacijskimi standardi, ki jih je ta družba določila. Klasifikacijski zavod pristojnemu organu predloži dokaz, da je bil opravljen obisk na krovu.

| 5. | Odločitev o zavrnitvi dostopa je lahko razveljavljena šele po preteku, kakor je navedeno v členu 16 te direktive in po ponovnem inšpekcijskem pregledu ladje v dogovorjenem pristanišču. Če je dogovorjeno pristanišče v državi članici, lahko pristojni organ te države na zahtevo pristojnega organa, ki je izdal odločitev o zavrnitvi dostopa, dovoli ladji vpluti v dogovorjeno pristanišče zaradi izvedbe ponovnega inšpekcijskega pregleda. V takšnih primerih se v pristanišču do razveljavitve odločitve o zavrnitvi dostopa ne izvajajo nikakršni postopki s tovorom. |
| --- | --- |

5.

Odločitev o zavrnitvi dostopa je lahko razveljavljena šele po preteku, kakor je navedeno v členu 16 te direktive in po ponovnem inšpekcijskem pregledu ladje v dogovorjenem pristanišču. Če je dogovorjeno pristanišče v državi članici, lahko pristojni organ te države na zahtevo pristojnega organa, ki je izdal odločitev o zavrnitvi dostopa, dovoli ladji vpluti v dogovorjeno pristanišče zaradi izvedbe ponovnega inšpekcijskega pregleda. V takšnih primerih se v pristanišču do razveljavitve odločitve o zavrnitvi dostopa ne izvajajo nikakršni postopki s tovorom.

| 6. | Če se je zadržanje, katerega posledica je bila odločitev o zavrnitvi dostopa, nanašalo na pomanjkljivosti v ladijski konstrukciji, lahko pristojni organ, ki je izdal odločitev o zavrnitvi dostopa, zahteva, da morajo biti nekateri prostori, vključno s prostori za tovor in rezervoar, dostopni za pregled med ponovnim inšpekcijskim pregledom. |
| --- | --- |

6.

Če se je zadržanje, katerega posledica je bila odločitev o zavrnitvi dostopa, nanašalo na pomanjkljivosti v ladijski konstrukciji, lahko pristojni organ, ki je izdal odločitev o zavrnitvi dostopa, zahteva, da morajo biti nekateri prostori, vključno s prostori za tovor in rezervoar, dostopni za pregled med ponovnim inšpekcijskim pregledom.

| 7. | Ponovni inšpekcijski pregled opravi pristojni organ države članice, ki je izdala odločitev o zavrnitvi dostopa, ali pristojni organ namembnega pristanišča ob soglasju pristojnega organa države članice, ki je izdala odločitev o zavrnitvi dostopa. Pristojni organ lahko zahteva, da mora biti ponovni inšpekcijski pregled najavljen do 14 dni vnaprej. Tej državi članici morajo biti predloženi zadostni dokazi, da ladja v celoti izpolnjuje ustrezne zahteve konvencij. |
| --- | --- |

7.

Ponovni inšpekcijski pregled opravi pristojni organ države članice, ki je izdala odločitev o zavrnitvi dostopa, ali pristojni organ namembnega pristanišča ob soglasju pristojnega organa države članice, ki je izdala odločitev o zavrnitvi dostopa. Pristojni organ lahko zahteva, da mora biti ponovni inšpekcijski pregled najavljen do 14 dni vnaprej. Tej državi članici morajo biti predloženi zadostni dokazi, da ladja v celoti izpolnjuje ustrezne zahteve konvencij.

| 8. | Ponovni pregled obsega razširjeni pregled, ki mora zajeti vsaj ustrezne postavke Priloge VII. |
| --- | --- |

8.

Ponovni pregled obsega razširjeni pregled, ki mora zajeti vsaj ustrezne postavke Priloge VII.

| 9. | Vse stroške tega razširjenega inšpekcijskega pregleda nosi lastnik ali upravljavec ladje. |
| --- | --- |

9.

Vse stroške tega razširjenega inšpekcijskega pregleda nosi lastnik ali upravljavec ladje.

| 10. | Če rezultati razširjenega inšpekcijskega pregleda zadovoljijo državo članico v skladu s Prilogo VII, mora biti odločitev o zavrnitvi dostopa razveljavljena in ladijska družba o tem pisno obveščena. |
| --- | --- |

10.

Če rezultati razširjenega inšpekcijskega pregleda zadovoljijo državo članico v skladu s Prilogo VII, mora biti odločitev o zavrnitvi dostopa razveljavljena in ladijska družba o tem pisno obveščena.

| 11. | Pristojni organ prav tako pisno sporoči svojo odločitev pristojnemu upravnemu organu države zastave, zadevnemu klasifikacijskemu zavodu, drugim državam članicam, drugim podpisnicam Pariškega MOU, Komisiji in Sekretariatu Pariškega MOU. Pristojni organ mora inšpekcijsko bazo podatkov tudi takoj posodobiti s podatki o razveljavitvi odločitve o zavrnitvi dostopa. |
| --- | --- |

11.

Pristojni organ prav tako pisno sporoči svojo odločitev pristojnemu upravnemu organu države zastave, zadevnemu klasifikacijskemu zavodu, drugim državam članicam, drugim podpisnicam Pariškega MOU, Komisiji in Sekretariatu Pariškega MOU. Pristojni organ mora inšpekcijsko bazo podatkov tudi takoj posodobiti s podatki o razveljavitvi odločitve o zavrnitvi dostopa.

| 12. | Podatki o ladjah, ki jim je bil zavrnjen dostop do pristanišč v Skupnosti, morajo biti dostopni v inšpekcijski bazi podatkov in objavljeni v skladu z določbami člena 26 in Priloge XIII. |
| --- | --- |

12.

Podatki o ladjah, ki jim je bil zavrnjen dostop do pristanišč v Skupnosti, morajo biti dostopni v inšpekcijski bazi podatkov in objavljeni v skladu z določbami člena 26 in Priloge XIII.

Sreda, 24. september 2008PRILOGA IX

POROČILO O INŠPEKCIJSKEM PREGLEDU

(iz člena 17)

Poročilo o inšpekcijskem pregledu mora vsebovati vsaj naslednje točke:

I.   Splošno

| 1. | Pristojni organ, ki je sestavil poročilo |
| --- | --- |

1.

Pristojni organ, ki je sestavil poročilo

| 2. | Datum in kraj inšpekcijskega pregleda |
| --- | --- |

2.

Datum in kraj inšpekcijskega pregleda

| 3. | Ime pregledane ladje |
| --- | --- |

3.

Ime pregledane ladje

| 4. | Zastava |
| --- | --- |

4.

Zastava

| 5. | Vrsta ladje (kakor je navedeno v spričevalu o varnem upravljanju) |
| --- | --- |

5.

Vrsta ladje (kakor je navedeno v spričevalu o varnem upravljanju)

| 6. | Identifikacijska številka IMO |
| --- | --- |

6.

Identifikacijska številka IMO

| 7. | Klicni znak |
| --- | --- |

7.

Klicni znak

| 8. | Bruto tonaža (bt) |
| --- | --- |

8.

Bruto tonaža (bt)

| 9. | Nosilnost (če je primerno) |
| --- | --- |

9.

Nosilnost (če je primerno)

| 10. | Leto izgradnje, kakor je določeno na podlagi datuma, navedenega v spričevalih o varnosti ladje |
| --- | --- |

10.

Leto izgradnje, kakor je določeno na podlagi datuma, navedenega v spričevalih o varnosti ladje

| 11. | Klasifikacijski zavod ali klasifikacijski zavodi in po potrebi katera koli druga organizacija, ki je izdala/so izdale tej ladji morebitna klasifikacijska spričevala |
| --- | --- |

11.

Klasifikacijski zavod ali klasifikacijski zavodi in po potrebi katera koli druga organizacija, ki je izdala/so izdale tej ladji morebitna klasifikacijska spričevala

| 12. | Priznana organizacija ali priznane organizacije in/ali katera koli druga stranka, ki je izdala/so izdale tej ladji spričevala v imenu države zastave, v skladu z veljavnimi konvencijami |
| --- | --- |

12.

Priznana organizacija ali priznane organizacije in/ali katera koli druga stranka, ki je izdala/so izdale tej ladji spričevala v imenu države zastave, v skladu z veljavnimi konvencijami

| 13. | Ime in naslov družbe ali upravljavca ladje |
| --- | --- |

13.

Ime in naslov družbe ali upravljavca ladje

| 14. | Ime in naslov zakupnika, odgovornega za izbiro ladje in vrsto zakupa za ladje, ki prevažajo razsuti tovor v tekočem ali trdnem stanju |
| --- | --- |

14.

Ime in naslov zakupnika, odgovornega za izbiro ladje in vrsto zakupa za ladje, ki prevažajo razsuti tovor v tekočem ali trdnem stanju

| 15. | Končni datum sestave inšpekcijskega poročila |
| --- | --- |

15.

Končni datum sestave inšpekcijskega poročila

| 16. | Navedba, da se podrobne informacije o inšpekcijskem pregledu ali zadržanju lahko objavijo. |
| --- | --- |

16.

Navedba, da se podrobne informacije o inšpekcijskem pregledu ali zadržanju lahko objavijo.

II.   Informacije o inšpekcijskem pregledu

| 1. | Spričevala, izdana na podlagi ustreznih konvencij, organ ali organizacija, ki sta izdala zadevno(-a) spričevalo(-a), vključno z datumom izdaje in preteka veljavnosti |
| --- | --- |

1.

Spričevala, izdana na podlagi ustreznih konvencij, organ ali organizacija, ki sta izdala zadevno(-a) spričevalo(-a), vključno z datumom izdaje in preteka veljavnosti

| 2. | Deli ali elementi ladje, ki so bili pregledani (ob podrobnem ali razširjenem inšpekcijskem pregledu) |
| --- | --- |

2.

Deli ali elementi ladje, ki so bili pregledani (ob podrobnem ali razširjenem inšpekcijskem pregledu)

| 3. | Pristanišče in datum zadnjega vmesnega ali letnega nadzora ali pregleda, namenjenega izdaji spričevala in ime organizacije, ki je izvedla ta nadzor. |
| --- | --- |

3.

Pristanišče in datum zadnjega vmesnega ali letnega nadzora ali pregleda, namenjenega izdaji spričevala in ime organizacije, ki je izvedla ta nadzor.

| 4. | Vrsta inšpekcijskega pregleda (inšpekcijski pregled, podrobni inšpekcijski pregled ali razširjeni inšpekcijski pregled) |
| --- | --- |

4.

Vrsta inšpekcijskega pregleda (inšpekcijski pregled, podrobni inšpekcijski pregled ali razširjeni inšpekcijski pregled)

| 5. | Vrsta pomanjkljivosti |
| --- | --- |

5.

Vrsta pomanjkljivosti

| 6. | Sprejeti ukrepi. |
| --- | --- |

6.

Sprejeti ukrepi.

III.   Dodatne informacije ob zadržanju

| 1. | Datum odločitve o zadržanju |
| --- | --- |

1.

Datum odločitve o zadržanju

| 2. | Datum razveljavitve odločitve o zadržanju |
| --- | --- |

2.

Datum razveljavitve odločitve o zadržanju

| 3. | Vrsta pomanjkljivosti, ki upravičuje odločitev za zadržanje (sklicevanje na konvencije, če je primerno) |
| --- | --- |

3.

Vrsta pomanjkljivosti, ki upravičuje odločitev za zadržanje (sklicevanje na konvencije, če je primerno)

| 4. | Navedba, če je primerno, ali je priznana organizacija ali katera koli druga zasebna organizacija, ki je izvedla nadzor, odgovorna za pomanjkljivosti, ki so posamično ali skupaj privedle do zadržanja |
| --- | --- |

4.

Navedba, če je primerno, ali je priznana organizacija ali katera koli druga zasebna organizacija, ki je izvedla nadzor, odgovorna za pomanjkljivosti, ki so posamično ali skupaj privedle do zadržanja

| 5. | Sprejeti ukrepi. |
| --- | --- |

5.

Sprejeti ukrepi.

Sreda 24 september 2008PRILOGA X

MERILA ZA ZADRŽANJE LADJE

(iz člena 19(3))

UVOD

Preden inšpektor odloči, ali pomanjkljivosti, ugotovljene pri inšpekcijskem pregledu, upravičujejo zadržanje vpletene ladje, mora uporabiti merila, navedena v nadaljevanju v točkah 1 in 2.

Točka 3 zajema primere pomanjkljivosti, ki že sami po sebi upravičujejo zadržanje vpletene ladje (glej člen 19(4)).

Če je razlog za zadržanje posledica naključne škode, utrpele med plovbo ladje v pristanišče, se odločitev za zadržanje ne izda, pod pogojem:

| a) | da so bile ustrezno upoštevane zahteve pravila I/11(c) SOLAS 74, ki zadevajo obveščanje pristojnega upravnega organa države zastave, imenovanega inšpektorja ali priznane organizacije, odgovorne za izdajo ustreznega potrdila; |
| --- | --- |

a)

da so bile ustrezno upoštevane zahteve pravila I/11(c) SOLAS 74, ki zadevajo obveščanje pristojnega upravnega organa države zastave, imenovanega inšpektorja ali priznane organizacije, odgovorne za izdajo ustreznega potrdila;

| b) | da je poveljnik ali lastnik ladje pred vplutjem v pristanišče predložil pomorskemu inšpekcijskemu organu podrobne podatke o okoliščinah nesreče in utrpeli škodi ter zahtevanem obveščanju pristojnega upravnega organa države zastave; |
| --- | --- |

b)

da je poveljnik ali lastnik ladje pred vplutjem v pristanišče predložil pomorskemu inšpekcijskemu organu podrobne podatke o okoliščinah nesreče in utrpeli škodi ter zahtevanem obveščanju pristojnega upravnega organa države zastave;

| c) | da so na ladji sprejeti primerni ukrepi za izboljšanje v zadovoljstvo pristojnih organov; in |
| --- | --- |

c)

da so na ladji sprejeti primerni ukrepi za izboljšanje v zadovoljstvo pristojnih organov; in

| d) | da pristojni organ zagotovi, po prejemu obvestila o izvršitvi ukrepov za izboljšanje, da so odpravljene pomanjkljivosti, ki so nedvomno ogrožale varnost, zdravje ali okolje. |
| --- | --- |

d)

da pristojni organ zagotovi, po prejemu obvestila o izvršitvi ukrepov za izboljšanje, da so odpravljene pomanjkljivosti, ki so nedvomno ogrožale varnost, zdravje ali okolje.

1.   GLAVNA MERILA

Pri strokovni presoji o tem, ali naj ladjo zadrži ali ne, bo inšpektor uporabil naslednja merila:

Določitev časa:

Ladje, ki niso varne za nadaljevanje plovbe, se zadržijo po prvem inšpekcijskem pregledu, ne glede na to, koliko časa bodo v pristanišču.

Kriterij:

| | Ladja se zadrži, če so pomanjkljivosti na njej dovolj resne, da se mora inšpektor zaradi njih vrniti na ladjo, da se prepriča, ali so bile odpravljene, preden ladja odpluje. |
| --- | --- |

Ladja se zadrži, če so pomanjkljivosti na njej dovolj resne, da se mora inšpektor zaradi njih vrniti na ladjo, da se prepriča, ali so bile odpravljene, preden ladja odpluje.

| | Potreba, da se inšpektor vrne na ladjo, je opredeljena z resnostjo pomanjkljivosti. To ne pomeni take obveznosti v vsakem primeru. Pomeni pa, da bodo organi po možnosti s ponovnim obiskom preverili, ali so bile pomanjkljivosti odpravljene pred odhodom. |
| --- | --- |

Potreba, da se inšpektor vrne na ladjo, je opredeljena z resnostjo pomanjkljivosti. To ne pomeni take obveznosti v vsakem primeru. Pomeni pa, da bodo organi po možnosti s ponovnim obiskom preverili, ali so bile pomanjkljivosti odpravljene pred odhodom.

2.   UPORABA GLAVNIH MERIL

Kadar se inšpektor odloča, ali so pomanjkljivosti, ki jih je odkril na ladji, dovolj resne, da je zaradi njih treba zadržati ladje, naj ugotovi, ali:

| 1. | ima ladja ustrezne, veljavne listine; |
| --- | --- |

1.

ima ladja ustrezne, veljavne listine;

| 2. | ima ladja posadko, kakor se zahteva v listini o najmanjšem številu članov posadke, potrebnih za varno plovbo. |
| --- | --- |

2.

ima ladja posadko, kakor se zahteva v listini o najmanjšem številu članov posadke, potrebnih za varno plovbo.

Med inšpekcijskim pregledom mora inšpektor prav tako oceniti, ali je ladja in/ali posadka sposobna:

| 3. | varno pluti pri naslednjem prevozu; |
| --- | --- |

3.

varno pluti pri naslednjem prevozu;

| 4. | varno ravnati s tovorom in ga prevažati ter nadzorovati stanje tovora pri naslednjem prevozu; |
| --- | --- |

4.

varno ravnati s tovorom in ga prevažati ter nadzorovati stanje tovora pri naslednjem prevozu;

| 5. | varno upravljati strojnico pri naslednjem prevozu; |
| --- | --- |

5.

varno upravljati strojnico pri naslednjem prevozu;

| 6. | ohranjati primerno pogonsko moč in krmiljenje pri naslednjem prevozu; |
| --- | --- |

6.

ohranjati primerno pogonsko moč in krmiljenje pri naslednjem prevozu;

| 7. | učinkovito gasiti požare v katerem koli delu ladje pri naslednjem prevozu; |
| --- | --- |

7.

učinkovito gasiti požare v katerem koli delu ladje pri naslednjem prevozu;

| 8. | hitro in varno zapustiti ladjo ter po potrebi izvesti reševanje pri naslednjem prevozu; |
| --- | --- |

8.

hitro in varno zapustiti ladjo ter po potrebi izvesti reševanje pri naslednjem prevozu;

| 9. | preprečevati onesnaževanje okolja neprestano med naslednjim prevozom; |
| --- | --- |

9.

preprečevati onesnaževanje okolja neprestano med naslednjim prevozom;

| 10. | ohranjati primerno stabilnost pri naslednjem prevozu; |
| --- | --- |

10.

ohranjati primerno stabilnost pri naslednjem prevozu;

| 11. | ohranjati primerno neprepustnost za vodo neprestano med naslednjim prevozom; |
| --- | --- |

11.

ohranjati primerno neprepustnost za vodo neprestano med naslednjim prevozom;

| 12. | obveščati v izrednih razmerah po potrebi med naslednjim prevozom; |
| --- | --- |

12.

obveščati v izrednih razmerah po potrebi med naslednjim prevozom;

| 13. | zagotavljati varne in zdrave razmere na ladji med naslednjim prevozom; |
| --- | --- |

13.

zagotavljati varne in zdrave razmere na ladji med naslednjim prevozom;

| 14. | predložiti čim več informacij ob nesreči. |
| --- | --- |

14.

predložiti čim več informacij ob nesreči.

Če je ob upoštevanju vseh ugotovljenih pomanjkljivosti rezultat katere koli ocene negativen, je treba resno razmisliti o zadržanju ladje. Tudi kombinacija manj resnih pomanjkljivosti lahko upraviči zadržanje ladje.

3.   V nadaljevanju pomaga inšpektorju pri uporabi teh postopkov navedeni seznam pomanjkljivosti, ki štejejo za tako resne, da lahko upravičijo zadržanje ladje, razvrščenih v skupine po ustreznih konvencijah in/ali kodeksih. Seznam ni izčrpen.

3.1.   Splošno

Odsotnost veljavnih spričeval in listin, kakor jih zahtevajo ustrezni pravni akti. Vendar pa ladje, ki plujejo pod zastavo držav, ki niso članice konvencije ali niso izvršile drugih ustreznih pravnih aktov, nimajo pravice imeti spričeval, zahtevanih v konvenciji ali drugem ustreznem pravnem aktu. Zato odsotnost zahtevanih spričeval sama po sebi ne bi smela biti razlog za zadržanje teh ladij; vendar pa je treba ob upoštevanju klavzule „izključitev ugodnejše obravnave“ zahtevati, da ladja v glavnem izpolnjuje določbe, preden odpluje.

3.2.   Področja po SOLAS 74

| 1. | Nepravilno delovanje pogonskih in drugih pomembnih strojev ter električne napeljave. |
| --- | --- |

1.

Nepravilno delovanje pogonskih in drugih pomembnih strojev ter električne napeljave.

| 2. | Nezadostna snaga strojnice, prevelika količina mešanic zaoljene vode v kalužah, izolacija cevi, vključno z izpušnimi cevmi v strojnici, onesnaženi z olji, nepravilno delovanje kalužnih črpalk. |
| --- | --- |

2.

Nezadostna snaga strojnice, prevelika količina mešanic zaoljene vode v kalužah, izolacija cevi, vključno z izpušnimi cevmi v strojnici, onesnaženi z olji, nepravilno delovanje kalužnih črpalk.

| 3. | Nepravilno delovanje generatorja v sili, zasilne razsvetljave, akumulatorjev in stikal. |
| --- | --- |

3.

Nepravilno delovanje generatorja v sili, zasilne razsvetljave, akumulatorjev in stikal.

| 4. | Nepravilno delovanje glavnih in pomožnih krmilnih sistemov. |
| --- | --- |

4.

Nepravilno delovanje glavnih in pomožnih krmilnih sistemov.

| 5. | Odsotnost, nezadostna zmogljivost ali resno poslabšanje stanja osebnih naprav za reševanje, reševalnih plovil in naprav za spuščanje čolnov. |
| --- | --- |

5.

Odsotnost, nezadostna zmogljivost ali resno poslabšanje stanja osebnih naprav za reševanje, reševalnih plovil in naprav za spuščanje čolnov.

| 6. | Odsotnost, neustreznost ali znatno poslabšanje stanja naprav za odkrivanje požarov, požarnih alarmov, opreme za gašenje požarov, stalnih naprav za gašenje požarov, prezračevalnih ventilov, dušilnikov ognja, naprav za hitro zapiranje, tako da te ne ustrezajo več svojemu namenu. |
| --- | --- |

6.

Odsotnost, neustreznost ali znatno poslabšanje stanja naprav za odkrivanje požarov, požarnih alarmov, opreme za gašenje požarov, stalnih naprav za gašenje požarov, prezračevalnih ventilov, dušilnikov ognja, naprav za hitro zapiranje, tako da te ne ustrezajo več svojemu namenu.

| 7. | Odsotnost, znatno poslabšanje ali pomanjkljivo delovanje krovne protipožarne zaščite na tankerjih. |
| --- | --- |

7.

Odsotnost, znatno poslabšanje ali pomanjkljivo delovanje krovne protipožarne zaščite na tankerjih.

| 8. | Odsotnost, neustreznost ali resno poslabšanje stanja luči, signalnih teles ali zvočnih signalov. |
| --- | --- |

8.

Odsotnost, neustreznost ali resno poslabšanje stanja luči, signalnih teles ali zvočnih signalov.

| 9. | Odsotnost ali nepravilno delovanje radijske opreme za komunikacije v sili in komunikacije za zagotavljanje varnosti. |
| --- | --- |

9.

Odsotnost ali nepravilno delovanje radijske opreme za komunikacije v sili in komunikacije za zagotavljanje varnosti.

| 10. | Odsotnost ali nepravilno delovanje navigacijske opreme ob upoštevanju določb pravila V/16.2 SOLAS 74. |
| --- | --- |

10.

Odsotnost ali nepravilno delovanje navigacijske opreme ob upoštevanju določb pravila V/16.2 SOLAS 74.

| 11. | Odsotnost pomorskih kart in/ali drugih ustreznih pomorskih publikacij, potrebnih za načrtovano plovbo, ob upoštevanju, da se kot nadomestilo za klasične karte lahko uporablja homologirani sistem za prikazovanje elektronskih navigacijskih kart in informacij (ECDIS), v katerega so naloženi uradni podatki. |
| --- | --- |

11.

Odsotnost pomorskih kart in/ali drugih ustreznih pomorskih publikacij, potrebnih za načrtovano plovbo, ob upoštevanju, da se kot nadomestilo za klasične karte lahko uporablja homologirani sistem za prikazovanje elektronskih navigacijskih kart in informacij (ECDIS), v katerega so naloženi uradni podatki.

| 12. | Odsotnost neiskreče izpušne ventilacije v prostorih za prečrpavanje tovora. |
| --- | --- |

12.

Odsotnost neiskreče izpušne ventilacije v prostorih za prečrpavanje tovora.

| 13. | Resne pomanjkljivosti glede operativnih zahtev, kakor so opisane v oddelku 5.5 Priloge 1 k Pariškemu MOU. |
| --- | --- |

13.

Resne pomanjkljivosti glede operativnih zahtev, kakor so opisane v oddelku 5.5 Priloge 1 k Pariškemu MOU.

| 14. | Število, sestava ali usposobljenost posadke ne ustrezajo dokumentu o številu članov ladijske posadke. |
| --- | --- |

14.

Število, sestava ali usposobljenost posadke ne ustrezajo dokumentu o številu članov ladijske posadke.

| 15. | Neizvajanje programa povečanega nadzora v skladu s konvencijo SOLAS 74, poglavje XI, pravilo 2. |
| --- | --- |

15.

Neizvajanje programa povečanega nadzora v skladu s konvencijo SOLAS 74, poglavje XI, pravilo 2.

3.3.   Področja po kodeksu IBC

| 1. | Prevoz snovi, ki ni naveden v spričevalu o sposobnosti, ali manjkajoče informacije. |
| --- | --- |

1.

Prevoz snovi, ki ni naveden v spričevalu o sposobnosti, ali manjkajoče informacije.

| 2. | Manjkajoče ali poškodovane visokotlačne varnostne naprave. |
| --- | --- |

2.

Manjkajoče ali poškodovane visokotlačne varnostne naprave.

| 3. | Električna napeljava, ki ni sama po sebi varna ali v skladu z zahtevami v kodeksu. |
| --- | --- |

3.

Električna napeljava, ki ni sama po sebi varna ali v skladu z zahtevami v kodeksu.

| 4. | Viri vžiga na nevarnih mestih. |
| --- | --- |

4.

Viri vžiga na nevarnih mestih.

| 5. | Kršitve posebnih zahtev. |
| --- | --- |

5.

Kršitve posebnih zahtev.

| 6. | Prekoračitev največje dovoljene količine tovora v posameznem tanku. |
| --- | --- |

6.

Prekoračitev največje dovoljene količine tovora v posameznem tanku.

| 7. | Nezadostna toplotna zaščita občutljivih izdelkov. |
| --- | --- |

7.

Nezadostna toplotna zaščita občutljivih izdelkov.

3.4.   Področja po kodeksu IGC

| 1. | Prevoz snovi, ki ni naveden v spričevalu o sposobnosti, ali manjkajoče informacije o tovoru. |
| --- | --- |

1.

Prevoz snovi, ki ni naveden v spričevalu o sposobnosti, ali manjkajoče informacije o tovoru.

| 2. | Manjkajo zapiralne naprave za bivalne ali delovne prostore. |
| --- | --- |

2.

Manjkajo zapiralne naprave za bivalne ali delovne prostore.

| 3. | Pregrade niso neprepustne za pline. |
| --- | --- |

3.

Pregrade niso neprepustne za pline.

| 4. | Pokvarjene zračne zapore. |
| --- | --- |

4.

Pokvarjene zračne zapore.

| 5. | Manjkajo ali so pokvarjeni ventili za hitro zapiranje. |
| --- | --- |

5.

Manjkajo ali so pokvarjeni ventili za hitro zapiranje.

| 6. | Manjkajo ali so pokvarjeni varnostni ventili. |
| --- | --- |

6.

Manjkajo ali so pokvarjeni varnostni ventili.

| 7. | Električna napeljava, ki ni sama po sebi varna ali v skladu z zahtevami v kodeksu. |
| --- | --- |

7.

Električna napeljava, ki ni sama po sebi varna ali v skladu z zahtevami v kodeksu.

| 8. | Nedelujoči ventilatorji v tovornih prostorih. |
| --- | --- |

8.

Nedelujoči ventilatorji v tovornih prostorih.

| 9. | Nedelujoči tlačni alarmi v tovornih tankih. |
| --- | --- |

9.

Nedelujoči tlačni alarmi v tovornih tankih.

| 10. | Pokvarjena naprava za odkrivanje plina in/ali strupenega plina. |
| --- | --- |

10.

Pokvarjena naprava za odkrivanje plina in/ali strupenega plina.

| 11. | Prevoz snovi, ki jih je treba inhibirati, brez veljavnega spričevala o uporabi zaviralnih snovi. |
| --- | --- |

11.

Prevoz snovi, ki jih je treba inhibirati, brez veljavnega spričevala o uporabi zaviralnih snovi.

3.5.   Področja po konvenciji o tovornih črtah

| 1. | Velike poškodovane, korodirane ali luknjičaste površine pločevine in pripadajočih ojačitev na krovih in trupu, ki vplivajo na sposobnost ladje za plovbo ali odpornost za lokalne obremenitve, razen če so bila opravljena primerna začasna popravila za plovbo do pristanišča, v katerem bo opravljeno trajno popravilo. |
| --- | --- |

1.

Velike poškodovane, korodirane ali luknjičaste površine pločevine in pripadajočih ojačitev na krovih in trupu, ki vplivajo na sposobnost ladje za plovbo ali odpornost za lokalne obremenitve, razen če so bila opravljena primerna začasna popravila za plovbo do pristanišča, v katerem bo opravljeno trajno popravilo.

| 2. | Ugotovljena nezadostna stabilnost. |
| --- | --- |

2.

Ugotovljena nezadostna stabilnost.

| 3. | Odsotnost zadostnih in zanesljivih informacij v predpisani obliki, ki hitro in preprosto omogočajo poveljniku, da organizira natovarjanje in balastiranje ladje tako, da se ohranja varna stabilnost v vseh fazah in različnih razmerah potovanja ter prepreči nastanek vseh nesprejemljivih obremenitev ladijske konstrukcije. |
| --- | --- |

3.

Odsotnost zadostnih in zanesljivih informacij v predpisani obliki, ki hitro in preprosto omogočajo poveljniku, da organizira natovarjanje in balastiranje ladje tako, da se ohranja varna stabilnost v vseh fazah in različnih razmerah potovanja ter prepreči nastanek vseh nesprejemljivih obremenitev ladijske konstrukcije.

| 4. | Odsotnost, znatno poslabšanje ali okvara zapiralnih naprav, naprav za zapiranje tovornih odprtin in za vodo neprepustnih vrat. |
| --- | --- |

4.

Odsotnost, znatno poslabšanje ali okvara zapiralnih naprav, naprav za zapiranje tovornih odprtin in za vodo neprepustnih vrat.

| 5. | Prenatovorjenost. |
| --- | --- |

5.

Prenatovorjenost.

| 6. | Odsotnost oznake ugreza ali nečitljiva oznaka ugreza. |
| --- | --- |

6.

Odsotnost oznake ugreza ali nečitljiva oznaka ugreza.

3.6.   Področja po konvenciji MARPOL, Priloga I

| 1. | Odsotnost, resno poslabšanje ali nepravilno delovanje opreme za filtriranje zaoljene vode, sistema za spremljanje in nadzor izpusta olj ali alarmnih naprav 15 ppm. |
| --- | --- |

1.

Odsotnost, resno poslabšanje ali nepravilno delovanje opreme za filtriranje zaoljene vode, sistema za spremljanje in nadzor izpusta olj ali alarmnih naprav 15 ppm.

| 2. | Preostala prostornina prelivnega in/ali zlivnega tanka premajhna za načrtovano potovanje. |
| --- | --- |

2.

Preostala prostornina prelivnega in/ali zlivnega tanka premajhna za načrtovano potovanje.

| 3. | Ni knjige o oljih. |
| --- | --- |

3.

Ni knjige o oljih.

| 4. | Nedovoljena premostitev izliva. |
| --- | --- |

4.

Nedovoljena premostitev izliva.

| 5. | Dokumentacija s poročili o nadzoru manjka ali ni v skladu s Pravilom 13G(3)(b) konvencije MARPOL 73/78. |
| --- | --- |

5.

Dokumentacija s poročili o nadzoru manjka ali ni v skladu s Pravilom 13G(3)(b) konvencije MARPOL 73/78.

3.7.   Področja po konvenciji MARPOL 73/78, Priloga II

| 1. | Odsotnost priročnika P&A. |
| --- | --- |

1.

Odsotnost priročnika P&A.

| 2. | Tovor ni kategoriziran. |
| --- | --- |

2.

Tovor ni kategoriziran.

| 3. | Ni knjige o tovoru. |
| --- | --- |

3.

Ni knjige o tovoru.

| 4. | Prevoz oljem podobnih snovi brez izpolnitve zahtev ali brez ustrezno dopolnjenega spričevala. |
| --- | --- |

4.

Prevoz oljem podobnih snovi brez izpolnitve zahtev ali brez ustrezno dopolnjenega spričevala.

| 5. | Nedovoljena premostitev izliva. |
| --- | --- |

5.

Nedovoljena premostitev izliva.

3.8.   Področja po konvenciji MARPOL 73/78, Priloga V

| 1. | Odsotnost načrta ravnanja z odpadki. |
| --- | --- |

1.

Odsotnost načrta ravnanja z odpadki.

| 2. | Ni dnevnika o ravnanju z odpadki. |
| --- | --- |

2.

Ni dnevnika o ravnanju z odpadki.

| 3. | Ladijsko osebje ni seznanjeno z zahtevami iz načrta ravnanja z odpadki v zvezi z odstranjevanjem/odvajanjem. |
| --- | --- |

3.

Ladijsko osebje ni seznanjeno z zahtevami iz načrta ravnanja z odpadki v zvezi z odstranjevanjem/odvajanjem.

3.9.   Področja po konvenciji STCW in Direktivi 2001/25/ES

| 1. | Pomorščaki nimajo spričevala, nimajo ustreznega spričevala, nimajo veljavnega dovoljenja ali ne predložijo dokumentiranega dokazila o tem, da so upravi države zastave predložili vlogo za dovoljenje. |
| --- | --- |

1.

Pomorščaki nimajo spričevala, nimajo ustreznega spričevala, nimajo veljavnega dovoljenja ali ne predložijo dokumentiranega dokazila o tem, da so upravi države zastave predložili vlogo za dovoljenje.

| 2. | Dokaz, da je bilo spričevalo pridobljeno z goljufijo ali imetnik spričevala ni oseba, ki ji je bilo spričevalo prvotno izdano. |
| --- | --- |

2.

Dokaz, da je bilo spričevalo pridobljeno z goljufijo ali imetnik spričevala ni oseba, ki ji je bilo spričevalo prvotno izdano.

| 3. | Zahteve uprave države zastave v zvezi s številom članov ladijske posadke, ki jih je treba upoštevati, niso izpolnjene. |
| --- | --- |

3.

Zahteve uprave države zastave v zvezi s številom članov ladijske posadke, ki jih je treba upoštevati, niso izpolnjene.

| 4. | Določbe v zvezi s stražarjenjem na poveljniškem mostu ali na stroju niso v skladu z zahtevami, ki jih je za ladjo določila uprava države zastave. |
| --- | --- |

4.

Določbe v zvezi s stražarjenjem na poveljniškem mostu ali na stroju niso v skladu z zahtevami, ki jih je za ladjo določila uprava države zastave.

| 5. | Na straži ni osebe, usposobljene za upravljanje opreme, bistvene za varno plovbo, varnostne radijske zveze ali preprečevanje onesnaževanja morja. |
| --- | --- |

5.

Na straži ni osebe, usposobljene za upravljanje opreme, bistvene za varno plovbo, varnostne radijske zveze ali preprečevanje onesnaževanja morja.

| 6. | Ni predloženo dokazilo o strokovni usposobljenosti za naloge, dodeljene pomorščakom v zvezi z varnostjo ladje in preprečevanjem onesnaževanja. |
| --- | --- |

6.

Ni predloženo dokazilo o strokovni usposobljenosti za naloge, dodeljene pomorščakom v zvezi z varnostjo ladje in preprečevanjem onesnaževanja.

| 7. | Ni zagotovljenih oseb za prvo stražo na začetku plovbe in poznejše menjave straže, ki bi bile dovolj spočite in tudi sicer sposobne za delo. |
| --- | --- |

7.

Ni zagotovljenih oseb za prvo stražo na začetku plovbe in poznejše menjave straže, ki bi bile dovolj spočite in tudi sicer sposobne za delo.

3.10.   Področja po konvencijah ILO

| 1. | Premalo hrane za plovbo do naslednjega pristanišča. |
| --- | --- |

1.

Premalo hrane za plovbo do naslednjega pristanišča.

| 2. | Premalo pitne vode za plovbo do naslednjega pristanišča. |
| --- | --- |

2.

Premalo pitne vode za plovbo do naslednjega pristanišča.

| 3. | Zelo nehigienske razmere na ladji. |
| --- | --- |

3.

Zelo nehigienske razmere na ladji.

| 4. | Ni ogrevanja bivalnih prostorov na ladji, ki pluje v predelih, kjer utegnejo biti temperature zelo nizke. |
| --- | --- |

4.

Ni ogrevanja bivalnih prostorov na ladji, ki pluje v predelih, kjer utegnejo biti temperature zelo nizke.

| 5. | 5 Slaba ventilacija v bivalnih prostorih ladje. |
| --- | --- |

5.

5 Slaba ventilacija v bivalnih prostorih ladje.

| 6. | Preveč odpadkov v prehodih/bivalnih prostorih, z opremo ali s tovorom napolnjeni prehodi/bivalni prostori ali drugače (preveč) nevarne razmere v njih. |
| --- | --- |

6.

Preveč odpadkov v prehodih/bivalnih prostorih, z opremo ali s tovorom napolnjeni prehodi/bivalni prostori ali drugače (preveč) nevarne razmere v njih.

| 7. | Jasni dokazi, da je stražarsko osebje in drugo delovno osebje za prvo stražo ali naslednje straže preutrujeno. |
| --- | --- |

7.

Jasni dokazi, da je stražarsko osebje in drugo delovno osebje za prvo stražo ali naslednje straže preutrujeno.

3.11   Področja, ki morda ne upravičujejo zadrževanja ladje, na katerih pa je treba na primer začasno ustaviti postopke s tovorom.

Nepravilno delovanje (ali vzdrževanje) sistema inertnega plina, opreme ali strojev, povezanih s tovorom, se šteje za zadosten razlog za ustavitev postopkov s tovorom.

Sreda, 24. september 2008PRILOGA XI

MINIMALNA MERILA ZA INŠPEKTORJE

(iz člena 22(1) in (5))

| 1. | Inšpektorji morajo imeti ustrezno teoretično znanje o ladjah in njihovem obratovanju ter praktične izkušnje na tem področju. Usposobljeni morajo biti za uveljavljanje zahtev konvencij in ustreznih postopkov v zvezi z inšpekcijo za varnost plovbe. To znanje in strokovna usposobljenost za uveljavljanje mednarodnih zahtev in zahtev Skupnosti morata biti pridobljeni na dokumentiranih programih usposabljanja. |
| --- | --- |

1.

Inšpektorji morajo imeti ustrezno teoretično znanje o ladjah in njihovem obratovanju ter praktične izkušnje na tem področju. Usposobljeni morajo biti za uveljavljanje zahtev konvencij in ustreznih postopkov v zvezi z inšpekcijo za varnost plovbe. To znanje in strokovna usposobljenost za uveljavljanje mednarodnih zahtev in zahtev Skupnosti morata biti pridobljeni na dokumentiranih programih usposabljanja.

| 2. | Minimalni pogoji, ki jih morajo inšpektorji izpolnjevati, so bodisi:






  a) | primerna kvalifikacija, pridobljena na pomorski ali navtični ustanovi, in ustrezne izkušnje kot potrjeni ladijski častnik, ki ima ali je imel veljavno spričevalo o usposobljenosti STCW II/2 ali III/2, ki ni omejen glede na delovno področje, pogonsko moč ali tonažo; ali |
| --- | --- | --- |

2.

Minimalni pogoji, ki jih morajo inšpektorji izpolnjevati, so bodisi:

a)

primerna kvalifikacija, pridobljena na pomorski ali navtični ustanovi, in ustrezne izkušnje kot potrjeni ladijski častnik, ki ima ali je imel veljavno spričevalo o usposobljenosti STCW II/2 ali III/2, ki ni omejen glede na delovno področje, pogonsko moč ali tonažo; ali

| b) | opravljen izpit, ki ga priznava pristojni organ za ladjedelskega inženirja, strojnega inženirja ali inženirja na področju pomorskega prometa in najmanj pet let delovnih izkušenj na tem mestu; ali |
| --- | --- |

b)

opravljen izpit, ki ga priznava pristojni organ za ladjedelskega inženirja, strojnega inženirja ali inženirja na področju pomorskega prometa in najmanj pet let delovnih izkušenj na tem mestu; ali

| c) | imeti ustrezno univerzitetno ali enakovredno izobrazbo ter zaključeno izobraževanje in ustrezno usposabljanje kot inšpektorji za varnost plovbe. |
| --- | --- |

c)

imeti ustrezno univerzitetno ali enakovredno izobrazbo ter zaključeno izobraževanje in ustrezno usposabljanje kot inšpektorji za varnost plovbe.

| 3. | Inšpektor:






  — | je moral vsaj eno leto službovati kot ladijski inšpektor države zastave, odgovoren bodisi za preglede, namenjene izdaji spričeval, ali izdajanje spričeval v skladu s konvencijami, ali sodelovati pri spremljanju dejavnosti priznanih organizacij, na katere je bilo preneseno izvajanje predpisanih nalog, ali |
| --- | --- | --- |

3.

Inšpektor:

—

je moral vsaj eno leto službovati kot ladijski inšpektor države zastave, odgovoren bodisi za preglede, namenjene izdaji spričeval, ali izdajanje spričeval v skladu s konvencijami, ali sodelovati pri spremljanju dejavnosti priznanih organizacij, na katere je bilo preneseno izvajanje predpisanih nalog, ali

| — | je pridobil pristojnosti na enaki ravni tako, da se je vsaj leto dni usposabljal na terenu in sodeloval pri pomorskih inšpekcijskih pregledih pod vodstvom izkušenih pomorskih inšpektorjev |
| --- | --- |

—

je pridobil pristojnosti na enaki ravni tako, da se je vsaj leto dni usposabljal na terenu in sodeloval pri pomorskih inšpekcijskih pregledih pod vodstvom izkušenih pomorskih inšpektorjev

| 4. | Inšpektorji za varnost plovbe, navedeni pod 2(a), morajo imeti najmanj pet let pomorskih delovnih izkušenj vključno z obdobji, ko so delali na morju kot krovni oziroma strojni častniki ali kot inšpektorji države zastave ali kot pomočniki pomorskih inšpektorjev. V okviru teh izkušenj so morali najmanj dve leti službovati na morju kot krovni ali strojni častnik. |
| --- | --- |

4.

Inšpektorji za varnost plovbe, navedeni pod 2(a), morajo imeti najmanj pet let pomorskih delovnih izkušenj vključno z obdobji, ko so delali na morju kot krovni oziroma strojni častniki ali kot inšpektorji države zastave ali kot pomočniki pomorskih inšpektorjev. V okviru teh izkušenj so morali najmanj dve leti službovati na morju kot krovni ali strojni častnik.

| 5. | Strokovni inšpektorji morajo imeti sposobnost ustnega in pisnega sporazumevanja s pomorščaki v jeziku, ki ga na morju najpogosteje govorijo. |
| --- | --- |

5.

Strokovni inšpektorji morajo imeti sposobnost ustnega in pisnega sporazumevanja s pomorščaki v jeziku, ki ga na morju najpogosteje govorijo.

| 6. | Inšpektorji, ki ne izpolnjujejo navedenih meril, so prav tako sprejemljivi, če jih pristojni organi države članice zaposlijo za opravljanje inšpekcijskih pregledov na dan sprejetja te direktive. |
| --- | --- |

6.

Inšpektorji, ki ne izpolnjujejo navedenih meril, so prav tako sprejemljivi, če jih pristojni organi države članice zaposlijo za opravljanje inšpekcijskih pregledov na dan sprejetja te direktive.

| 7. | Kadar v državi članici inšpekcijski pregled iz člena 15(1) in (2) opravljajo pomorski inšpektorji, imajo ti inšpektorji ustrezne kvalifikacije, kar vključuje zadostna teoretična znanja in praktične izkušnje v pomorski varnosti. To običajno vključuje:






  a) | dobro razumevanje pomorske varnosti in njenega izvajanja na dejavnostih, ki jih pregledujejo; |
| --- | --- | --- |

7.

Kadar v državi članici inšpekcijski pregled iz člena 15(1) in (2) opravljajo pomorski inšpektorji, imajo ti inšpektorji ustrezne kvalifikacije, kar vključuje zadostna teoretična znanja in praktične izkušnje v pomorski varnosti. To običajno vključuje:

a)

dobro razumevanje pomorske varnosti in njenega izvajanja na dejavnostih, ki jih pregledujejo;

| b) | dobro praktično znanje tehnik in tehnologij na področju varnosti; |
| --- | --- |

b)

dobro praktično znanje tehnik in tehnologij na področju varnosti;

| c) | poznavanje inšpekcijskih načel, postopkov in tehnik; |
| --- | --- |

c)

poznavanje inšpekcijskih načel, postopkov in tehnik;

| d) | praktično znanje o dejavnostih, ki se pregledujejo. |
| --- | --- |

d)

praktično znanje o dejavnostih, ki se pregledujejo.

Sreda, 24. september 2008PRILOGA XII

FUNKCIJE INŠPEKCIJSKE BAZE PODATKOV

(iz člena 24(1))

| 1. | Inšpekcijska baza podatkov ima najmanj naslednje funkcije:






  — | vsebuje inšpekcijske podatke držav članic in vseh držav, pogodbenic Pariškega MOU; |
| --- | --- | --- |

1.

Inšpekcijska baza podatkov ima najmanj naslednje funkcije:

—

vsebuje inšpekcijske podatke držav članic in vseh držav, pogodbenic Pariškega MOU;

| — | zagotavlja podatke o rizičnem profilu ladje in o ladjah, na katerih je treba opraviti inšpekcijski pregled; |
| --- | --- |

—

zagotavlja podatke o rizičnem profilu ladje in o ladjah, na katerih je treba opraviti inšpekcijski pregled;

| — | izračunava obveznosti posameznih držav članic glede inšpekcijskih pregledov; |
| --- | --- |

—

izračunava obveznosti posameznih držav članic glede inšpekcijskih pregledov;

| — | zagotavlja izdelavo belega, sivega in črnega seznama držav zastave iz člena 16(1); |
| --- | --- |

—

zagotavlja izdelavo belega, sivega in črnega seznama držav zastave iz člena 16(1);

| — | zagotavlja podatke o uspešnosti družb; |
| --- | --- |

—

zagotavlja podatke o uspešnosti družb;

| — | določa elemente nevarnih delov, ki jih je treba preveriti ob vsakem pregledu. |
| --- | --- |

—

določa elemente nevarnih delov, ki jih je treba preveriti ob vsakem pregledu.

| 2. | Inšpekcijska baza podatkov mora biti takšna, da jo bo mogoče prilagoditi razvoju v prihodnosti in povezati z drugimi podatkovnimi bazami Skupnosti, ki se nanašajo na pomorsko varnost, med drugim tudi SafeSeaNet, ki bo zagotavljala podatke o dejanskem številu postankov v pristaniščih držav članic, ter po potrebi z ustreznimi nacionalnimi informacijskimi sistemi. |
| --- | --- |

2.

Inšpekcijska baza podatkov mora biti takšna, da jo bo mogoče prilagoditi razvoju v prihodnosti in povezati z drugimi podatkovnimi bazami Skupnosti, ki se nanašajo na pomorsko varnost, med drugim tudi SafeSeaNet, ki bo zagotavljala podatke o dejanskem številu postankov v pristaniščih držav članic, ter po potrebi z ustreznimi nacionalnimi informacijskimi sistemi.

| 3. | Med inšpekcijsko bazo podatkov in informacijskim sistemom Equasis bo vzpostavljena hiperpovezava. Države članice spodbujajo inšpektorje, naj pri izvajanju inšpekcijskih pregledov pregledajo javne in zasebne baze podatkov o inšpekcijskih pregledih ladij, ki so dostopne prek informacijskega sistema Equasis. |
| --- | --- |

3.

Med inšpekcijsko bazo podatkov in informacijskim sistemom Equasis bo vzpostavljena hiperpovezava. Države članice spodbujajo inšpektorje, naj pri izvajanju inšpekcijskih pregledov pregledajo javne in zasebne baze podatkov o inšpekcijskih pregledih ladij, ki so dostopne prek informacijskega sistema Equasis.

Sreda 24 september 2008PRILOGA XIII

OBJAVA INFORMACIJ O INŠPEKCIJSKIH PREGLEDIH, ZADRŽANJIH IN ZAVRNITVAH DOSTOPA V PRISTANIŠČIH DRŽAV ČLANIC

(iz člena 26)

| 1. | Podatki, objavljeni v skladu s členom 26, morajo vključevati naslednje:






  a) | ime ladje, |
| --- | --- | --- |

1.

Podatki, objavljeni v skladu s členom 26, morajo vključevati naslednje:

a)

ime ladje,

| b) | identifikacijsko številko IMO, |
| --- | --- |

b)

identifikacijsko številko IMO,

| c) | vrsto ladje, |
| --- | --- |

c)

vrsto ladje,

| d) | tonažo (bt), |
| --- | --- |

d)

tonažo (bt),

| e) | leto izgradnje, kakor je določeno na podlagi datuma, navedenega v spričevalih o varnosti ladje, |
| --- | --- |

e)

leto izgradnje, kakor je določeno na podlagi datuma, navedenega v spričevalih o varnosti ladje,

| f) | ime in naslov ladijske družbe, |
| --- | --- |

f)

ime in naslov ladijske družbe,

| g) | če ladje prevažajo tekoče ali trdne tovore v razsutem stanju, ime in naslov zakupnika, odgovornega za izbiro ladje in vrsto zakupa, |
| --- | --- |

g)

če ladje prevažajo tekoče ali trdne tovore v razsutem stanju, ime in naslov zakupnika, odgovornega za izbiro ladje in vrsto zakupa,

| h) | državo zastave, |
| --- | --- |

h)

državo zastave,

| i) | klasifikacijska in predpisana spričevala, izdana v skladu z ustreznimi konvencijami, in organ ali organizacijo, ki sta izdala posamezno zadevno(-a) spričevalo(-a), vključno z datumom izdaje in preteka veljavnosti, |
| --- | --- |

i)

klasifikacijska in predpisana spričevala, izdana v skladu z ustreznimi konvencijami, in organ ali organizacijo, ki sta izdala posamezno zadevno(-a) spričevalo(-a), vključno z datumom izdaje in preteka veljavnosti,

| j) | pristanišče in datum zadnjega vmesnega ali letnega nadzora za spričevala, navedena pod točko (i) zgoraj, in ime organa ali organizacije, ki je izvedla ta nadzor, |
| --- | --- |

j)

pristanišče in datum zadnjega vmesnega ali letnega nadzora za spričevala, navedena pod točko (i) zgoraj, in ime organa ali organizacije, ki je izvedla ta nadzor,

| k) | datum, državo, pristanišče zadržanja. |
| --- | --- |

k)

datum, državo, pristanišče zadržanja.

| 2. | Za ladje, ki so bile zadržane, morajo informacije, objavljeni v skladu s členom 26, vključevati tudi:






  a) | število zadržanj v preteklih 36 mesecih, |
| --- | --- | --- |

2.

Za ladje, ki so bile zadržane, morajo informacije, objavljeni v skladu s členom 26, vključevati tudi:

a)

število zadržanj v preteklih 36 mesecih,

| b) | datum razveljavitve zadržanja, |
| --- | --- |

b)

datum razveljavitve zadržanja,

| c) | trajanje zadržanja v dnevih, |
| --- | --- |

c)

trajanje zadržanja v dnevih,

| d) | razloge za zadržanje, navedene jasno in nedvoumno, |
| --- | --- |

d)

razloge za zadržanje, navedene jasno in nedvoumno,

| e) | navedbo, kadar je primerno, ali je priznana organizacija, ki je izvedla nadzor, odgovorna za pomanjkljivosti, ki so posamično ali skupno privedle do zadržanja, |
| --- | --- |

e)

navedbo, kadar je primerno, ali je priznana organizacija, ki je izvedla nadzor, odgovorna za pomanjkljivosti, ki so posamično ali skupno privedle do zadržanja,

| f) | opis ukrepov, sprejetih za ladjo, ki ji je bilo dovoljeno nadaljevati pot do najbližje ustrezne ladjedelnice, |
| --- | --- |

f)

opis ukrepov, sprejetih za ladjo, ki ji je bilo dovoljeno nadaljevati pot do najbližje ustrezne ladjedelnice,

| g) | če se ladji zavrne dostop do katerega koli pristanišča znotraj Skupnosti, razloge za tak ukrep navesti jasno in nedvoumno. |
| --- | --- |

g)

če se ladji zavrne dostop do katerega koli pristanišča znotraj Skupnosti, razloge za tak ukrep navesti jasno in nedvoumno.

Sreda, 24. september 2008PRILOGA XIV

PODATKI, PREDLOŽENI V OKVIRU SPREMLJANJA IZVAJANJA

(iz člena 29)

| 1. | Države članice morajo vsako leto predložiti Komisiji naslednje podatke za prejšnje leto, in sicer najpozneje do 1. aprila.






  1.1. | Število inšpektorjev, ki delujejo v njihovem imenu v okviru pomorske inšpekcije.
  Te informacije morajo Komisiji sporočiti z uporabo naslednje vzorčne preglednice (1)
   (2)










  Pristanišče/območje | Število inšpektorjev s polnim delovnim časom (A) | Celotno število inšpektorjev s krajšim delovnim časom (B) | Pretvorba (B) v polni delovni čas (C) | Skupaj (A+C) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pristanišče X ali Območje X ... | | | | |
| Pristanišče Y ali Območje Y ... | | | | |
| SKUPAJ | | | | |

1.

Države članice morajo vsako leto predložiti Komisiji naslednje podatke za prejšnje leto, in sicer najpozneje do 1. aprila.

1.1.

Število inšpektorjev, ki delujejo v njihovem imenu v okviru pomorske inšpekcije.

Te informacije morajo Komisiji sporočiti z uporabo naslednje vzorčne preglednice (1)
   (2)

Pristanišče/območje

Število inšpektorjev s polnim delovnim časom (A)

Celotno število inšpektorjev s krajšim delovnim časom (B)

Pretvorba (B) v polni delovni čas (C)

Skupaj (A+C)

Pristanišče X ali Območje X ...

Pristanišče Y ali Območje Y ...

SKUPAJ

| 1.2. | Celotno število posameznih ladij, ki so vplule v njihova pristanišča na nacionalni ravni. Rezultat je enak številu ladij, ki jih zajema ta direktiva in ki so vplule v pristanišče države članice, pri čemer se upošteva samo eno vplutje na državo. |
| --- | --- |

1.2.

Celotno število posameznih ladij, ki so vplule v njihova pristanišča na nacionalni ravni. Rezultat je enak številu ladij, ki jih zajema ta direktiva in ki so vplule v pristanišče države članice, pri čemer se upošteva samo eno vplutje na državo.

| 2. | Države članice morajo:






  a) | vsakih šest mesecev Komisiji predložiti seznam postankov posameznih ladij v pristaniščih, razen za redne trajektne prevoze potnikov in tovora, ki so vplule v njihova pristanišča ali so sporočile pristaniškemu organu ali telesu svoj prihod na sidrišče, ki za vsak premik ladje vsebuje identifikacijsko številko IMO, datum prihoda in pristanišče. Seznam mora biti predložen v formatu programa za preglednice, ki omogoča samodejni priklic in obdelavo zgoraj navedenih informacij. Ta seznam se predloži v štirih mesecih od konca obdobja, na katerega se podatki nanašajo,
  in |
| --- | --- | --- |

2.

Države članice morajo:

a)

vsakih šest mesecev Komisiji predložiti seznam postankov posameznih ladij v pristaniščih, razen za redne trajektne prevoze potnikov in tovora, ki so vplule v njihova pristanišča ali so sporočile pristaniškemu organu ali telesu svoj prihod na sidrišče, ki za vsak premik ladje vsebuje identifikacijsko številko IMO, datum prihoda in pristanišče. Seznam mora biti predložen v formatu programa za preglednice, ki omogoča samodejni priklic in obdelavo zgoraj navedenih informacij. Ta seznam se predloži v štirih mesecih od konca obdobja, na katerega se podatki nanašajo,

in

| b) | predložiti Komisiji ločene sezname rednih trajektnih prevozov potnikov in rednih trajektnih prevozov tovora, navedenih v točki, (a), najpozneje v šestih mesecih po uveljavitvi te direktive, potem pa vsakokrat, kadar nastanejo spremembe pri teh storitvah. V seznamu mora biti za vsako ladjo navedena njena identifikacijska številka IMO, ime in pot, ki jo je opravila. Seznam mora biti predložen v formatu programa za preglednice, ki omogoča samodejni priklic in obdelavo zgoraj navedenih informacij. |
| --- | --- |

b)

predložiti Komisiji ločene sezname rednih trajektnih prevozov potnikov in rednih trajektnih prevozov tovora, navedenih v točki, (a), najpozneje v šestih mesecih po uveljavitvi te direktive, potem pa vsakokrat, kadar nastanejo spremembe pri teh storitvah. V seznamu mora biti za vsako ladjo navedena njena identifikacijska številka IMO, ime in pot, ki jo je opravila. Seznam mora biti predložen v formatu programa za preglednice, ki omogoča samodejni priklic in obdelavo zgoraj navedenih informacij.

---

(1)  Kadar inšpekcijski pregledi, izvedeni v okviru pomorske inšpekcije, predstavljajo samo del inšpektorjevega dela, je treba celotno število inšpektorjev pretvoriti v enakovredno število inšpektorjev s polnim delovnim časom. Kadar isti inšpektor dela v več kot enem pristanišču ali na geografskem območju, je treba ustrezno izračunati ekvivalent krajšega delovnega časa v vsakem pristanišču.

(2)  Te informacije morajo biti predložene na nacionalni ravni in za vsako pristanišče zadevne države članice. V tej prilogi pristanišče pomeni posamezno pristanišče ali geografsko območje, ki ga pokriva en inšpektor ali skupina inšpektorjev, obsega pa več posameznih pristanišč, če je primerno.

Sreda, 24. september 2008PRILOGA XV

Del A

RAZVELJAVLJENA DIREKTIVA Z ZAPOREDNIMI SPREMEMBAMI

(iz člena 37)

| Direktiva Sveta 95/21/ES | (UL L 157, 7.7.1995, str. 1) |
| --- | --- |
| Direktiva Sveta 98/25/ES | (UL L 133, 7.5.1998, str. 19) |
| Direktiva Komisije 98/42/ES | (UL L 184, 27.6.1998, str. 40) |
| Direktiva Komisije 1999/97/ES | (UL L 331, 23.12.1999, str. 67) |
| Direktiva 2001/106/ES Evropskega Parlamenta in Sveta | (UL L 19, 22.1.2002, str. 17) |
| Direktiva 2002/84/ES Evropskega Parlamenta in Sveta | (UL L 324, 29.11.2002, str. 53)
  samo člen 4 |

Direktiva Sveta 95/21/ES

(UL L 157, 7.7.1995, str. 1)

Direktiva Sveta 98/25/ES

(UL L 133, 7.5.1998, str. 19)

Direktiva Komisije 98/42/ES

(UL L 184, 27.6.1998, str. 40)

Direktiva Komisije 1999/97/ES

(UL L 331, 23.12.1999, str. 67)

Direktiva 2001/106/ES Evropskega Parlamenta in Sveta

(UL L 19, 22.1.2002, str. 17)

Direktiva 2002/84/ES Evropskega Parlamenta in Sveta

(UL L 324, 29.11.2002, str. 53)

samo člen 4

Del B

ROKI ZA PRENOS V NACIONALNO PRAVO

(iz člena 37)

| Direktiva | Rok za prenos |
| --- | --- |
| Direktiva 95/21/ES | 30 junij 1996 |
| Direktiva 98/25/ES | 30 junij 1998 |
| Direktiva 98/42/ES | 30 september 1998 |
| Direktiva 1999/97/ES | 13 december 2000 |
| Direktiva 2001/106/ES | 22 julij 2003 |
| Direktiva 2002/84/ES | 23 november 2003 |

Direktiva

Rok za prenos

Direktiva 95/21/ES

30 junij 1996

Direktiva 98/25/ES

30 junij 1998

Direktiva 98/42/ES

30 september 1998

Direktiva 1999/97/ES

13 december 2000

Direktiva 2001/106/ES

22 julij 2003

Direktiva 2002/84/ES

23 november 2003

Sreda, 24. september 2008PriLOGA XVI

KORELACIJSKA TABELA

(iz člena 37)

| Direktiva 95/21/ES | Ta direktiva |
| --- | --- |
| Člen 1, uvodne besede | Člen 1, uvodne besede |
| Člen 1, prva alinea | Člen 1(a) |
| Člen 1, druga alinea | Člen 1(b) |
| - | Člen 1(c) |
| Člen 2, uvodne besede | Člen 2, uvodne besede |
| Člen 2(1), uvodne besede | Člen 2(1), uvodne besede |
| Člen 2(1), prva alinea | Člen 2(1)(a) |
| Člen 2(1), druga alinea | Člen 2(1)(b) |
| Člen 2(1), tretja alinea | Člen 2(1)(c) |
| Člen 2(1), četrta alinea | Člen 2(1)(d) |
| Člen 2(1), peta alinea | Člen 2(1)(e) |
| Člen 2(1), šesta alinea | Člen 2(1)(f) |
| Člen 2(1), sedma alinea | Člen 2(1)(g) |
| - | Člen 2(1)(h) |
| Člen 2(1), zadnji stavek | - |
| Člen 2(2) | Člen 2(2) |
| - | Člen 2(3) |
| - | Člen 2(4) |
| - | Člen 2(5) |
| Člen 2(3) | Člen 2(6) |
| Člen 2(4) | - |
| - | Člen 2(7) |
| - | Člen 2(8) |
| Člen 2(5) | Člen 2(9) |
| - | Člen 2(10) |
| - | Člen 2(11) |
| Člen 2(6) | Člen 2(12) |
| Člen 2(7) | Člen 2(13) |
| Člen 2(8) | Člen 2(14) |
| - | Člen 2(15) |
| Člen 2(9) | Člen 2(16) |
| - | Člen 2(17) |
| Člen 2(10) | Člen 2(18) |
| - | Člen 2(19) |
| - | Člen 2(20) |
| - | Člen 2(21) |
| - | Člen 2(22) |
| - | Člen 2(23) |
| - | Člen 2(24) |
| Člen 3(1), prvi pododstavek, prva alinea | Člen 3(1), prvi pododstavek |
| Člen 3(1), prvi pododstavek, druga alinea | Člen 3(1), drugi pododstavek |
| - | Člen 3(1), tretji pododstavek |
| Člen 3(1), drugi pododstavek | Člen 3(1), četrti pododstavek |
| - | Člen 3(1), peti pododstavek |
| Člen 3(2) do (4) | Člen 3(2) do (4) |
| - | Člen 4(1) |
| Člen 4 | Člen 4(2) |
| Člen 5 | - |
| - | Člen 6 |
| - | Člen 7 |
| - | Člen 8 |
| - | Člen 9 |
| - | Člen 10 |
| - | Člen 11 |
| - | Člen 12 |
| Člen 6(1), uvodne besede | - |
| - | Člen 13(1), uvodne besede |
| Člen 6(1)(a) | Člen 13(1)(a) |
| - | Člen 13(1)(b) |
| Člen 6(1)(b) | Člen 13(1)(c) |
| Člen 6(2) | - |
| - | Člen 13(2) |
| Člen 6(3) | Člen 13(3) |
| Člen 6(4) | - |
| Člen 7 | - |
| Člen 7a | - |
| Člen 7b | - |
| - | Člen 14 |
| - | Člen 15 |
| - | Člen 16 |
| Člen 8 | Člen 17 |
| - | Člen 18 |
| Člen 9(1) in (2) | Člen 19(1) in (2) |
| Člen 9(3), prvi stavek | Člen 19(3) |
| Člen 9(3), stavek 2 do 4 | Člen 19(4) |
| Člen 9(4) do (7) | Člen 19(5) do (8) |
| - | Člen 19(9) |
| Člen 9a | - |
| Člen 10(1) do (3) | Člen 20(1) do (3) |
| - | Člen 20(4) |
| Člen 11(1) | Člen 21(1) |
| - | Člen 21(2) |
| Člen 11(2) | Člen 21(3), prvi pododstavek |
| Člen 11(3), prvi pododstavek | - |
| Člen 11(3), drugi pododstavek | Člen 21(3), drugi pododstavek |
| Člen 11(4) do (6) | Člen 22(4) do (6) |
| Člen 12(1) do (3) | Člen 22(1) do (3) |
| Člen 12(4) | Člen 22(4) |
| - | Člen 22(5) do (7) |
| Člen 13(1) do (2) | Člen 23(1) do (2) |
| - | Člen 23(3) do (5) |
| Člen 14 | - |
| Člen 15 | - |
| - | Člen 24 |
| - | Člen 25 |
| - | Člen 26 |
| - | Člen 27 |
| Člen 16 (1) in (2) | Člen 28 (1) in (2) |
| Člen 16(2a) | Člen 28(3) |
| Člen 16(3) | Člen 28(4) |
| Člen 17 | Člen 29 |
| - | Člen 30 |
| Člen 18 | Člen 31 |
| Člen 19 | Člen 32 |
| - | Člen 33 |
| Člen 19a | Člen 34 |
| - | Člen 35 |
| Člen 20 | Člen 36 |
| - | Člen 37 |
| Člen 21 | Člen 38 |
| Člen 22 | Člen 39 |
| Priloga I | - |
| - | Priloga I |
| - | Priloga II |
| - | Priloga III |
| Priloga II | Priloga IV |
| Priloga III | Priloga V |
| Priloga IV | Priloga VI |
| Priloga V | Priloga VII |
| Priloga VI | Priloga X |
| Priloga VII | Priloga XI |
| - | Priloga XII |
| Priloga VIII | Priloga XIII |
| Priloga IX | Priloga IX |
| Priloga X | Priloga XIV |
| Priloga XI | Priloga VIII |
| Priloga XII | - |
| - | Priloga XV |
| - | Priloga XVI |

Direktiva 95/21/ES

Ta direktiva

Člen 1, uvodne besede

Člen 1, uvodne besede

Člen 1, prva alinea

Člen 1(a)

Člen 1, druga alinea

Člen 1(b)

-

Člen 1(c)

Člen 2, uvodne besede

Člen 2, uvodne besede

Člen 2(1), uvodne besede

Člen 2(1), uvodne besede

Člen 2(1), prva alinea

Člen 2(1)(a)

Člen 2(1), druga alinea

Člen 2(1)(b)

Člen 2(1), tretja alinea

Člen 2(1)(c)

Člen 2(1), četrta alinea

Člen 2(1)(d)

Člen 2(1), peta alinea

Člen 2(1)(e)

Člen 2(1), šesta alinea

Člen 2(1)(f)

Člen 2(1), sedma alinea

Člen 2(1)(g)

-

Člen 2(1)(h)

Člen 2(1), zadnji stavek

-

Člen 2(2)

Člen 2(2)

-

Člen 2(3)

-

Člen 2(4)

-

Člen 2(5)

Člen 2(3)

Člen 2(6)

Člen 2(4)

-

-

Člen 2(7)

-

Člen 2(8)

Člen 2(5)

Člen 2(9)

-

Člen 2(10)

-

Člen 2(11)

Člen 2(6)

Člen 2(12)

Člen 2(7)

Člen 2(13)

Člen 2(8)

Člen 2(14)

-

Člen 2(15)

Člen 2(9)

Člen 2(16)

-

Člen 2(17)

Člen 2(10)

Člen 2(18)

-

Člen 2(19)

-

Člen 2(20)

-

Člen 2(21)

-

Člen 2(22)

-

Člen 2(23)

-

Člen 2(24)

Člen 3(1), prvi pododstavek, prva alinea

Člen 3(1), prvi pododstavek

Člen 3(1), prvi pododstavek, druga alinea

Člen 3(1), drugi pododstavek

-

Člen 3(1), tretji pododstavek

Člen 3(1), drugi pododstavek

Člen 3(1), četrti pododstavek

-

Člen 3(1), peti pododstavek

Člen 3(2) do (4)

Člen 3(2) do (4)

-

Člen 4(1)

Člen 4

Člen 4(2)

Člen 5

-

-

Člen 6

-

Člen 7

-

Člen 8

-

Člen 9

-

Člen 10

-

Člen 11

-

Člen 12

Člen 6(1), uvodne besede

-

-

Člen 13(1), uvodne besede

Člen 6(1)(a)

Člen 13(1)(a)

-

Člen 13(1)(b)

Člen 6(1)(b)

Člen 13(1)(c)

Člen 6(2)

-

-

Člen 13(2)

Člen 6(3)

Člen 13(3)

Člen 6(4)

-

Člen 7

-

Člen 7a

-

Člen 7b

-

-

Člen 14

-

Člen 15

-

Člen 16

Člen 8

Člen 17

-

Člen 18

Člen 9(1) in (2)

Člen 19(1) in (2)

Člen 9(3), prvi stavek

Člen 19(3)

Člen 9(3), stavek 2 do 4

Člen 19(4)

Člen 9(4) do (7)

Člen 19(5) do (8)

-

Člen 19(9)

Člen 9a

-

Člen 10(1) do (3)

Člen 20(1) do (3)

-

Člen 20(4)

Člen 11(1)

Člen 21(1)

-

Člen 21(2)

Člen 11(2)

Člen 21(3), prvi pododstavek

Člen 11(3), prvi pododstavek

-

Člen 11(3), drugi pododstavek

Člen 21(3), drugi pododstavek

Člen 11(4) do (6)

Člen 22(4) do (6)

Člen 12(1) do (3)

Člen 22(1) do (3)

Člen 12(4)

Člen 22(4)

-

Člen 22(5) do (7)

Člen 13(1) do (2)

Člen 23(1) do (2)

-

Člen 23(3) do (5)

Člen 14

-

Člen 15

-

-

Člen 24

-

Člen 25

-

Člen 26

-

Člen 27

Člen 16 (1) in (2)

Člen 28 (1) in (2)

Člen 16(2a)

Člen 28(3)

Člen 16(3)

Člen 28(4)

Člen 17

Člen 29

-

Člen 30

Člen 18

Člen 31

Člen 19

Člen 32

-

Člen 33

Člen 19a

Člen 34

-

Člen 35

Člen 20

Člen 36

-

Člen 37

Člen 21

Člen 38

Člen 22

Člen 39

Priloga I

-

-

Priloga I

-

Priloga II

-

Priloga III

Priloga II

Priloga IV

Priloga III

Priloga V

Priloga IV

Priloga VI

Priloga V

Priloga VII

Priloga VI

Priloga X

Priloga VII

Priloga XI

-

Priloga XII

Priloga VIII

Priloga XIII

Priloga IX

Priloga IX

Priloga X

Priloga XIV

Priloga XI

Priloga VIII

Priloga XII

-

-

Priloga XV

-

Priloga XVI

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/261 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/261

---

Sreda, 24. september 2008Organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij (prenovitev) ***II

P6_TA(2008)0447

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav (prenovitev) (5724/2/2008 — C6-0222/2008 — 2005/0237A(COD))

2010/C 8 E/43

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (5724/2/2008 — C6-0222/2008) (1),

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2005)0587),

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za promet in turizem (A6-0331/2008),

| 1. | odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 184 E, 22.7.2008, str. 11.

(2)  UL C 74 E, 20.3.2008, str. 632.

---

Sreda, 24. september 2008P6_TC2-COD(2005)0237A

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 24. septembra 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/..../ES Evropskega parlamenta in Sveta o izpolnjevanju obveznosti države zastave in o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav (Prenovitev)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 80(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 94/57/ES z dne 22. novembra 1994 o skupnih predpisih in standardih za organizacije, pooblaščene za inšpekcijski pregled in nadzor ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav (4) je bila večkrat bistveno spremenjena. Ker bodo sprejete še nadaljnje spremembe, bi bilo treba navedeno direktivo zaradi jasnosti prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 94/57/ES z dne 22. novembra 1994 o skupnih predpisih in standardih za organizacije, pooblaščene za inšpekcijski pregled in nadzor ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav (4) je bila večkrat bistveno spremenjena. Ker bodo sprejete še nadaljnje spremembe, bi bilo treba navedeno direktivo zaradi jasnosti prenoviti.

| (2) | Glede na naravo določb Direktive 94/57/ES se zdi primerno, da se njene določbe prenovijo z različnima pravnima instrumentoma Skupnosti, in sicer z direktivo in uredbo. |
| --- | --- |

(2)

Glede na naravo določb Direktive 94/57/ES se zdi primerno, da se njene določbe prenovijo z različnima pravnima instrumentoma Skupnosti, in sicer z direktivo in uredbo.

| (3) | Svet je v Resoluciji z dne 8. junija 1993 o skupni varnostni politiki v pomorskem prometu (5) določil za cilj odstranitev vseh plovil iz voda Skupnosti, ki ne izpolnjujejo standardov, in dal prednost akcijskemu programu Skupnosti, namenjenemu zagotovitvi učinkovitega in enotnega izvajanja mednarodnih pravil z oblikovanjem skupnih standardov za klasifikacijske zavode
  , opredeljene kot organizacije, pooblaščene za inšpekcijski pregled in nadzor ladij (v nadaljevanju „priznane organizacije“)
  . |
| --- | --- |

(3)

Svet je v Resoluciji z dne 8. junija 1993 o skupni varnostni politiki v pomorskem prometu (5) določil za cilj odstranitev vseh plovil iz voda Skupnosti, ki ne izpolnjujejo standardov, in dal prednost akcijskemu programu Skupnosti, namenjenemu zagotovitvi učinkovitega in enotnega izvajanja mednarodnih pravil z oblikovanjem skupnih standardov za klasifikacijske zavode
  , opredeljene kot organizacije, pooblaščene za inšpekcijski pregled in nadzor ladij (v nadaljevanju „priznane organizacije“)
  .

| (4) | Varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja morja se lahko učinkovito izboljšata z dosledno uporabo mednarodnih konvencij, kodeksov in resolucij, ob spodbujanju cilja svobode opravljanja storitev. |
| --- | --- |

(4)

Varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja morja se lahko učinkovito izboljšata z dosledno uporabo mednarodnih konvencij, kodeksov in resolucij, ob spodbujanju cilja svobode opravljanja storitev.

| (5) | Za nadzor usklajenosti ladij z enotnimi mednarodnimi standardi za varnost in preprečevanje onesnaževanja morja sta odgovorni država zastave in država pristanišča. |
| --- | --- |

(5)

Za nadzor usklajenosti ladij z enotnimi mednarodnimi standardi za varnost in preprečevanje onesnaževanja morja sta odgovorni država zastave in država pristanišča.

| (6) | Države članice so pristojne za izdajanje mednarodnih spričeval za varnost in preprečevanje onesnaževanja, predvidenih v konvencijah, kakršne so Mednarodna konvencija o varstvu človeškega življenja na morju z dne 1. novembra 1974 (SOLAS 74), Mednarodna konvencija o tovornih črtah z dne 5. aprila 1966 in Mednarodna konvencija o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij z dne 2. novembra 1973 (MARPOL), ter za izvajanje določb teh konvencij. |
| --- | --- |

(6)

Države članice so pristojne za izdajanje mednarodnih spričeval za varnost in preprečevanje onesnaževanja, predvidenih v konvencijah, kakršne so Mednarodna konvencija o varstvu človeškega življenja na morju z dne 1. novembra 1974 (SOLAS 74), Mednarodna konvencija o tovornih črtah z dne 5. aprila 1966 in Mednarodna konvencija o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij z dne 2. novembra 1973 (MARPOL), ter za izvajanje določb teh konvencij.

| (7) | V skladu s temi konvencijami lahko vse države članice v različnem obsegu pooblastijo priznane organizacije za potrjevanje take usklajenosti in nanje prenesejo izdajanje ustreznih spričeval za varnost in preprečevanje onesnaževanja. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s temi konvencijami lahko vse države članice v različnem obsegu pooblastijo priznane organizacije za potrjevanje take usklajenosti in nanje prenesejo izdajanje ustreznih spričeval za varnost in preprečevanje onesnaževanja.

| (8) | Veliko število obstoječih
  priznanih organizacij
  po svetu, kadar te delujejo v imenu nacionalnih uprav, ne zagotavlja niti ustreznega izvajanja pravil niti
  potrebne
  zanesljivosti, saj nimajo ▐ primernih struktur ter izkušenj, da bi lahko opravljale svoje
  naloge
  na visoki strokovni ravni. |
| --- | --- |

(8)

Veliko število obstoječih
  priznanih organizacij
  po svetu, kadar te delujejo v imenu nacionalnih uprav, ne zagotavlja niti ustreznega izvajanja pravil niti
  potrebne
  zanesljivosti, saj nimajo ▐ primernih struktur ter izkušenj, da bi lahko opravljale svoje
  naloge
  na visoki strokovni ravni.

| (9) | Poleg tega te priznane organizacije predpisujejo
  in izvajajo pravila glede načrtovanja, gradnje, vzdrževanja in nadzora ladij ter so odgovorni za tehnični nadzor ladij v imenu držav zastave ter za potrjevanje, da te ladje izpolnjujejo zahteve iz mednarodnih konvencij za izdajanje ustreznih spričeval. Da bi jim omogočili zadovoljivo opravljanje te obveznosti, bi morali biti ti zavodi strogo neodvisni, visoko tehnično usposobljeni ter bi morali imeti visoko kvaliteto upravljanja. |
| --- | --- |

(9)

Poleg tega te priznane organizacije predpisujejo
  in izvajajo pravila glede načrtovanja, gradnje, vzdrževanja in nadzora ladij ter so odgovorni za tehnični nadzor ladij v imenu držav zastave ter za potrjevanje, da te ladje izpolnjujejo zahteve iz mednarodnih konvencij za izdajanje ustreznih spričeval. Da bi jim omogočili zadovoljivo opravljanje te obveznosti, bi morali biti ti zavodi strogo neodvisni, visoko tehnično usposobljeni ter bi morali imeti visoko kvaliteto upravljanja.

| (10) | Priznanim organizacijam
  za tehnični nadzor in pregled ladij bi moralo biti omogočeno, da ponujajo svoje storitve po vsej Skupnosti in da tekmujejo med seboj, pri čemer pa morajo zagotavljati enako raven varnosti in varstva okolja. Strokovni standardi za njihove dejavnosti bi zato morali biti enotni in se prav tako enotno uporabljati po vsej Skupnosti. |
| --- | --- |

(10)

Priznanim organizacijam
  za tehnični nadzor in pregled ladij bi moralo biti omogočeno, da ponujajo svoje storitve po vsej Skupnosti in da tekmujejo med seboj, pri čemer pa morajo zagotavljati enako raven varnosti in varstva okolja. Strokovni standardi za njihove dejavnosti bi zato morali biti enotni in se prav tako enotno uporabljati po vsej Skupnosti.

| (11) | Izdajanje spričeval o varnosti radijskih naprav na tovorni ladji se lahko zaupa zasebnim organizacijam, ki imajo dovolj izkušenj in usposobljeno osebje. |
| --- | --- |

(11)

Izdajanje spričeval o varnosti radijskih naprav na tovorni ladji se lahko zaupa zasebnim organizacijam, ki imajo dovolj izkušenj in usposobljeno osebje.

| (12) | Država članica lahko na podlagi objektivnih in preglednih meril glede na svoje potrebe omeji število pooblaščenih priznanih organizacij, nad čemer izvaja nadzor Komisija v skladu s postopkom v odboru. |
| --- | --- |

(12)

Država članica lahko na podlagi objektivnih in preglednih meril glede na svoje potrebe omeji število pooblaščenih priznanih organizacij, nad čemer izvaja nadzor Komisija v skladu s postopkom v odboru.

| (13) | Ta direktiva bi morala zagotoviti svobodo opravljanja storitev v Skupnosti, zato bi moralo biti
  Komisiji
  dovoljeno, da se s tistimi tretjimi državami, v katerih se nahajajo nekatere od priznanih organizacij, pogaja, da se zagotovi enako obravnavanje priznanih organizacij
  s sedežem
  v Skupnosti. |
| --- | --- |

(13)

Ta direktiva bi morala zagotoviti svobodo opravljanja storitev v Skupnosti, zato bi moralo biti
  Komisiji
  dovoljeno, da se s tistimi tretjimi državami, v katerih se nahajajo nekatere od priznanih organizacij, pogaja, da se zagotovi enako obravnavanje priznanih organizacij
  s sedežem
  v Skupnosti.

| (14) | Potrebna je tesna udeležba nacionalnih uprav pri nadzoru ladij in izdajanju s tem povezanih spričeval, da se zagotovi popolno izpolnjevanje mednarodnih varnostnih pravil, četudi države članice prenesejo izvajanje predpisanih obveznosti na priznane organizacije, ki niso del njihove uprave. Zato je smiselno vzpostaviti tesno sodelovanje med upravami in pooblaščenimi priznanimi organizacijami, kar lahko zahteva, da imajo priznane organizacije na ozemlju države članice, v imenu katere opravljajo svoje obveznosti, lokalno predstavništvo. |
| --- | --- |

(14)

Potrebna je tesna udeležba nacionalnih uprav pri nadzoru ladij in izdajanju s tem povezanih spričeval, da se zagotovi popolno izpolnjevanje mednarodnih varnostnih pravil, četudi države članice prenesejo izvajanje predpisanih obveznosti na priznane organizacije, ki niso del njihove uprave. Zato je smiselno vzpostaviti tesno sodelovanje med upravami in pooblaščenimi priznanimi organizacijami, kar lahko zahteva, da imajo priznane organizacije na ozemlju države članice, v imenu katere opravljajo svoje obveznosti, lokalno predstavništvo.

| (15) | Različnost
  glede
  režimov finančne odgovornosti priznanih organizacij, ki delujejo v imenu držav članic, bi ovirala pravilno izvajanje te direktive. Kot prispevek k reševanju tega problema je smiselno zagotoviti določeno raven usklajenosti na ravni Skupnosti glede odgovornosti za
  kakršne koli nezgode
  , ki jih povzroči priznana organizacija, o čemer odloča sodišče, vključno z reševanjem sporov z arbitražnimi postopki. |
| --- | --- |

(15)

Različnost
  glede
  režimov finančne odgovornosti priznanih organizacij, ki delujejo v imenu držav članic, bi ovirala pravilno izvajanje te direktive. Kot prispevek k reševanju tega problema je smiselno zagotoviti določeno raven usklajenosti na ravni Skupnosti glede odgovornosti za
  kakršne koli nezgode
  , ki jih povzroči priznana organizacija, o čemer odloča sodišče, vključno z reševanjem sporov z arbitražnimi postopki.

| (16) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (6). |
| --- | --- |

(16)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (6).

| (17) | Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za spremembo te direktive, da bi se vključile naknadne spremembe mednarodnih konvencij, protokolov, kodeksov in resolucij, povezanih s to direktivo. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, bi jih bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(17)

Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za spremembo te direktive, da bi se vključile naknadne spremembe mednarodnih konvencij, protokolov, kodeksov in resolucij, povezanih s to direktivo. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, bi jih bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

| (18) | Državam članicam bi bilo ne glede na to treba pustiti možnost, da začasno odvzamejo ▐ svoje pooblastilo priznani organizaciji
  zaradi resnega ogrožanja varnosti ali okolja. Komisija bi se morala v skladu s postopkom komitologije nemudoma odločiti, ali je treba v ta namen katerega od nacionalnih ukrepov ovreči. |
| --- | --- |

(18)

Državam članicam bi bilo ne glede na to treba pustiti možnost, da začasno odvzamejo ▐ svoje pooblastilo priznani organizaciji
  zaradi resnega ogrožanja varnosti ali okolja. Komisija bi se morala v skladu s postopkom komitologije nemudoma odločiti, ali je treba v ta namen katerega od nacionalnih ukrepov ovreči.

| (19) | Vsaka država članica bi morala redno ocenjevati dejavnost priznanih organizacij, ki delujejo v njenem imenu, ter Komisiji in vsem drugim državam članicam o tem posredovati natančne informacije. |
| --- | --- |

(19)

Vsaka država članica bi morala redno ocenjevati dejavnost priznanih organizacij, ki delujejo v njenem imenu, ter Komisiji in vsem drugim državam članicam o tem posredovati natančne informacije.

| (20) | Države članice so kot pristaniške oblasti dolžne izboljšati varnost in preprečevanje onesnaževanja voda Skupnosti s tem, da opravijo prednostne inšpekcijske preglede tistih ladij s spričevali organizacij, ki ne izpolnjujejo skupnih meril, s čimer zagotovijo, da ladje, ki plujejo pod zastavo tretje države, niso deležne ugodnejše obravnave. |
| --- | --- |

(20)

Države članice so kot pristaniške oblasti dolžne izboljšati varnost in preprečevanje onesnaževanja voda Skupnosti s tem, da opravijo prednostne inšpekcijske preglede tistih ladij s spričevali organizacij, ki ne izpolnjujejo skupnih meril, s čimer zagotovijo, da ladje, ki plujejo pod zastavo tretje države, niso deležne ugodnejše obravnave.

| (21) | Trenutno ni nobenih enotnih mednarodnih standardov za ladijski trup, strojno opremo in električne ter nadzorne naprave, s katerimi bi morale biti usklajene vse ladje v fazi gradnje in njihovi celotni življenjski dobi. Taki standardi so lahko določeni na podlagi pravil priznanih organizacij ali enakovrednih standardov, ki jih določijo nacionalne uprave v skladu s postopkom iz Direktive 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov o storitvah informacijske družbe (7). |
| --- | --- |

(21)

Trenutno ni nobenih enotnih mednarodnih standardov za ladijski trup, strojno opremo in električne ter nadzorne naprave, s katerimi bi morale biti usklajene vse ladje v fazi gradnje in njihovi celotni življenjski dobi. Taki standardi so lahko določeni na podlagi pravil priznanih organizacij ali enakovrednih standardov, ki jih določijo nacionalne uprave v skladu s postopkom iz Direktive 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov o storitvah informacijske družbe (7).

| (22) | Ker cilja te direktive, in sicer določitve ukrepov, ki jih morajo upoštevati organizacije, zadolžene za tehnični nadzor in pregled ladij, ki delujejo v Skupnosti, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega in učinkov ukrepov lažje doseže Skupnosti, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(22)

Ker cilja te direktive, in sicer določitve ukrepov, ki jih morajo upoštevati organizacije, zadolžene za tehnični nadzor in pregled ladij, ki delujejo v Skupnosti, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega in učinkov ukrepov lažje doseže Skupnosti, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

| (23) | Obveznost prenosa te direktive v nacionalno zakonodajo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo v primerjavi z Direktivo 94/57/ES. Obveznost prenosa nespremenjenih določb izhaja iz navedene direktive. |
| --- | --- |

(23)

Obveznost prenosa te direktive v nacionalno zakonodajo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo v primerjavi z Direktivo 94/57/ES. Obveznost prenosa nespremenjenih določb izhaja iz navedene direktive.

| (24) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos direktiv iz dela B Priloge I v nacionalno pravo. |
| --- | --- |

(24)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos direktiv iz dela B Priloge I v nacionalno pravo.

| (25) | V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (8) se države članice poziva, da za lastne potrebe in v interesu Skupnosti pripravijo tabele, ki naj kar najbolj nazorno prikazujejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos, ter da te tabele objavijo. |
| --- | --- |

(25)

V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (8) se države članice poziva, da za lastne potrebe in v interesu Skupnosti pripravijo tabele, ki naj kar najbolj nazorno prikazujejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos, ter da te tabele objavijo.

| (26) | Ukrepi, ki jih morajo upoštevati
  priznane organizacije
  ║, so določeni v Uredbi (ES) št. .../... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... (9) [o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij] (10) – |
| --- | --- |

(26)

Ukrepi, ki jih morajo upoštevati
  priznane organizacije
  ║, so določeni v Uredbi (ES) št. .../... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... (9) [o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij] (10) –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Namen te direktive je:

| a) | zagotoviti, da države članice učinkovito in dosledno izpolnjujejo svoje obveznosti kot države zastave v skladu z mednarodnimi konvencijami; |
| --- | --- |

a)

zagotoviti, da države članice učinkovito in dosledno izpolnjujejo svoje obveznosti kot države zastave v skladu z mednarodnimi konvencijami;

| b) | določiti
  ukrepe, ki jih morajo upoštevati države članice v odnosih z organizacijami, ki so
  priznane, da skrbijo
  za tehnični nadzor in pregled ladij in za izdajanje spričeval za ladje glede usklajenosti z mednarodnimi konvencijami o varnosti na morju in preprečevanju onesnaževanja morja, pri čemer spodbujajo cilj svobode opravljanja storitev.
  Proces
  vključuje razvoj in izvajanje varnostnih zahtev za trup, strojno opremo in električne,
  radiotelefonske
  ter nadzorne naprave ladij, ki sodijo na področje uporabe
  omenjenih
  mednarodnih konvencij. |
| --- | --- |

b)

določiti
  ukrepe, ki jih morajo upoštevati države članice v odnosih z organizacijami, ki so
  priznane, da skrbijo
  za tehnični nadzor in pregled ladij in za izdajanje spričeval za ladje glede usklajenosti z mednarodnimi konvencijami o varnosti na morju in preprečevanju onesnaževanja morja, pri čemer spodbujajo cilj svobode opravljanja storitev.
  Proces
  vključuje razvoj in izvajanje varnostnih zahtev za trup, strojno opremo in električne,
  radiotelefonske
  ter nadzorne naprave ladij, ki sodijo na področje uporabe
  omenjenih
  mednarodnih konvencij.

Člen 2

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| a) | „ladja“ pomeni ladjo, ki sodi na področje uporabe mednarodnih konvencij; |
| --- | --- |

a)

„ladja“ pomeni ladjo, ki sodi na področje uporabe mednarodnih konvencij;

| b) | „ladja, ki pluje pod zastavo države članice“ pomeni ladjo, ki je registrirana in pluje pod zastavo države članice v skladu z njeno zakonodajo. Ladje, ki ne ustrezajo tej opredelitvi, so izenačene z ladjami, ki plujejo pod zastavo tretje države; |
| --- | --- |

b)

„ladja, ki pluje pod zastavo države članice“ pomeni ladjo, ki je registrirana in pluje pod zastavo države članice v skladu z njeno zakonodajo. Ladje, ki ne ustrezajo tej opredelitvi, so izenačene z ladjami, ki plujejo pod zastavo tretje države;

| c) | „tehnični nadzor in pregled“ pomenijo tehnične nadzore in preglede, ki so obvezni na podlagi mednarodnih konvencij
  ter te direktive in drugih direktiv Skupnosti, povezanih s pomorsko varnostjo
  ; |
| --- | --- |

c)

„tehnični nadzor in pregled“ pomenijo tehnične nadzore in preglede, ki so obvezni na podlagi mednarodnih konvencij
  ter te direktive in drugih direktiv Skupnosti, povezanih s pomorsko varnostjo
  ;

| d) | „mednarodne konvencije“ pomenijo Mednarodno konvencijo z dne 1. novembra 1974 o varstvu človeškega življenja na morju (SOLAS 74), ▐ Mednarodno konvencijo z dne 5. aprila 1966 o tovornih črtah in Mednarodno konvencijo z dne 2. novembra 1973 o preprečevanju onesnaženja morja z ladij (Marpol),
  Mednarodno konvencijo o izmeritvi ladij (Tonnage 69) iz leta 1969, Mednarodno konvencijo o pravilih o izobraževanju pomorščakov in izdajanju spričeval (STCW 1978) iz leta 1978 in Konvencijo o mednarodnih pravilih za izogibanje trčenju na morju (Colreg 72) iz leta 1972,
  skupaj s protokoli in spremembami teh konvencij ter pripadajočimi kodeksi obveznega značaja v vseh državah članicah, in sicer v najnovejših različicah; |
| --- | --- |

d)

„mednarodne konvencije“ pomenijo Mednarodno konvencijo z dne 1. novembra 1974 o varstvu človeškega življenja na morju (SOLAS 74), ▐ Mednarodno konvencijo z dne 5. aprila 1966 o tovornih črtah in Mednarodno konvencijo z dne 2. novembra 1973 o preprečevanju onesnaženja morja z ladij (Marpol),
  Mednarodno konvencijo o izmeritvi ladij (Tonnage 69) iz leta 1969, Mednarodno konvencijo o pravilih o izobraževanju pomorščakov in izdajanju spričeval (STCW 1978) iz leta 1978 in Konvencijo o mednarodnih pravilih za izogibanje trčenju na morju (Colreg 72) iz leta 1972,
  skupaj s protokoli in spremembami teh konvencij ter pripadajočimi kodeksi obveznega značaja v vseh državah članicah, in sicer v najnovejših različicah;

| e) | „Kodeks držav zastave“ pomeni 1. in 2. del „Kodeksa za izvajanje obveznih instrumentov IMO“, ki ga je sprejela IMO z Resolucijo Skupščine A.996(25) z dne 29. novembra 2007, v najnovejši različici; |
| --- | --- |

e)

„Kodeks držav zastave“ pomeni 1. in 2. del „Kodeksa za izvajanje obveznih instrumentov IMO“, ki ga je sprejela IMO z Resolucijo Skupščine A.996(25) z dne 29. novembra 2007, v najnovejši različici;

| f) | „uprava“ pomeni pristojne organe države članice, pod zastavo katere pluje ladja, vključno s tistimi oddelki, agencijami, organi, ki so odgovorni za izvajanje določb o državah zastave iz konvencij IMO; |
| --- | --- |

f)

„uprava“ pomeni pristojne organe države članice, pod zastavo katere pluje ladja, vključno s tistimi oddelki, agencijami, organi, ki so odgovorni za izvajanje določb o državah zastave iz konvencij IMO;

| g) | „organizacija“ pomeni pravni subjekt, njegove enote in druge subjekte pod njegovim nadzorom, ki skupaj ali ločeno izvajajo naloge, ki spadajo na področje uporabe te direktive; |
| --- | --- |

g)

„organizacija“ pomeni pravni subjekt, njegove enote in druge subjekte pod njegovim nadzorom, ki skupaj ali ločeno izvajajo naloge, ki spadajo na področje uporabe te direktive;

| h) | „nadzor“ za potrebe točke (g) pomeni pravice, pogodbe ali druga zakonita ali dejanska sredstva, ki ločeno ali v kombinaciji podeljujejo pravnemu subjektu možnost izvajanja odločilnega vpliva ali omogočajo, da ta pravni subjekt izvaja naloge, ki spadajo na področje uporabe te direktive; |
| --- | --- |

h)

„nadzor“ za potrebe točke (g) pomeni pravice, pogodbe ali druga zakonita ali dejanska sredstva, ki ločeno ali v kombinaciji podeljujejo pravnemu subjektu možnost izvajanja odločilnega vpliva ali omogočajo, da ta pravni subjekt izvaja naloge, ki spadajo na področje uporabe te direktive;

| i) | „priznana organizacija“ pomeni organizacijo, priznano v skladu z Uredbo (ES) št. .../... (11)
  [o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij]; |
| --- | --- |

i)

„priznana organizacija“ pomeni organizacijo, priznano v skladu z Uredbo (ES) št. .../... (11)
  [o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij];

| j) | „pooblastilo“ pomeni dejanje, s katerim država članica pooblasti priznano organizacijo ali nanjo prenese pristojnosti; |
| --- | --- |

j)

„pooblastilo“ pomeni dejanje, s katerim država članica pooblasti priznano organizacijo ali nanjo prenese pristojnosti;

| k) | „predpisano spričevalo“ pomeni spričevalo, ki ga izda država zastave ali je izdano v njenem imenu v skladu z mednarodnimi konvencijami; |
| --- | --- |

k)

„predpisano spričevalo“ pomeni spričevalo, ki ga izda država zastave ali je izdano v njenem imenu v skladu z mednarodnimi konvencijami;

| l) | „pravila in postopki“ pomeni zahteve priznane organizacije glede načrta, gradnje, opreme, vzdrževanja in pregleda ladij; |
| --- | --- |

l)

„pravila in postopki“ pomeni zahteve priznane organizacije glede načrta, gradnje, opreme, vzdrževanja in pregleda ladij;

| m) | „klasifikacijsko spričevalo“ pomeni dokument, ki ga izda priznana organizacija ter potrjuje primernost ladje za določeno uporabo ali storitev v skladu s pravili in
  določbami
  , ki jih določi in objavi zadevna priznana organizacija; |
| --- | --- |

m)

„klasifikacijsko spričevalo“ pomeni dokument, ki ga izda priznana organizacija ter potrjuje primernost ladje za določeno uporabo ali storitev v skladu s pravili in
  določbami
  , ki jih določi in objavi zadevna priznana organizacija;

| n) | „spričevalo o varnosti radijske naprave na tovorni ladji“ pomeni spričevalo, uvedeno s Protokolom iz leta 1988 o spremembi SOLAS, ki ga je sprejela Mednarodna pomorska organizacija (IMO); |
| --- | --- |

n)

„spričevalo o varnosti radijske naprave na tovorni ladji“ pomeni spričevalo, uvedeno s Protokolom iz leta 1988 o spremembi SOLAS, ki ga je sprejela Mednarodna pomorska organizacija (IMO);

Člen 3

1.   Ob prevzemanju odgovornosti in obveznosti v okviru mednarodnih konvencij države članice zagotovijo, da lahko njihove pristojne uprave zagotovijo primerno uveljavitev določb mednarodnih konvencij
  v skladu z odstavki 2 do 4
  .

2.
     
  Države članice upoštevajo določbe kodeksa države zastave.

3.
     
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da zagotovijo izvedbo neodvisnega pregleda delovanja svoje uprave najmanj enkrat na pet let v skladu z določbami Resolucije A.974 (24), ki jih je sprejela Skupščina IMO 1. decembra 2005. Na podlagi ugotovitev pregleda morajo poskrbeti, da se po potrebi izdela celostni načrt popravnih ukrepov v skladu z 8. oddelkom II. dela priloge k tej resoluciji, in zagotoviti njegovo pravočasno in učinkovito izvajanje.

4.
     
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe v zvezi s tehničnim nadzorom in pregledom ladij ter izdajo predpisanih spričeval in spričeval o oprostitvi, kot to določajo mednarodne konvencije.

5.   Kadar se za namen odstavka 1 država članica v zvezi z ladjami, ki plujejo pod njeno zastavo, odloči, da:

| i) | pooblasti organizacije, da v celoti ali delno izvajajo tehnični nadzor in pregled v zvezi s predpisanimi spričevali, vključno s tistim tehničnim nadzorom in pregledom za oceno usklajenosti s pravili iz člena 15(2), ter da po potrebi izdajo ali obnovijo s tem povezana spričevala ali |
| --- | --- |

i)

pooblasti organizacije, da v celoti ali delno izvajajo tehnični nadzor in pregled v zvezi s predpisanimi spričevali, vključno s tistim tehničnim nadzorom in pregledom za oceno usklajenosti s pravili iz člena 15(2), ter da po potrebi izdajo ali obnovijo s tem povezana spričevala ali

| ii) | poveri priznanim
  organizacijam
  nalogo
  , da v celoti ali delno izvajajo tehnični nadzor in pregled iz točke (i), |
| --- | --- |

ii)

poveri priznanim
  organizacijam
  nalogo
  , da v celoti ali delno izvajajo tehnični nadzor in pregled iz točke (i),

te obveznosti poveri samo priznanim organizacijam.

Pristojna uprava v vseh primerih odobri prvo izdajo spričeval o oprostitvi.

Ne glede na to pa se za spričevalo o varnosti radijske naprave na tovorni ladji lahko te obveznosti poveri zasebni organizaciji, ki jo prizna pristojna uprava in ima dovolj izkušenj in usposobljeno osebje, da v imenu uprave opravlja ocenjevanje varnosti radijskih naprav.

6.   Ta člen se ne nanaša na izdajanje spričeval za posebne dele pomorske opreme.

Člen 4

Obveznosti države zastave

1.
     
  Preden zadevna država članica izda dovoljenje za plovbo ladji, ki ji je bila dodeljena pravica, da pluje pod njeno zastavo, mora sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da ladja ustreza veljavnim mednarodnim pravilom in predpisom. Še posebej mora z vsemi ustreznimi ukrepi preveriti dokumentacijo o varnosti ladje. Po potrebi se mora posvetovati z upravo predhodne države zastave, da ugotovi, ali so bile z njene strani ugotovljene izrazite pomanjkljivosti ali varnostne težave, ki še niso bile odpravljene.

2.
     
  Kadar koli država zastave zahteva podatke v zvezi z ladjo, ki je predhodno plula pod zastavo države članice, mora zaprošena država članica državi zastave prosilki takoj posredovati podrobnosti o izrazitih pomanjkljivostih ali drugih podatkih, povezanih z varnostjo.

3.
     
  Kadar je uprava obveščena, da je ladja, ki pluje pod zastavo zadevne države članice, zadržana v državi pristanišča, mora poskrbeti, da se izvedejo ustrezni sanacijski ukrepi, da ladja izpolni pogoje ustreznih določb in konvencij IMO. V ta namen mora uprava uvesti ustrezne postopke.

Člen 5

Države članice zagotovijo, da ima javni organ neposredni nadzor vsaj nad naslednjimi podatki v zvezi z ladjami, ki plujejo pod njihovo zastavo, ter da so ti podatki upravi dostopni v vsakem trenutku po elektronski poti:

| a) | podatki o ladji (ime, številka IMO itd.); |
| --- | --- |

a)

podatki o ladji (ime, številka IMO itd.);

| b) | datumi pregledov, vključno z morebitnimi dodatnimi in dopolnilnimi pregledi ter preverjanji; |
| --- | --- |

b)

datumi pregledov, vključno z morebitnimi dodatnimi in dopolnilnimi pregledi ter preverjanji;

| c) | identifikacija priznanih organizacij, vključenih v postopek izdaje spričeval in klasifikacije ladij; |
| --- | --- |

c)

identifikacija priznanih organizacij, vključenih v postopek izdaje spričeval in klasifikacije ladij;

| d) | identifikacija organa, ki je v skladu z določbami pomorske inšpekcije ladjo pregledal, in datumi pregledov; |
| --- | --- |

d)

identifikacija organa, ki je v skladu z določbami pomorske inšpekcije ladjo pregledal, in datumi pregledov;

| e) | rezultat nadzornega pregleda pomorske inšpekcije (pomanjkljivosti: da ali ne; zadržanja: da ali ne); |
| --- | --- |

e)

rezultat nadzornega pregleda pomorske inšpekcije (pomanjkljivosti: da ali ne; zadržanja: da ali ne);

| f) | podatki o nezgodah; |
| --- | --- |

f)

podatki o nezgodah;

| g) | identifikacija ladij, ki so prenehale pluti pod zastavo zadevne države članice v zadnjih 12 mesecih. |
| --- | --- |

g)

identifikacija ladij, ki so prenehale pluti pod zastavo zadevne države članice v zadnjih 12 mesecih.

Države članice Komisiji na njeno zahtevo posredujejo zgoraj omenjene podatke.

Člen 6

1.
     
  Vsaka država članica v okviru sistema za zagotavljanje kakovosti redno ocenjuje in preverja svoje izvajanje nalog kot država zastave. Ocene morajo v obdobju [36] mesecev vključevati vse vidike sistema za zagotavljanje kakovosti v zvezi z delovnimi področji uprave.

V ocenjevanje morajo biti vključeni vsaj naslednji kazalniki uspešnosti:

| — | stopnja zadržanj pomorske inšpekcije; |
| --- | --- |

—

stopnja zadržanj pomorske inšpekcije;

| — | rezultati pregledov držav zastave; in |
| --- | --- |

—

rezultati pregledov držav zastave; in

| — | po potrebi kazalci uspešnosti za ugotavljanje, ali so struktura zaposlenih, sredstva in upravni postopki dovolj ustrezni, da lahko država zastave izvrši svoje obveznosti. |
| --- | --- |

—

po potrebi kazalci uspešnosti za ugotavljanje, ali so struktura zaposlenih, sredstva in upravni postopki dovolj ustrezni, da lahko država zastave izvrši svoje obveznosti.

2.
     
  Države članice, ki so opravile ocenjevanje v skladu z odstavkom 1, drugi pododstavek, in so 1. julija v letu opravljenega ocenjevanja uvrščene na črni [ali sivi] seznam, ki ga v letnem poročilu izdaja Pariški memorandum o soglasju (MOU) o pomorski inšpekciji, Komisiji do 1. novembra istega leta posredujejo poročilo o svojem izvajanju nalog kot držav zastave.

Poročilo mora opredeliti in analizirati glavne razloge za neustrezno izvajanje nalog. Vključevati mora tudi načrt za popravne ukrepe, vključno z dodatnimi pregledi, če so ti potrebni, ki bodo izvedeni ob prvi priložnosti.

3.
     
  Sistem vodenja kakovosti se vzpostavi in potrdi

   (12).

Člen 7

Komisija pred koncem leta [2010] Evropskemu Parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvedljivosti vzpostavitve memoranduma o soglasju glede obveznosti pomorskih inšpekcij držav zastave, s katerim se zagotovijo izenačeni pogoji med državami zastave, ki so se obvezale k uresničevanju kodeksa držav zastave in pristale na revidiranje v skladu z določbami Resolucije A. 974 (24), sprejete na skupščini IMO 1. decembra 2005.

Člen 8

Razmerje do priznanih organizacij

1.   Pri uporabi člena 3(5) države članice ob upoštevanju določb odstavka 2 tega člena in členov 9 in 13 načeloma ne zavrnejo pooblastila za opravljanje takih funkcij kateri koli od priznanih organizacij. Vendar pa lahko na podlagi preglednih in objektivnih meril glede na svoje potrebe omejijo število organizacij, ki jih pooblastijo.

Na prošnjo države članice Komisija sprejme ustrezne ukrepe v skladu z regulativnim postopkom iz člena10(2).

2.   Preden država članica privoli, da priznana organizacija, ki se nahaja v tretji državi,
  v njenem imenu
  opravlja vse ali del obveznosti iz člena 3, lahko
  od zadevne tretje države zahteva
  recipročno obravnavo priznanih organizacij, ki se nahajajo v Skupnosti.

Poleg tega lahko Skupnost tretjo državo, v kateri s nahaja priznana organizacija, zaprosi za recipročno obravnavo tistih priznanih organizacij, ki se nahajajo v Skupnosti.

Člen 9

1.   Države članice, ki se odločijo ravnati po členu 3(5), vzpostavijo „delovni odnos“ med njihovo pristojno upravo in organizacijami, ki delujejo v njihovem imenu.

2.   Delovni odnos je urejen s formalnim pisnim in nediskriminatornim sporazumom ali z drugim enakovrednim pravnim dogovorom, ki določa posebne obveznosti in funkcije, ki so jih organizacije sprejele, in vključuje najmanj:

| a) | določbe Dodatka II Resolucije IMO A.739(18) o smernicah za pooblaščanje organizacij, ki delujejo v imenu uprave, pri čemer se upoštevajo priloga, dodatki in priponke k IMO MSC/Okrožnici 710 in MEPC/Okrožnici 307 o vzorčnem sporazumu za pooblaščanje priznanih organizacij, ki delujejo v imenu uprave.

  Kadar skladno s tem priznana organizacija, njeni inšpektorji ali tehnično osebje izdajo zahtevane certifikate v imenu uprave, za njih veljajo enaka pravna varovala in pravna zaščita, vključno z izvajanjem pravice do obrambe, kot tista, h katerim se lahko zatečejo uprava in njeni člani, če uprava sama izda zahtevane certifikate; |
| --- | --- |

a)

določbe Dodatka II Resolucije IMO A.739(18) o smernicah za pooblaščanje organizacij, ki delujejo v imenu uprave, pri čemer se upoštevajo priloga, dodatki in priponke k IMO MSC/Okrožnici 710 in MEPC/Okrožnici 307 o vzorčnem sporazumu za pooblaščanje priznanih organizacij, ki delujejo v imenu uprave.

| b) | naslednje določbe o finančni odgovornosti:






  i) | če sodišče dokončno naloži upravi odgovornost, ki izhaja iz katere koli pomorske nezgode, skupaj z zahtevo, da oškodovancem poravna odškodnino za izgubljeni dobiček ali navadno škodo ali telesno poškodbo ali smrt, za katero je bilo na sodišču dokazano, da je nastala zaradi namernega dejanja ali opustitve dejanja ali velike malomarnosti priznane organizacije, njenih organov, zaposlenih, predstavnikov ali drugih, ki delujejo v imenu priznane organizacije, ali če ji je taka odgovornost skupaj z zahtevo po poravnavi odškodnine naložena v okviru rešitve spora v arbitražnih postopkih, je uprava od priznane organizacije upravičena zahtevati denarno odškodnino v obsegu, v katerem je po ugotovitvi sodišča priznana organizacija povzročila navedeni izgubljeni dobiček, navadno škodo, poškodbo ali smrt; |
| --- | --- | --- |

b)

naslednje določbe o finančni odgovornosti:

i)

če sodišče dokončno naloži upravi odgovornost, ki izhaja iz katere koli pomorske nezgode, skupaj z zahtevo, da oškodovancem poravna odškodnino za izgubljeni dobiček ali navadno škodo ali telesno poškodbo ali smrt, za katero je bilo na sodišču dokazano, da je nastala zaradi namernega dejanja ali opustitve dejanja ali velike malomarnosti priznane organizacije, njenih organov, zaposlenih, predstavnikov ali drugih, ki delujejo v imenu priznane organizacije, ali če ji je taka odgovornost skupaj z zahtevo po poravnavi odškodnine naložena v okviru rešitve spora v arbitražnih postopkih, je uprava od priznane organizacije upravičena zahtevati denarno odškodnino v obsegu, v katerem je po ugotovitvi sodišča priznana organizacija povzročila navedeni izgubljeni dobiček, navadno škodo, poškodbo ali smrt;

| ii) | če sodišče dokončno naloži upravi odgovornost, ki izhaja iz katere koli pomorske nezgode, skupaj z zahtevo, da oškodovancem poravna odškodnino za telesno poškodbo
  brez smrtnega izida
  , za katero je to sodišče dokazalo, da je nastala iz malomarnosti ali nepremišljenega dejanja ali opustitve dejanja priznane organizacije, njenih zaposlenih, predstavnikov ali drugih, ki delujejo v imenu priznane organizacije, ali če ji je taka odgovornost skupaj z zahtevo po poravnavi odškodnine naložena v okviru rešitve spora v arbitražnih postopkih, je uprava od priznane organizacije upravičena zahtevati denarno odškodnino v obsegu, v katerem je po ugotovitvi sodišča priznana organizacija povzročila navedeno telesno poškodbo
  brez smrtnega izida
  ; države članice lahko omejijo najvišji znesek, ki ga plača priznana organizacija, pri čemer mora ta znašati vsaj 4 milijone EUR
  , razen če se s sodbo ali prijateljsko rešitvijo spora določi nižji znesek, ki potem velja kot odškodnina, ki se izplača
  ; |
| --- | --- |

ii)

če sodišče dokončno naloži upravi odgovornost, ki izhaja iz katere koli pomorske nezgode, skupaj z zahtevo, da oškodovancem poravna odškodnino za telesno poškodbo
  brez smrtnega izida
  , za katero je to sodišče dokazalo, da je nastala iz malomarnosti ali nepremišljenega dejanja ali opustitve dejanja priznane organizacije, njenih zaposlenih, predstavnikov ali drugih, ki delujejo v imenu priznane organizacije, ali če ji je taka odgovornost skupaj z zahtevo po poravnavi odškodnine naložena v okviru rešitve spora v arbitražnih postopkih, je uprava od priznane organizacije upravičena zahtevati denarno odškodnino v obsegu, v katerem je po ugotovitvi sodišča priznana organizacija povzročila navedeno telesno poškodbo
  brez smrtnega izida
  ; države članice lahko omejijo najvišji znesek, ki ga plača priznana organizacija, pri čemer mora ta znašati vsaj 4 milijone EUR
  , razen če se s sodbo ali prijateljsko rešitvijo spora določi nižji znesek, ki potem velja kot odškodnina, ki se izplača
  ;

| iii) | če sodišče dokončno naloži upravi odgovornost, ki izhaja iz katere koli pomorske nezgode, skupaj z zahtevo, da oškodovancem poravna odškodnino za izgubljeni dobiček ali navadno škodo, za katero je bilo na sodišču dokazano, da je nastala iz malomarnosti ali nepremišljenega dejanja ali opustitve dejanja priznane organizacije, njenih zaposlenih, predstavnikov ali drugih, ki delujejo v imenu priznane organizacije, ali če ji je taka odgovornost skupaj z zahtevo po poravnavi odškodnine naložena v okviru rešitve spora v arbitražnih postopkih, je uprava od priznane organizacije upravičena zahtevati denarno odškodnino v obsegu, v katerem po ugotovitvi sodišča priznana organizacija povzroči navedeni izgubljeni dobiček ali navadno škodo; države članice lahko omejijo najvišji znesek, ki ga plača priznana organizacija, pri čemer mora ta znašati vsaj 2 milijona EUR
  , razen če se s sodbo ali poravnavo določi nižji znesek, ki potem velja kot odškodnina, ki se izplača
  ; |
| --- | --- |

iii)

če sodišče dokončno naloži upravi odgovornost, ki izhaja iz katere koli pomorske nezgode, skupaj z zahtevo, da oškodovancem poravna odškodnino za izgubljeni dobiček ali navadno škodo, za katero je bilo na sodišču dokazano, da je nastala iz malomarnosti ali nepremišljenega dejanja ali opustitve dejanja priznane organizacije, njenih zaposlenih, predstavnikov ali drugih, ki delujejo v imenu priznane organizacije, ali če ji je taka odgovornost skupaj z zahtevo po poravnavi odškodnine naložena v okviru rešitve spora v arbitražnih postopkih, je uprava od priznane organizacije upravičena zahtevati denarno odškodnino v obsegu, v katerem po ugotovitvi sodišča priznana organizacija povzroči navedeni izgubljeni dobiček ali navadno škodo; države članice lahko omejijo najvišji znesek, ki ga plača priznana organizacija, pri čemer mora ta znašati vsaj 2 milijona EUR
  , razen če se s sodbo ali poravnavo določi nižji znesek, ki potem velja kot odškodnina, ki se izplača
  ;

| c) | določbe o rednem preverjanju obveznosti, ki jih organizacije prevzemajo v imenu uprave, s strani uprave ali od uprave imenovanega nepristranskega zunanjega organa v skladu s členom 13(1); |
| --- | --- |

c)

določbe o rednem preverjanju obveznosti, ki jih organizacije prevzemajo v imenu uprave, s strani uprave ali od uprave imenovanega nepristranskega zunanjega organa v skladu s členom 13(1);

| d) | možnost naključnih in podrobnih inšpekcijskih pregledov ladij; |
| --- | --- |

d)

možnost naključnih in podrobnih inšpekcijskih pregledov ladij;

| e) | določbe o
  obveznem
  sporočanju bistvenih informacij o njihovem klasificiranem ladjevju ter o spremembah, začasnih odvzemih in preklicih klasifikacije. |
| --- | --- |

e)

določbe o
  obveznem
  sporočanju bistvenih informacij o njihovem klasificiranem ladjevju ter o spremembah, začasnih odvzemih in preklicih klasifikacije.

3.   Sporazum ali enakovreden pravni dogovor lahko od priznane organizacije zahteva, da ima lokalno predstavništvo na ozemlju države članice, v imenu katere opravlja obveznosti iz člena 3. To zahtevo lahko izpolni lokalno predstavništvo, ki ima v skladu s pravom države članice pravno osebnost in je pod jurisdikcijo njenih nacionalnih sodišč.

4.   Vsaka država članica predloži Komisiji natančne podatke o delovnem odnosu, vzpostavljenem v skladu s tem členom. Komisija o tem obvesti druge države članice.

Člen 10

1.   Komisiji pomaga Odbor za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS), ustanovljen z Uredbo (ES) št. 2099/2002 (13).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 11

1.   Ta direktiva se lahko spremeni brez razširitve področja njene uporabe, da bi se:

| a) | za namene te direktive vključile naknadne spremembe mednarodnih konvencij, protokolov, kodeksov in resolucij, povezanih s to direktivo, iz členov 2(d), 3(1) in 9(2), ki so začele veljati; |
| --- | --- |

a)

za namene te direktive vključile naknadne spremembe mednarodnih konvencij, protokolov, kodeksov in resolucij, povezanih s to direktivo, iz členov 2(d), 3(1) in 9(2), ki so začele veljati;

| b) | spremenilo zneske iz točk (ii) in (iii) člena 9(2)(b). |
| --- | --- |

b)

spremenilo zneske iz točk (ii) in (iii) člena 9(2)(b).

Ti ukrepi, namenjeni spremembi nebistvenih določb te direktive, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 10(3).

2.   Po sprejetju novih instrumentov ali protokolov h konvencijam iz člena 2(d) Svet na predlog Komisije in ob upoštevanju parlamentarnih postopkov držav članic, pa tudi ustreznih postopkov v okviru IMO, določi podrobnosti ratifikacije teh novih instrumentov ali protokolov, pri čemer zagotovi, da se v državah članicah uporabljajo enotno in sočasno.

Spremembe mednarodnih instrumentov iz členov 2(d) in 9 se lahko na podlagi člena 5 Uredbe (ES) št.2099/2002 izvzamejo iz področja uporabe te direktive.

Člen 12

Ne glede na ▐ merila, navedena v Prilogi I k Uredbi (ES) št. .../... (14)
  [o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij], lahko država članica, ki meni, da priznana organizacija ne more biti več pooblaščena za opravljanje nalog iz člena 3 v njenem imenu, začasno odvzame ▐ tako pooblastilo
  po naslednjem postopku:

| (a) | V takem primeru država članic nemudoma obvesti Komisijo in druge države članice o svoji odločitvi in poda utemeljene razloge zanjo. |
| --- | --- |

(a)

V takem primeru država članic nemudoma obvesti Komisijo in druge države članice o svoji odločitvi in poda utemeljene razloge zanjo.

| (b) | Komisija mora ob upoštevanju varnosti in preprečevanja onesnaževanja oceniti razloge, ki jih država članica navede za začasni odvzem pooblastila priznani organizaciji. |
| --- | --- |

(b)

Komisija mora ob upoštevanju varnosti in preprečevanja onesnaževanja oceniti razloge, ki jih država članica navede za začasni odvzem pooblastila priznani organizaciji.

| (c) | Komisija v skladu z regulativnim postopkom iz člena 10(2) obvesti državo članico, ali je njena odločitev o začasnem odvzemu pooblastila zadostno upravičena zaradi resnega ogrožanja varnosti ali okolja. Če odločitev ni upravičena, Komisija od države članice zahteva preklic začasnega odvzema. Če je odločitev upravičena in je država članica v skladu s členom 8(1) omejila število organizacij, ki delujejo v njenem imenu, Komisija zaprosi državo članico, naj izda novo pooblastilo drugi priznani organizaciji, da nadomesti tisto, ki ji je bilo pooblastilo začasno odvzeto. |
| --- | --- |

(c)

Komisija v skladu z regulativnim postopkom iz člena 10(2) obvesti državo članico, ali je njena odločitev o začasnem odvzemu pooblastila zadostno upravičena zaradi resnega ogrožanja varnosti ali okolja. Če odločitev ni upravičena, Komisija od države članice zahteva preklic začasnega odvzema. Če je odločitev upravičena in je država članica v skladu s členom 8(1) omejila število organizacij, ki delujejo v njenem imenu, Komisija zaprosi državo članico, naj izda novo pooblastilo drugi priznani organizaciji, da nadomesti tisto, ki ji je bilo pooblastilo začasno odvzeto.

Člen 13

1.   Vsaka država članica
  preveri, ali
  priznane organizacije, ki delujejo v njenem imenu za namene člena3(5), po mnenju njene pristojne uprave zadovoljivo opravljajo funkcije iz navedenega člena.

2.   Vsaka država članica
  opravi
  vsaj
  vsaki
  dve leti
  spremljanje vseh priznanih organizacij, ki delujejo v njenem imenu,
  ter predloži drugim državam članicam in Komisiji poročilo o rezultatih
  teh dejavnosti
  spremljanja najpozneje do 31. marca v letu, ki sledi letu
  njihove izvedbe
  .

Člen 14

Pri izvajanju inšpekcijskih pravic in dolžnosti države pristanišča države članice poročajo Komisiji in drugim državam članicam ter obvestijo zadevno državo zastave, če odkrijejo, da so priznane organizacije, ki delujejo v imenu države zastave, izdale predpisana spričevala za ladjo, ki ne izpolnjuje ustreznih zahtev mednarodnih konvencij, ali v primeru kakršnih koli pomanjkljivosti ladje z veljavnim klasifikacijskim spričevalom v zvezi s postavkami, za katere velja to spričevalo. Za namene tega člena se poroča samo o tistih ladjah, ki predstavljajo resno nevarnost za varnost in okolje ali kažejo znake posebno malomarnega ravnanja priznanih organizacij. Zadevna priznana organizacija se o primeru obvesti v trenutku začetnega inšpekcijskega pregleda, da lahko takoj sprejme ustrezne nadaljnje ukrepe.

Člen 15

1.   Vsaka država članica zagotovi, da so ladje, ki plujejo pod njeno zastavo, načrtovane, zgrajene, opremljene in vzdrževane v skladu s pravili in postopki priznane organizacije za ladijski trup, strojno opremo in električne ter nadzorne naprave.

2.   Država članica se lahko odloči za uporabo pravil, ki so po njenem mnenju enakovredni pravilom in postopkom priznane organizacije, a le pod pogojem, da o njih po postopku iz Direktive 98/34/ES takoj uradno obvesti Komisijo in druge države članice, in da jim druga država članica ali Komisija ne ugovarjajo ter da po postopku iz člena 10(2) te direktive ni ugotovljeno, da so neenakovredna.

3.   Države članice sodelujejo s pooblaščenimi priznanimi organizacijami pri oblikovanju njihovih pravil in postopkov. S priznanimi organizacijami se posvetujejo, da dosežejo usklajeno razlago mednarodnih konvencij.

Člen 16

Končne določbe

Komisija vsaki dve leti obvešča Evropski parlament in Svet o napredku pri izvajanju te direktive v državah članicah.

Člen 17

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s
  členi [...] in točkami [...] Priloge I [členi ali delitve členov ter točke Priloge I, ki so bili vsebinsko spremenjeni glede na Direktivo 94/57/ES] najpozneje ...

   (15)... O
  besedilu teh predpisov nemudoma
  obvestijo Komisijo
  , razen tega pa zagotovijo korelacijsko tabelo omenjenih predpisov in te direktive
  .

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Prav tako vključijo izjavo, da se sklicevanja v veljavnih zakonih in drugih predpisih na direktive, ki so bile razveljavljene s to direktivo, štejejo za sklicevanja na to direktivo. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih določb predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 18

Direktiva 94/57/ES, kakor je bila spremenjena z direktivami iz dela A Priloge I, se razveljavi z učinkom od .... (16) brez poseganja v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos direktiv iz dela B Priloge I v nacionalno pravo.

Sklicevanja na razveljavljene direktive se štejejo za sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge II.

Člen 19

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 20

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 318, 23.12.2006, str. 195.

1

(2)  UL C 229, 22.9.2006, str. 38.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 25. aprila 2007 (UL C 74 E, 20.3.2008, str. 632), Skupno stališče Sveta z dne 6. junija 2008 (UL C 184 E, 22.7.2008, str. 11.) in Stališče Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008.

3

Stališče

6. junija 2008 (UL C 184 E, 22.7.2008, str. 11.)

24. septembra 2008

(4)  UL L 319, 12.12.1994, str. 20. ║.

4

(5)  

  UL C 271, 7.10.1993, str. 1.

5

UL C 271, 7.10.1993, str. 1.

(6)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. ║.

6

(7)  UL L 204, 21.7.1998, str. 37. ║.

7

(8)  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

8

(9)  UL: vstaviti številko in datum. ║.

9

vstaviti

in

(10)  UL L ...

10

(11)  UL: vstaviti številko. ║.

11

vstaviti

(12)  
  Tri leta po začetku veljavnosti te direktive.

12

Tri leta po začetku veljavnosti te direktive.

(13)  Uredba (ES) št. 2099/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o ustanovitvi Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS) (UL L 324, 29.11.2002, str. 1). ║.

13

(14)  UL: vstaviti številko. ║.

14

vstaviti

(15)  
  18 mesecev
  po začetku veljavnosti te direktive.

15

18 mesecev

začetku

(16)  ║ Datum začetka veljavnosti te direktive.

16

Datum

veljavnosti

Sreda, 24. september 2008PRILOGA I

DEL A

RAZVELJAVLJENA DIREKTIVA S SEZNAMOM SPREMEMB

(iz člena 18)

| Direktiva Sveta 94/57/ES | UL L 319, 12.12.1994, str. 20 |
| --- | --- |
| Direktiva Komisije 97/58/ES | UL L 274, 7.10.1997, str. 8 |
| Direktiva 2001/105/ES Evropskega Parlamenta in Sveta | UL L 19, 22.1.2002, str. 9 |
| Direktiva 2002/84/ES Evropskega Parlamenta in Sveta | UL L 324, 29.11.2002, str. 53 |

Direktiva Sveta 94/57/ES

UL L 319, 12.12.1994, str. 20

Direktiva Komisije 97/58/ES

UL L 274, 7.10.1997, str. 8

Direktiva 2001/105/ES Evropskega Parlamenta in Sveta

UL L 19, 22.1.2002, str. 9

Direktiva 2002/84/ES Evropskega Parlamenta in Sveta

UL L 324, 29.11.2002, str. 53

DEL B

ROKI ZA PRENOS V NACIONALNO PRAVO

(iz člena 18)

| Direktiva | Roki za prenos v zakonodajo |
| --- | --- |
| 94/57/ES | 31. december 1995 |
| 97/58/ES | 30. september 1998 |
| 2001/105/ES | 22. julij 2003 |
| 2002/84/ES | 23. november 2003 |

Direktiva

Roki za prenos v zakonodajo

94/57/ES

31. december 1995

97/58/ES

30. september 1998

2001/105/ES

22. julij 2003

2002/84/ES

23. november 2003

Sreda, 24. september 2008PRILOGA II

KORELACIJSKA TABELA

| Direktiva 94/57/ES | Ta direktiva | Uredba (ES) št. .../... (1)
  [o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij] |
| --- | --- | --- |
| člen 1 | člen 1 | člen 1 |
| člen 2(a) | člen 2(a) | člen 2(a) |
| člen 2(b) | člen 2(b) | - |
| člen 2(c) | člen 2(c) | - |
| člen 2(d) | člen 2(d) | člen 2(b) |
| člen 2(e) | člen 2(g) | člen 2(c) |
| - | člen 2(h) | člen 2(d) |
| člen 2(f) | člen 2(i) | člen 2(e) |
| člen 2(g) | člen 2(j) | člen 2(f) |
| člen 2(h) | člen 2(k) | člen 2(g) |
| člen 2(i) | člen 2(m) | člen 2(i) |
| - | člen 2(l) | člen 2(h) |
| člen 2(j) | člen 2(n) | - |
| člen 2(k) | - | člen 2(j) |
| člen 3 | člen 3 | - |
| člen 4(1), prvi stavek | - | člen 3(1) |
| člen 4(1), drugi stavek | - | člen 3(2) |
| člen 4(1), tretji stavek | - | - |
| člen 4(1), četrti stavek | - | člen 4(1) |
| - | - | člen 3(3) |
| - | - | člen 4(2), (3), (4) |
| - | - | člen 5 |
| - | - | člen 6 |
| - | - | člen 7 |
| člen 5(1) | člen 8(1) | - |
| člen 5(3) | člen 8(2) | - |
| člen 6(1), (2), (3), (4) | člen 9(1), (2), (3), (4) | - |
| člen 6(5) | - | - |
| člen 7 | člen 10 | člen 12 |
| člen 8(1), prva alinea | člen 11(1), točka (a) prvega pododstavka | - |
| člen 8(1) druga alinea | - | člen 13(1) |
| člen 8(1) tretja alinea | člen 11(1), točka (b) prvega pododstavka | - |
| - | člen 11(1), drugi pododstavek | člen 13(1), drugi pododstavek |
| člen 8(2) | člen 11(2) | - |
| člen 8(2), drugi pododstavek | - | člen 13(2) |
| člen 9(1) | - | - |
| člen 9(2) | - | - |
| člen 10(1), uvodno besedilo | člen 12 | - |
| člen 10(1)(a), (b), (c), (2), (3), (4) | - | - |
| člen 11(1), (2) | člen 13(1), (2) | - |
| člen 11(3), (4) | - | člen 8(1)(2) |
| člen 12 | člen 14 | - |
| člen 13 | - | - |
| člen 14 | člen 15(1), (2) | - |
| - | člen 15(3) | - |
| - | člen 16 | - |
| - | - | člen 9 |
| člen 15(1) | - | - |
| - | - | člen 10(1)(2) |
| člen 15(2) | - | člen 10(3) |
| člen 15(3) | - | člen 10(4) |
| člen 15(4) | - | člen 10(5) |
| člen 15(5) | - | člen 10(6), peti, drugi, tretji in peti pododstavek |
| - | - | člen 10(6), četrti pododstavek |
| člen 16 | člen 17 | - |
| člen 17 | člen 20 | - |
| - | člen 18 | - |
| - | člen 19 | - |
| - | - | člen 11 |
| - | - | člen 14 |
| - | - | člen 15 |
| - | - | člen 16 |
| - | - | člen 17 |
| - | - | člen 18 |
| - | - | člen 19 |
| Priloga | - | Priloga I |
| - | Priloga I | - |
| - | Priloga II | Priloga II |

Direktiva 94/57/ES

Ta direktiva

Uredba (ES) št. .../... (1)
  [o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij]

člen 1

člen 1

člen 1

člen 2(a)

člen 2(a)

člen 2(a)

člen 2(b)

člen 2(b)

-

člen 2(c)

člen 2(c)

-

člen 2(d)

člen 2(d)

člen 2(b)

člen 2(e)

člen 2(g)

člen 2(c)

-

člen 2(h)

člen 2(d)

člen 2(f)

člen 2(i)

člen 2(e)

člen 2(g)

člen 2(j)

člen 2(f)

člen 2(h)

člen 2(k)

člen 2(g)

člen 2(i)

člen 2(m)

člen 2(i)

-

člen 2(l)

člen 2(h)

člen 2(j)

člen 2(n)

-

člen 2(k)

-

člen 2(j)

člen 3

člen 3

-

člen 4(1), prvi stavek

-

člen 3(1)

člen 4(1), drugi stavek

-

člen 3(2)

člen 4(1), tretji stavek

-

-

člen 4(1), četrti stavek

-

člen 4(1)

-

-

člen 3(3)

-

-

člen 4(2), (3), (4)

-

-

člen 5

-

-

člen 6

-

-

člen 7

člen 5(1)

člen 8(1)

-

člen 5(3)

člen 8(2)

-

člen 6(1), (2), (3), (4)

člen 9(1), (2), (3), (4)

-

člen 6(5)

-

-

člen 7

člen 10

člen 12

člen 8(1), prva alinea

člen 11(1), točka (a) prvega pododstavka

-

člen 8(1) druga alinea

-

člen 13(1)

člen 8(1) tretja alinea

člen 11(1), točka (b) prvega pododstavka

-

-

člen 11(1), drugi pododstavek

člen 13(1), drugi pododstavek

člen 8(2)

člen 11(2)

-

člen 8(2), drugi pododstavek

-

člen 13(2)

člen 9(1)

-

-

člen 9(2)

-

-

člen 10(1), uvodno besedilo

člen 12

-

člen 10(1)(a), (b), (c), (2), (3), (4)

-

-

člen 11(1), (2)

člen 13(1), (2)

-

člen 11(3), (4)

-

člen 8(1)(2)

člen 12

člen 14

-

člen 13

-

-

člen 14

člen 15(1), (2)

-

-

člen 15(3)

-

-

člen 16

-

-

-

člen 9

člen 15(1)

-

-

-

-

člen 10(1)(2)

člen 15(2)

-

člen 10(3)

člen 15(3)

-

člen 10(4)

člen 15(4)

-

člen 10(5)

člen 15(5)

-

člen 10(6), peti, drugi, tretji in peti pododstavek

-

-

člen 10(6), četrti pododstavek

člen 16

člen 17

-

člen 17

člen 20

-

-

člen 18

-

-

člen 19

-

-

-

člen 11

-

-

člen 14

-

-

člen 15

-

-

člen 16

-

-

člen 17

-

-

člen 18

-

-

člen 19

Priloga

-

Priloga I

-

Priloga I

-

-

Priloga II

Priloga II

---

(1)  UL: vstaviti številko. ║.

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/275 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/275

---

Sreda, 24. september 2008Organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij (prenovitev) ***II

P6_TA(2008)0448

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij (prenovitev) (5726/2/2008 — C6-0223/2008 — 2005/0237B(COD))

2010/C 8 E/44

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (5726/2/2008 — C6-0223/2008) (1),

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2005)0587),

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za promet in turizem (A6-0330/2008),

| 1. | odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 190 E, 29.7.2008, str. 1.

(2)  UL C 74 E, 20.3.2008, str. 632.

---

Sreda, 24. september 2008P6_TC2-COD(2005)0237B

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 24. septembra 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij (Prenovitev)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 80(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 94/57/ES z dne 22. novembra 1994 o skupnih predpisih in standardih za organizacije, pooblaščene za inšpekcijski pregled in nadzor ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav (4) je bila večkrat bistveno spremenjena. Ker bodo sprejete še nadaljnje spremembe, bi bilo treba navedeno direktivo zaradi jasnosti prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 94/57/ES z dne 22. novembra 1994 o skupnih predpisih in standardih za organizacije, pooblaščene za inšpekcijski pregled in nadzor ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav (4) je bila večkrat bistveno spremenjena. Ker bodo sprejete še nadaljnje spremembe, bi bilo treba navedeno direktivo zaradi jasnosti prenoviti.

| (2) | Glede na naravo določb Direktive 94/57/ES se zdi primerno, da se njene določbe prenovijo z različnima pravnima instrumentoma Skupnosti, in sicer z direktivo in uredbo.
  ▐ |
| --- | --- |

(2)

Glede na naravo določb Direktive 94/57/ES se zdi primerno, da se njene določbe prenovijo z različnima pravnima instrumentoma Skupnosti, in sicer z direktivo in uredbo.

▐

| (3) | Organizacijam za tehnični nadzor in pregled ladij bi moralo biti omogočeno, da ponujajo svoje storitve po vsej Skupnosti in da tekmujejo med seboj, pri čemer pa morajo zagotavljati enako raven varnosti in varstva okolja. Strokovni standardi za njihove dejavnosti bi zato morali biti enotni in se prav tako enotno uporabljati po vsej Skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

Organizacijam za tehnični nadzor in pregled ladij bi moralo biti omogočeno, da ponujajo svoje storitve po vsej Skupnosti in da tekmujejo med seboj, pri čemer pa morajo zagotavljati enako raven varnosti in varstva okolja. Strokovni standardi za njihove dejavnosti bi zato morali biti enotni in se prav tako enotno uporabljati po vsej Skupnosti.

| (4) | Za dosego tega cilja si je treba prizadevati z ukrepi, ki so ustrezno povezani z delom
  in dejavnostjo
  Mednarodne pomorske organizacije (IMO) ter
  ju
  po potrebi nadgrajujejo in dopolnjujejo. ▐ |
| --- | --- |

(4)

Za dosego tega cilja si je treba prizadevati z ukrepi, ki so ustrezno povezani z delom
  in dejavnostjo
  Mednarodne pomorske organizacije (IMO) ter
  ju
  po potrebi nadgrajujejo in dopolnjujejo. ▐

| (5) | Določiti bi bilo treba minimalna merila za priznavanje organizacij, da bi okrepili varnost ladij in preprečili onesnaževanje z ladij. Zato bi bilo treba poostriti minimalna merila, določena v Direktivi 94/57/ES. |
| --- | --- |

(5)

Določiti bi bilo treba minimalna merila za priznavanje organizacij, da bi okrepili varnost ladij in preprečili onesnaževanje z ladij. Zato bi bilo treba poostriti minimalna merila, določena v Direktivi 94/57/ES.

| (6) | Za podelitev prvega priznanja organizacijam, ki želijo biti pooblaščene za delovanje v imenu držav članic, bi lahko Komisija, skupaj z državami članicami, ki so zaprosile za priznanje, na usklajen in centraliziran način bolj učinkovito ocenila, ali so izpolnjena minimalna merila, določena v tej uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Za podelitev prvega priznanja organizacijam, ki želijo biti pooblaščene za delovanje v imenu držav članic, bi lahko Komisija, skupaj z državami članicami, ki so zaprosile za priznanje, na usklajen in centraliziran način bolj učinkovito ocenila, ali so izpolnjena minimalna merila, določena v tej uredbi.

| (7) | Priznanje bi moralo biti mogoče podeliti samo na podlagi izvajanja kakovosti in varnosti, ki bi jih izkazala
  zadevna
  organizacija. Treba bi bilo zagotoviti, da je obseg priznanja vedno v skladu z dejansko zmožnostjo ▐ organizacije. Priznanje bi prav tako moralo upoštevati različne pravne statuse in notranje organiziranosti priznanih organizacij ter istočasno zagotavljati enotno uporabo
  zgoraj navedenih
  minimalnih meril ▐ in učinkovitosti nadzora Skupnosti. ▐ |
| --- | --- |

(7)

Priznanje bi moralo biti mogoče podeliti samo na podlagi izvajanja kakovosti in varnosti, ki bi jih izkazala
  zadevna
  organizacija. Treba bi bilo zagotoviti, da je obseg priznanja vedno v skladu z dejansko zmožnostjo ▐ organizacije. Priznanje bi prav tako moralo upoštevati različne pravne statuse in notranje organiziranosti priznanih organizacij ter istočasno zagotavljati enotno uporabo
  zgoraj navedenih
  minimalnih meril ▐ in učinkovitosti nadzora Skupnosti. ▐

| (8) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (5). |
| --- | --- |

(8)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (5).

| (9) | Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za spremembo te uredbe, da bi se vključile naknadne spremembe mednarodnih konvencij, protokolov, kodeksov in resolucij, povezanih s to direktivo, posodobila merila iz Priloge I ter sprejela minimalna merila za ugotavljanje učinkovitosti pravil in postopkov ter učinkovitosti priznanih organizacij glede varnosti in preprečevanja onesnaževanja morja z njihovih klasificiranih ladij. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, bi jih bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(9)

Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za spremembo te uredbe, da bi se vključile naknadne spremembe mednarodnih konvencij, protokolov, kodeksov in resolucij, povezanih s to direktivo, posodobila merila iz Priloge I ter sprejela minimalna merila za ugotavljanje učinkovitosti pravil in postopkov ter učinkovitosti priznanih organizacij glede varnosti in preprečevanja onesnaževanja morja z njihovih klasificiranih ladij. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, bi jih bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

| (10) | Bistvenega pomena je, da se neizvajanje obveznosti priznane organizacije obravnava brez odlašanja, učinkovito in sorazmerno. Glavni cilj bi moral biti, da se odpravijo vse pomanjkljivosti, tako da se je že v zgodnji fazi možno izogniti potencialnemu ogrožanju varnosti ali okolja. Komisiji bi bilo zato treba podeliti potrebna pooblastila, da od priznane organizacije zahteva sprejem preventivnih in sanacijskih ukrepov ter da se lahko kot prisilni ukrepi zaračunajo globe in periodične denarne kazni. Komisija bi morala izvrševati ta pooblastila na način, ki je skladen s temeljnimi pravicami, in zagotoviti, da lahko organizacija poda svoje mnenje skozi celoten postopek. |
| --- | --- |

(10)

Bistvenega pomena je, da se neizvajanje obveznosti priznane organizacije obravnava brez odlašanja, učinkovito in sorazmerno. Glavni cilj bi moral biti, da se odpravijo vse pomanjkljivosti, tako da se je že v zgodnji fazi možno izogniti potencialnemu ogrožanju varnosti ali okolja. Komisiji bi bilo zato treba podeliti potrebna pooblastila, da od priznane organizacije zahteva sprejem preventivnih in sanacijskih ukrepov ter da se lahko kot prisilni ukrepi zaračunajo globe in periodične denarne kazni. Komisija bi morala izvrševati ta pooblastila na način, ki je skladen s temeljnimi pravicami, in zagotoviti, da lahko organizacija poda svoje mnenje skozi celoten postopek.

| (11) | V skladu s pristopom na ravni Skupnosti se mora odločitev o preklicu priznanja organizaciji, ki ne izpolnjuje obveznosti iz te uredbe, če se zgoraj navedeni ukrepi izkažejo za neučinkovite ali ravnanje organizacije kako drugače pomeni nesprejemljivo grožnjo za varnost in okolje, sprejeti na ravni Skupnosti, torej jo mora sprejeti Komisija na podlagi postopka v odboru. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s pristopom na ravni Skupnosti se mora odločitev o preklicu priznanja organizaciji, ki ne izpolnjuje obveznosti iz te uredbe, če se zgoraj navedeni ukrepi izkažejo za neučinkovite ali ravnanje organizacije kako drugače pomeni nesprejemljivo grožnjo za varnost in okolje, sprejeti na ravni Skupnosti, torej jo mora sprejeti Komisija na podlagi postopka v odboru.

| (12) | Stalno ex post spremljanje priznanih organizacij, da se oceni njihovo izpolnjevanje te uredbe, se lahko izvaja bolj učinkovito na usklajen in centraliziran način. Zato je smiselno, da se ta naloga v imenu Skupnosti poveri Komisiji in državi članici, ki je zaprosila za priznanje. |
| --- | --- |

(12)

Stalno ex post spremljanje priznanih organizacij, da se oceni njihovo izpolnjevanje te uredbe, se lahko izvaja bolj učinkovito na usklajen in centraliziran način. Zato je smiselno, da se ta naloga v imenu Skupnosti poveri Komisiji in državi članici, ki je zaprosila za priznanje.

| (13) | Bistveno je, da imajo inšpektorji Komisije kot del operacij spremljanja priznanih organizacij dostop do ladij in ladijske dokumentacije ne glede na ladijsko zastavo, tako da lahko preverijo, ali priznane organizacije izpolnjujejo minimalna merila, določena v tej uredbi, za vse ladje glede na zadevno klasifikacijo. |
| --- | --- |

(13)

Bistveno je, da imajo inšpektorji Komisije kot del operacij spremljanja priznanih organizacij dostop do ladij in ladijske dokumentacije ne glede na ladijsko zastavo, tako da lahko preverijo, ali priznane organizacije izpolnjujejo minimalna merila, določena v tej uredbi, za vse ladje glede na zadevno klasifikacijo.

| (14) | Za varnost ladij, ki jih priznane organizacije pregledujejo in jim izdajajo spričevala, je bistvenega pomena sposobnost organizacij, da hitro ugotovijo in popravijo pomanjkljivosti v svojih pravilih, postopkih in notranjih nadzorih. To sposobnost bi bilo treba povečati z vzpostavitvijo
  neodvisnega ocenjevalnega odbora
  , ki ▐ bi lahko predlagal ▐ ukrepe za trajnostno izboljšanje vseh priznanih organizacij in zagotovil plodno
  povezanost
  s Komisijo. |
| --- | --- |

(14)

Za varnost ladij, ki jih priznane organizacije pregledujejo in jim izdajajo spričevala, je bistvenega pomena sposobnost organizacij, da hitro ugotovijo in popravijo pomanjkljivosti v svojih pravilih, postopkih in notranjih nadzorih. To sposobnost bi bilo treba povečati z vzpostavitvijo
  neodvisnega ocenjevalnega odbora
  , ki ▐ bi lahko predlagal ▐ ukrepe za trajnostno izboljšanje vseh priznanih organizacij in zagotovil plodno
  povezanost
  s Komisijo.

| (15) | Pravila in postopki priznanih organizacij so ključni dejavniki za povečanje varnosti in preprečevanje nesreč ter onesnaževanja. V skladu s tem so priznane organizacije ║ začele postopek, ki bi moral pripeljati do uskladitve njihovih pravil in postopkov. Zakonodaja Skupnosti bi morala ta proces spodbujati in podpirati, saj bo imel pozitiven vpliv na pomorsko varnost ter konkurenčnost evropske ladjedelniške industrije.
  ▐ |
| --- | --- |

(15)

Pravila in postopki priznanih organizacij so ključni dejavniki za povečanje varnosti in preprečevanje nesreč ter onesnaževanja. V skladu s tem so priznane organizacije ║ začele postopek, ki bi moral pripeljati do uskladitve njihovih pravil in postopkov. Zakonodaja Skupnosti bi morala ta proces spodbujati in podpirati, saj bo imel pozitiven vpliv na pomorsko varnost ter konkurenčnost evropske ladjedelniške industrije.

▐

| (16) | Priznane organizacije bi morale sproti dopolnjevati svoje tehnične standarde in jih dosledno uveljavljati, da bi uskladili varnostna pravila in zagotovili enotno izvajanje mednarodnih pravil znotraj Skupnosti. Kadar so tehnični standardi priznanih organizacij enaki ali zelo podobni, bi bilo treba razmisliti o vzajemnem priznavanju spričeval za materiale, opremo in dele v ustreznih primerih in kot izhodišče upoštevati najzahtevnejše in najstrožje standarde.
  ▐ |
| --- | --- |

(16)

Priznane organizacije bi morale sproti dopolnjevati svoje tehnične standarde in jih dosledno uveljavljati, da bi uskladili varnostna pravila in zagotovili enotno izvajanje mednarodnih pravil znotraj Skupnosti. Kadar so tehnični standardi priznanih organizacij enaki ali zelo podobni, bi bilo treba razmisliti o vzajemnem priznavanju spričeval za materiale, opremo in dele v ustreznih primerih in kot izhodišče upoštevati najzahtevnejše in najstrožje standarde.

▐

| (17) | Ker so preglednost in izmenjava informacij med zainteresiranimi stranmi in pravica javnosti do dostopa do informacij temeljnega pomena za preprečevanje nesreč na morju, bi morale priznane organizacije predložiti pomorskim inšpekcijskim organom vse ustrezne predpisane informacije v zvezi s stanjem ladij v njihovi klasifikaciji in o tem obvestiti javnost. |
| --- | --- |

(17)

Ker so preglednost in izmenjava informacij med zainteresiranimi stranmi in pravica javnosti do dostopa do informacij temeljnega pomena za preprečevanje nesreč na morju, bi morale priznane organizacije predložiti pomorskim inšpekcijskim organom vse ustrezne predpisane informacije v zvezi s stanjem ladij v njihovi klasifikaciji in o tem obvestiti javnost.

| (18) | Da se ladjam prepreči spreminjanje klasifikacije zaradi izogibanja potrebnim popravilom,
  ki jo je priznana organizacija zahtevala pri pregledu,
  bi morale
  slednje predhodno
  med seboj izmenjevati vse ustrezne informacije v zvezi s stanjem ladij, ki
  želijo spremeniti
  klasifikacijo, in po potrebi v izmenjavo informacij vključiti državo zastave.
  ▐ |
| --- | --- |

(18)

Da se ladjam prepreči spreminjanje klasifikacije zaradi izogibanja potrebnim popravilom,
  ki jo je priznana organizacija zahtevala pri pregledu,
  bi morale
  slednje predhodno
  med seboj izmenjevati vse ustrezne informacije v zvezi s stanjem ladij, ki
  želijo spremeniti
  klasifikacijo, in po potrebi v izmenjavo informacij vključiti državo zastave.

▐

| (19) | Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA), ustanovljena z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (6), bi morala zagotoviti potrebno podporo za uporabo te uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA), ustanovljena z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (6), bi morala zagotoviti potrebno podporo za uporabo te uredbe.

| (20) | Ker cilja te uredbe, in sicer določitve ukrepov, ki jih morajo upoštevati organizacije, zadolžene za tehnični nadzor in pregled ladij in za izdajanje spričeval za ladje, ki delujejo v Skupnosti, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega in učinkov ukrepa lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(20)

Ker cilja te uredbe, in sicer določitve ukrepov, ki jih morajo upoštevati organizacije, zadolžene za tehnični nadzor in pregled ladij in za izdajanje spričeval za ladje, ki delujejo v Skupnosti, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega in učinkov ukrepa lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

| (21) | Ukrepi, ki jih morajo države članice upoštevati pri svojih odnosih z organizacijami za tehnični nadzor in pregled ladij, so določeni v Direktivi .../.../ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... (7)
  [o izpolnjevanju obveznosti države zastave in o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav]
   (8)║ – |
| --- | --- |

(21)

Ukrepi, ki jih morajo države članice upoštevati pri svojih odnosih z organizacijami za tehnični nadzor in pregled ladij, so določeni v Direktivi .../.../ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... (7)
  [o izpolnjevanju obveznosti države zastave in o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav]
   (8)║ –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ta uredba določa ukrepe, ki jih morajo upoštevati organizacije, ki so zadolžene za tehnični nadzor in pregled ladij in za izdajanje spričeval za ladje glede usklajenosti z mednarodnimi konvencijami o varnosti na morju in preprečevanju onesnaževanja morja, pri čemer spodbujajo cilj svobode opravljanja storitev. To vključuje razvoj in izvajanje varnostnih zahtev za trup, strojno opremo in električne ter nadzorne naprave ladij, ki sodijo na področje uporabe mednarodnih konvencij.

Člen 2

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| a) | „ladja“ pomeni ladjo, ki sodi na področje uporabe mednarodnih konvencij; |
| --- | --- |

a)

„ladja“ pomeni ladjo, ki sodi na področje uporabe mednarodnih konvencij;

| b) | „mednarodne konvencije“ pomenijo Mednarodno konvencijo z dne 1. novembra 1974 o varstvu človeškega življenja na morju (SOLAS 74), z izjemo poglavja XI-2 njene priloge, Mednarodno konvencijo z dne 5. aprila 1966 o tovornih črtah in Mednarodno konvencijo z dne 2. novembra 1973 o preprečevanju onesnaženja morja z ladij (MARPOL), skupaj s protokoli in spremembami teh konvencij ter pripadajočimi kodeksi obveznega značaja v vseh državah članicah, in sicer v najnovejših različicah; |
| --- | --- |

b)

„mednarodne konvencije“ pomenijo Mednarodno konvencijo z dne 1. novembra 1974 o varstvu človeškega življenja na morju (SOLAS 74), z izjemo poglavja XI-2 njene priloge, Mednarodno konvencijo z dne 5. aprila 1966 o tovornih črtah in Mednarodno konvencijo z dne 2. novembra 1973 o preprečevanju onesnaženja morja z ladij (MARPOL), skupaj s protokoli in spremembami teh konvencij ter pripadajočimi kodeksi obveznega značaja v vseh državah članicah, in sicer v najnovejših različicah;

| c) | „organizacija“ pomeni pravni subjekt, njegove enote in druge subjekte pod njegovim nadzorom, ki skupaj ali ločeno izvajajo naloge, ki spadajo na področje uporabe te direktive; |
| --- | --- |

c)

„organizacija“ pomeni pravni subjekt, njegove enote in druge subjekte pod njegovim nadzorom, ki skupaj ali ločeno izvajajo naloge, ki spadajo na področje uporabe te direktive;

| d) | „nadzor“ pomeni za namene točke (c) pravice, pogodbe ali druga zakonita ali dejanska sredstva, ki ločeno ali v kombinaciji podeljujejo pravnemu subjektu možnost izvajanja odločilnega vpliva ali omogočajo, da ta pravni subjekt izvaja naloge, ki spadajo na področje uporabe te direktive; |
| --- | --- |

d)

„nadzor“ pomeni za namene točke (c) pravice, pogodbe ali druga zakonita ali dejanska sredstva, ki ločeno ali v kombinaciji podeljujejo pravnemu subjektu možnost izvajanja odločilnega vpliva ali omogočajo, da ta pravni subjekt izvaja naloge, ki spadajo na področje uporabe te direktive;

| e) | „priznana organizacija“ pomeni organizacijo, priznano v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

e)

„priznana organizacija“ pomeni organizacijo, priznano v skladu s to uredbo;

| f) | „pooblastilo“ pomeni dejanje, s katerim država članica pooblasti priznano organizacijo ali nanjo prenese pristojnosti; |
| --- | --- |

f)

„pooblastilo“ pomeni dejanje, s katerim država članica pooblasti priznano organizacijo ali nanjo prenese pristojnosti;

| g) | „predpisano spričevalo“ pomeni spričevalo, ki ga izda država zastave ali je izdano v njenem imenu v skladu z mednarodnimi konvencijami; |
| --- | --- |

g)

„predpisano spričevalo“ pomeni spričevalo, ki ga izda država zastave ali je izdano v njenem imenu v skladu z mednarodnimi konvencijami;

| h) | „pravila in postopki“ pomenijo zahteve priznane organizacije glede načrta, gradnje, opreme, vzdrževanja in pregleda ladij; |
| --- | --- |

h)

„pravila in postopki“ pomenijo zahteve priznane organizacije glede načrta, gradnje, opreme, vzdrževanja in pregleda ladij;

| i) | „klasifikacijsko spričevalo“ pomeni dokument, ki ga izda priznana organizacija ter potrjuje primernost ladje za določeno uporabo ali storitev v skladu s pravili in
  predpisi
  , ki jih določi in objavi zadevna priznana organizacija; |
| --- | --- |

i)

„klasifikacijsko spričevalo“ pomeni dokument, ki ga izda priznana organizacija ter potrjuje primernost ladje za določeno uporabo ali storitev v skladu s pravili in
  predpisi
  , ki jih določi in objavi zadevna priznana organizacija;

| j) | „
  država lokacije
  “ pomeni
  državo
  statutarnega sedeža, glavne uprave ali glavni kraj poslovanja
  priznane
  organizacije. |
| --- | --- |

j)

„
  država lokacije
  “ pomeni
  državo
  statutarnega sedeža, glavne uprave ali glavni kraj poslovanja
  priznane
  organizacije.

Člen 3

1.   Države članice, ki želijo pooblastiti še nepriznano organizacijo, predložijo Komisiji zahtevek za priznanje, ki vključuje popolne informacije in dokazila o tem, da organizacija izpolnjuje minimalna merila iz Priloge I, ter o zahtevi in zavezi organizacije, da bo izpolnjevala obveznosti določb členov 8(4), 9, 10 in 11.

2.   Komisija skupaj z zadevnimi državami članicami, ki vložijo zahtevek, opravi ocene organizacij, za katere je prejela zahtevek za priznanje, da preveri, ali organizacije izpolnjujejo zahteve in so sprejele zavezo izpolnjevati zahteve iz odstavka 1.

3.   Komisija v skladu z regulativnim postopkom iz člena 12(3) zavrne priznanje organizacij, ki ne izpolnjujejo zahtev iz odstavka 1 tega člena ali za katere se šteje, da njihovo ravnanje predstavlja nesprejemljivo grožnjo za varnost ali okolje na podlagi meril, določenih v skladu s členom 14.

Člen 4

1.   Priznanje podeli Komisija v skladu z regulativnim postopkom iz člena 12(3).

▐

2.   Priznanje se podeli ustreznemu pravnemu subjektu, ki je matični subjekt vseh pravnih subjektov, ki sestavljajo priznano organizacijo. Priznanje zajema vse pravne subjekte, ki prispevajo k zagotovitvi, da ta organizacija zagotavlja kritje za njihove storitve na svetovni ravni.

3.   Komisija lahko v skladu z regulativnim postopkom iz člena 12(3) in glede na dokazano zmožnost in strokovno znanje zadevne organizacije omeji priznanje glede določene vrste ladij ali velikosti ladij, določenih vrst prevoza ali kombinacije le-teh. V takem primeru Komisija navede razloge za omejitev in pogoje, pod katerimi se omejitev odpravi ali razširi. Omejitev se lahko kadar koli ponovno preuči.

4.   Komisija sestavi in redno posodablja seznam organizacij, ki so priznane v skladu s tem členom. Ta seznam se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 5

Kadar Komisija meni, da priznana organizacija ne izpolnjuje minimalnih meril iz Priloge I ali svojih obveznosti iz te uredbe ali da je občutno poslabšala izvajanje varnosti in preprečevanje onesnaževanja, vendar to ne pomeni nesprejemljive grožnje za varnost ali okolje, zahteva od zadevne priznane organizacije, da v določenih rokih sprejme potrebne preventivne ali sanacijske ukrepe, s katerimi zagotovi popolno usklajenost z navedenimi minimalnimi merili in obveznostmi in se zlasti izogne potencialnemu ogrožanju varnosti in okolja, ali kako drugače odpravi vzroke za poslabšanje položaja.

Preventivni in sanacijski ukrepi lahko vključujejo začasne varnostne ukrepe, kadar je potencialno ogrožanje varnosti in okolja neposredno.

Kljub temu in brez poseganja v njihovo takojšnje izvajanje pa Komisija o ukrepih, ki jih namerava sprejeti, vnaprej obvesti vse države članice, ki so podelile pooblastilo zadevni priznani organizaciji.

Člen 6

1.   Komisija lahko v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 12(2) poleg ukrepov, sprejetih na podlagi člena 5, naloži globe priznanim organizacijam,

| a) | ki v veliki meri ali večkrat ne izpolnjujejo minimalnih meril iz Priloge I ali svojih obveznosti, ki izhajajo iz členov 8(4), 9, 10 in 11, ali katerih zmanjšana učinkovitost razkriva resne hibe v njihovi organiziranosti, sistemih, postopkih ali notranjih nadzorih, ali |
| --- | --- |

a)

ki v veliki meri ali večkrat ne izpolnjujejo minimalnih meril iz Priloge I ali svojih obveznosti, ki izhajajo iz členov 8(4), 9, 10 in 11, ali katerih zmanjšana učinkovitost razkriva resne hibe v njihovi organiziranosti, sistemih, postopkih ali notranjih nadzorih, ali

| b) | ki so Komisiji v času ocenjevanja v skladu s členom 8(1) namenoma predložile netočne, nepopolne ali zavajajoče informacije, ali so kako drugače ovirale ocenjevanje. |
| --- | --- |

b)

ki so Komisiji v času ocenjevanja v skladu s členom 8(1) namenoma predložile netočne, nepopolne ali zavajajoče informacije, ali so kako drugače ovirale ocenjevanje.

2.   Brez poseganja v odstavek 1 lahko Komisija, kadar priznana organizacija ne sprejme preventivnih ali sanacijskih ukrepov, ki jih je zahtevala Komisija, ali povzroči neupravičene zamude, do izvedbe zahtevanega ukrepa zadevni organizaciji naloži periodične denarne kazni.

3.   Globe in periodične denarne kazni iz odstavkov 1 in 2 so odvračilne in sorazmerne z resnostjo zadeve in gospodarsko zmogljivostjo zadevne priznane organizacije, zlasti ob upoštevanju stopnje ogrožanja varnosti ali varstva okolja.

Globe in periodične denarne kazni se naložijo šele po tem, ko je bila zadevni priznani organizaciji in državam članicam dana možnost, da predložijo svoje pripombe.

Skupni znesek naloženih glob in periodičnih denarnih kazni ne presega 5 % skupnega povprečnega prometa priznane organizacije v preteklih treh poslovnih letih za dejavnosti, ki spadajo na področje uporabe te uredbe.

▐

Člen 7

1.   Komisija prekliče priznanje organizacije:

| a) | ki večkrat in v veliki meri ne izpolnjuje minimalnih meril iz Priloge I ali svojih obveznosti po tej uredbi, tako da njeno ravnanje pomeni nesprejemljivo grožnjo za varnost ali okolje; |
| --- | --- |

a)

ki večkrat in v veliki meri ne izpolnjuje minimalnih meril iz Priloge I ali svojih obveznosti po tej uredbi, tako da njeno ravnanje pomeni nesprejemljivo grožnjo za varnost ali okolje;

| b) | ki večkrat in v veliki meri ne izvaja ukrepov za varnost in preprečevanje onesnaževanja, tako da to predstavlja nesprejemljivo grožnjo za varnost ali okolje; |
| --- | --- |

b)

ki večkrat in v veliki meri ne izvaja ukrepov za varnost in preprečevanje onesnaževanja, tako da to predstavlja nesprejemljivo grožnjo za varnost ali okolje;

| c) | ki Komisiji preprečuje ali jo večkrat ovira pri ocenjevanju; ali |
| --- | --- |

c)

ki Komisiji preprečuje ali jo večkrat ovira pri ocenjevanju; ali

| d) | ki v roku ne poravna glob in/ali periodičnih denarnih kazni iz člena 6(1) in (2). ║ |
| --- | --- |

d)

ki v roku ne poravna glob in/ali periodičnih denarnih kazni iz člena 6(1) in (2). ║

▐

2.   Komisija za namene iz točk (a) in (b) iz odstavka 1 sprejme odločitev ob upoštevanju vseh naslednjih razpoložljivih informacij:

| a) | rezultatov lastnega ocenjevanja zadevne priznane organizacije na podlagi člena 8(1); |
| --- | --- |

a)

rezultatov lastnega ocenjevanja zadevne priznane organizacije na podlagi člena 8(1);

| b) | poročil, ki jih predložijo države članice na podlagi člena 14 Direktive .../.../ES (9)
  [o izpolnjevanju obveznosti države zastave in o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav]; |
| --- | --- |

b)

poročil, ki jih predložijo države članice na podlagi člena 14 Direktive .../.../ES (9)
  [o izpolnjevanju obveznosti države zastave in o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav];

| c) | analize nezgod, v katere so bile vpletene ladje, ki so jih klasificirale priznane organizacije; |
| --- | --- |

c)

analize nezgod, v katere so bile vpletene ladje, ki so jih klasificirale priznane organizacije;

| d) | ponovnega pojava pomanjkljivosti iz točke (a) člena 6(1); |
| --- | --- |

d)

ponovnega pojava pomanjkljivosti iz točke (a) člena 6(1);

| e) | stopnje, do katere je ladjevje v klasifikaciji priznane organizacije prizadeto, in |
| --- | --- |

e)

stopnje, do katere je ladjevje v klasifikaciji priznane organizacije prizadeto, in

| f) | neučinkovitost ukrepov iz člena 6(2). |
| --- | --- |

f)

neučinkovitost ukrepov iz člena 6(2).

3.   O preklicu priznanja Komisija odloča na lastno pobudo ali zahtevo države članice v skladu z regulativnim postopkom iz člena 12(3), in sicer po tem, ko je bila zadevni priznani organizaciji dana možnost, da predloži svoje pripombe.

Člen 8

1.   Komisija skupaj z državo članico, ki je vložila ustrezno zahtevo za priznanje, redno in vsaj vsaki dve leti oceni vse priznane organizacije, da preveri, ali izpolnjujejo obveznosti iz te uredbe in minimalna merila iz Priloge I. Ocena se omeji na tiste dejavnosti priznane organizacije, ki spadajo na področje uporabe te uredbe.

2.   Pri izbiranju priznanih organizacij za oceno Komisija posveča posebno pozornost učinkovitosti priznane organizacije pri izvajanju varnosti in preprečevanju onesnaževanja, evidencam o nezgodah in poročilom, ki jih predložijo države članice v skladu s členom 10 Direktive .../.../ES (10)
  [o izpolnjevanju obveznosti države zastave in o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav].

3.   Ocena lahko vključuje obisk regionalnih podružnic priznane organizacije in prav tako naključni tehnični nadzor ladij, kadar obratujejo ali so v izgradnji, da se preveri poslovanje priznane organizacije. V tem primeru, če je to primerno, Komisija obvesti državo članico lokacije regionalne podružnice. Komisija predloži državam članicam poročilo o rezultatih ocene.

4.   Vsaka priznana organizacija da odboru iz člena 12(1) vsako leto na voljo rezultate pregleda svojega upravljanja sistema kakovosti.

Člen 9

1.   
  Za preprečitev dostopa Komisiji
  do informacij, potrebnih za ocene iz člena 8(1)
  , se ni mogoče sklicevati na nobeno pogodbeno klavzulo, ki jo sklene priznana organizacija s tretjo stranko, ali sporazum o pooblastilu z državo zastave
  . ▐

2.   Priznane organizacije v pogodbah
  s tretjimi strankami
  za izdajo predpisanih spričeval ali klasifikacijskih spričeval ladjam zagotovijo, da se tako spričevalo izda pod pogojem, da te stranke ne nasprotujejo dostopu inšpektorjev
  Skupnosti
  na ladjo za namene iz člena 8(1).

Člen 10

1.   Priznane organizacije se med seboj redno posvetujejo, da bi ohranile enakovrednost in dosegle uskladitev svojih pravil in
  predpisov
  in njihovega izvajanja. Priznane organizacije med seboj sodelujejo, da dosežejo usklajeno razlago mednarodnih konvencij brez poseganja v pristojnosti držav zastave. Priznane organizacije se v ustreznih primerih sporazumejo o tehničnih in postopkovnih pogojih, pod katerimi bodo vzajemno priznavale
  svoja klasifikacijska
  spričevala ▐, ki temeljijo na enakovrednih
  modelih
  , pri čemer kot izhodišče upoštevajo najzahtevnejše in najstrožje standarde
  ter še posebej upoštevajo morsko opremo z znakom skladnosti v skladu z Direktivo Sveta 96/98/ES z dne 20. decembra 1996 o pomorski opremi

   (11).

▐

Priznane organizacije za namene klasifikacije priznajo spričevala za morsko opremo z znakom skladnosti v skladu z Direktivo ║ 96/98/ES ║.

Komisiji in državam članicam predložijo redna poročila o temeljnem napredku na področju standardov in na področju vzajemnega priznavanja spričeval za materiale, opremo in dele.

2.   Komisija do ... (12) predloži Evropskemu parlamentu in Svetu na neodvisni študiji temelječe poročilo o doseženi stopnji v procesu usklajevanja pravil in
  predpisov
  za vzajemno priznavanje ▐.
  Če priznane organizacije ne izpolnjujejo določbe iz tega člena, Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predlaga ustrezne ukrepe.

3.   Priznane organizacije sodelujejo s pomorskimi inšpekcijskimi upravami države pristanišča, kadar gre za njihovo klasificirano ladjo, zlasti zato, da bi olajšale odpravljanje ugotovljenih pomanjkljivosti ali drugih odstopanj.

4.   Priznane organizacije predložijo vsem upravam držav članic, ki so podelile katero koli od pooblastil iz člena 3 Direktive .../.../ES (13)
  [o izpolnjevanju obveznosti države zastave in o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav], in Komisiji vse ustrezne informacije o svojem klasificiranem ladjevju, prenosih, spremembah, začasnih odvzemih in preklicih klasifikacije, ne glede na zastavo, pod katero plujejo ladje.

Informacije o prenosih, spremembah, začasnih odvzemih in preklicih klasifikacije, vključno z informacijami o vseh zapoznelih pregledih in zapoznelih priporočilih, klasifikacijskih pogojih, operativnih pogojih ali operativnih omejitvah, naloženih njihovim klasificiranim ladjam, se – ne glede na zastavo, pod katero ladje plujejo –elektronsko sporočijo tudi v skupno podatkovno bazo o inšpekcijskih pregledih, ki jo uporabljajo države članice za izvajanje Direktive .../.../ES+ [o izpolnjevanju obveznosti države zastave in o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav], ob istem času, ko se zabeležijo v lastne sisteme priznane organizacije in v vsakem primeru najpozneje v 72 urah po dogodku, na podlagi katerega je nastala obveznost sporočanja informacij. Te informacije se z izjemo priporočil in klasifikacijskih pogojev, ki niso zapozneli, objavi na spletni strani teh priznanih organizacij.

5.   Priznane organizacije ne izdajo predpisanih spričeval ladji, ne glede na njeno zastavo, ki je deklasificirana ali je spremenila klasifikacijo iz varnostnih razlogov, preden ne dajo možnosti pristojnemu organu države zastave, da v razumnem roku poda svoje mnenje o tem, ali je potreben celoten tehnični nadzor.

6.   Pri prenosu ladje od ene priznane organizacije k drugi odstopna organizacija nemudoma zagotovi prevzemni organizaciji popolno dokumentacijo o ladji in jo obvesti o:

| a) | vsakem zapoznelem pregledu; |
| --- | --- |

a)

vsakem zapoznelem pregledu;

| b) | vsakem zapoznelem priporočilu in klasifikacijskih pogojih; |
| --- | --- |

b)

vsakem zapoznelem priporočilu in klasifikacijskih pogojih;

| c) | operativnih pogojih, ki so naloženi ladji, in |
| --- | --- |

c)

operativnih pogojih, ki so naloženi ladji, in

| d) | operativnih omejitvah, ki so naložene ladji. |
| --- | --- |

d)

operativnih omejitvah, ki so naložene ladji.

Prevzemna organizacija lahko izda nova spričevala za ladjo šele po tem, ko je uspešno zaključen vsak zapozneli pregled in izpolnjena vsa zapoznela priporočila ali klasifikacijski pogoji, ki so bili v zvezi z ladjo naloženi predhodno, v skladu z navedbami odstopne organizacije.

Pred
  dokončno izdelavo novih
  spričeval mora prevzemna organizacija obvestiti odstopno organizacijo o datumu
  njihove
  izdaje
  ter
  v zvezi z izvedbo vsakega zapoznelega pregleda, zapoznelega priporočila ali zapoznelega pogoja klasifikacije
  potrditi sprejete ukrepe, kraj in datum njihovega začetka ter kraj in datum njihovega uspešnega zaključka
  .

Priznane organizacije oblikujejo in izvajajo ustrezne skupne zahteve glede prenosa ladje, kjer so potrebni posebni previdnostni ukrepi. Ti primeri so zlasti tisti, kjer gre za prenos ladje, stare petnajst let ali več, in prenos od nepriznane organizacije k priznani.

Priznane organizacije medsebojno sodelujejo zaradi pravilnega izvajanja določb tega odstavka.

Člen 11

1.   
  Države članice skupaj s priznanimi organizacijami
  do ... (14)

  ustanovijo ocenjevalni odbor
  v skladu
  s
  standardi kakovosti
  EN 45012. Ustrezna strokovna združenja, ki delujejo na področju pomorstva
  , jim lahko pomagajo s svetovanjem
  .

2.   
  Ocenjevalni odbor
  opravlja naslednje naloge:

| a) | pravna ureditev in stalno
  ocenjevanje sistemov upravljanja kakovosti v priznanih organizacijah v skladu s standardi za merila kakovosti ISO 9001; |
| --- | --- |

a)

pravna ureditev in stalno
  ocenjevanje sistemov upravljanja kakovosti v priznanih organizacijah v skladu s standardi za merila kakovosti ISO 9001;

| b) | potrjevanje sistema
  kakovosti priznanih organizacij ▐; |
| --- | --- |

b)

potrjevanje sistema
  kakovosti priznanih organizacij ▐;

| c) | izdajanje
  zavezujočih
  razlag mednarodno priznanih standardov upravljanja kakovosti, zlasti za upoštevanje posebne narave in obveznosti priznanih organizacij, in |
| --- | --- |

c)

izdajanje
  zavezujočih
  razlag mednarodno priznanih standardov upravljanja kakovosti, zlasti za upoštevanje posebne narave in obveznosti priznanih organizacij, in

| d) | sprejemanje
  posameznih in skupnih priporočil za izboljšanje
  pravil,
  postopkov in mehanizmov notranjega nadzora priznanih organizacij. |
| --- | --- |

d)

sprejemanje
  posameznih in skupnih priporočil za izboljšanje
  pravil,
  postopkov in mehanizmov notranjega nadzora priznanih organizacij.

3.   
  Ocenjevalni odbor je neodvisen,
  ima potrebne pristojnosti, da deluje neodvisno od priznanih organizacij in ima potrebna sredstva, da svoje dolžnosti izvaja učinkovito in po najvišjih strokovnih standardih.
  Ocenjevalni odbor določi
  svoje delovne metode in poslovnik.

▐

4.   
  Ocenjevalni odbor
  obvešča zainteresirane strani, vključno
  s
  ▐ Komisijo, o svojem letnem delovnem načrtu kot tudi o ugotovitvah in priporočilih, zlasti o dogodkih, kjer bi bila varnost lahko ogrožena.

5.   Komisija redno
  pregleduje delovanje ocenjevalnega odbora, kar pomeni, da lahko v skladu z regulativnim postopkom iz člena 12(3) zahteva, da ocenjevalni odbor sprejme ukrepe, ki so po njenem mnenju potrebni za zagotavljanje celovite skladnosti z odstavkom 1
  .

6.   Komisija o rezultatih in nadaljnjih ukrepih na podlagi ocenjevanja poroča državam članicam.

Člen 12

1.   Komisiji pomaga Odbor za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS), ustanovljen z Uredbo (ES) št. 2099/2002 (15).

2.   2 Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

4.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 13

1.   Ta uredba se lahko
  v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 12(4)
  spremeni brez razširitve področja njene uporabe, da bi se posodobila minimalna merila, določena v Prilogi I, zlasti zaradi upoštevanja ustreznih odločitev IMO.

Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 12(4).

2.   Spremembe mednarodnih konvencij, opredeljenih v členu 2(b) te uredbe, se lahko izključijo s področja uporabe te uredbe v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 2099/2002.

Člen 14

1.   Komisija sprejme in objavi:

| a) | merila za ugotavljanje učinkovitosti pravil in postopkov ter izvajanja priznanih organizacij na področju varnosti ladij in preprečevanju onesnaževanja z njihovih klasificiranih ladij, zlasti ob upoštevanju podatkov iz Pariškega memoranduma o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe, in/ali drugih podobnih shem, ter |
| --- | --- |

a)

merila za ugotavljanje učinkovitosti pravil in postopkov ter izvajanja priznanih organizacij na področju varnosti ladij in preprečevanju onesnaževanja z njihovih klasificiranih ladij, zlasti ob upoštevanju podatkov iz Pariškega memoranduma o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe, in/ali drugih podobnih shem, ter

| b) | merila za ugotavljanje, kdaj tako izvajanje pomeni nesprejemljivo grožnjo za varnost in okolje, ter pri katerih se lahko upoštevajo posebne okoliščine, ki vplivajo na manjše ali visoko usposobljene organizacije. |
| --- | --- |

b)

merila za ugotavljanje, kdaj tako izvajanje pomeni nesprejemljivo grožnjo za varnost in okolje, ter pri katerih se lahko upoštevajo posebne okoliščine, ki vplivajo na manjše ali visoko usposobljene organizacije.

Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 12(4).

2.   Ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem, v zvezi z izvajanjem člena 6 in, če je ustrezno, člena 7, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 12(4).

3.   Brez poseganja v takojšnjo uporabo minimalnih meril iz Priloge I lahko Komisija v skladu z regulativnim postopkom iz člena 12(3) sprejme pravila za njihovo razlago in preuči možnost določitve ciljev za splošna minimalna merila iz točke 3 dela A Priloge I.

Člen 15

1.   Organizacije, ki so bile v trenutku začetka veljavnosti te uredbe bile priznane v skladu z Direktivo 94/57/ES, ostanejo priznane organizacije ob upoštevanju določb odstavka 2.

2.   Brez poseganja v člena 5 in 7 Komisija do ... (16) v luči člena 4(2) te uredbe ponovno preuči vsa priznanja, dodeljena v skladu z Direktivo 94/57/ES, da odloči v skladu z regulativnim postopkom iz člena 12(3), ali je omejitve treba nadomestiti ali umakniti. Omejitve se uporabljajo vse dokler Komisija ne odloči drugače.

Člen 16

V postopku ocenjevanja na podlagi člena 8(1) Komisija preveri, ali je imetnik priznanja ustrezni pravni subjekt v organizaciji, za katero se uporabljajo določbe te uredbe. Če temu ni tako, Komisija z odločbo priznanje spremeni.

Če Komisija priznanje spremeni, države članice prilagodijo svoje sporazume s priznano organizacijo, tako da upoštevajo to spremembo.

Člen 17

Komisija vsaki dve leti obvešča Evropski parlament in Svet o uporabi te uredbe.

Člen 18

Sklicevanja v zakonodaji Skupnosti in nacionalni zakonodaji na Direktivo 94/57/ES se po potrebi štejejo za sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge II.

Člen 19

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 318, 23.12.2006, str. 195.

1

(2)  UL C 229, 22.9.2006, str. 38.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 25. aprila 2007 (UL C 74 E, 20.3.2008, str. 632), Skupno stališče Sveta z dne 6. junija 2008 (UL C 190 E, 29.7.2008, str. 1) in Stališče Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008.

3

Stališče

6. junija 2008 (UL C 190 E, 29.7.2008, str. 1)

24. septembra 2008

(4)  UL L 319, 12.12.1994, str. 20. ║.

4

(5)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. ║.

5

(6)  UL L 208 5.8.2002, str. 1. ║.

6

(7)  UL: Vstaviti številko in datum. ║.

7

in

(8)  UL L ...

8

(9)  UL: Vstaviti številko. ║.

9

(10)  UL: Vstaviti številko ║.

10

(11)  

  UL L 46, 17.2.1997, str. 25.

11

UL L 46, 17.2.1997, str. 25.

(12)  
  Tri leta
  po začetku veljavnosti te uredbe.

12

Tri leta

(13)  UL: Vstaviti številko ║.

13

(14)  
  18 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

14

18 mesecev

(15)  UL L 324, 29.11.2002, str. 1. ║.

15

(16)  ║12 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

16

po začetku

Sreda, 24. september 2008PRILOGA I

MINIMALNA MERILA ZA ORGANIZACIJE

(IZ ČLENA 3)

A.   SPLOŠNA MINIMALNA MERILA

| 1. | Priznana organizacija mora biti pravna oseba v državi, kjer se nahaja,
  če želi pridobiti ali ohraniti priznanje Skupnosti
  . Njene računovodske izkaze potrjujejo neodvisni revizorji. |
| --- | --- |

1.

Priznana organizacija mora biti pravna oseba v državi, kjer se nahaja,
  če želi pridobiti ali ohraniti priznanje Skupnosti
  . Njene računovodske izkaze potrjujejo neodvisni revizorji.

| 2. | Priznana organizacija mora biti zmožna izkazati obširne izkušnje pri ocenjevanju načrta in konstrukcije trgovskih ladij. |
| --- | --- |

2.

Priznana organizacija mora biti zmožna izkazati obširne izkušnje pri ocenjevanju načrta in konstrukcije trgovskih ladij.

| 3. | Priznana organizacija mora imeti vedno vodstveno in tehnično podporo ter raziskovalno osebje, ki je sorazmerno z velikostjo klasificiranega ladjevja, sestavo organizacije in njenim sodelovanjem pri gradnji in preoblikovanju ladij. Priznana organizacija mora biti zmožna dodeliti za vsako delovno mesto, kadar je potrebno, sredstva in osebje sorazmerno z nalogami, ki jih je treba opraviti v skladu s splošnimi minimalnimi merili iz točk 6 in 7 ter s posebnimi minimalnimi merili iz dela B. |
| --- | --- |

3.

Priznana organizacija mora imeti vedno vodstveno in tehnično podporo ter raziskovalno osebje, ki je sorazmerno z velikostjo klasificiranega ladjevja, sestavo organizacije in njenim sodelovanjem pri gradnji in preoblikovanju ladij. Priznana organizacija mora biti zmožna dodeliti za vsako delovno mesto, kadar je potrebno, sredstva in osebje sorazmerno z nalogami, ki jih je treba opraviti v skladu s splošnimi minimalnimi merili iz točk 6 in 7 ter s posebnimi minimalnimi merili iz dela B.

| 4. | Priznana organizacija mora imeti in uporabljati skupek lastnih izčrpnih pravil in postopkov za načrt, gradnjo in redni pregled trgovskih ladij, ki jih odlikujejo mednarodno priznani standardi, ali pa mora prikazati zmožnost za to. Ta pravila in postopki morajo biti objavljeni ter se morajo redno posodabljati in izboljševati z raziskovalnimi in razvojnimi programi. |
| --- | --- |

4.

Priznana organizacija mora imeti in uporabljati skupek lastnih izčrpnih pravil in postopkov za načrt, gradnjo in redni pregled trgovskih ladij, ki jih odlikujejo mednarodno priznani standardi, ali pa mora prikazati zmožnost za to. Ta pravila in postopki morajo biti objavljeni ter se morajo redno posodabljati in izboljševati z raziskovalnimi in razvojnimi programi.

| 5. | Priznana organizacija mora vsako leto objaviti svoj register ladij ali ga voditi v ║ bazi podatkov, ki je dostopna javnosti. |
| --- | --- |

5.

Priznana organizacija mora vsako leto objaviti svoj register ladij ali ga voditi v ║ bazi podatkov, ki je dostopna javnosti.

| 6. | Priznane organizacije ne smejo nadzirati lastniki ali graditelji ladij ali drugi, ki so gospodarsko vključeni v gradnjo, opremljanje, popravilo ali obratovanje ladij. Priznana organizacija glede prihodka ni bistveno odvisna od enega samega trgovskega podjetja. Priznana organizacija ne opravlja klasifikacijskih ali predpisanih dejavnosti, če je sama lastnik ali upravljavec ladje ali če ima poslovne, osebne ali družinske vezi z lastnikom ali upravljavcem ladje. Ta nezdružljivost se uporablja tudi za nadzornike, ki jih zaposli priznana organizacija. |
| --- | --- |

6.

Priznane organizacije ne smejo nadzirati lastniki ali graditelji ladij ali drugi, ki so gospodarsko vključeni v gradnjo, opremljanje, popravilo ali obratovanje ladij. Priznana organizacija glede prihodka ni bistveno odvisna od enega samega trgovskega podjetja. Priznana organizacija ne opravlja klasifikacijskih ali predpisanih dejavnosti, če je sama lastnik ali upravljavec ladje ali če ima poslovne, osebne ali družinske vezi z lastnikom ali upravljavcem ladje. Ta nezdružljivost se uporablja tudi za nadzornike, ki jih zaposli priznana organizacija.

| 7. | Priznana organizacija mora poslovati v skladu z določbami Priloge k Resoluciji IMO A.789(19) o specifikacijah glede izvajanja pregledov in izdajanja spričeval s strani priznanih organizacij, ki delujejo v imenu uprave, kolikor te določbe spadajo na področje uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

7.

Priznana organizacija mora poslovati v skladu z določbami Priloge k Resoluciji IMO A.789(19) o specifikacijah glede izvajanja pregledov in izdajanja spričeval s strani priznanih organizacij, ki delujejo v imenu uprave, kolikor te določbe spadajo na področje uporabe te uredbe.

B.   POSEBNA MINIMALNA MERILA

| 1. | Priznana organizacija
  z lastnim tehničnim osebjem
  ali, v ▐ utemeljenih primerih, z
  lastnim tehničnim osebjem
  drugih priznanih organizacij
  zagotavlja
  pokrivanje po celem svetu. |
| --- | --- |

1.

Priznana organizacija
  z lastnim tehničnim osebjem
  ali, v ▐ utemeljenih primerih, z
  lastnim tehničnim osebjem
  drugih priznanih organizacij
  zagotavlja
  pokrivanje po celem svetu.

| 2. | Priznana organizacija mora spoštovati etični kodeks. |
| --- | --- |

2.

Priznana organizacija mora spoštovati etični kodeks.

| 3. | Priznana organizacija mora biti vodena in upravljana tako, da je zagotovljena zaupnost informacij, ki jih zahteva uprava. |
| --- | --- |

3.

Priznana organizacija mora biti vodena in upravljana tako, da je zagotovljena zaupnost informacij, ki jih zahteva uprava.

| 4. | Priznana organizacija mora predložiti upravi, Komisiji in zainteresiranim stranem zadevne informacije. |
| --- | --- |

4.

Priznana organizacija mora predložiti upravi, Komisiji in zainteresiranim stranem zadevne informacije.

| 5. | Priznana organizacija, njeni nadzorniki in tehnično osebje opravljajo svoje delo, ne da bi pri tem na kakršen koli način škodili intelektualnim pravicam ladjedelnic, dobaviteljev opreme in lastnikov ladij, vključno s patenti, licencami, izkušnjami ali kakršnim koli drugim znanjem, katerega uporaba je pravno zaščitena na ravni Skupnosti ali na nacionalni ravni. Brez poseganja v pristojnosti ocenjevanja držav članic in Komisije ter zlasti v skladu s členom 9 priznana organizacija ali nadzorniki in tehnično osebje, ki so zaposleni v organizaciji, pod nobenimi pogoji ne smejo posredovati ali razkrivati poslovnih podatkov, ki so jih pridobili med opravljanjem inšpekcijskih pregledov, preverjanj in nadzorovanja ladij v izgradnji ali v popravilu. |
| --- | --- |

5.

Priznana organizacija, njeni nadzorniki in tehnično osebje opravljajo svoje delo, ne da bi pri tem na kakršen koli način škodili intelektualnim pravicam ladjedelnic, dobaviteljev opreme in lastnikov ladij, vključno s patenti, licencami, izkušnjami ali kakršnim koli drugim znanjem, katerega uporaba je pravno zaščitena na ravni Skupnosti ali na nacionalni ravni. Brez poseganja v pristojnosti ocenjevanja držav članic in Komisije ter zlasti v skladu s členom 9 priznana organizacija ali nadzorniki in tehnično osebje, ki so zaposleni v organizaciji, pod nobenimi pogoji ne smejo posredovati ali razkrivati poslovnih podatkov, ki so jih pridobili med opravljanjem inšpekcijskih pregledov, preverjanj in nadzorovanja ladij v izgradnji ali v popravilu.

| 6. | Vodstvo priznane organizacije mora opredeliti in dokumentirati svojo politiko, cilje in zavezanost glede kakovosti ter zagotoviti, da se ta politika razume, izvaja in vzdržuje na vseh ravneh priznane organizacije. Politika priznane organizacije mora upoštevati cilje in kazalce glede izvajanja varnosti in preprečevanja onesnaževanja. |
| --- | --- |

6.

Vodstvo priznane organizacije mora opredeliti in dokumentirati svojo politiko, cilje in zavezanost glede kakovosti ter zagotoviti, da se ta politika razume, izvaja in vzdržuje na vseh ravneh priznane organizacije. Politika priznane organizacije mora upoštevati cilje in kazalce glede izvajanja varnosti in preprečevanja onesnaževanja.

| 7. | Priznana organizacija mora zagotoviti, da:






  a) | se njena pravila in postopki sistematično oblikujejo in vzdržujejo; |
| --- | --- | --- |

7.

Priznana organizacija mora zagotoviti, da:

a)

se njena pravila in postopki sistematično oblikujejo in vzdržujejo;

| b) | se njena pravila in postopki upoštevajo in da je uveljavljen notranji sistem merjenja kakovosti storitve glede na ta pravila in postopke; |
| --- | --- |

b)

se njena pravila in postopki upoštevajo in da je uveljavljen notranji sistem merjenja kakovosti storitve glede na ta pravila in postopke;

| c) | so izpolnjene zahteve za predpisane dejavnosti, za katere je priznana organizacija pooblaščena, in da je vzpostavljen notranji sistem merjenja kakovosti storitve glede na usklajenost z mednarodnimi konvencijami; |
| --- | --- |

c)

so izpolnjene zahteve za predpisane dejavnosti, za katere je priznana organizacija pooblaščena, in da je vzpostavljen notranji sistem merjenja kakovosti storitve glede na usklajenost z mednarodnimi konvencijami;

| d) | so odgovornosti, pristojnosti in medsebojna razmerja med osebami, katerih delo vpliva na kakovost storitev priznane organizacije, opredeljena in dokumentirana; |
| --- | --- |

d)

so odgovornosti, pristojnosti in medsebojna razmerja med osebami, katerih delo vpliva na kakovost storitev priznane organizacije, opredeljena in dokumentirana;

| e) | vse delo poteka pod nadzorovanimi pogoji; |
| --- | --- |

e)

vse delo poteka pod nadzorovanimi pogoji;

| f) | je vzpostavljen nadzorni sistem, ki spremlja dejavnosti in delo nadzornikov ter tehničnega in upravnega osebja, ki ga organizacija zaposli; |
| --- | --- |

f)

je vzpostavljen nadzorni sistem, ki spremlja dejavnosti in delo nadzornikov ter tehničnega in upravnega osebja, ki ga organizacija zaposli;

| g) | imajo nadzorniki obširno znanje o določeni vrsti ladje, na kateri izvajajo svoje delo, kolikor je to pomembno za izvedbo določenega pregleda, in o ustreznih zahtevah, ki se pri tem uporabljajo; |
| --- | --- |

g)

imajo nadzorniki obširno znanje o določeni vrsti ladje, na kateri izvajajo svoje delo, kolikor je to pomembno za izvedbo določenega pregleda, in o ustreznih zahtevah, ki se pri tem uporabljajo;

| h) | se izvaja sistem izobraževanja nadzornikov in se njihovo znanje stalno dopolnjuje; |
| --- | --- |

h)

se izvaja sistem izobraževanja nadzornikov in se njihovo znanje stalno dopolnjuje;

| i) | se vzdržuje evidence, iz katerih je razvidno doseganje zahtevanih standardov na področjih izvajanih storitev in prav tako učinkovito delovanje sistema kakovosti; |
| --- | --- |

i)

se vzdržuje evidence, iz katerih je razvidno doseganje zahtevanih standardov na področjih izvajanih storitev in prav tako učinkovito delovanje sistema kakovosti;

| j) | se vzdržuje obširen sistem načrtovanih in zabeleženih notranjih ocenjevanj s kakovostjo povezanih dejavnosti na vseh lokacijah; |
| --- | --- |

j)

se vzdržuje obširen sistem načrtovanih in zabeleženih notranjih ocenjevanj s kakovostjo povezanih dejavnosti na vseh lokacijah;

| k) | se predpisani pregled in tehnični nadzor, ki jih zahteva usklajeni sistem za pregled in izdajo spričeval, za katere je priznana organizacija pooblaščena, izvajajo v skladu z določbami Priloge in Dodatka k Resoluciji IMO A.948(23) o smernicah za pregled v okviru usklajenega sistema za pregled in izdajo spričeval; |
| --- | --- |

k)

se predpisani pregled in tehnični nadzor, ki jih zahteva usklajeni sistem za pregled in izdajo spričeval, za katere je priznana organizacija pooblaščena, izvajajo v skladu z določbami Priloge in Dodatka k Resoluciji IMO A.948(23) o smernicah za pregled v okviru usklajenega sistema za pregled in izdajo spričeval;

| l) | so vzpostavljene jasne in neposredne odgovornosti in nadzori med osrednjimi in regionalnimi predstavništvi priznane organizacije ter med priznanimi organizacijami in njihovimi nadzorniki. |
| --- | --- |

l)

so vzpostavljene jasne in neposredne odgovornosti in nadzori med osrednjimi in regionalnimi predstavništvi priznane organizacije ter med priznanimi organizacijami in njihovimi nadzorniki.

| 8. | ▐Organizacija mora razviti
  in
  izvesti in vzdrževati učinkovite notranje sisteme nadzora kakovosti, ki temeljijo na ustreznih mednarodno priznanih standardih kakovosti ter so v skladu z EN ISO/IEC 17020:2004 (inšpekcijska telesa) in z EN ISO 9001:2000 ▐, kot jih razlaga in potrjuje
  ocenjevalni odbor
  iz člena 11(1).


  Ocenjevalni odbor je neodvisen in mora zato imeti dostop do vseh sredstev, ki jih potrebuje za ustrezno delovanje ter temeljito in dosledno delo. Imeti mora visoko strokovno in obsežno tehnično znanje ter kodeks ravnanja, ki zagotavlja neodvisno delovanje revizorjev. |
| --- | --- |

8.

▐Organizacija mora razviti
  in
  izvesti in vzdrževati učinkovite notranje sisteme nadzora kakovosti, ki temeljijo na ustreznih mednarodno priznanih standardih kakovosti ter so v skladu z EN ISO/IEC 17020:2004 (inšpekcijska telesa) in z EN ISO 9001:2000 ▐, kot jih razlaga in potrjuje
  ocenjevalni odbor
  iz člena 11(1).

Ocenjevalni odbor je neodvisen in mora zato imeti dostop do vseh sredstev, ki jih potrebuje za ustrezno delovanje ter temeljito in dosledno delo. Imeti mora visoko strokovno in obsežno tehnično znanje ter kodeks ravnanja, ki zagotavlja neodvisno delovanje revizorjev.

| 9. | Pravila in
  predpisi

  organizacije se morajo izvajati tako, da je ▐ organizacija s pomočjo klasifikacijskih spričeval, na podlagi katerih se lahko izdajo predpisana spričevala, s svojim neposrednim znanjem in po lastni presoji sposobna sestaviti zanesljivo in objektivno izjavo o varnosti zadevnih ladij. |
| --- | --- |

9.

Pravila in
  predpisi

  organizacije se morajo izvajati tako, da je ▐ organizacija s pomočjo klasifikacijskih spričeval, na podlagi katerih se lahko izdajo predpisana spričevala, s svojim neposrednim znanjem in po lastni presoji sposobna sestaviti zanesljivo in objektivno izjavo o varnosti zadevnih ladij.

| 10. | Priznana organizacija mora imeti potrebna sredstva, da z uporabo usposobljenega strokovnega osebja in na podlagi določb Priloge k Resoluciji IMO A.913(22) o smernicah za izvajanje Mednarodnega kodeksa za varno upravljanje (ISM) ladij s strani uprav oceni uporabo in vzdrževanje sistema za varno upravljanje na kopnem in na ladjah, o katerem naj bi se izdalo spričevalo. |
| --- | --- |

10.

Priznana organizacija mora imeti potrebna sredstva, da z uporabo usposobljenega strokovnega osebja in na podlagi določb Priloge k Resoluciji IMO A.913(22) o smernicah za izvajanje Mednarodnega kodeksa za varno upravljanje (ISM) ladij s strani uprav oceni uporabo in vzdrževanje sistema za varno upravljanje na kopnem in na ladjah, o katerem naj bi se izdalo spričevalo.

| 11. | Priznana organizacija mora predstavnikom uprave in drugim zainteresiranim stranem omogočiti udeležbo pri razvijanju svojih pravil in postopkov. |
| --- | --- |

11.

Priznana organizacija mora predstavnikom uprave in drugim zainteresiranim stranem omogočiti udeležbo pri razvijanju svojih pravil in postopkov.

Sreda, 24. september 2008PRILOGA II

KORELACIJSKA TABELA

| Direktiva 94/57/ES | Direktiva .../.../ES (1)
  [o izpolnjevanju obveznosti države zastave in o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav] | Ta uredba |
| --- | --- | --- |
| člen 1 | člen 1 | člen 1 |
| člen 2(a) | člen 2(a) | člen 2(a) |
| člen 2(b) | člen 2(b) | - |
| člen 2(c) | člen 2(c) | - |
| člen 2(d) | člen 2(d) | člen 2(b) |
| člen 2(e) | člen 2(g) | člen 2(c) |
| - | člen 2(h) | člen 2(d) |
| člen 2(f) | člen 2(i) | člen 2(e) |
| člen 2(g) | člen 2(j) | člen 2(f) |
| člen 2(h) | člen 2(k) | člen 2(g) |
| člen 2(i) | člen 2(m) | člen 2(i) |
| - | člen 2(j) | člen 2(h) |
| člen 2(j) | člen 2(n) | - |
| člen 2(k) | - | člen 2(j) |
| člen 3 | člen 3 | - |
| člen 4(1), prvi stavek | - | člen 3(1) |
| člen 4(1), drugi stavek | - | člen 3(2) |
| člen 4(1), tretji stavek | - | - |
| člen 4(1), četrti stavek | - | člen 4(1) |
| - | - | člen 3(3) |
| - | - | člen 4(2),(3),(4) |
| - | - | člen 5 |
| - | - | člen 6 |
| - | - | člen 7 |
| člen 5(1) | člen 8(1) | - |
| člen 5(3) | člen 8(2) | - |
| člen 6(1), (2), (3), (4) | člen 9 (1), (2), (3), (4) | - |
| člen 6(5) | - | - |
| člen 7 | člen 10 | člen 12 |
| člen 8(1), prva alinea | člen 11(1), točka (a) prvega pododstavka | - |
| člen 8(1), druga alinea | - | člen 13(1) |
| člen 8(1), tretja alinea | člen 11(1), točka (b) prvega pododstavka | - |
| - | člen 11(1), drugi pododstavek | člen 13(1), drugi pododstavek |
| člen 8(2) | člen 11(2) | - |
| člen 8(2), drugi pododstavek | - | člen 13(2) |
| člen 9(1) | - | - |
| člen 9(2) | - | - |
| člen 10(1), uvodno besedilo | člen 12 | - |
| člen 10(1)(a), (b), (c), (2),(3), (4) | - | - |
| člen 11(1),(2) | člen 13(1),(2) | - |
| člen 11(3),(4) | - | člen 8(1)(2) |
| člen 12 | člen 14 | - |
| člen 13 | - | - |
| člen 14 | člen 15(1), (2) | - |
| - | člen 15(3) | - |
| - | člen 16 | - |
| - | | člen 9 |
| člen 15(1) | | |
| | | člen 10(1)(2) |
| člen 15(2) | | člen 10(3) |
| člen 15(3) | - | člen 10(4) |
| člen 15(4) | | člen 10(5) |
| člen 15(5) | | člen 10(6), prvi, drugi, tretji in peti pododstavek |
| - | | člen 10(6), četrti pododstavek |
| člen 16 | člen 17 | - |
| člen 17 | člen 20 | - |
| - | člen 18 | - |
| - | člen 19 | - |
| | | člen 11 |
| | | člen 14 |
| | | člen 15 |
| | | člen 16 |
| | | člen 17 |
| | | člen 18 |
| | | člen 19 |
| Priloga | | Priloga I |
| | Priloga I | |
| | Priloga II | Priloga II |

Direktiva 94/57/ES

Direktiva .../.../ES (1)
  [o izpolnjevanju obveznosti države zastave in o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav]

Ta uredba

člen 1

člen 1

člen 1

člen 2(a)

člen 2(a)

člen 2(a)

člen 2(b)

člen 2(b)

-

člen 2(c)

člen 2(c)

-

člen 2(d)

člen 2(d)

člen 2(b)

člen 2(e)

člen 2(g)

člen 2(c)

-

člen 2(h)

člen 2(d)

člen 2(f)

člen 2(i)

člen 2(e)

člen 2(g)

člen 2(j)

člen 2(f)

člen 2(h)

člen 2(k)

člen 2(g)

člen 2(i)

člen 2(m)

člen 2(i)

-

člen 2(j)

člen 2(h)

člen 2(j)

člen 2(n)

-

člen 2(k)

-

člen 2(j)

člen 3

člen 3

-

člen 4(1), prvi stavek

-

člen 3(1)

člen 4(1), drugi stavek

-

člen 3(2)

člen 4(1), tretji stavek

-

-

člen 4(1), četrti stavek

-

člen 4(1)

-

-

člen 3(3)

-

-

člen 4(2),(3),(4)

-

-

člen 5

-

-

člen 6

-

-

člen 7

člen 5(1)

člen 8(1)

-

člen 5(3)

člen 8(2)

-

člen 6(1), (2), (3), (4)

člen 9 (1), (2), (3), (4)

-

člen 6(5)

-

-

člen 7

člen 10

člen 12

člen 8(1), prva alinea

člen 11(1), točka (a) prvega pododstavka

-

člen 8(1), druga alinea

-

člen 13(1)

člen 8(1), tretja alinea

člen 11(1), točka (b) prvega pododstavka

-

-

člen 11(1), drugi pododstavek

člen 13(1), drugi pododstavek

člen 8(2)

člen 11(2)

-

člen 8(2), drugi pododstavek

-

člen 13(2)

člen 9(1)

-

-

člen 9(2)

-

-

člen 10(1), uvodno besedilo

člen 12

-

člen 10(1)(a), (b), (c), (2),(3), (4)

-

-

člen 11(1),(2)

člen 13(1),(2)

-

člen 11(3),(4)

-

člen 8(1)(2)

člen 12

člen 14

-

člen 13

-

-

člen 14

člen 15(1), (2)

-

-

člen 15(3)

-

-

člen 16

-

-

člen 9

člen 15(1)

člen 10(1)(2)

člen 15(2)

člen 10(3)

člen 15(3)

-

člen 10(4)

člen 15(4)

člen 10(5)

člen 15(5)

člen 10(6), prvi, drugi, tretji in peti pododstavek

-

člen 10(6), četrti pododstavek

člen 16

člen 17

-

člen 17

člen 20

-

-

člen 18

-

-

člen 19

-

člen 11

člen 14

člen 15

člen 16

člen 17

člen 18

člen 19

Priloga

Priloga I

Priloga I

Priloga II

Priloga II

---

(1)  UL: Vstaviti številko. ║.

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/291 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/291

---

Sreda, 24. september 2008Elektronska komunikacijska omrežja in storitve ***I

P6_TA(2008)0449

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah direktiv 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, 2002/19/ES o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju in 2002/20/ES o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (KOM(2007)0697 — C6-0427/2007 — 2007/0247(COD))

2010/C 8 E/45

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0697),

ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0427/2007),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov, Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbora za pravne zadeve ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0321/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Sreda, 24. september 2008P6_TC1-COD(2007)0247

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 24. septembra 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktiv 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, 2002/19/ES o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju in 2002/20/ES o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije ║,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Delovanje petih direktiv, ki sestavljajo obstoječi regulativni okvir za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (Direktiva 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta ║z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (4) („Okvirna direktiva“), Direktiva 2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju (5) („Direktiva o dostopu“), Direktiva 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (6) („Direktiva o odobritvi“), Direktiva 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (7) („Direktiva o univerzalnih storitvah“) in Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (8) („Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah“) (v nadaljnjem besedilu skupaj kot „Okvirna direktiva in posebne direktive“) je predmet rednega pregleda s strani Komisije, z namenom zlasti določiti potrebo po spremembi v luči tehnološkega in tržnega razvoja. |
| --- | --- |

(1)

Delovanje petih direktiv, ki sestavljajo obstoječi regulativni okvir za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (Direktiva 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta ║z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (4) („Okvirna direktiva“), Direktiva 2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju (5) („Direktiva o dostopu“), Direktiva 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (6) („Direktiva o odobritvi“), Direktiva 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (7) („Direktiva o univerzalnih storitvah“) in Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (8) („Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah“) (v nadaljnjem besedilu skupaj kot „Okvirna direktiva in posebne direktive“) je predmet rednega pregleda s strani Komisije, z namenom zlasti določiti potrebo po spremembi v luči tehnološkega in tržnega razvoja.

| (2) | Revizija Direktive 89/552/EGS Sveta z dne 3. oktobra 1989 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah)

   (9)

  je bila opravljena leta 2007, da se zagotovijo čim boljši pogoji konkurenčnosti in pravne varnosti na področju informacijske tehnologije ter medijske industrije in storitev v Evropski uniji kot tudi spoštovanje kulturne in jezikovne raznolikosti. Pri tem je pravičen in uravnotežen regulativni okvir za elektronska komunikacijska omrežja in storitve temelj celotnega avdiovizualnega sektorja EU. |
| --- | --- |

(2)

Revizija Direktive 89/552/EGS Sveta z dne 3. oktobra 1989 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah)

   (9)

  je bila opravljena leta 2007, da se zagotovijo čim boljši pogoji konkurenčnosti in pravne varnosti na področju informacijske tehnologije ter medijske industrije in storitev v Evropski uniji kot tudi spoštovanje kulturne in jezikovne raznolikosti. Pri tem je pravičen in uravnotežen regulativni okvir za elektronska komunikacijska omrežja in storitve temelj celotnega avdiovizualnega sektorja EU.

| (3) | V zvezi s tem je Komisija predstavila svoje prvotne ugotovitve v Sporočilu Svetu, Evropskemu parlamenti, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 29. junija 2006 o pregledu regulativnega okvira EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve. Na podlagi teh prvotnih ugotovitev je potekalo javno posvetovanje, ki je opredelilo trajno pomanjkanje notranjega trga za elektronske komunikacije kot najpomembnejši vidik, ki ga je treba obravnavati. Zlasti za regulativno razdrobljenost in neskladja med dejavnostmi nacionalnih regulativnih organov se zdi, da ogrožajo konkurenčnost sektorja, pa tudi znatne koristi za potrošnike iz čezmejne konkurence. |
| --- | --- |

(3)

V zvezi s tem je Komisija predstavila svoje prvotne ugotovitve v Sporočilu Svetu, Evropskemu parlamenti, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 29. junija 2006 o pregledu regulativnega okvira EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve. Na podlagi teh prvotnih ugotovitev je potekalo javno posvetovanje, ki je opredelilo trajno pomanjkanje notranjega trga za elektronske komunikacije kot najpomembnejši vidik, ki ga je treba obravnavati. Zlasti za regulativno razdrobljenost in neskladja med dejavnostmi nacionalnih regulativnih organov se zdi, da ogrožajo konkurenčnost sektorja, pa tudi znatne koristi za potrošnike iz čezmejne konkurence.

| (4) | Regulativni okvir EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve je treba zato preoblikovati, da se dokončno oblikuje notranji trg za elektronske komunikacije z okrepitvijo mehanizma Skupnosti za regulacijo operaterjev z znatno tržno močjo na ključnih trgih. ▐Reforma vključuje tudi opredelitev učinkovite
  in usklajene
  strategije upravljanja spektra, da se doseže enotni evropski informacijski prostor in okrepitev določb za uporabnike invalide in s tem pridobi vseobsegajočo informacijsko družbo. |
| --- | --- |

(4)

Regulativni okvir EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve je treba zato preoblikovati, da se dokončno oblikuje notranji trg za elektronske komunikacije z okrepitvijo mehanizma Skupnosti za regulacijo operaterjev z znatno tržno močjo na ključnih trgih. ▐Reforma vključuje tudi opredelitev učinkovite
  in usklajene
  strategije upravljanja spektra, da se doseže enotni evropski informacijski prostor in okrepitev določb za uporabnike invalide in s tem pridobi vseobsegajočo informacijsko družbo.

| (5) | Glavni cilj regulativnega okvira EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve je vzpostavitev trajnostnega ekosistema za elektronske komunikacije na podlagi ponudbe in povpraševanja, in sicer z učinkovitim in konkurenčnim trgom infrastruktur in storitev ter preko razvoja informacijske družbe. |
| --- | --- |

(5)

Glavni cilj regulativnega okvira EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve je vzpostavitev trajnostnega ekosistema za elektronske komunikacije na podlagi ponudbe in povpraševanja, in sicer z učinkovitim in konkurenčnim trgom infrastruktur in storitev ter preko razvoja informacijske družbe.

| (6) | Nadaljnji cilj regulativnega okvira EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve je postopno zmanjšanje predhodnih sektorskih pravil vzporedno z razvojem konkurence na trgih elektronskih komunikacij in končno doseči, da bi elektronske komunikacije uravnavalo le konkurenčno pravo. Ker je bila dinamika konkurence na trgih elektronskih komunikacij v zadnjih letih močna, je treba predhodne regulativne obveznosti uvesti le v primeru neučinkovite in netrajnostne konkurence. Potrebo po nadaljevanju predhodne ureditve bi bilo treba preučiti najkasneje tri leta po datumu prenosa te direktive. |
| --- | --- |

(6)

Nadaljnji cilj regulativnega okvira EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve je postopno zmanjšanje predhodnih sektorskih pravil vzporedno z razvojem konkurence na trgih elektronskih komunikacij in končno doseči, da bi elektronske komunikacije uravnavalo le konkurenčno pravo. Ker je bila dinamika konkurence na trgih elektronskih komunikacij v zadnjih letih močna, je treba predhodne regulativne obveznosti uvesti le v primeru neučinkovite in netrajnostne konkurence. Potrebo po nadaljevanju predhodne ureditve bi bilo treba preučiti najkasneje tri leta po datumu prenosa te direktive.

| (7) | Da bi zagotovili sorazmeren in prilagojen pristop k različnim konkurenčnim pogojem, bi morali nacionalni regulativni organi imeti možnost opredeliti trge na podnacionalni ravni in ukiniti regulativne obveznosti na trgih ali geografskih območjih, kjer obstaja učinkovita infrastrukturna konkurenca. To bi moralo veljati tudi kjer geografska območja niso opredeljena kot ločeni trgi. |
| --- | --- |

(7)

Da bi zagotovili sorazmeren in prilagojen pristop k različnim konkurenčnim pogojem, bi morali nacionalni regulativni organi imeti možnost opredeliti trge na podnacionalni ravni in ukiniti regulativne obveznosti na trgih ali geografskih območjih, kjer obstaja učinkovita infrastrukturna konkurenca. To bi moralo veljati tudi kjer geografska območja niso opredeljena kot ločeni trgi.

| (8) | Za dosego ciljev Lizbonske agende je potrebno dajati primerne spodbude za naložbe v omrežja z visoko hitrostjo prenosa, ki podpirajo inovacije na področju vsebinsko bogatih internetnih storitev in krepijo mednarodno konkurenčnost Evropske unije. Takšna omrežja imajo izjemen potencial, da lahko koristijo potrošnikom in podjetjem po vsej Evropski uniji. Zato je ključnega pomena, da se podpirajo trajnostne naložbe v razvoj takih omrežij, hkrati pa se prek regulativne predvidljivosti in doslednosti ščiti konkurenca ter veča izbira za potrošnike. |
| --- | --- |

(8)

Za dosego ciljev Lizbonske agende je potrebno dajati primerne spodbude za naložbe v omrežja z visoko hitrostjo prenosa, ki podpirajo inovacije na področju vsebinsko bogatih internetnih storitev in krepijo mednarodno konkurenčnost Evropske unije. Takšna omrežja imajo izjemen potencial, da lahko koristijo potrošnikom in podjetjem po vsej Evropski uniji. Zato je ključnega pomena, da se podpirajo trajnostne naložbe v razvoj takih omrežij, hkrati pa se prek regulativne predvidljivosti in doslednosti ščiti konkurenca ter veča izbira za potrošnike.

| (9) | Komisija v svojem sporočilu z dne 20. marca 2006 z naslovom „Premoščanje širokopasovne vrzeli“

   (10)

  ugotavlja, da v Evropski uniji obstaja teritorialna vrzel pri dostopu do širokopasovnih storitev z visoko hitrostjo prenosa. Kljub splošnemu povečanju števila širokopasovnih priključkov pa je dostop v različnih regijah omejen zaradi visokih stroškov, ki so posledica nizke gostote prebivalstva in oddaljenosti. Spodbujanje komercialnih naložb v širitev širokopasovnih storitev v teh območjih pogosto ne zadostuje. Vendar pa tehnološke inovacije zmanjšujejo stroške uvajanja. Da bi se zagotovilo vlaganje v novo tehnologijo v nerazvitih regijah, mora biti uredba o elektronskih komunikacijah skladna z drugimi že sprejetimi politikami, kot so politika državne pomoči, strukturni skladi in širši cilji industrijske politike. |
| --- | --- |

(9)

Komisija v svojem sporočilu z dne 20. marca 2006 z naslovom „Premoščanje širokopasovne vrzeli“

   (10)

  ugotavlja, da v Evropski uniji obstaja teritorialna vrzel pri dostopu do širokopasovnih storitev z visoko hitrostjo prenosa. Kljub splošnemu povečanju števila širokopasovnih priključkov pa je dostop v različnih regijah omejen zaradi visokih stroškov, ki so posledica nizke gostote prebivalstva in oddaljenosti. Spodbujanje komercialnih naložb v širitev širokopasovnih storitev v teh območjih pogosto ne zadostuje. Vendar pa tehnološke inovacije zmanjšujejo stroške uvajanja. Da bi se zagotovilo vlaganje v novo tehnologijo v nerazvitih regijah, mora biti uredba o elektronskih komunikacijah skladna z drugimi že sprejetimi politikami, kot so politika državne pomoči, strukturni skladi in širši cilji industrijske politike.

| (10) | Naložbe v raziskave in razvoj so ključne za razvoj naslednje generacije optičnih omrežij in za doseganje prožnega in učinkovitega radijskega dostopa, kar spodbuja izboljšanje konkurence ter inovativnosti v aplikacijah in storitvah v korist potrošnika. Izziv je vzpostavitev naslednje generacije povsod prisotnih in konvergentnih infrastruktur za omrežja in storitve na področju elektronskih komunikacij, informacijske tehnologije in medijev. |
| --- | --- |

(10)

Naložbe v raziskave in razvoj so ključne za razvoj naslednje generacije optičnih omrežij in za doseganje prožnega in učinkovitega radijskega dostopa, kar spodbuja izboljšanje konkurence ter inovativnosti v aplikacijah in storitvah v korist potrošnika. Izziv je vzpostavitev naslednje generacije povsod prisotnih in konvergentnih infrastruktur za omrežja in storitve na področju elektronskih komunikacij, informacijske tehnologije in medijev.

| (11) | Javna politika bi morala dopolnjevati učinkovito delovanje trgov elektronskih komunikacij in posredovati med ponudbo in povpraševanjem, da se spodbudi pozitivna dinamika, ki omogoča, da je razvoj boljših vsebin in storitev izhaja iz vzpostavljanja infrastrukture in obratno. Poseg javne politike mora biti sorazmeren, ne sme izkrivljati konkurence niti ovirati zasebnih naložb, mora pa povečati spodbude za naložbe in znižati vstopne ovire. V zvezi s tem lahko javne oblasti spodbujajo vzpostavitev visoko zmogljive infrastrukture, ki je usmerjena v prihodnost. Pri tem se morajo odločitve o dodelitvi javne podpore sprejemati v okviru odprtih, preglednih in konkurenčnih postopkov. Javna podpora prav tako ne sme biti vnaprej naklonjena nobeni tehnologiji in mora zagotavljati dostop do infrastrukture na nediskriminatoren način. |
| --- | --- |

(11)

Javna politika bi morala dopolnjevati učinkovito delovanje trgov elektronskih komunikacij in posredovati med ponudbo in povpraševanjem, da se spodbudi pozitivna dinamika, ki omogoča, da je razvoj boljših vsebin in storitev izhaja iz vzpostavljanja infrastrukture in obratno. Poseg javne politike mora biti sorazmeren, ne sme izkrivljati konkurence niti ovirati zasebnih naložb, mora pa povečati spodbude za naložbe in znižati vstopne ovire. V zvezi s tem lahko javne oblasti spodbujajo vzpostavitev visoko zmogljive infrastrukture, ki je usmerjena v prihodnost. Pri tem se morajo odločitve o dodelitvi javne podpore sprejemati v okviru odprtih, preglednih in konkurenčnih postopkov. Javna podpora prav tako ne sme biti vnaprej naklonjena nobeni tehnologiji in mora zagotavljati dostop do infrastrukture na nediskriminatoren način.

| (12) | Regulativni okvir EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve bi moral tudi spodbujati varstvo potrošnikov v sektorju elektronskih komunikacij z zagotavljanjem točnih in izčrpnih informacij z vsemi razpoložljivimi sredstvi, zagotavljati preglednost glede pristojbin in dajatev ter zagotavljati visoke standarde pri izvajanju storitev; moral bi tudi popolno priznati vlogo združenj za varstvo potrošnikov pri javnih posvetovanjih in zagotovitit, da imajo pristojni organi možnost preprečiti možne goljufije pri razpisnih ponudbah in učinkovito delujejo proti vsakršni prevari. |
| --- | --- |

(12)

Regulativni okvir EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve bi moral tudi spodbujati varstvo potrošnikov v sektorju elektronskih komunikacij z zagotavljanjem točnih in izčrpnih informacij z vsemi razpoložljivimi sredstvi, zagotavljati preglednost glede pristojbin in dajatev ter zagotavljati visoke standarde pri izvajanju storitev; moral bi tudi popolno priznati vlogo združenj za varstvo potrošnikov pri javnih posvetovanjih in zagotovitit, da imajo pristojni organi možnost preprečiti možne goljufije pri razpisnih ponudbah in učinkovito delujejo proti vsakršni prevari.

| (13) | Komisija bi morala pri sprejemanju ukrepov na podlagi te direktive na podlagi učinkovitega posvetovanja upoštevati stališča nacionalnih regulativnih organov in zainteresiranih skupin v tej panogi, da se zagotovita preglednost in sorazmernost. Izdati bi morala tudi podrobne dokumente o posvetovanjih, v katerih je razložen potek različnih možnih ukrepov, zainteresiranim skupinam pa bi morala dati dovolj časa za odgovor. Po posvetovanju in po pregledu odgovorov bi morala Komisija obrazložiti sprejeto odločitev v izjavi, ki bi morala vsebovati opis, kako je upoštevala stališča iz odgovorov zainteresiranih skupin. |
| --- | --- |

(13)

Komisija bi morala pri sprejemanju ukrepov na podlagi te direktive na podlagi učinkovitega posvetovanja upoštevati stališča nacionalnih regulativnih organov in zainteresiranih skupin v tej panogi, da se zagotovita preglednost in sorazmernost. Izdati bi morala tudi podrobne dokumente o posvetovanjih, v katerih je razložen potek različnih možnih ukrepov, zainteresiranim skupinam pa bi morala dati dovolj časa za odgovor. Po posvetovanju in po pregledu odgovorov bi morala Komisija obrazložiti sprejeto odločitev v izjavi, ki bi morala vsebovati opis, kako je upoštevala stališča iz odgovorov zainteresiranih skupin.

| (14) | Da bi nacionalnim regulativnim organom omogočili doseganje ciljev, določenih v Okvirni direktivi in posebnih direktivah, zlasti v zvezi s celovito interoperabilnostjo, je treba obseg Okvirne direktive razširiti, da bo ta vključeval radijsko opremo in telekomunikacijsko terminalsko opremo, kot je opredeljena v Direktivi 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju njihove skladnosti (11), pa tudi porabniško opremo, ki se uporablja za digitalno televizijo. |
| --- | --- |

(14)

Da bi nacionalnim regulativnim organom omogočili doseganje ciljev, določenih v Okvirni direktivi in posebnih direktivah, zlasti v zvezi s celovito interoperabilnostjo, je treba obseg Okvirne direktive razširiti, da bo ta vključeval radijsko opremo in telekomunikacijsko terminalsko opremo, kot je opredeljena v Direktivi 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju njihove skladnosti (11), pa tudi porabniško opremo, ki se uporablja za digitalno televizijo.

| (15) | Brez poseganja v Direktivo 1999/5/ES je treba pojasniti nekatere vidike uporabe terminalske opreme, ki se nanaša na dostopa za uporabnike invalide, da se zagotovi interoperabilnost med terminalsko opremo ter elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami. |
| --- | --- |

(15)

Brez poseganja v Direktivo 1999/5/ES je treba pojasniti nekatere vidike uporabe terminalske opreme, ki se nanaša na dostopa za uporabnike invalide, da se zagotovi interoperabilnost med terminalsko opremo ter elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami.

| (16) | Nekatere opredelitve je treba pojasniti ali spremeniti, da se upošteva tržni in tehnološki razvoj in da se odstranijo nejasnosti, opredeljene pri izvajanju regulativnega okvira. |
| --- | --- |

(16)

Nekatere opredelitve je treba pojasniti ali spremeniti, da se upošteva tržni in tehnološki razvoj in da se odstranijo nejasnosti, opredeljene pri izvajanju regulativnega okvira.

| (17) | Dejavnosti nacionalnih regulativnih organov in Komisije v okviru regulativnega okvira EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve prispevajo k izpolnitvi širših ciljev javne politike na področju kulture, zaposlovanja, varstva okolja, socialne kohezije, regionalnega razvoja ter prostorskega načrtovanja. |
| --- | --- |

(17)

Dejavnosti nacionalnih regulativnih organov in Komisije v okviru regulativnega okvira EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve prispevajo k izpolnitvi širših ciljev javne politike na področju kulture, zaposlovanja, varstva okolja, socialne kohezije, regionalnega razvoja ter prostorskega načrtovanja.

| (18) | Nacionalni trgi elektronskih komunikacij se bodo v EU še naprej razlikovali. Zato morajo nacionalni regulativni organi in Organ evropskih regulatorjev za telekomunikacije (organ BERT) imeti pristojnosti in znanje potrebne, da bi na področju elektronskih komunikacijskih trgov in storitev ustvarili konkurenčen ekosistem EU ob upoštevanju nacionalnih in regionalnih razlik ter spoštovanju načela subsidiarnosti. |
| --- | --- |

(18)

Nacionalni trgi elektronskih komunikacij se bodo v EU še naprej razlikovali. Zato morajo nacionalni regulativni organi in Organ evropskih regulatorjev za telekomunikacije (organ BERT) imeti pristojnosti in znanje potrebne, da bi na področju elektronskih komunikacijskih trgov in storitev ustvarili konkurenčen ekosistem EU ob upoštevanju nacionalnih in regionalnih razlik ter spoštovanju načela subsidiarnosti.

| (19) | Treba je okrepiti neodvisnost nacionalnih regulativnih organov, da se zagotovi učinkovitejša uporaba regulativnega okvira ter da se poveča njihova pristojnost in predvidljivost njihovih odločitev. V ta namen je treba v nacionalni zakonodaji uvesti posebno določbo za zagotovitev, da je nacionalni regulativni organ pri opravljanju svojih nalog zaščiten pred zunanjimi posegi ali političnim pritiskom, ki lahko ogrozijo njegovo neodvisno oceno zadev, ki jih obravnava. Zaradi takšnega zunanjega vpliva nacionalni zakonodajni organ ni primeren za delovanje v vlogi nacionalnega regulativnega organa po regulativnem okviru. Za ta namen je treba vnaprej določiti pravila v zvezi z razlogi za razrešitev vodje nacionalnega regulativnega organa, da se odpravi kakršen koli upravičen dvom glede neodvisnosti tega organa in glede njegove neobčutljivosti na zunanje dejavnike. Pomembno je, da imajo nacionalni regulativni organi svoj proračun, ki jim predvsem omogoča, da lahko tudi zaposlijo zadostno število usposobljenega osebja. Da bi zagotovili preglednost, morajo vsako leto to objaviti. |
| --- | --- |

(19)

Treba je okrepiti neodvisnost nacionalnih regulativnih organov, da se zagotovi učinkovitejša uporaba regulativnega okvira ter da se poveča njihova pristojnost in predvidljivost njihovih odločitev. V ta namen je treba v nacionalni zakonodaji uvesti posebno določbo za zagotovitev, da je nacionalni regulativni organ pri opravljanju svojih nalog zaščiten pred zunanjimi posegi ali političnim pritiskom, ki lahko ogrozijo njegovo neodvisno oceno zadev, ki jih obravnava. Zaradi takšnega zunanjega vpliva nacionalni zakonodajni organ ni primeren za delovanje v vlogi nacionalnega regulativnega organa po regulativnem okviru. Za ta namen je treba vnaprej določiti pravila v zvezi z razlogi za razrešitev vodje nacionalnega regulativnega organa, da se odpravi kakršen koli upravičen dvom glede neodvisnosti tega organa in glede njegove neobčutljivosti na zunanje dejavnike. Pomembno je, da imajo nacionalni regulativni organi svoj proračun, ki jim predvsem omogoča, da lahko tudi zaposlijo zadostno število usposobljenega osebja. Da bi zagotovili preglednost, morajo vsako leto to objaviti.

| (20) | Veliko razlik je bilo v načinu, kako so pritožbeni organi uporabili začasne ukrepe za preklic odločitev nacionalnih regulativnih organov. Za večjo doslednost pristopa je treba uporabiti skupne standarde v skladu s sodno prakso Skupnosti. Glede na pomembnost vpliva pritožb za splošno delo regulativnega okvira je treba vzpostaviti mehanizem za zbiranje informacij o pritožbah in odločitvah o zadržanju sklepov, ki jih sprejmejo regulativni organi v vseh državah članicah za sporočanje navedenih informacij Komisiji. |
| --- | --- |

(20)

Veliko razlik je bilo v načinu, kako so pritožbeni organi uporabili začasne ukrepe za preklic odločitev nacionalnih regulativnih organov. Za večjo doslednost pristopa je treba uporabiti skupne standarde v skladu s sodno prakso Skupnosti. Glede na pomembnost vpliva pritožb za splošno delo regulativnega okvira je treba vzpostaviti mehanizem za zbiranje informacij o pritožbah in odločitvah o zadržanju sklepov, ki jih sprejmejo regulativni organi v vseh državah članicah za sporočanje navedenih informacij Komisiji.

| (21) | Da lahko nacionalni regulativni organi učinkovito opravljajo svoje regulativne naloge, morajo podatki, ki jih morajo ti organi zbrati, vključevati računovodske podatke o maloprodajnih trgih, ki so povezani z veleprodajnimi trgi, na katerih ima operater znatno tržno moč in ki jih kot take ureja nacionalni regulativni organ, vključeni pa morajo biti tudi podatki, ki nacionalnemu regulativnemu organu omogočajo oceno možnega učinka načrtovanih posodobitev ali sprememb topologije omrežja na razvoj konkurence ali na proizvode za veleprodajo, ki so dostopni drugim strankam. |
| --- | --- |

(21)

Da lahko nacionalni regulativni organi učinkovito opravljajo svoje regulativne naloge, morajo podatki, ki jih morajo ti organi zbrati, vključevati računovodske podatke o maloprodajnih trgih, ki so povezani z veleprodajnimi trgi, na katerih ima operater znatno tržno moč in ki jih kot take ureja nacionalni regulativni organ, vključeni pa morajo biti tudi podatki, ki nacionalnemu regulativnemu organu omogočajo oceno možnega učinka načrtovanih posodobitev ali sprememb topologije omrežja na razvoj konkurence ali na proizvode za veleprodajo, ki so dostopni drugim strankam.

| (22) | Nacionalno posvetovanje, predvideno s členom 6 Okvirne direktive, mora biti izvedeno pred posvetovanjem s Skupnostjo, predvidenem v členu 7 navedene direktive, da bi omogočilo, da se mnenja zainteresiranih strank vključijo v posvetovanje s Skupnostjo. To bi tudi omogočilo, da drugo posvetovanje s Skupnostjo ne bi bilo več potrebno v primeru, ko bi bil na nacionalnem posvetovanju spremenjen načrt ukrepa. |
| --- | --- |

(22)

Nacionalno posvetovanje, predvideno s členom 6 Okvirne direktive, mora biti izvedeno pred posvetovanjem s Skupnostjo, predvidenem v členu 7 navedene direktive, da bi omogočilo, da se mnenja zainteresiranih strank vključijo v posvetovanje s Skupnostjo. To bi tudi omogočilo, da drugo posvetovanje s Skupnostjo ne bi bilo več potrebno v primeru, ko bi bil na nacionalnem posvetovanju spremenjen načrt ukrepa.

| (23) | Diskrecijsko pravico nacionalnih regulativnih organov je treba uskladiti z razvojem doslednih regulativnih praks in dosledne uporabe regulativnega okvira za učinkovito prispevanje k razvoju in dokončanju notranjega trga. Nacionalni regulativni organi morajo zato podpirati dejavnosti Komisije za notranji trg in dejavnosti organa
  BERT
  , ki deluje kot izključni forum za sodelovanje med nacionalnimi regulativnimi organi pri opravljanju njihovih obveznosti po regulativnem okviru. |
| --- | --- |

(23)

Diskrecijsko pravico nacionalnih regulativnih organov je treba uskladiti z razvojem doslednih regulativnih praks in dosledne uporabe regulativnega okvira za učinkovito prispevanje k razvoju in dokončanju notranjega trga. Nacionalni regulativni organi morajo zato podpirati dejavnosti Komisije za notranji trg in dejavnosti organa
  BERT
  , ki deluje kot izključni forum za sodelovanje med nacionalnimi regulativnimi organi pri opravljanju njihovih obveznosti po regulativnem okviru.

| (24) | Mehanizem Skupnosti, ki Komisiji omogoča, da od nacionalnih regulativnih organov zahteva umik načrtovanih ukrepov v zvezi z opredelitvijo trga in določitvijo operaterjev, ki imajo znatno tržno moč, je bistveno prispeval k doslednemu pristopu pri opredelitvi okoliščin, v katerih je mogoče uporabiti predhodno ureditev in v katerih ta ureditev velja za operaterje. Vendar pa ni enakovrednega mehanizma za ukrepe, ki bodo uporabljeni. Spremljanje trga s strani Komisije ter zlasti izkušnje s postopkom iz člena 7 Okvirne direktive pa so pokazali neskladja pri uporabi ukrepov s strani nacionalnih regulativnih organov, celo pod podobnimi tržnimi pogoji, ki ogrožajo notranji trg elektronskih komunikacij, ne zagotavljajo enakih konkurenčnih pogojev med operaterji s sedežem v različnih državah članicah in preprečujejo uresničevanje koristi čezmejne konkurence in storitev za potrošnika. Komisija bi morala imeti pooblastilo, da od nacionalnih regulativnih organov zahteva umik osnutkov ukrepov o sredstvih, ki so jih izbrali nacionalni regulativni organi. Da se zagotovi dosledna uporaba regulativnega okvira v Skupnosti, bi se morala Komisija, preden sprejme odločitev, posvetovati z organom
  BERT
  . |
| --- | --- |

(24)

Mehanizem Skupnosti, ki Komisiji omogoča, da od nacionalnih regulativnih organov zahteva umik načrtovanih ukrepov v zvezi z opredelitvijo trga in določitvijo operaterjev, ki imajo znatno tržno moč, je bistveno prispeval k doslednemu pristopu pri opredelitvi okoliščin, v katerih je mogoče uporabiti predhodno ureditev in v katerih ta ureditev velja za operaterje. Vendar pa ni enakovrednega mehanizma za ukrepe, ki bodo uporabljeni. Spremljanje trga s strani Komisije ter zlasti izkušnje s postopkom iz člena 7 Okvirne direktive pa so pokazali neskladja pri uporabi ukrepov s strani nacionalnih regulativnih organov, celo pod podobnimi tržnimi pogoji, ki ogrožajo notranji trg elektronskih komunikacij, ne zagotavljajo enakih konkurenčnih pogojev med operaterji s sedežem v različnih državah članicah in preprečujejo uresničevanje koristi čezmejne konkurence in storitev za potrošnika. Komisija bi morala imeti pooblastilo, da od nacionalnih regulativnih organov zahteva umik osnutkov ukrepov o sredstvih, ki so jih izbrali nacionalni regulativni organi. Da se zagotovi dosledna uporaba regulativnega okvira v Skupnosti, bi se morala Komisija, preden sprejme odločitev, posvetovati z organom
  BERT
  .

| (25) | Pomembno je, da se regulativni okvir izvede pravočasno. Ko Komisija sprejme odločitev, s katero od nacionalnega regulativnega organa zahteva umik načrtovanega ukrepa, bi morali nacionalni regulativni organi Komisiji predložiti spremenjen ukrep. Potrebno bi bilo je določiti rok za priglasitev spremenjenega ukrepa Komisiji po členu 7 Okvirne direktive, da so akterji na trgu seznanjeni s trajanjem pregleda trga in za povečanje pravne varnosti. |
| --- | --- |

(25)

Pomembno je, da se regulativni okvir izvede pravočasno. Ko Komisija sprejme odločitev, s katero od nacionalnega regulativnega organa zahteva umik načrtovanega ukrepa, bi morali nacionalni regulativni organi Komisiji predložiti spremenjen ukrep. Potrebno bi bilo je določiti rok za priglasitev spremenjenega ukrepa Komisiji po členu 7 Okvirne direktive, da so akterji na trgu seznanjeni s trajanjem pregleda trga in za povečanje pravne varnosti.

| (26) | Podobno, zaradi potrebe po preprečevanju regulativne praznine v sektorju, za katerega je značilen hiter razvoj, bi morala imeti Komisija, če bi sprejetje ponovno priglašenega osnutka ukrepa še vedno predstavljalo oviro za enotni trg ali pa bi bilo nezdružljivo s pravom Skupnosti, možnost, po posvetovanju z organom
  BERT
  , od zadevnega nacionalnega regulativnega organa zahtevati, da v določenem roku uvede poseben ukrep. |
| --- | --- |

(26)

Podobno, zaradi potrebe po preprečevanju regulativne praznine v sektorju, za katerega je značilen hiter razvoj, bi morala imeti Komisija, če bi sprejetje ponovno priglašenega osnutka ukrepa še vedno predstavljalo oviro za enotni trg ali pa bi bilo nezdružljivo s pravom Skupnosti, možnost, po posvetovanju z organom
  BERT
  , od zadevnega nacionalnega regulativnega organa zahtevati, da v določenem roku uvede poseben ukrep.

| (27) | Ob upoštevanju kratkih časovnih omejitev v posvetovalnem mehanizmu Skupnosti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za izvajanje ukrepov za poenostavitev postopkov izmenjave informacij med Komisijo in nacionalnimi regulativnimi organi – npr. v zadevah v zvezi s stabilnimi trgi ali pri vključevanju le manjših sprememb v predhodno sporočene ukrepe – ali za uvajanje oprostitve do uradnega obvestila, da bi se v nekaterih primerih racionalizirali postopki. |
| --- | --- |

(27)

Ob upoštevanju kratkih časovnih omejitev v posvetovalnem mehanizmu Skupnosti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za izvajanje ukrepov za poenostavitev postopkov izmenjave informacij med Komisijo in nacionalnimi regulativnimi organi – npr. v zadevah v zvezi s stabilnimi trgi ali pri vključevanju le manjših sprememb v predhodno sporočene ukrepe – ali za uvajanje oprostitve do uradnega obvestila, da bi se v nekaterih primerih racionalizirali postopki.

| (28) | V skladu s cilji Listine o temeljnih pravicah Evropske unije in Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov bi moral regulativni okvir zagotoviti, da imajo vsi uporabniki, vključno s končnimi uporabniki invalidi, starejšimi uporabniki in uporabniki s posebnimi socialnimi potrebami enostaven dostop do cenovno ugodnih visokokakovostnih storitev. Izjava 22, priložena k sklepni listini iz Amsterdama, določa, da institucije Skupnosti upoštevajo potrebe invalidnih oseb pri sestavljanju ukrepov iz člena 95 Pogodbe. |
| --- | --- |

(28)

V skladu s cilji Listine o temeljnih pravicah Evropske unije in Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov bi moral regulativni okvir zagotoviti, da imajo vsi uporabniki, vključno s končnimi uporabniki invalidi, starejšimi uporabniki in uporabniki s posebnimi socialnimi potrebami enostaven dostop do cenovno ugodnih visokokakovostnih storitev. Izjava 22, priložena k sklepni listini iz Amsterdama, določa, da institucije Skupnosti upoštevajo potrebe invalidnih oseb pri sestavljanju ukrepov iz člena 95 Pogodbe.

| (29) | Radijske frekvence je treba obravnavati kot redek javni vir, ki ima veliko javno in tržno vrednost. V javnem interesu je, da se spekter upravlja kar najbolj učinkovito z gospodarskega, družbenega in okoljskega vidika,
  ob upoštevanju ciljev kulturne raznolikosti in medijskega pluralizma,
  in da se postopno odpravijo ovire za njegovo učinkovito uporabo. |
| --- | --- |

(29)

Radijske frekvence je treba obravnavati kot redek javni vir, ki ima veliko javno in tržno vrednost. V javnem interesu je, da se spekter upravlja kar najbolj učinkovito z gospodarskega, družbenega in okoljskega vidika,
  ob upoštevanju ciljev kulturne raznolikosti in medijskega pluralizma,
  in da se postopno odpravijo ovire za njegovo učinkovito uporabo.

| (30) | Čeprav upravljanje spektra ostaja pristojnost držav članic, lahko le koordinacija in, kjer je potrebno, usklajevanje na ravni Skupnosti zagotovita, da uporabniki spektra v celoti izkoristijo notranji trg in so interesi EU učinkovito ubranjeni v svetu. |
| --- | --- |

(30)

Čeprav upravljanje spektra ostaja pristojnost držav članic, lahko le koordinacija in, kjer je potrebno, usklajevanje na ravni Skupnosti zagotovita, da uporabniki spektra v celoti izkoristijo notranji trg in so interesi EU učinkovito ubranjeni v svetu.

| (31) | Določbe te direktive o upravljanju spektra bi morale biti skladne z delom mednarodnih in regionalnih organizacij, ki se ukvarjajo z upravljanjem radijskega spektra, na primer Mednarodne telekomunikacijske zveze (ITU) in Evropske konference poštnih in telekomunikacijskih uprav (CEPT), da bi se zagotovilo učinkovito upravljanje in usklajevanje uporabe spektra v Skupnosti. |
| --- | --- |

(31)

Določbe te direktive o upravljanju spektra bi morale biti skladne z delom mednarodnih in regionalnih organizacij, ki se ukvarjajo z upravljanjem radijskega spektra, na primer Mednarodne telekomunikacijske zveze (ITU) in Evropske konference poštnih in telekomunikacijskih uprav (CEPT), da bi se zagotovilo učinkovito upravljanje in usklajevanje uporabe spektra v Skupnosti.

| (32) | Da bi prispevali k izpolnitvi ciljev iz člena 8a Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva), bi bilo treba za leto 2010 sklicati srečanje na vrhu namenjeno razpravi o spektru, ki bi ga vodile države članice in na katerem bi sodelovali Evropski parlament, Komisija in zainteresirane strani. Srečanje na vrhu bi moralo prispevati zlasti k zagotavljanju večje doslednosti pri politikah spektra EU na splošno, sprostitvi spektra za nove elektronske komunikacijske storitve po digitalnemu prehodu in zagotavljanju usmerjanja v zvezi s prehodom z analogne na digitalno prizemno televizijo. |
| --- | --- |

(32)

Da bi prispevali k izpolnitvi ciljev iz člena 8a Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva), bi bilo treba za leto 2010 sklicati srečanje na vrhu namenjeno razpravi o spektru, ki bi ga vodile države članice in na katerem bi sodelovali Evropski parlament, Komisija in zainteresirane strani. Srečanje na vrhu bi moralo prispevati zlasti k zagotavljanju večje doslednosti pri politikah spektra EU na splošno, sprostitvi spektra za nove elektronske komunikacijske storitve po digitalnemu prehodu in zagotavljanju usmerjanja v zvezi s prehodom z analogne na digitalno prizemno televizijo.

| (33) | Prehod z analogne na digitalno prizemno televizijo bi moral zaradi večje učinkovitosti prenosa digitalne tehnologije sprostiti precejšen del spektra v Evropski uniji, t.i. „digitalno dividendo“. Države članice bi morale digitalno dividendo sprostiti čim prej, da bodo državljani lahko uživali koristi uporabe novih, inovativnih in konkurenčnih storitev. Zato bi bilo treba odpraviti ovire na nacionalni ravni za učinkovito (ponovno) dodelitev digitalne dividende ter sprejeti skladnejši in celostnejši pristop za njeno dodeljevanje v Skupnosti. |
| --- | --- |

(33)

Prehod z analogne na digitalno prizemno televizijo bi moral zaradi večje učinkovitosti prenosa digitalne tehnologije sprostiti precejšen del spektra v Evropski uniji, t.i. „digitalno dividendo“. Države članice bi morale digitalno dividendo sprostiti čim prej, da bodo državljani lahko uživali koristi uporabe novih, inovativnih in konkurenčnih storitev. Zato bi bilo treba odpraviti ovire na nacionalni ravni za učinkovito (ponovno) dodelitev digitalne dividende ter sprejeti skladnejši in celostnejši pristop za njeno dodeljevanje v Skupnosti.

| (34) | Radijske frekvence bi bilo treba upravljati, da se prepreči škodljivo motenje. Ta osnovni pojem škodljivih motenj bi bilo zato treba pravilno opredeliti
  ob upoštevanju veljavnih mednarodno sprejetih frekvenčnih načrtov
  , da se zagotovi omejitev regulativnega posega na raven, ki je potrebna za preprečevanje takšnih motenj. |
| --- | --- |

(34)

Radijske frekvence bi bilo treba upravljati, da se prepreči škodljivo motenje. Ta osnovni pojem škodljivih motenj bi bilo zato treba pravilno opredeliti
  ob upoštevanju veljavnih mednarodno sprejetih frekvenčnih načrtov
  , da se zagotovi omejitev regulativnega posega na raven, ki je potrebna za preprečevanje takšnih motenj.

| (35) | Sedanje upravljanje spektra in distribucijski sistem na splošno temeljita na upravnih odločitvah, ki niso dovolj prožne za obvladovanje tehnološkega in gospodarskega razvoja, zlasti razvoja brezžične tehnologije in vedno večjega povpraševanja po pasovni širini. Neprimerna razdrobljenost nacionalnih politik povzroča povečane stroške in izgubljene priložnosti na trgu za uporabnike spektra ter upočasnjuje inovacije, v škodo notranjemu trgu, potrošnikom in gospodarstvu kot celoti. Poleg tega se pogoji za dostop do radijskih frekvenc in za njihovo uporabo razlikujejo glede na vrsto operaterja, medtem ko se elektronske storitve, ki jih ponujajo ti operaterji, vedno bolj prekrivajo, kar ustvarja napetosti med imetniki pravic, odstopanja pri stroških dostopa do spektra in potencialno ogroženost delovanja notranjega trga. |
| --- | --- |

(35)

Sedanje upravljanje spektra in distribucijski sistem na splošno temeljita na upravnih odločitvah, ki niso dovolj prožne za obvladovanje tehnološkega in gospodarskega razvoja, zlasti razvoja brezžične tehnologije in vedno večjega povpraševanja po pasovni širini. Neprimerna razdrobljenost nacionalnih politik povzroča povečane stroške in izgubljene priložnosti na trgu za uporabnike spektra ter upočasnjuje inovacije, v škodo notranjemu trgu, potrošnikom in gospodarstvu kot celoti. Poleg tega se pogoji za dostop do radijskih frekvenc in za njihovo uporabo razlikujejo glede na vrsto operaterja, medtem ko se elektronske storitve, ki jih ponujajo ti operaterji, vedno bolj prekrivajo, kar ustvarja napetosti med imetniki pravic, odstopanja pri stroških dostopa do spektra in potencialno ogroženost delovanja notranjega trga.

| (36) | Nacionalne meje so vedno manj pomembne pri določanju optimalne uporabe radijskega spektra. Razdrobljenost upravljanja dostopa do pravic do spektra omejuje naložbe in inovacije ter operaterjem in proizvajalcem opreme ne omogoča uresničitve ekonomije obsega, s tem pa je oviran razvoj notranjega trga za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, ki uporabljajo radijski spekter. |
| --- | --- |

(36)

Nacionalne meje so vedno manj pomembne pri določanju optimalne uporabe radijskega spektra. Razdrobljenost upravljanja dostopa do pravic do spektra omejuje naložbe in inovacije ter operaterjem in proizvajalcem opreme ne omogoča uresničitve ekonomije obsega, s tem pa je oviran razvoj notranjega trga za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, ki uporabljajo radijski spekter.

| (37) | Z odobritvami tehnološke nevtralnosti in nevtralnosti storitev bi bilo treba povečati prožnost upravljanja spektra in dostopa do spektra, da bodo lahko uporabniki spektra izbrali najboljše tehnologije in storitve, ki jih bodo uporabljali v
  frekvenčnih pasovih, ki so na voljo za storitve elektronske komunikacije, kot so opredeljene v nacionalnih načrtih za dodelitev frekvenc in v pravilniku o radiokomunikacijah ITU
  (║„načelo tehnološke nevtralnosti in nevtralnosti storitev“). Upravna določitev tehnologij in storitev
  bi se morala uporabljati, kadarkoli so ogroženi cilji splošnega interesa
  . |
| --- | --- |

(37)

Z odobritvami tehnološke nevtralnosti in nevtralnosti storitev bi bilo treba povečati prožnost upravljanja spektra in dostopa do spektra, da bodo lahko uporabniki spektra izbrali najboljše tehnologije in storitve, ki jih bodo uporabljali v
  frekvenčnih pasovih, ki so na voljo za storitve elektronske komunikacije, kot so opredeljene v nacionalnih načrtih za dodelitev frekvenc in v pravilniku o radiokomunikacijah ITU
  (║„načelo tehnološke nevtralnosti in nevtralnosti storitev“). Upravna določitev tehnologij in storitev
  bi se morala uporabljati, kadarkoli so ogroženi cilji splošnega interesa
  .

| (38) | Omejitve pri načelu
  tehnološke nevtralnosti bi morale biti
  primerne
  in utemeljene s potrebo po preprečevanju škodljivih motenj, na primer z uvedbo emisijskih mask in ravni moči, ali s potrebo po zagotovitvi javnega zdravja z omejitvijo izpostavljanja najširše javnosti elektromagnetnim poljem ali po zagotovitvi pravilne souporabe spektra, zlasti tam, kjer je njegova uporaba pogojena samo s splošnimi odobritvami, ali
  za uskladitev s ciljem splošnega interesa skladno s pravom Skupnosti
  . |
| --- | --- |

(38)

Omejitve pri načelu
  tehnološke nevtralnosti bi morale biti
  primerne
  in utemeljene s potrebo po preprečevanju škodljivih motenj, na primer z uvedbo emisijskih mask in ravni moči, ali s potrebo po zagotovitvi javnega zdravja z omejitvijo izpostavljanja najširše javnosti elektromagnetnim poljem ali po zagotovitvi pravilne souporabe spektra, zlasti tam, kjer je njegova uporaba pogojena samo s splošnimi odobritvami, ali
  za uskladitev s ciljem splošnega interesa skladno s pravom Skupnosti
  .

| (39) | Uporabniki spektra bi morali imeti tudi možnost svobodne izbire storitev, ki jih želijo ponuditi preko spektra, ki je predmet prehodnih ukrepov za obravnavanje predhodno pridobljenih pravic
  ter določb nacionalnih načrtov za dodelitev frekvenc in pravilnika o radiokomunikacijah ITU
  . Dovoliti bi bilo potrebne izjeme od tega načela nevtralnosti storitev, za katere je potrebna zagotovitev posebne storitve,
  da se upoštevajo vidiki nacionalne javne politike ali
  da
  se
  izpolnijo jasno
  opredeljeni cilji
  splošnega interesa, kot sta varstvo življenja, potreba po spodbujanju socialne, regionalne in teritorialne kohezije
  , učinkovita raba radijskih frekvenc in učinkovito upravljanje spektra
  . Navedeni cilji bi morali zajemati tudi spodbujanje
  nacionalne avdiovizualne in medijske politike,
  kulturne in jezikovne raznolikosti ter pluralnosti medijev, kot je to opredeljeno v nacionalni zakonodaji v skladu s pravom Skupnosti. Razen kadar je to nujno za varovanje življenja
  ali za doseganje navedenih ciljev
  , izjeme ne smejo privesti do izključne uporabe nekaterih storitev, temveč morajo dajati prednost, tako da lahko druge storitve ali tehnologije hkrati obstajajo v istem pasu, če je to mogoče. Da bi imetnik dovoljenja lahko prosto izbiral najbolj učinkovita sredstva za prenos vsebine storitev na radijskih frekvencah, se vsebina ne bi smela določati v dovoljenju za uporabo radijskih frekvenc. |
| --- | --- |

(39)

Uporabniki spektra bi morali imeti tudi možnost svobodne izbire storitev, ki jih želijo ponuditi preko spektra, ki je predmet prehodnih ukrepov za obravnavanje predhodno pridobljenih pravic
  ter določb nacionalnih načrtov za dodelitev frekvenc in pravilnika o radiokomunikacijah ITU
  . Dovoliti bi bilo potrebne izjeme od tega načela nevtralnosti storitev, za katere je potrebna zagotovitev posebne storitve,
  da se upoštevajo vidiki nacionalne javne politike ali
  da
  se
  izpolnijo jasno
  opredeljeni cilji
  splošnega interesa, kot sta varstvo življenja, potreba po spodbujanju socialne, regionalne in teritorialne kohezije
  , učinkovita raba radijskih frekvenc in učinkovito upravljanje spektra
  . Navedeni cilji bi morali zajemati tudi spodbujanje
  nacionalne avdiovizualne in medijske politike,
  kulturne in jezikovne raznolikosti ter pluralnosti medijev, kot je to opredeljeno v nacionalni zakonodaji v skladu s pravom Skupnosti. Razen kadar je to nujno za varovanje življenja
  ali za doseganje navedenih ciljev
  , izjeme ne smejo privesti do izključne uporabe nekaterih storitev, temveč morajo dajati prednost, tako da lahko druge storitve ali tehnologije hkrati obstajajo v istem pasu, če je to mogoče. Da bi imetnik dovoljenja lahko prosto izbiral najbolj učinkovita sredstva za prenos vsebine storitev na radijskih frekvencah, se vsebina ne bi smela določati v dovoljenju za uporabo radijskih frekvenc.

| (40) | Države članice so pristojne, da v skladu z lastno nacionalno zakonodajo opredelijo obseg in naravo vsake izjeme v zvezi s spodbujanjem kulturne in jezikovne raznolikosti,
  nacionalne avdiovizualne in medijske politike ter pluralnostji medijev. |
| --- | --- |

(40)

Države članice so pristojne, da v skladu z lastno nacionalno zakonodajo opredelijo obseg in naravo vsake izjeme v zvezi s spodbujanjem kulturne in jezikovne raznolikosti,
  nacionalne avdiovizualne in medijske politike ter pluralnostji medijev.

| (41) | Ker je dodelitev spektra posameznim tehnologijam ali storitvam izjema od načel tehnološke nevtralnosti in nevtralnosti storitev in zmanjšuje svobodo izbire nudenih storitev ali uporabljenih tehnologij, bi moral biti vsak predlog za takšno dodelitev pregleden in predmet javnega posvetovanja. |
| --- | --- |

(41)

Ker je dodelitev spektra posameznim tehnologijam ali storitvam izjema od načel tehnološke nevtralnosti in nevtralnosti storitev in zmanjšuje svobodo izbire nudenih storitev ali uporabljenih tehnologij, bi moral biti vsak predlog za takšno dodelitev pregleden in predmet javnega posvetovanja.

| (42) | V interesu prožnosti in učinkovitosti bi morali nacionalni regulativni organi v pasovih, ki bodo opredeljeni na usklajeni podlagi, uporabnikom spektra dovoliti, da ti prosto prenašajo ali dajo v zakup svoje pravice uporabe tretjim osebam, ki bodo dovolile ocenjevanje spektra s strani trga. Glede na njihovo pristojnost za zagotovitev učinkovite uporabe spektra bi morali nacionalni regulativni organi ukrepati z namenom, da zagotovijo, da trgovanje ne povzroča izkrivljanja konkurence, kjer je spekter neizkoriščen.
  ▐ |
| --- | --- |

(42)

V interesu prožnosti in učinkovitosti bi morali nacionalni regulativni organi v pasovih, ki bodo opredeljeni na usklajeni podlagi, uporabnikom spektra dovoliti, da ti prosto prenašajo ali dajo v zakup svoje pravice uporabe tretjim osebam, ki bodo dovolile ocenjevanje spektra s strani trga. Glede na njihovo pristojnost za zagotovitev učinkovite uporabe spektra bi morali nacionalni regulativni organi ukrepati z namenom, da zagotovijo, da trgovanje ne povzroča izkrivljanja konkurence, kjer je spekter neizkoriščen.

▐

| (43) | Za namene notranjega trga je morda na ravni Skupnosti potrebno tudi usklajevanje opredelitev frekvenčnih pasov, s katerimi je mogoče trgovati, pogojev za tržnost ali za prehod na pravice, s katerimi je mogoče trgovati v posameznih pasovih, najmanjši delež pravic, s katerimi je mogoče trgovati, zahtev za zagotovitev osnovne razpoložljivosti, dostopnosti in zanesljivosti informacij, potrebnih za trgovanje s spektrom, ter zahtev za varstvo konkurence in za preprečitev kopičenja spektra. Komisiji bi bilo zato treba podeliti pristojnosti, da sprejme izvedbeni ukrep za navedeno usklajevanje. Taki izvedbeni ukrepi bi morali upoštevati, ali so bile individualne pravice uporabe podeljene na komercialni ali nekomercialni osnovi. |
| --- | --- |

(43)

Za namene notranjega trga je morda na ravni Skupnosti potrebno tudi usklajevanje opredelitev frekvenčnih pasov, s katerimi je mogoče trgovati, pogojev za tržnost ali za prehod na pravice, s katerimi je mogoče trgovati v posameznih pasovih, najmanjši delež pravic, s katerimi je mogoče trgovati, zahtev za zagotovitev osnovne razpoložljivosti, dostopnosti in zanesljivosti informacij, potrebnih za trgovanje s spektrom, ter zahtev za varstvo konkurence in za preprečitev kopičenja spektra. Komisiji bi bilo zato treba podeliti pristojnosti, da sprejme izvedbeni ukrep za navedeno usklajevanje. Taki izvedbeni ukrepi bi morali upoštevati, ali so bile individualne pravice uporabe podeljene na komercialni ali nekomercialni osnovi.

| (44) | Uvedba tehnološke nevtralnosti in nevtralnosti storitev ter trgovanje za obstoječe pravice uporabe spektra lahko zahtevata prehodne določbe, vključno z ukrepi za zagotovitev poštene konkurence, saj lahko nov sistem nekaterim uporabnikom spektra da pravico, da začnejo konkurirati tistim uporabnikom spektra, ki so pravice do spektra pridobili pod bolj obremenjujočimi pogoji. Nasprotno pa se v primerih, kjer so bile pravice podeljene kot izjema od splošnih pravil ali v skladu z merili, ki niso objektivna, pregledna, sorazmerna in nediskriminatorna, z namenom doseganja ciljev splošnega interesa, stanje imetnikov takšnih pravic ne bi smelo izboljšati v škodo njihovih novih konkurentov in ne bi smelo presegati tistega, kar je potrebno za doseganje takšnih ciljev splošnega interesa. Vsak spekter, ki za doseganje ciljev javnega interesa ni več potreben, je treba ponovno pridobiti in ponovno dodeliti v skladu z Direktivo o odobritvi. |
| --- | --- |

(44)

Uvedba tehnološke nevtralnosti in nevtralnosti storitev ter trgovanje za obstoječe pravice uporabe spektra lahko zahtevata prehodne določbe, vključno z ukrepi za zagotovitev poštene konkurence, saj lahko nov sistem nekaterim uporabnikom spektra da pravico, da začnejo konkurirati tistim uporabnikom spektra, ki so pravice do spektra pridobili pod bolj obremenjujočimi pogoji. Nasprotno pa se v primerih, kjer so bile pravice podeljene kot izjema od splošnih pravil ali v skladu z merili, ki niso objektivna, pregledna, sorazmerna in nediskriminatorna, z namenom doseganja ciljev splošnega interesa, stanje imetnikov takšnih pravic ne bi smelo izboljšati v škodo njihovih novih konkurentov in ne bi smelo presegati tistega, kar je potrebno za doseganje takšnih ciljev splošnega interesa. Vsak spekter, ki za doseganje ciljev javnega interesa ni več potreben, je treba ponovno pridobiti in ponovno dodeliti v skladu z Direktivo o odobritvi.

| (45) | Da bi se spodbujalo delovanje notranjega trga in podpiral razvoj čezmejnih storitev,
  bi morala Komisija imeti možnost, da se posvetuje z organom BERT glede številčenja. Da imajo državljani držav članic, vključno s potniki in uporabniki invalidi, poleg tega dostop do določenih storitev z uporabo enakih prepoznavnih številk po podobnih cenah v vseh državah članicah, bi morale pristojnosti Komisije za sprejetje tehničnih izvedbenih ukrepov po potrebi vključevati tudi veljavno tarifno načelo ali mehanizem,
  kot tudi določitev enotne evropske klicne številke, ki bo uporabniku zagotavljala prijazen dostop do navedenih storitev
  . |
| --- | --- |

(45)

Da bi se spodbujalo delovanje notranjega trga in podpiral razvoj čezmejnih storitev,
  bi morala Komisija imeti možnost, da se posvetuje z organom BERT glede številčenja. Da imajo državljani držav članic, vključno s potniki in uporabniki invalidi, poleg tega dostop do določenih storitev z uporabo enakih prepoznavnih številk po podobnih cenah v vseh državah članicah, bi morale pristojnosti Komisije za sprejetje tehničnih izvedbenih ukrepov po potrebi vključevati tudi veljavno tarifno načelo ali mehanizem,
  kot tudi določitev enotne evropske klicne številke, ki bo uporabniku zagotavljala prijazen dostop do navedenih storitev
  .

| (46) | Dovoljenja, izdana podjetjem, ki zagotavljajo elektronska komunikacijska omrežja in storitve, ki jim omogočajo dostop do javne ali zasebne lastnine, so ključni dejavniki za vzpostavitev elektronskih komunikacijskih omrežij ali novih omrežnih elementov. Nepotrebna zapletenost ali zamuda v postopkih za podelitev pravic poti lahko zato predstavlja veliko oviro za razvoj konkurence. Zato bi bilo treba poenostaviti pridobivanje pravic poti s strani pooblaščenih podjetij. Nacionalni regulativni organi bi morali imeti možnost uskladiti pridobivanje pravic poti in na svojih spletnih straneh omogočiti dostop do ustreznih informacij. |
| --- | --- |

(46)

Dovoljenja, izdana podjetjem, ki zagotavljajo elektronska komunikacijska omrežja in storitve, ki jim omogočajo dostop do javne ali zasebne lastnine, so ključni dejavniki za vzpostavitev elektronskih komunikacijskih omrežij ali novih omrežnih elementov. Nepotrebna zapletenost ali zamuda v postopkih za podelitev pravic poti lahko zato predstavlja veliko oviro za razvoj konkurence. Zato bi bilo treba poenostaviti pridobivanje pravic poti s strani pooblaščenih podjetij. Nacionalni regulativni organi bi morali imeti možnost uskladiti pridobivanje pravic poti in na svojih spletnih straneh omogočiti dostop do ustreznih informacij.

| (47) | Treba je okrepiti pristojnosti držav članic nasproti imetnikom pravic poti, da se zagotovi uvedba ali vzpostavitev novega omrežja na
  pravičen, učinkovit in
  okoljsko odgovoren način neodvisno od obveznosti operaterja z znatno tržno močjo za zagotovitev dostopa do njegovega elektronskega komunikacijskega omrežja. Nacionalni regulativni organi bi morali imeti možnosti določiti za vsak primer posebej souporabo
  omrežnih elementov in pripadajočih naprav, kot so vodi, drogovi
  in
  antene, vhodi
  v stavbe in boljše usklajevanje javnih del. Izboljšanje souporabe infrastrukture lahko občutno izboljša konkurenčnost in omogoči nižje skupne finančne in okoljske stroške razvoja elektronske komunikacijske infrastrukture za podjetja,
  predvsem razvoj novih omrežij za optični dostop. Nacionalni regulativni organi bi morali imeti možnost, da operaterjem z znatno tržno močjo določijo dolžnosti glede zagotovitve referenčne ponudbe za omogočanje poštenega in nediskriminatornega dostopa do njihovih vodov
  . |
| --- | --- |

(47)

Treba je okrepiti pristojnosti držav članic nasproti imetnikom pravic poti, da se zagotovi uvedba ali vzpostavitev novega omrežja na
  pravičen, učinkovit in
  okoljsko odgovoren način neodvisno od obveznosti operaterja z znatno tržno močjo za zagotovitev dostopa do njegovega elektronskega komunikacijskega omrežja. Nacionalni regulativni organi bi morali imeti možnosti določiti za vsak primer posebej souporabo
  omrežnih elementov in pripadajočih naprav, kot so vodi, drogovi
  in
  antene, vhodi
  v stavbe in boljše usklajevanje javnih del. Izboljšanje souporabe infrastrukture lahko občutno izboljša konkurenčnost in omogoči nižje skupne finančne in okoljske stroške razvoja elektronske komunikacijske infrastrukture za podjetja,
  predvsem razvoj novih omrežij za optični dostop. Nacionalni regulativni organi bi morali imeti možnost, da operaterjem z znatno tržno močjo določijo dolžnosti glede zagotovitve referenčne ponudbe za omogočanje poštenega in nediskriminatornega dostopa do njihovih vodov
  .

| (48) | Zanesljivo in varno sporočanje informacij po elektronskih komunikacijskih omrežjih je vedno bolj pomembno za celotno gospodarstvo in družbo nasploh. Varnost in celovitost komunikacijskih omrežij in informacijskih sistemov je zato vedno večja skrb družbe. Zapletenost sistema, tehnična okvara ali človeška napaka, nesreče ali napadi lahko vplivajo na delovanje in razpoložljivost fizičnih infrastruktur, ki zagotavljajo pomembne storitve za državljane EU, vključno s storitvami e-uprave. Nacionalni regulativni organi bi morali zato zagotoviti celovitost in varnost javnih komunikacijskih omrežij.
  Evropska agencija za varnost omrežij in informacij (ENISA)

   (12)
  bi morala prispevati k višji ravni varnosti elektronskih komunikacij, med drugim z zagotavljanjem strokovnega znanja in nasvetov ter spodbujanjem izmenjave dobrih praks.
  ENISA
  in nacionalni regulativni organi bi morali imeti potrebna sredstva za opravljanje svojih dolžnosti, vključno s pooblastili za pridobivanje zadostnih informacij, ki omogočajo oceno ravni varnosti omrežij in storitev, ter izčrpnih in zanesljivih podatkov o dejanskih varnostnih incidentih, ki so močno vplivali na delovanje omrežij ali storitev. Ob upoštevanju, da uspešna uporaba ustrezne varnosti ni enkratno izvajanje, temveč trajen proces izvajanja pregledov in posodabljanja, bi bilo treba zahtevati, da ponudniki elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev sprejmejo ukrepe za varovanje njihove celovitosti in varnosti v skladu z ocenjenimi tveganji, ob upoštevanju stanja takšnih ukrepov. |
| --- | --- |

(48)

Zanesljivo in varno sporočanje informacij po elektronskih komunikacijskih omrežjih je vedno bolj pomembno za celotno gospodarstvo in družbo nasploh. Varnost in celovitost komunikacijskih omrežij in informacijskih sistemov je zato vedno večja skrb družbe. Zapletenost sistema, tehnična okvara ali človeška napaka, nesreče ali napadi lahko vplivajo na delovanje in razpoložljivost fizičnih infrastruktur, ki zagotavljajo pomembne storitve za državljane EU, vključno s storitvami e-uprave. Nacionalni regulativni organi bi morali zato zagotoviti celovitost in varnost javnih komunikacijskih omrežij.
  Evropska agencija za varnost omrežij in informacij (ENISA)

   (12)
  bi morala prispevati k višji ravni varnosti elektronskih komunikacij, med drugim z zagotavljanjem strokovnega znanja in nasvetov ter spodbujanjem izmenjave dobrih praks.
  ENISA
  in nacionalni regulativni organi bi morali imeti potrebna sredstva za opravljanje svojih dolžnosti, vključno s pooblastili za pridobivanje zadostnih informacij, ki omogočajo oceno ravni varnosti omrežij in storitev, ter izčrpnih in zanesljivih podatkov o dejanskih varnostnih incidentih, ki so močno vplivali na delovanje omrežij ali storitev. Ob upoštevanju, da uspešna uporaba ustrezne varnosti ni enkratno izvajanje, temveč trajen proces izvajanja pregledov in posodabljanja, bi bilo treba zahtevati, da ponudniki elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev sprejmejo ukrepe za varovanje njihove celovitosti in varnosti v skladu z ocenjenimi tveganji, ob upoštevanju stanja takšnih ukrepov.

| (49) | Če obstaja potreba po dogovoru glede skupnih varnostnih zahtev, bi bilo treba Komisiji podeliti pristojnosti za sprejetje tehničnih izvedbenih ukrepov za doseganje ustrezne ravni varnosti elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev na notranjem trgu.
  ENISA bi morala prispevati k usklajevanju ustreznih tehničnih in organizacijskih varnostnih ukrepov tako, da Komisiji nudi strokovne nasvete. Nacionalni regulativni organi bi morali imeti pristojnost za izdajo zavezujočih navodil v zvezi s tehničnimi izvedbenimi ukrepi, sprejetimi v skladu z Okvirno direktivo. Da lahko opravljajo svoje dolžnosti, bi morali imeti pristojnost za preiskovanje in nalaganje kazni v primerih neskladnosti. |
| --- | --- |

(49)

Če obstaja potreba po dogovoru glede skupnih varnostnih zahtev, bi bilo treba Komisiji podeliti pristojnosti za sprejetje tehničnih izvedbenih ukrepov za doseganje ustrezne ravni varnosti elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev na notranjem trgu.
  ENISA bi morala prispevati k usklajevanju ustreznih tehničnih in organizacijskih varnostnih ukrepov tako, da Komisiji nudi strokovne nasvete. Nacionalni regulativni organi bi morali imeti pristojnost za izdajo zavezujočih navodil v zvezi s tehničnimi izvedbenimi ukrepi, sprejetimi v skladu z Okvirno direktivo. Da lahko opravljajo svoje dolžnosti, bi morali imeti pristojnost za preiskovanje in nalaganje kazni v primerih neskladnosti.

| (50) | Izkušnje pri izvajanju regulativnega okvira kažejo, da trg, na katerega se znatna tržna moč širi, ni vir težave, temveč predmet njenega učinka. Zato bi morali nacionalni regulativni organi znatno tržno moč, ki je prisotna na enem trgu, obravnavati pri viru in ne na sosednjih trgih, kjer se čutijo njeni učinki. |
| --- | --- |

(50)

Izkušnje pri izvajanju regulativnega okvira kažejo, da trg, na katerega se znatna tržna moč širi, ni vir težave, temveč predmet njenega učinka. Zato bi morali nacionalni regulativni organi znatno tržno moč, ki je prisotna na enem trgu, obravnavati pri viru in ne na sosednjih trgih, kjer se čutijo njeni učinki.

| (51) | Pri trgih, ki so opredeljeni kot nadnacionalni, je treba postopek pregleda trga poenostaviti in ga narediti učinkovitejšega, in sicer tako, da se Komisiji omogoči, da ob upoštevanju mnenja organa
  BERT
  določi podjetje(-a) z znatno tržno močjo in naloži eno ali več posebnih obveznosti ter s tem omogoči, da se regulativna vprašanja z nadnacionalnimi značilnostmi obravnavajo neposredno na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

(51)

Pri trgih, ki so opredeljeni kot nadnacionalni, je treba postopek pregleda trga poenostaviti in ga narediti učinkovitejšega, in sicer tako, da se Komisiji omogoči, da ob upoštevanju mnenja organa
  BERT
  določi podjetje(-a) z znatno tržno močjo in naloži eno ali več posebnih obveznosti ter s tem omogoči, da se regulativna vprašanja z nadnacionalnimi značilnostmi obravnavajo neposredno na ravni Skupnosti.

| (52) | Da se akterjem na trgu zagotovi gotovost regulativnih pogojev, je treba določiti roke za preglede trga. Pomembno je, da se analiza trga izvaja redno ter v razumnem in ustreznem časovnem okviru. Ta časovni okvir bi moral upoštevati, ali je bil določen trg že predmet analize trga in ustrezno priglašen. Če nacionalni regulativni organ trga ne uspe analizirati v roku, lahko to ogrozi notranji trg, običajni postopek za ugotavljanje kršitev pa morda ne bo pravočasno prinesel želenega učinka. Zato bi bilo treba Komisiji omogočiti, da organu
  BERT
  naloži, da pomaga pri nalogah zadevnega nacionalnega regulativnega organa, zlasti izdajo mnenja, vključno z osnutkom ukrepa, analizo zadevnega trga in ustrezne obveznosti, ki jih lahko Komisija nato uvede. |
| --- | --- |

(52)

Da se akterjem na trgu zagotovi gotovost regulativnih pogojev, je treba določiti roke za preglede trga. Pomembno je, da se analiza trga izvaja redno ter v razumnem in ustreznem časovnem okviru. Ta časovni okvir bi moral upoštevati, ali je bil določen trg že predmet analize trga in ustrezno priglašen. Če nacionalni regulativni organ trga ne uspe analizirati v roku, lahko to ogrozi notranji trg, običajni postopek za ugotavljanje kršitev pa morda ne bo pravočasno prinesel želenega učinka. Zato bi bilo treba Komisiji omogočiti, da organu
  BERT
  naloži, da pomaga pri nalogah zadevnega nacionalnega regulativnega organa, zlasti izdajo mnenja, vključno z osnutkom ukrepa, analizo zadevnega trga in ustrezne obveznosti, ki jih lahko Komisija nato uvede.

| (53) | Zaradi visoke ravni tehničnih inovacij in zelo dinamičnih trgov obstaja v sektorju elektronskih komunikacij potreba po hitri prilagoditvi ureditve na koordiniran in usklajen način na evropski ravni, ker izkušnje kažejo, da razlike med nacionalnimi regulativnimi organi pri izvajanju regulativnega okvira lahko ustvarijo oviro za razvoj notranjega trga. Zato bi bilo treba Komisiji dodeliti pristojnosti za sprejetje izvedbenih ukrepov na področjih, kot so sistemska obravnava novih storitev, številčenje, imenovanje in naslavljanje, potrošniška vprašanja, vključno z e-dostopnostjo, in regulativni računovodski ukrepi. |
| --- | --- |

(53)

Zaradi visoke ravni tehničnih inovacij in zelo dinamičnih trgov obstaja v sektorju elektronskih komunikacij potreba po hitri prilagoditvi ureditve na koordiniran in usklajen način na evropski ravni, ker izkušnje kažejo, da razlike med nacionalnimi regulativnimi organi pri izvajanju regulativnega okvira lahko ustvarijo oviro za razvoj notranjega trga. Zato bi bilo treba Komisiji dodeliti pristojnosti za sprejetje izvedbenih ukrepov na področjih, kot so sistemska obravnava novih storitev, številčenje, imenovanje in naslavljanje, potrošniška vprašanja, vključno z e-dostopnostjo, in regulativni računovodski ukrepi.

| (54) | Ena izmed pomembnih nalog, dodeljenih organu
  BERT
  , je izdaja mnenj v zvezi s čezmejnimi spori, kjer je to primerno. Nacionalni regulativni organi morajo zato upoštevati vsa mnenja organa
  BERT
  v takih primerih. |
| --- | --- |

(54)

Ena izmed pomembnih nalog, dodeljenih organu
  BERT
  , je izdaja mnenj v zvezi s čezmejnimi spori, kjer je to primerno. Nacionalni regulativni organi morajo zato upoštevati vsa mnenja organa
  BERT
  v takih primerih.

| (55) | Izkušnje pri izvajanju regulativnega okvira kažejo, da obstoječe določbe, ki dajejo nacionalnim regulativnim organom pooblastila za naložitev kazni, niso zagotovile ustrezne spodbude za skladnost z regulativnimi zahtevami. Ustrezna izvršilna pooblastila lahko prispevajo k pravočasnemu izvajanju regulativnega okvira in tako spodbujajo regulativno gotovost, ki je pomembno gonilo naložb. Pomanjkanje učinkovitih pooblastil v primeru neskladnosti velja za celoten regulativni okvir. Uvedba nove določbe v Okvirno direktivo za obravnavo kršitev obveznosti iz Okvirne direktive in posebnih direktiv bi zato morala zagotoviti uporabo skladnih in celovitih načel za uveljavljanje in kazni za celoten regulativni okvir. |
| --- | --- |

(55)

Izkušnje pri izvajanju regulativnega okvira kažejo, da obstoječe določbe, ki dajejo nacionalnim regulativnim organom pooblastila za naložitev kazni, niso zagotovile ustrezne spodbude za skladnost z regulativnimi zahtevami. Ustrezna izvršilna pooblastila lahko prispevajo k pravočasnemu izvajanju regulativnega okvira in tako spodbujajo regulativno gotovost, ki je pomembno gonilo naložb. Pomanjkanje učinkovitih pooblastil v primeru neskladnosti velja za celoten regulativni okvir. Uvedba nove določbe v Okvirno direktivo za obravnavo kršitev obveznosti iz Okvirne direktive in posebnih direktiv bi zato morala zagotoviti uporabo skladnih in celovitih načel za uveljavljanje in kazni za celoten regulativni okvir.

| (56) | Treba je spodbujati naložbe in konkurenčnost, da se zavaruje izbira potrošnikov. |
| --- | --- |

(56)

Treba je spodbujati naložbe in konkurenčnost, da se zavaruje izbira potrošnikov.

| (57) | Obstoječi regulativni okvir je vključeval določbe za pospeševanje prehoda s starega regulativnega okvira iz leta 1998 na nov okvir iz leta 2002. Ta prehod je bil izveden v vseh državah članicah, te določbe pa bi bilo treba razveljaviti, saj sedaj niso več potrebne. |
| --- | --- |

(57)

Obstoječi regulativni okvir je vključeval določbe za pospeševanje prehoda s starega regulativnega okvira iz leta 1998 na nov okvir iz leta 2002. Ta prehod je bil izveden v vseh državah članicah, te določbe pa bi bilo treba razveljaviti, saj sedaj niso več potrebne.

| (58) | Priloga I k Okvirni direktivi je opredelila seznam trgov, ki jih je treba vključiti v Priporočilo o upoštevnih trgih izdelkov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, ki lahko dopuščajo predhodno pravno ureditev. To prilogo bi bilo treba razveljaviti, saj je bil njen namen – služila je kot podlaga za pripravo prvotne različice Priporočila (13) – izpolnjen. |
| --- | --- |

(58)

Priloga I k Okvirni direktivi je opredelila seznam trgov, ki jih je treba vključiti v Priporočilo o upoštevnih trgih izdelkov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, ki lahko dopuščajo predhodno pravno ureditev. To prilogo bi bilo treba razveljaviti, saj je bil njen namen – služila je kot podlaga za pripravo prvotne različice Priporočila (13) – izpolnjen.

| (59) | Priloga II k Okvirni direktivi je vsebovala merila, ki jih morajo uporabljati nacionalni regulativni organi pri oceni skupnega prevladujočega položaja v skladu z drugim pododstavkom člena 14(2) navedene direktive. Ta priloga lahko zavaja nacionalne regulativne organe pri izvajanju analize trga. Poleg tega je pojem skupnega prevladujočega položaja odvisen od sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti. Prilogo II je zato treba spremeniti. |
| --- | --- |

(59)

Priloga II k Okvirni direktivi je vsebovala merila, ki jih morajo uporabljati nacionalni regulativni organi pri oceni skupnega prevladujočega položaja v skladu z drugim pododstavkom člena 14(2) navedene direktive. Ta priloga lahko zavaja nacionalne regulativne organe pri izvajanju analize trga. Poleg tega je pojem skupnega prevladujočega položaja odvisen od sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti. Prilogo II je zato treba spremeniti.

| (60) | Namen funkcionalne ločitve, pri kateri mora vertikalno integriran operater ustanoviti operativno ločene poslovne subjekte, je zagotoviti popolnoma enakovredne izdelke za dostop vsem operaterjem poproizvodnih storitev, vključno z lastnimi poproizvodnimi enotami vertikalno integriranega operaterja. Funkcionalna ločitev
  bi
  lahko
  izboljšala
  konkurenco na več upoštevnih trgih, in sicer z občutnim zmanjšanjem spodbud za diskriminacijo ter z olajšanjem preverjanja in uveljavljanja skladnosti z obveznostmi nediskriminacije. ▐Da bi se izognili izkrivljanju konkurence na notranjem trgu, bi morala predloge za funkcionalno ločitev predhodno odobriti Komisija. |
| --- | --- |

(60)

Namen funkcionalne ločitve, pri kateri mora vertikalno integriran operater ustanoviti operativno ločene poslovne subjekte, je zagotoviti popolnoma enakovredne izdelke za dostop vsem operaterjem poproizvodnih storitev, vključno z lastnimi poproizvodnimi enotami vertikalno integriranega operaterja. Funkcionalna ločitev
  bi
  lahko
  izboljšala
  konkurenco na več upoštevnih trgih, in sicer z občutnim zmanjšanjem spodbud za diskriminacijo ter z olajšanjem preverjanja in uveljavljanja skladnosti z obveznostmi nediskriminacije. ▐Da bi se izognili izkrivljanju konkurence na notranjem trgu, bi morala predloge za funkcionalno ločitev predhodno odobriti Komisija.

| (61) | Izvajanje funkcionalne ločitve ne bi smela preprečiti ustreznih mehanizmov usklajevanja med različnimi ločenimi poslovnimi subjekti, da se zagotovi zaščita pravic gospodarskega in upravljavskega nadzora matičnega podjetja. |
| --- | --- |

(61)

Izvajanje funkcionalne ločitve ne bi smela preprečiti ustreznih mehanizmov usklajevanja med različnimi ločenimi poslovnimi subjekti, da se zagotovi zaščita pravic gospodarskega in upravljavskega nadzora matičnega podjetja.

| (62) | Nadaljnja integracija na notranjem trgu na področju elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev zahteva boljše usklajevanje pri uporabi predhodne regulacije, kot je določeno z regulativnim okvirom EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve. |
| --- | --- |

(62)

Nadaljnja integracija na notranjem trgu na področju elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev zahteva boljše usklajevanje pri uporabi predhodne regulacije, kot je določeno z regulativnim okvirom EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve.

| (63) | Če se vertikalno integrirano podjetje odloči, da bo prodalo znatni del ali vsa sredstva krajevnega dostopnega omrežja ločeni pravni osebi z drugim lastnikom ali z ustanovitvijo ločenega poslovnega subjekta za upravljanje izdelkov z dostopom, bi moral nacionalni regulativni organ oceniti učinek načrtovane transakcije na vse obstoječe regulativne obveznosti, naložene vertikalno integriranemu operaterju za zagotovitev združljivosti nove ureditve z Direktivo 2002/19/ES (Direktiva o dostopu) in Direktivo 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah). Zadevni nacionalni regulativni organi bi morali izvesti novo analizo trgov, na katerih deluje ločena pravna oseba, in skladno s tem uvesti, ohraniti, spremeniti ali odpraviti obveznosti. Zaradi tega bi moral biti nacionalni regulativni organ sposoben, da od podjetja zahteva informacije. |
| --- | --- |

(63)

Če se vertikalno integrirano podjetje odloči, da bo prodalo znatni del ali vsa sredstva krajevnega dostopnega omrežja ločeni pravni osebi z drugim lastnikom ali z ustanovitvijo ločenega poslovnega subjekta za upravljanje izdelkov z dostopom, bi moral nacionalni regulativni organ oceniti učinek načrtovane transakcije na vse obstoječe regulativne obveznosti, naložene vertikalno integriranemu operaterju za zagotovitev združljivosti nove ureditve z Direktivo 2002/19/ES (Direktiva o dostopu) in Direktivo 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah). Zadevni nacionalni regulativni organi bi morali izvesti novo analizo trgov, na katerih deluje ločena pravna oseba, in skladno s tem uvesti, ohraniti, spremeniti ali odpraviti obveznosti. Zaradi tega bi moral biti nacionalni regulativni organ sposoben, da od podjetja zahteva informacije.

| (64) | Medtem ko je v določenih okoliščinah primerno, da nacionalni regulativni organ naloži obveznosti operaterjem, ki nimajo znatne tržne moči, da se dosežejo cilji, kot je povezljivost ali interoperabilnost storitev med koncema
  ali za spodbujanje učinkovitosti, trajnostne konkurence in največje koristi za končne uporabnike
  , je na drugi strani nujno zagotoviti, da se takšne obveznosti naložijo v skladu z regulativnim okvirom in zlasti njegovimi postopki priglašanja. |
| --- | --- |

(64)

Medtem ko je v določenih okoliščinah primerno, da nacionalni regulativni organ naloži obveznosti operaterjem, ki nimajo znatne tržne moči, da se dosežejo cilji, kot je povezljivost ali interoperabilnost storitev med koncema
  ali za spodbujanje učinkovitosti, trajnostne konkurence in največje koristi za končne uporabnike
  , je na drugi strani nujno zagotoviti, da se takšne obveznosti naložijo v skladu z regulativnim okvirom in zlasti njegovimi postopki priglašanja.

| (65) | Komisija lahko sprejme izvedbene ukrepe za prilagoditev pogojev dostopa do digitalne televizije in radijskih storitev iz Priloge I tržnemu in tehnološkemu razvoju. To velja tudi za minimalen seznam zadev v Prilogi II, ki jih je treba javno objaviti za izpolnitev obveznosti zagotavljanja preglednosti. |
| --- | --- |

(65)

Komisija lahko sprejme izvedbene ukrepe za prilagoditev pogojev dostopa do digitalne televizije in radijskih storitev iz Priloge I tržnemu in tehnološkemu razvoju. To velja tudi za minimalen seznam zadev v Prilogi II, ki jih je treba javno objaviti za izpolnitev obveznosti zagotavljanja preglednosti.

| (66) | Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu podati predlog za sprejetje tistih usklajevalnih ukrepov za izvajanje politike elektronskih komunikacij Skupnosti, ki presegajo tehnične izvedbene ukrepe. |
| --- | --- |

(66)

Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu podati predlog za sprejetje tistih usklajevalnih ukrepov za izvajanje politike elektronskih komunikacij Skupnosti, ki presegajo tehnične izvedbene ukrepe.

| (67) | Olajšanje dostopa do virov radijskih frekvenc za akterje na trgu bi prispevalo k odstranitvi ovir za vstop na trg. Poleg tega tehnološki napredek zmanjšuje tveganje škodljivih motenj v določenih frekvenčnih pasovih in s tem zmanjšuje potrebo po individualnih pravicah uporabe. Pogoji za uporabo spektra za zagotovitev elektronskih komunikacijskih storitev bi se zato morali običajno določiti v splošnih odobritvah, razen če so potrebne individualne pravice, glede uporabe spektra, za zaščito pred škodljivimi motnjami ali za doseganje cilja posebnega splošnega interesa. Odločitve v zvezi s potrebo po individualnih pravicah bi se morale sprejeti na pregleden in sorazmeren način. |
| --- | --- |

(67)

Olajšanje dostopa do virov radijskih frekvenc za akterje na trgu bi prispevalo k odstranitvi ovir za vstop na trg. Poleg tega tehnološki napredek zmanjšuje tveganje škodljivih motenj v določenih frekvenčnih pasovih in s tem zmanjšuje potrebo po individualnih pravicah uporabe. Pogoji za uporabo spektra za zagotovitev elektronskih komunikacijskih storitev bi se zato morali običajno določiti v splošnih odobritvah, razen če so potrebne individualne pravice, glede uporabe spektra, za zaščito pred škodljivimi motnjami ali za doseganje cilja posebnega splošnega interesa. Odločitve v zvezi s potrebo po individualnih pravicah bi se morale sprejeti na pregleden in sorazmeren način.

| (68) | Uvedba zahtev po nevtralnosti storitev in tehnološki nevtralnosti v odločitvah o dodeljevanju in razporejanju bi, skupaj s povečano možnostjo za prenos pravic med podjetji, morala povečati svobodo in sredstva za zagotavljanje elektronskih komunikacij ter avdiovizualnih medijskih storitev javnosti, s čimer bi pospešila tudi doseganje ciljev splošnega interesa.
  Vendar se lahko za
  določene obveznosti splošnega interesa, naložene radiodifuzijskim hišam za zagotavljanje avdiovizualnih medijskih storitev,
  zahteva uporaba
  posebnih meril
  pri dodelitvi spektra, kjer se to zdi nujno
  za doseganje cilja
  specifičnega
  splošnega interesa, določenega v nacionalni zakonodaji. Postopki, povezani z doseganjem ciljev splošnega interesa, morajo biti vedno pregledni, objektivni, sorazmerni in nediskriminatorni. |
| --- | --- |

(68)

Uvedba zahtev po nevtralnosti storitev in tehnološki nevtralnosti v odločitvah o dodeljevanju in razporejanju bi, skupaj s povečano možnostjo za prenos pravic med podjetji, morala povečati svobodo in sredstva za zagotavljanje elektronskih komunikacij ter avdiovizualnih medijskih storitev javnosti, s čimer bi pospešila tudi doseganje ciljev splošnega interesa.
  Vendar se lahko za
  določene obveznosti splošnega interesa, naložene radiodifuzijskim hišam za zagotavljanje avdiovizualnih medijskih storitev,
  zahteva uporaba
  posebnih meril
  pri dodelitvi spektra, kjer se to zdi nujno
  za doseganje cilja
  specifičnega
  splošnega interesa, določenega v nacionalni zakonodaji. Postopki, povezani z doseganjem ciljev splošnega interesa, morajo biti vedno pregledni, objektivni, sorazmerni in nediskriminatorni.

| (69) | Tako popolne kot delne oprostitve
  obveznosti plačevanja pristojbin ali dajatev, ki so določene za uporabo spektra
  , bi morale biti nepristranske in pregledne ter bi morale temeljiti na drugih veljavnih obveznostih splošnega interesa iz nacionalne zakonodaje
  . |
| --- | --- |

(69)

Tako popolne kot delne oprostitve
  obveznosti plačevanja pristojbin ali dajatev, ki so določene za uporabo spektra
  , bi morale biti nepristranske in pregledne ter bi morale temeljiti na drugih veljavnih obveznostih splošnega interesa iz nacionalne zakonodaje
  .

| (70) | Glede na omejevalni vpliv individualne pravice uporabe na prost dostop do radijskih frekvenc bi morala biti veljavnost te pravice, s katero ni mogoče trgovati, časovno omejena. Če pravice uporabe vsebujejo določbe za podaljšanje veljavnosti, bi morale države članice najprej izvesti pregled, vključno z javnim posvetovanjem, ter pri tem upoštevati trg, obseg in tehnološki razvoj. Glede na pomanjkanje spektra bi bilo treba individualne pravice, podeljene podjetjem, redno pregledovati. Pri izvajanju tega pregleda bi morale države članice uskladiti interese imetnikov pravic s potrebo po pospeševanju uvedbe trgovanja s spektrom in prožnejše uporabe spektra s splošnimi odobritvami, kjer je to mogoče. |
| --- | --- |

(70)

Glede na omejevalni vpliv individualne pravice uporabe na prost dostop do radijskih frekvenc bi morala biti veljavnost te pravice, s katero ni mogoče trgovati, časovno omejena. Če pravice uporabe vsebujejo določbe za podaljšanje veljavnosti, bi morale države članice najprej izvesti pregled, vključno z javnim posvetovanjem, ter pri tem upoštevati trg, obseg in tehnološki razvoj. Glede na pomanjkanje spektra bi bilo treba individualne pravice, podeljene podjetjem, redno pregledovati. Pri izvajanju tega pregleda bi morale države članice uskladiti interese imetnikov pravic s potrebo po pospeševanju uvedbe trgovanja s spektrom in prožnejše uporabe spektra s splošnimi odobritvami, kjer je to mogoče.

| (71) | Nacionalni regulativni organi bi morali imeti pristojnost za zagotovitev učinkovite uporabe spektra in številk ter da tam, kjer so spekter ali številski viri neizkoriščeni, sprejmejo ukrepe za preprečitev protikonkurenčnega kopičenja, ki lahko ovira vstop na nov trg. |
| --- | --- |

(71)

Nacionalni regulativni organi bi morali imeti pristojnost za zagotovitev učinkovite uporabe spektra in številk ter da tam, kjer so spekter ali številski viri neizkoriščeni, sprejmejo ukrepe za preprečitev protikonkurenčnega kopičenja, ki lahko ovira vstop na nov trg.

| (72) | Odstranitev pravnih in upravnih ovir za splošno odobritev ali za pravice uporabe spektra ali številk z evropskimi posledicami bi moralo koristiti razvoju tehnologij in storitev ter prispevati k izboljšanju konkurence. Usklajevanje tehničnih pogojev za razpoložljivost in učinkovito uporabo radijskega spektra je urejeno v skladu z Odločbo št. 676/2002/ES z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru)
   (14), vendar pa bo za doseganje ciljev notranjega trga morda potrebno tudi koordinirati ali uskladiti izbirne postopke in pogoje, ki se uporabljajo za pravice in odobritve v določenih pasovih, s pravicami uporabe številk in s splošnimi odobritvami. To velja zlasti za elektronske komunikacijske storitve, ki imajo po svoji naravi razsežnost notranjega trga ali čezmejni potencial, kot so satelitske storitve, katerih razvoj bi ovirale razlike pri dodeljevanju spektra med državami članicami
  ter med EU in tretjimi državami ob upoštevanju odločitev ITU in CEPT
  . Komisija, ki ji pomaga Odbor za komunikacije in ki upošteva mnenje organa
  BERT
  , bi zato morala imeti možnost, da sprejme tehnične izvedbene ukrepe za doseganje teh ciljev. Izvedbeni ukrepi, ki jih sprejme Komisija, lahko od držav članic zahtevajo, da dajo na voljo pravice uporabe spektra in/ali številk po vsem svojem ozemlju in da tam, kjer je to potrebno, umaknejo obstoječe nacionalne pravice uporabe. V takih primerih države članice ne bi smele podeliti novih pravic uporabe za zadevni spektralni pas ali številčno območje po nacionalnih postopkih. |
| --- | --- |

(72)

Odstranitev pravnih in upravnih ovir za splošno odobritev ali za pravice uporabe spektra ali številk z evropskimi posledicami bi moralo koristiti razvoju tehnologij in storitev ter prispevati k izboljšanju konkurence. Usklajevanje tehničnih pogojev za razpoložljivost in učinkovito uporabo radijskega spektra je urejeno v skladu z Odločbo št. 676/2002/ES z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru)
   (14), vendar pa bo za doseganje ciljev notranjega trga morda potrebno tudi koordinirati ali uskladiti izbirne postopke in pogoje, ki se uporabljajo za pravice in odobritve v določenih pasovih, s pravicami uporabe številk in s splošnimi odobritvami. To velja zlasti za elektronske komunikacijske storitve, ki imajo po svoji naravi razsežnost notranjega trga ali čezmejni potencial, kot so satelitske storitve, katerih razvoj bi ovirale razlike pri dodeljevanju spektra med državami članicami
  ter med EU in tretjimi državami ob upoštevanju odločitev ITU in CEPT
  . Komisija, ki ji pomaga Odbor za komunikacije in ki upošteva mnenje organa
  BERT
  , bi zato morala imeti možnost, da sprejme tehnične izvedbene ukrepe za doseganje teh ciljev. Izvedbeni ukrepi, ki jih sprejme Komisija, lahko od držav članic zahtevajo, da dajo na voljo pravice uporabe spektra in/ali številk po vsem svojem ozemlju in da tam, kjer je to potrebno, umaknejo obstoječe nacionalne pravice uporabe. V takih primerih države članice ne bi smele podeliti novih pravic uporabe za zadevni spektralni pas ali številčno območje po nacionalnih postopkih.

| (73) | Tehnološki in tržni razvoj omogočata uveljavitev elektronskih komunikacijskih storitev, ki segajo preko geografskih meja držav članic. Člen 16 Direktive o odobritvi je od Komisije zahteval pregled delovanja nacionalnih sistemov izdajanja odobritev in razvoja čezmejnega opravljanja storitev v Skupnosti. Določbe člena 8 Direktive o odobritvi glede usklajenega dodeljevanja radijskih frekvenc so se izkazale za neučinkovite pri obvladovanju potreb podjetja, ki želi storitve nuditi po vsej Skupnosti, in bi jih bilo zato treba spremeniti. |
| --- | --- |

(73)

Tehnološki in tržni razvoj omogočata uveljavitev elektronskih komunikacijskih storitev, ki segajo preko geografskih meja držav članic. Člen 16 Direktive o odobritvi je od Komisije zahteval pregled delovanja nacionalnih sistemov izdajanja odobritev in razvoja čezmejnega opravljanja storitev v Skupnosti. Določbe člena 8 Direktive o odobritvi glede usklajenega dodeljevanja radijskih frekvenc so se izkazale za neučinkovite pri obvladovanju potreb podjetja, ki želi storitve nuditi po vsej Skupnosti, in bi jih bilo zato treba spremeniti.

| (74) | Dodeljevanje odobritev in spremljanje skladnosti pogojev uporabe ostajata v pristojnosti vsake države članice, vendar države članice ne bi smele uvesti dodatnih pogojev, meril ali postopkov, ki bi omejili, spremenili ali preložili pravilno izvajanje usklajene ali koordinirane izbire ali postopka odobritve. Če je to upravičeno zaradi pospeševanja njihovega izvajanja, lahko takšni usklajevalni ukrepi vključujejo prehodna odstopanja ali, pri spektru, prehodne mehanizme za souporabo spektra, ki bi državo članico izvzeli iz uporabe takšnih ukrepov, pod pogojem, da to ne bi ustvarjalo pretiranih razlik glede konkurenčnega ali regulativnega stanja med državami članicam. |
| --- | --- |

(74)

Dodeljevanje odobritev in spremljanje skladnosti pogojev uporabe ostajata v pristojnosti vsake države članice, vendar države članice ne bi smele uvesti dodatnih pogojev, meril ali postopkov, ki bi omejili, spremenili ali preložili pravilno izvajanje usklajene ali koordinirane izbire ali postopka odobritve. Če je to upravičeno zaradi pospeševanja njihovega izvajanja, lahko takšni usklajevalni ukrepi vključujejo prehodna odstopanja ali, pri spektru, prehodne mehanizme za souporabo spektra, ki bi državo članico izvzeli iz uporabe takšnih ukrepov, pod pogojem, da to ne bi ustvarjalo pretiranih razlik glede konkurenčnega ali regulativnega stanja med državami članicam.

| (75) | Nacionalni regulativni organi bi morali imeti možnost sprejeti učinkovit ukrep za spremljanje in zagotovitev skladnosti s pogoji splošne odobritve ali pravic uporabe, vključno s pristojnostjo za naložitev učinkovitih finančnih kazni in/ali upravnih kazni v primeru kršitev teh pogojev. |
| --- | --- |

(75)

Nacionalni regulativni organi bi morali imeti možnost sprejeti učinkovit ukrep za spremljanje in zagotovitev skladnosti s pogoji splošne odobritve ali pravic uporabe, vključno s pristojnostjo za naložitev učinkovitih finančnih kazni in/ali upravnih kazni v primeru kršitev teh pogojev.

| (76) | Pogoji, ki so lahko povezani z odobritvami, bi morali vsebovati posebne pogoje, ki urejajo dostopnost za uporabnike invalide in potrebo po tem, da javni organi
  in storitve v sili
  komunicirajo
  med seboj in
  s širšo javnostjo pred večjimi nesrečami, med njimi in po njih. Glede na pomembnost tehničnih inovacij bi morale imeti države članice tudi možnost izdati odobritve za uporabo spektra v poskusne namene, za kar pa veljajo posebne omejitve in pogoji, ki jih izrecno utemeljuje poskusna narava takšnih pravic. |
| --- | --- |

(76)

Pogoji, ki so lahko povezani z odobritvami, bi morali vsebovati posebne pogoje, ki urejajo dostopnost za uporabnike invalide in potrebo po tem, da javni organi
  in storitve v sili
  komunicirajo
  med seboj in
  s širšo javnostjo pred večjimi nesrečami, med njimi in po njih. Glede na pomembnost tehničnih inovacij bi morale imeti države članice tudi možnost izdati odobritve za uporabo spektra v poskusne namene, za kar pa veljajo posebne omejitve in pogoji, ki jih izrecno utemeljuje poskusna narava takšnih pravic.

| (77) | Uredba (ES) št. 2887/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o razvezanem dostopu do krajevne zanke (15) se je izkazala za učinkovito v začetnih fazah odpiranja trga. Okvirna direktiva Komisijo poziva, naj spremlja prehod z regulativnega okvira iz leta 1998 na okvir iz leta 2002 in v primernem času predloži predloge za razveljavitev te uredbe. Po okviru iz leta 2002 imajo nacionalni regulativni organi dolžnost, da analizirajo trg za veleprodajni razvezan dostop do kovinskih zank in podzank za zagotavljanje širokopasovnih in glasovnih storitev, kot je opredeljeno v Priporočilu o upoštevnih trgih izdelkov in storitev. Ker so vse države članice ta trg analizirale najmanj enkrat in ker se uporabljajo ustrezne obveznosti na podlagi okvira iz leta 2002, je Uredba (ES) št. 2887/2000 postala nepotrebna in bi jo bilo zato treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(77)

Uredba (ES) št. 2887/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o razvezanem dostopu do krajevne zanke (15) se je izkazala za učinkovito v začetnih fazah odpiranja trga. Okvirna direktiva Komisijo poziva, naj spremlja prehod z regulativnega okvira iz leta 1998 na okvir iz leta 2002 in v primernem času predloži predloge za razveljavitev te uredbe. Po okviru iz leta 2002 imajo nacionalni regulativni organi dolžnost, da analizirajo trg za veleprodajni razvezan dostop do kovinskih zank in podzank za zagotavljanje širokopasovnih in glasovnih storitev, kot je opredeljeno v Priporočilu o upoštevnih trgih izdelkov in storitev. Ker so vse države članice ta trg analizirale najmanj enkrat in ker se uporabljajo ustrezne obveznosti na podlagi okvira iz leta 2002, je Uredba (ES) št. 2887/2000 postala nepotrebna in bi jo bilo zato treba razveljaviti.

| (78) | Ukrepe, potrebne za izvajanje Okvirne direktive, Direktive o dostopu in Direktive o odobritvi, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (16). |
| --- | --- |

(78)

Ukrepe, potrebne za izvajanje Okvirne direktive, Direktive o dostopu in Direktive o odobritvi, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (16).

| (79) | Komisiji bi bilo treba zlasti podeliti pristojnost zlasti za sprejem izvedbenih ukrepov v povezavi z uradnimi obvestili iz člena 7 Okvirne direktive; usklajevanje na področju spektra in številčenja ter zadeve v zvezi z varnostjo omrežij in storitev; opredelitev nadnacionalnih trgov; izvajanje standardov; usklajena uporaba določb regulativnega okvira. Pristojnosti bi bilo treba podeliti tudi za sprejetje izvedbenih ukrepov za posodobitev prilog I in II k Direktivi o dostopu glede na tržni in tehnološki razvoj in za sprejetje izvedbenih ukrepov za usklajevanje predpisov za odobritve, postopkov in pogojev za odobritev elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev. Ker so to ukrepi splošnega obsega in so namenjeni dopolnitvi teh direktiv z novimi nebistvenimi elementi, morajo biti sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.
  Ker bi uporaba regulativnega postopka s pregledom v okviru
  običajnih časovnih rokov
  lahko v nekaterih izjemnih okoliščinah ovirala pravočasno sprejetje izvedbenih ukrepov, bi morali Evropski parlament, Svet in
  Komisija
  hitro ukrepati, da bi zagotovili pravočasno sprejetje teh ukrepov
  – |
| --- | --- |

(79)

Komisiji bi bilo treba zlasti podeliti pristojnost zlasti za sprejem izvedbenih ukrepov v povezavi z uradnimi obvestili iz člena 7 Okvirne direktive; usklajevanje na področju spektra in številčenja ter zadeve v zvezi z varnostjo omrežij in storitev; opredelitev nadnacionalnih trgov; izvajanje standardov; usklajena uporaba določb regulativnega okvira. Pristojnosti bi bilo treba podeliti tudi za sprejetje izvedbenih ukrepov za posodobitev prilog I in II k Direktivi o dostopu glede na tržni in tehnološki razvoj in za sprejetje izvedbenih ukrepov za usklajevanje predpisov za odobritve, postopkov in pogojev za odobritev elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev. Ker so to ukrepi splošnega obsega in so namenjeni dopolnitvi teh direktiv z novimi nebistvenimi elementi, morajo biti sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.
  Ker bi uporaba regulativnega postopka s pregledom v okviru
  običajnih časovnih rokov
  lahko v nekaterih izjemnih okoliščinah ovirala pravočasno sprejetje izvedbenih ukrepov, bi morali Evropski parlament, Svet in
  Komisija
  hitro ukrepati, da bi zagotovili pravočasno sprejetje teh ukrepov
  –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 2002/21/ES (Okvirne direktive)

Direktiva 2002/21/ES se spremeni:

| (1) | Člen 1(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   S to direktivo se vzpostavlja usklajeni okvir za zakonsko urejanje elektronskih komunikacijskih storitev, elektronskih komunikacijskih omrežij, pripadajočih naprav in storitev ter nekaterih vidikov terminalske opreme,
  da bi se omogočil dostop za uporabnike invalide in spodbudila uporaba elektronskih komunikacij za uporabnike s posebnimi potrebami
  . V Direktivi so določene naloge nacionalnih regulativnih organov in tudi vrsta postopkov za zagotovitev usklajene uporabe regulativnega okvira v celotni Skupnosti.“ |
| --- | --- |

(1)

Člen 1(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   S to direktivo se vzpostavlja usklajeni okvir za zakonsko urejanje elektronskih komunikacijskih storitev, elektronskih komunikacijskih omrežij, pripadajočih naprav in storitev ter nekaterih vidikov terminalske opreme,
  da bi se omogočil dostop za uporabnike invalide in spodbudila uporaba elektronskih komunikacij za uporabnike s posebnimi potrebami
  . V Direktivi so določene naloge nacionalnih regulativnih organov in tudi vrsta postopkov za zagotovitev usklajene uporabe regulativnega okvira v celotni Skupnosti.“

| (2) | Člen 2 se spremeni:






  (a) | Točka (b) se nadomesti z naslednjim:






  „b) | „nadnacionalni trgi“ pomenijo trge, ki pokrivajo Skupnost ali njen znatni del, ki se razteza v več kot eno državo članico;“ |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Člen 2 se spremeni:

(a)

Točka (b) se nadomesti z naslednjim:

„b)

„nadnacionalni trgi“ pomenijo trge, ki pokrivajo Skupnost ali njen znatni del, ki se razteza v več kot eno državo članico;“

| (b) | Točka (d) se nadomesti z naslednjim:






  „d) | „javno komunikacijsko omrežje“ pomeni elektronsko komunikacijsko omrežje, ki se v celoti ali pretežno uporablja za izvajanje javnosti dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev, ki podpirajo prenos informacij med omrežnimi priključnimi točkami, vključno z omrežnimi elementi, ki niso aktivni;“ |
| --- | --- | --- |

(b)

Točka (d) se nadomesti z naslednjim:

„d)

„javno komunikacijsko omrežje“ pomeni elektronsko komunikacijsko omrežje, ki se v celoti ali pretežno uporablja za izvajanje javnosti dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev, ki podpirajo prenos informacij med omrežnimi priključnimi točkami, vključno z omrežnimi elementi, ki niso aktivni;“

| (c) | Točka (e) se nadomesti z naslednjim:






  „e) | „pripadajoče naprave“ pomenijo naprave, povezane z elektronskim komunikacijskim omrežjem in/ali elektronsko komunikacijsko storitvijo, ki omogočajo in/ali podpirajo izvajanje storitev po tem omrežju in/ali s to storitvijo ali pa imajo možnosti za to in vključujejo sisteme za prevajanje številk ali naslovov, sisteme s pogojnim dostopom in elektronske programske vodnike ter fizično infrastrukturo, kot so
  vstopi v zgradbe, napeljava v zgradbah, stolpi in druge visoke podporne naprave,
  vodi,
  odvodi,
  drogovi,
  antene, vstopni jaški in
  omare
  ter vsi drugi elementi omrežja, ki niso dejavni
  ;“ |
| --- | --- | --- |

(c)

Točka (e) se nadomesti z naslednjim:

„e)

„pripadajoče naprave“ pomenijo naprave, povezane z elektronskim komunikacijskim omrežjem in/ali elektronsko komunikacijsko storitvijo, ki omogočajo in/ali podpirajo izvajanje storitev po tem omrežju in/ali s to storitvijo ali pa imajo možnosti za to in vključujejo sisteme za prevajanje številk ali naslovov, sisteme s pogojnim dostopom in elektronske programske vodnike ter fizično infrastrukturo, kot so
  vstopi v zgradbe, napeljava v zgradbah, stolpi in druge visoke podporne naprave,
  vodi,
  odvodi,
  drogovi,
  antene, vstopni jaški in
  omare
  ter vsi drugi elementi omrežja, ki niso dejavni
  ;“

| (d) | Točka (l) se nadomesti z naslednjim:






  „l) | „posebne direktive“pomeni Direktivo 2002/20/ES (Direktiva o odobritvi), Direktivo 2002/19/ES (Direktiva o dostopu), Direktivo 2002/22/ES (Direktiva o univerzalni storitvi) in Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (║Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (17) |
| --- | --- | --- |

(d)

Točka (l) se nadomesti z naslednjim:

„l)

„posebne direktive“pomeni Direktivo 2002/20/ES (Direktiva o odobritvi), Direktivo 2002/19/ES (Direktiva o dostopu), Direktivo 2002/22/ES (Direktiva o univerzalni storitvi) in Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (║Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (17)

| (e) | Dodajo se naslednje točke (q), (r) in (s):






  „q) | „razporejanje“ pomeni določitev določenega frekvenčnega pasu ali številčnega območja za uporabo ene ali več vrst storitev, kjer je to primerno, pod posebnimi pogoji; |
| --- | --- | --- |

(e)

Dodajo se naslednje točke (q), (r) in (s):

„q)

„razporejanje“ pomeni določitev določenega frekvenčnega pasu ali številčnega območja za uporabo ene ali več vrst storitev, kjer je to primerno, pod posebnimi pogoji;

| r) | „dodelitev“ pomeni odobritev, ki jo da nacionalni regulativni organ pravni osebi ali fizični osebi za uporabo radijske frekvence ali radiofrekvenčnega kanala ali številke (ali skupino(-e) številk); |
| --- | --- |

r)

„dodelitev“ pomeni odobritev, ki jo da nacionalni regulativni organ pravni osebi ali fizični osebi za uporabo radijske frekvence ali radiofrekvenčnega kanala ali številke (ali skupino(-e) številk);

| s) | „škodljive motnje“ pomenijo motnje, ki ogrožajo delovanje radionavigacijske storitve ali drugih varnostnih storitev ali ki kako drugače resno ogrožajo, ovirajo ali nenehno prekinjajo radiokomunikacijsko storitev, ki deluje v skladu z veljavnimi
  mednarodnimi predpisi,
  predpisi Skupnosti ali nacionalnimi predpisi.“ |
| --- | --- |

s)

„škodljive motnje“ pomenijo motnje, ki ogrožajo delovanje radionavigacijske storitve ali drugih varnostnih storitev ali ki kako drugače resno ogrožajo, ovirajo ali nenehno prekinjajo radiokomunikacijsko storitev, ki deluje v skladu z veljavnimi
  mednarodnimi predpisi,
  predpisi Skupnosti ali nacionalnimi predpisi.“

| (3) | Člen 3(3) se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Države članice zagotovijo, da nacionalni regulativni organi izvajajo svoja pooblastila neodvisno, nepristransko, pregledno
  in pravočasno
  . Nacionalni regulativni organi ne prosijo ali sprejemajo navodil od katerega koli organa v zvezi z vsakodnevnim opravljanjem nalog, ki so jim bile dodeljene po nacionalni zakonodaji, s katero se izvaja zakonodaja Skupnosti. Samo pritožbeni organi, ustanovljeni v skladu s členom 4 ali nacionalna sodišča imajo pristojnost, da začasno prekličejo ali razveljavijo odločitve nacionalnih regulativnih organov.
  Države članice zagotovijo, da se vodja nacionalnega regulativnega organa ali njen/njegov namestnik razreši samo, če ta oseba ne izpolnjuje več pogojev, ki se zahtevajo za opravljanje njenih dolžnosti, ali če je kriva hujše kršitve. Sklep o razrešitvi vodje nacionalnega regulativnega organa vsebuje utemeljitev razlogov in se objavi v času razrešitve.
  Države članice zagotovijo, da imajo nacionalni regulativni organi ustrezne finančne in človeške vire za opravljanje dodeljenih nalog in da imajo posebne letne proračune. Proračuni se objavijo.


  3a.
     
  Države članice zagotovijo, da nacionalni regulativni organi dejavno podprejo cilje organa BERT za spodbujanje večje regulativne usklajenosti in skladnosti.




  Države članice zagotovijo, da imajo nacionalni regulativni organi ustrezne finančne in človeške vire za opravljanje dodeljenih nalog ter da dejavno sodelujejo pri organu BERT in prispevajo k njegovemu delovanju. Nacionalni regulativni organi imajo posebne letne proračune, ki se objavijo.




  3b.
     
  Države članice zagotovijo, da nacionalni regulativni organi dosledno upoštevajo skupna stališča organa BERT pri sprejemanju svojih odločitev za domače trge.
  “ |
| --- | --- |

(3)

Člen 3(3) se nadomesti z naslednjim:

„3.   Države članice zagotovijo, da nacionalni regulativni organi izvajajo svoja pooblastila neodvisno, nepristransko, pregledno
  in pravočasno
  . Nacionalni regulativni organi ne prosijo ali sprejemajo navodil od katerega koli organa v zvezi z vsakodnevnim opravljanjem nalog, ki so jim bile dodeljene po nacionalni zakonodaji, s katero se izvaja zakonodaja Skupnosti. Samo pritožbeni organi, ustanovljeni v skladu s členom 4 ali nacionalna sodišča imajo pristojnost, da začasno prekličejo ali razveljavijo odločitve nacionalnih regulativnih organov.

Države članice zagotovijo, da se vodja nacionalnega regulativnega organa ali njen/njegov namestnik razreši samo, če ta oseba ne izpolnjuje več pogojev, ki se zahtevajo za opravljanje njenih dolžnosti, ali če je kriva hujše kršitve. Sklep o razrešitvi vodje nacionalnega regulativnega organa vsebuje utemeljitev razlogov in se objavi v času razrešitve.

Države članice zagotovijo, da imajo nacionalni regulativni organi ustrezne finančne in človeške vire za opravljanje dodeljenih nalog in da imajo posebne letne proračune. Proračuni se objavijo.

3a.
     
  Države članice zagotovijo, da nacionalni regulativni organi dejavno podprejo cilje organa BERT za spodbujanje večje regulativne usklajenosti in skladnosti.

Države članice zagotovijo, da imajo nacionalni regulativni organi ustrezne finančne in človeške vire za opravljanje dodeljenih nalog ter da dejavno sodelujejo pri organu BERT in prispevajo k njegovemu delovanju. Nacionalni regulativni organi imajo posebne letne proračune, ki se objavijo.

3b.
     
  Države članice zagotovijo, da nacionalni regulativni organi dosledno upoštevajo skupna stališča organa BERT pri sprejemanju svojih odločitev za domače trge.
  “

| (4) | Člen 4 se spremeni:






  (a) | Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Države članice poskrbijo, da so na nacionalni ravni na voljo učinkoviti mehanizmi, po katerih ima vsak uporabnik ali podjetje, ki zagotavlja elektronska komunikacijska omrežja in/ali storitve ter ga zadeva odločba nacionalnega regulativnega organa, pravico do pritožbe zoper odločbo pri pritožbenem organu, ki je neodvisen od udeleženih strank. Ta organ, ki je lahko sodišče, mora imeti ustrezno strokovno znanje in izkušnje, da lahko
  učinkovito
  izpolni svoje naloge. Države članice zagotovijo, da se vsebina same zadeve primerno upošteva, da je na voljo učinkovit pritožbeni mehanizem
  in da postopki pred pritožbenim organom niso predolgotrajni. Države članice določijo roke za obravnavo pritožb
  .
  Med čakanjem na rezultat pritožbe pa velja odločba nacionalnega regulativnega organa, razen če so sprejeti začasni ukrepi. Začasni ukrepi se
  v skladu z zadevno nacionalno zakonodajo
  lahko sprejmejo zaradi nujne potrebe po začasnem preklicu učinka odločbe, da se prepreči resno in nepopravljivo škodo za stranko, ki zahteva te ukrepe, in zaradi zahteve po ravnovesju interesov.“ |
| --- | --- | --- |

(4)

Člen 4 se spremeni:

(a)

Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice poskrbijo, da so na nacionalni ravni na voljo učinkoviti mehanizmi, po katerih ima vsak uporabnik ali podjetje, ki zagotavlja elektronska komunikacijska omrežja in/ali storitve ter ga zadeva odločba nacionalnega regulativnega organa, pravico do pritožbe zoper odločbo pri pritožbenem organu, ki je neodvisen od udeleženih strank. Ta organ, ki je lahko sodišče, mora imeti ustrezno strokovno znanje in izkušnje, da lahko
  učinkovito
  izpolni svoje naloge. Države članice zagotovijo, da se vsebina same zadeve primerno upošteva, da je na voljo učinkovit pritožbeni mehanizem
  in da postopki pred pritožbenim organom niso predolgotrajni. Države članice določijo roke za obravnavo pritožb
  .

Med čakanjem na rezultat pritožbe pa velja odločba nacionalnega regulativnega organa, razen če so sprejeti začasni ukrepi. Začasni ukrepi se
  v skladu z zadevno nacionalno zakonodajo
  lahko sprejmejo zaradi nujne potrebe po začasnem preklicu učinka odločbe, da se prepreči resno in nepopravljivo škodo za stranko, ki zahteva te ukrepe, in zaradi zahteve po ravnovesju interesov.“

| (b) | Dodata se naslednja odstavka
  :
  „
  3.
     
  Pritožbeni organi imajo pravico zaprositi za mnenje organa BERT, preden odločijo v pritožbenem postopku.



  4.   Države članice zbirajo informacije o predmetu pritožb, številu zahtevkov za pritožbo, trajanju pritožbenih postopkov, številu odločitev za začasne ukrepe, sprejete v skladu z odstavkom 1, in o razlogih za takšne odločitve. Države članice te informacije vsako leto predložijo Komisiji in organu
  BERT
  .“ |
| --- | --- |

(b)

Dodata se naslednja odstavka
  :

„
  3.
     
  Pritožbeni organi imajo pravico zaprositi za mnenje organa BERT, preden odločijo v pritožbenem postopku.

4.   Države članice zbirajo informacije o predmetu pritožb, številu zahtevkov za pritožbo, trajanju pritožbenih postopkov, številu odločitev za začasne ukrepe, sprejete v skladu z odstavkom 1, in o razlogih za takšne odločitve. Države članice te informacije vsako leto predložijo Komisiji in organu
  BERT
  .“

| (5) | Člen 5(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Države članice poskrbijo, da podjetja, ki ponujajo elektronska komunikacijska omrežja in storitve, zagotovijo vse informacije, vključno s finančnimi podatki, ki jih potrebujejo nacionalni regulativni organi za zagotovitev skladnosti z določbami te direktive in posebnih direktiv ali z odločbami, sprejetimi v zvezi s temi direktivami. ▐Ta podjetja predložijo take informacije takoj na zahtevo ter po časovnem načrtu in s stopnjo podrobnosti, ki jih zahteva nacionalni regulativni organ. Informacije, ki jih zahteva nacionalni regulativni organ, morajo biti sorazmerne z opravljanjem te naloge. Nacionalni regulativni organ navede razloge, ki utemeljujejo njegovo zahtevo po informacijah,
  ter spoštuje zakonodajo Skupnosti in nacionalno zakonodajo o poslovni tajnosti
  .“ |
| --- | --- |

(5)

Člen 5(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice poskrbijo, da podjetja, ki ponujajo elektronska komunikacijska omrežja in storitve, zagotovijo vse informacije, vključno s finančnimi podatki, ki jih potrebujejo nacionalni regulativni organi za zagotovitev skladnosti z določbami te direktive in posebnih direktiv ali z odločbami, sprejetimi v zvezi s temi direktivami. ▐Ta podjetja predložijo take informacije takoj na zahtevo ter po časovnem načrtu in s stopnjo podrobnosti, ki jih zahteva nacionalni regulativni organ. Informacije, ki jih zahteva nacionalni regulativni organ, morajo biti sorazmerne z opravljanjem te naloge. Nacionalni regulativni organ navede razloge, ki utemeljujejo njegovo zahtevo po informacijah,
  ter spoštuje zakonodajo Skupnosti in nacionalno zakonodajo o poslovni tajnosti
  .“

| (6) | Člena 6 in 7 se nadomestita z naslednjim:
  „Člen 6


  Mehanizmi posvetovanja in preglednosti

  Razen v primerih iz členov 7(10), 20 ali 21 in če ni drugače določeno v izvedbenih ukrepih, sprejetih v skladu s členom 9c, države članice zagotovijo, da nacionalni regulativni organi, kadar nameravajo sprejeti ukrepe v skladu s to direktivo ali posebnimi direktivami ▐ali kadar nameravajo zagotoviti omejitve v skladu s členom 9(3) in 9(4),
  ki imajo znaten vpliv na zadevni trg
  , dajo zainteresiranim strankam možnost, da v primernem roku izrazijo svoje stališče o osnutku ukrepov.
  Nacionalni regulativni organi objavijo svoje nacionalne posvetovalne postopke.
  Države članice poskrbijo za ureditev skupnega informativnega mesta, na katerem so dostopne vse tekoče razprave.
  Nacionalni regulativni organ omogoči, da so rezultati posvetovalnega postopka dostopni javnosti, razen kadar veljajo informacije za zaupne v skladu z zakonodajo Skupnosti in nacionalno zakonodajo o poslovni tajnosti.
  V primeru neupravičenega razširjanja zaupnih informacij nacionalni regulativni organi na zahtevo zainteresiranih podjetij zagotovijo čim hitrejše sprejetje ustreznih ukrepov.



  Člen 7


  Konsolidacija notranjega trga za elektronske komunikacije

  1.   Nacionalni regulativni organi pri izvajanju svojih nalog po tej direktivi in posebnih direktivah dosledno upoštevajo cilje iz člena 8, če se nanašajo na delovanje notranjega trga.
  2.   Nacionalni regulativni organi prispevajo k razvoju notranjega trga tako, da
  na pregleden način
  sodelujejo s Komisijo in z
  organom BERT
  , da v vseh državah članicah zagotovijo dosledno uporabo določb te direktive in posebnih direktiv. V ta namen zlasti sodelujejo s Komisijo in
  organom BERT
  , da opredelijo vse vrste instrumentov in sredstev, ki bi bili najprimernejši za reševanje posebnih razmer na trgu.
  3.   Razen če ni v izvedbenih določbah, sprejetih v skladu s členom 7b, drugače določeno, lahko Komisija, po zaključku posvetovanja iz člena 6, s katerim namerava nacionalni regulativni organ sprejeti ukrep, ki:






  a) | sodi v področje uporabe člena 15 ali 16 te direktive, člena 5 ali 8 Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu) in |
| --- | --- | --- |

(6)

Člena 6 in 7 se nadomestita z naslednjim:

„Člen 6

Mehanizmi posvetovanja in preglednosti

Razen v primerih iz členov 7(10), 20 ali 21 in če ni drugače določeno v izvedbenih ukrepih, sprejetih v skladu s členom 9c, države članice zagotovijo, da nacionalni regulativni organi, kadar nameravajo sprejeti ukrepe v skladu s to direktivo ali posebnimi direktivami ▐ali kadar nameravajo zagotoviti omejitve v skladu s členom 9(3) in 9(4),
  ki imajo znaten vpliv na zadevni trg
  , dajo zainteresiranim strankam možnost, da v primernem roku izrazijo svoje stališče o osnutku ukrepov.

Nacionalni regulativni organi objavijo svoje nacionalne posvetovalne postopke.

Države članice poskrbijo za ureditev skupnega informativnega mesta, na katerem so dostopne vse tekoče razprave.

Nacionalni regulativni organ omogoči, da so rezultati posvetovalnega postopka dostopni javnosti, razen kadar veljajo informacije za zaupne v skladu z zakonodajo Skupnosti in nacionalno zakonodajo o poslovni tajnosti.
  V primeru neupravičenega razširjanja zaupnih informacij nacionalni regulativni organi na zahtevo zainteresiranih podjetij zagotovijo čim hitrejše sprejetje ustreznih ukrepov.

Člen 7

Konsolidacija notranjega trga za elektronske komunikacije

1.   Nacionalni regulativni organi pri izvajanju svojih nalog po tej direktivi in posebnih direktivah dosledno upoštevajo cilje iz člena 8, če se nanašajo na delovanje notranjega trga.

2.   Nacionalni regulativni organi prispevajo k razvoju notranjega trga tako, da
  na pregleden način
  sodelujejo s Komisijo in z
  organom BERT
  , da v vseh državah članicah zagotovijo dosledno uporabo določb te direktive in posebnih direktiv. V ta namen zlasti sodelujejo s Komisijo in
  organom BERT
  , da opredelijo vse vrste instrumentov in sredstev, ki bi bili najprimernejši za reševanje posebnih razmer na trgu.

3.   Razen če ni v izvedbenih določbah, sprejetih v skladu s členom 7b, drugače določeno, lahko Komisija, po zaključku posvetovanja iz člena 6, s katerim namerava nacionalni regulativni organ sprejeti ukrep, ki:

a)

sodi v področje uporabe člena 15 ali 16 te direktive, člena 5 ali 8 Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu) in

| b) | bi vplival na trgovino med državami članicami, |
| --- | --- |

b)

bi vplival na trgovino med državami članicami,

zagotavlja, da je osnutek ukrepa
  hkrati
  dostopen Komisiji, organu
  BERT in nacionalnim regulativnim organom v drugih državah članicah, skupaj z razlogi, na katerih ukrep temelji, v skladu s členom 5(3) in o tem obvesti Komisijo,
  organ BERT
  in druge nacionalne regulativne organe. Nacionalni regulativni organi,
  organ BERT
  in Komisija lahko zadevnemu nacionalnemu regulativnemu organu predložijo pripombe samo v enem mesecu. Enomesečnega roka ni mogoče podaljšati.

4.   Če je predvideni ukrep iz odstavka 3 namenjen:

| a) | opredelitvi upoštevnega trga, ki se razlikuje od trgov, opredeljenih v Priporočilu v skladu s členom 15(1), ali |
| --- | --- |

a)

opredelitvi upoštevnega trga, ki se razlikuje od trgov, opredeljenih v Priporočilu v skladu s členom 15(1), ali

| b) | odločitvi, ali naj se določi podjetje, ki bi imelo bodisi samo ali skupaj z drugimi pomembno tržno moč po členu 16(3), (4) ali (5), ║ |
| --- | --- |

b)

odločitvi, ali naj se določi podjetje, ki bi imelo bodisi samo ali skupaj z drugimi pomembno tržno moč po členu 16(3), (4) ali (5), ║

▐

in bi negativno vplival na trgovino med državami članicami ter Komisija pojasni nacionalnemu regulativnemu organu, da meni, da bi osnutek ukrepa ustvaril oviro za enotni trg, ali če resno dvomi o njegovi združljivosti z zakonodajo Skupnosti in zlasti s cilji iz člena 8, se osnutek ukrepa v naslednjih dveh mesecih še ne sprejme. Tega roka ni mogoče podaljšati.

5.   V roku dveh mesecev iz odstavka 4 lahko Komisija sprejme sklep, s katerim od zadevnega nacionalnega regulativnega organa zahteva, da osnutek ukrepa umakne. Komisija pred izdajo sklepa dosledno upošteva mnenje organa
  BERT
  , predloženo v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za telekomunikacije (organ BERT)] (18). Temu sklepu mora biti priložena podrobna in objektivna analiza o tem, zakaj Komisija meni, naj osnutek ukrepa ne bo sprejet, skupaj s posebnimi predlogi za njegovo spremembo.

6.   V roku treh mesecev od sklepa Komisije v skladu z odstavkom 5, ki od nacionalnega regulativnega organa zahteva umik osnutka ukrepa, nacionalni regulativni organ osnutek ukrepa spremeni ali umakne. Če je osnutek ukrepa spremenjen, začne nacionalni regulativni organ v skladu s postopki iz člena 6 javno posvetovanje in Komisiji v skladu z določbami odstavka 3 ponovno priglasi spremenjeni osnutek ukrepa.

7.   Zadevni nacionalni regulativni organ čim bolj upošteva pripombe drugih nacionalnih regulativnih organov,
  organa BERT
  in Komisije ter lahko, razen v primerih iz odstavka 4, sprejme na podlagi pripomb nastali osnutek ukrepa in ga, če ga sprejme, predloži Komisiji. Vsi drugi nacionalni organi, ki opravljajo naloge po tej direktivi ali posebnih direktivah, prav tako čim bolj upoštevajo pripombe Komisije.

▐

8.   Če nacionalni regulativni organ v izjemnih okoliščinah meni, da je treba nujno ukrepati z odstopanjem od postopka iz odstavkov 3 in 4, lahko nemudoma sprejme sorazmerne in prehodne ukrepe, da bi zagotovil konkurenco in zaščitil interese uporabnikov. Komisiji, drugim nacionalnim regulativnim organom in organu
  BERT
  takoj sporoči te ukrepe s popolno navedbo razlogov. Za sklep nacionalnega regulativnega organa o tem, da bi taki ukrepi postali stalni ali da bi se podaljšal čas njihove veljavnosti, veljajo določbe odstavkov 3 in 4.

| (7) | Vstavita se člena
  :
  „Člen 7a


  Postopek za dosledno uporabo ukrepov



  1.
     
  Kadar nacionalni regulativni organ namerava sprejeti ukrepe, s katerimi naloži, spremeni ali umakne obveznosti za operaterja pri uporabi člena 16 v povezavi s členi 5 in 9 do 13a Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu) in člena 17 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah), imajo Komisija in nacionalni regulativni organi drugih držav članic en mesec po datumu uradnega obvestila o osnutku ukrepa za pripombe pri ustreznem nacionalnem regulativnem organu.




  2.
     
  Če osnutek ukrepa zadeva naložitev, spremembo ali umik obveznosti, ki ni določena v členu 13a Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu), lahko Komisija v enakem obdobju obvesti pristojni nacionalni regulativni organ in organ BERT o razlogih, zakaj meni, da bi osnutek ukrepa ustvaril oviro za enotni trg ali da resno dvomi o združljivosti ukrepa s pravom Skupnosti. V takšnem primeru se osnutek ukrepa ne sprejme še dva meseca po obvestilu Komisije.




  V odsotnosti takšnega obvestila lahko zadevni nacionalni regulativni organ sprejme osnutek ukrepa, pri tem pa čim bolj upošteva vse pripombe Komisije ali katerega koli drugega nacionalnega regulativnega organa.




  3.
     
  V obdobju dveh mesecev iz odstavka 2 Komisija, organ BERT in zadevni nacionalni regulativni organ tesno sodelujejo, da bi opredelili najbolj ustrezen in učinkovit ukrep glede na cilje iz člena 8, pri tem pa ustrezno upoštevajo mnenja udeležencev na trgu in potrebo po zagotavljanju razvoja skladne regulativne prakse.




  V istem obdobju dveh mesecev organ BERT z absolutno večino sprejme mnenje, v katerem potrdi ustreznost in učinkovitost osnutka ukrepa ali ugotovi, da je treba osnutek ukrepa spremeniti, in v ta namen poda specifične predloge. To mnenje je obrazloženo in na voljo javnosti.




  Če je organ BERT potrdil ustreznost in učinkovitost osnutka ukrepa, lahko zadevni nacionalni regulativni organ sprejme osnutek ukrepa, pri tem pa čim bolj upošteva katere koli pripombe Komisije in organa BERT. Nacionalni regulativni organ objavi, na kakšen način je upošteval te pripombe.




  Če je organ BERT ugotovil, da je treba osnutek ukrepa spremeniti, lahko Komisija ob čim večjem upoštevanju mnenja organa BERT sprejme sklep, v katerem od zadevnega nacionalnega regulativnega organa zahteva, naj spremeni osnutek ukrepa, in v ta namen poda razloge in specifične predloge.




  4.
     
  Če osnutek ukrepa zadeva naložitev, spremembo ali umik obveznosti, določene v členu 13a Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu), se osnutek ukrepa ne sprejme v nadaljnjem dvomesečnem obdobju, ki se začne po koncu enomesečnega obdobja iz odstavka 1.




  V dvomesečnem obdobju iz prvega pododstavka Komisija, organ BERT in zadevni nacionalni regulativni organ tesno sodelujejo z namenom, da se ugotovi, ali je predlagan osnutek ukrepa skladen z določbami člena 13a Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu) in še posebej ali je navedeni ukrep dejansko najprimernejši in najučinkovitejši ukrep. V ta namen se čim bolj upošteva mnenja udeležencev na trgu in potrebo po zagotavljanju razvoja skladne regulativne prakse. Na zahtevo organa BERT ali Komisije se navedeno dvomesečno obdobje podaljša za nadaljnja 2 meseca.




  V najdaljšem obdobju, določenem v drugem pododstavku, organ BERT z absolutno večino sprejme mnenje, v katerem potrdi ustreznost in učinkovitost osnutka ukrepa ali ugotovi, da se osnutek ukrepa ne bi smel sprejeti. To mnenje se utemelji in objavi.




  Le če sta Komisija in organ BERT potrdila ustreznost in učinkovitost osnutka ukrepa, lahko zadevni nacionalni regulativni organ sprejme osnutek ukrepa, pri tem pa čim bolj upošteva vse pripombe, ki sta jih podala Komisija in organ BERT. Nacionalni regulativni organ objavi, na kakšen način je upošteval te pripombe.




  5.
     
  V roku treh mesecev potem, ko je Komisija v skladu s pododstavkom 4 odstavka 3 sprejela utemeljen sklep, ki od nacionalnega regulativnega organa zahteva spremembo osnutka ukrepa, zadevni nacionalni regulativni organ osnutek ukrepa spremeni ali umakne. Če je treba osnutek ukrepa spremeniti, začne nacionalni regulativni organ v skladu s postopkom posvetovanja in preglednosti iz člena 6 javno posvetovanje in Komisiji v skladu z odstavkom 7 ponovno priglasi spremenjeni osnutek ukrepa.




  6.
     
  Nacionalni regulativni organ lahko v kateri koli fazi postopka umakne predlagan osnutek ukrepa.


  Člen 7b

  Izvedbene določbe

  ║Komisija
  ob čim večjem upoštevanju mnenja organa BERT
  lahko določi
  priporočila in/ali smernice
  v povezavi s členom 7, ki opredeljujejo obliko, vsebino in raven podrobnosti, ki jih je treba navesti v uradnih obvestilih, zahtevanih v skladu s členom 7(3), okoliščine, ko uradna obvestila niso potrebna, in izračun časovnih rokov.
  ▐ “ |
| --- | --- |

(7)

Vstavita se člena
  :

„Člen 7a

Postopek za dosledno uporabo ukrepov

1.
     
  Kadar nacionalni regulativni organ namerava sprejeti ukrepe, s katerimi naloži, spremeni ali umakne obveznosti za operaterja pri uporabi člena 16 v povezavi s členi 5 in 9 do 13a Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu) in člena 17 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah), imajo Komisija in nacionalni regulativni organi drugih držav članic en mesec po datumu uradnega obvestila o osnutku ukrepa za pripombe pri ustreznem nacionalnem regulativnem organu.

2.
     
  Če osnutek ukrepa zadeva naložitev, spremembo ali umik obveznosti, ki ni določena v členu 13a Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu), lahko Komisija v enakem obdobju obvesti pristojni nacionalni regulativni organ in organ BERT o razlogih, zakaj meni, da bi osnutek ukrepa ustvaril oviro za enotni trg ali da resno dvomi o združljivosti ukrepa s pravom Skupnosti. V takšnem primeru se osnutek ukrepa ne sprejme še dva meseca po obvestilu Komisije.

V odsotnosti takšnega obvestila lahko zadevni nacionalni regulativni organ sprejme osnutek ukrepa, pri tem pa čim bolj upošteva vse pripombe Komisije ali katerega koli drugega nacionalnega regulativnega organa.

3.
     
  V obdobju dveh mesecev iz odstavka 2 Komisija, organ BERT in zadevni nacionalni regulativni organ tesno sodelujejo, da bi opredelili najbolj ustrezen in učinkovit ukrep glede na cilje iz člena 8, pri tem pa ustrezno upoštevajo mnenja udeležencev na trgu in potrebo po zagotavljanju razvoja skladne regulativne prakse.

V istem obdobju dveh mesecev organ BERT z absolutno večino sprejme mnenje, v katerem potrdi ustreznost in učinkovitost osnutka ukrepa ali ugotovi, da je treba osnutek ukrepa spremeniti, in v ta namen poda specifične predloge. To mnenje je obrazloženo in na voljo javnosti.

Če je organ BERT potrdil ustreznost in učinkovitost osnutka ukrepa, lahko zadevni nacionalni regulativni organ sprejme osnutek ukrepa, pri tem pa čim bolj upošteva katere koli pripombe Komisije in organa BERT. Nacionalni regulativni organ objavi, na kakšen način je upošteval te pripombe.

Če je organ BERT ugotovil, da je treba osnutek ukrepa spremeniti, lahko Komisija ob čim večjem upoštevanju mnenja organa BERT sprejme sklep, v katerem od zadevnega nacionalnega regulativnega organa zahteva, naj spremeni osnutek ukrepa, in v ta namen poda razloge in specifične predloge.

4.
     
  Če osnutek ukrepa zadeva naložitev, spremembo ali umik obveznosti, določene v členu 13a Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu), se osnutek ukrepa ne sprejme v nadaljnjem dvomesečnem obdobju, ki se začne po koncu enomesečnega obdobja iz odstavka 1.

V dvomesečnem obdobju iz prvega pododstavka Komisija, organ BERT in zadevni nacionalni regulativni organ tesno sodelujejo z namenom, da se ugotovi, ali je predlagan osnutek ukrepa skladen z določbami člena 13a Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu) in še posebej ali je navedeni ukrep dejansko najprimernejši in najučinkovitejši ukrep. V ta namen se čim bolj upošteva mnenja udeležencev na trgu in potrebo po zagotavljanju razvoja skladne regulativne prakse. Na zahtevo organa BERT ali Komisije se navedeno dvomesečno obdobje podaljša za nadaljnja 2 meseca.

V najdaljšem obdobju, določenem v drugem pododstavku, organ BERT z absolutno večino sprejme mnenje, v katerem potrdi ustreznost in učinkovitost osnutka ukrepa ali ugotovi, da se osnutek ukrepa ne bi smel sprejeti. To mnenje se utemelji in objavi.

Le če sta Komisija in organ BERT potrdila ustreznost in učinkovitost osnutka ukrepa, lahko zadevni nacionalni regulativni organ sprejme osnutek ukrepa, pri tem pa čim bolj upošteva vse pripombe, ki sta jih podala Komisija in organ BERT. Nacionalni regulativni organ objavi, na kakšen način je upošteval te pripombe.

5.
     
  V roku treh mesecev potem, ko je Komisija v skladu s pododstavkom 4 odstavka 3 sprejela utemeljen sklep, ki od nacionalnega regulativnega organa zahteva spremembo osnutka ukrepa, zadevni nacionalni regulativni organ osnutek ukrepa spremeni ali umakne. Če je treba osnutek ukrepa spremeniti, začne nacionalni regulativni organ v skladu s postopkom posvetovanja in preglednosti iz člena 6 javno posvetovanje in Komisiji v skladu z odstavkom 7 ponovno priglasi spremenjeni osnutek ukrepa.

6.
     
  Nacionalni regulativni organ lahko v kateri koli fazi postopka umakne predlagan osnutek ukrepa.

Člen 7b

Izvedbene določbe

║Komisija
  ob čim večjem upoštevanju mnenja organa BERT
  lahko določi
  priporočila in/ali smernice
  v povezavi s členom 7, ki opredeljujejo obliko, vsebino in raven podrobnosti, ki jih je treba navesti v uradnih obvestilih, zahtevanih v skladu s členom 7(3), okoliščine, ko uradna obvestila niso potrebna, in izračun časovnih rokov.

▐ “

| (8) | Člen 8 se spremeni:






  (a) | V odstavku 1 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Če v členu 9 v zvezi z radijskimi frekvencami ni drugače določeno
  ali je to potrebno za izpolnjevanje ciljev iz odstavkov od 2 do 4
  , države članice čim bolj upoštevajo zaželenost tehnološke nevtralnosti zakonske ureditve in zagotovijo, da pri opravljanju regulativnih nalog, določenih v tej direktivi in posebnih direktivah, zlasti tistih, ki so namenjene zagotovitvi učinkovite konkurence, nacionalni regulativni organi ravnajo enako.“ |
| --- | --- | --- |

(8)

Člen 8 se spremeni:

(a)

V odstavku 1 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Če v členu 9 v zvezi z radijskimi frekvencami ni drugače določeno
  ali je to potrebno za izpolnjevanje ciljev iz odstavkov od 2 do 4
  , države članice čim bolj upoštevajo zaželenost tehnološke nevtralnosti zakonske ureditve in zagotovijo, da pri opravljanju regulativnih nalog, določenih v tej direktivi in posebnih direktivah, zlasti tistih, ki so namenjene zagotovitvi učinkovite konkurence, nacionalni regulativni organi ravnajo enako.“

| (b) | V odstavku 2 se točke (a), (b)
  in (c) nadomestijo z naslednjim:






  „a) | zagotovijo, da uporabniki, vključno z uporabniki invalidi, starejšimi uporabniki in uporabniki s posebnimi socialnimi potrebami, v celoti izkoristijo ugodnosti v smislu izbire, cene in kakovosti
  ter da se ponudnikom povrnejo kakršni koli neto stroški, za katere lahko dokažejo, da so posledica tovrstnih obveznosti javnih storitev
  ; |
| --- | --- | --- |

(b)

V odstavku 2 se točke (a), (b)
  in (c) nadomestijo z naslednjim:

„a)

zagotovijo, da uporabniki, vključno z uporabniki invalidi, starejšimi uporabniki in uporabniki s posebnimi socialnimi potrebami, v celoti izkoristijo ugodnosti v smislu izbire, cene in kakovosti
  ter da se ponudnikom povrnejo kakršni koli neto stroški, za katere lahko dokažejo, da so posledica tovrstnih obveznosti javnih storitev
  ;

| b) | zagotovijo, da v sektorju elektronskih komunikacij ni izkrivljanja ali omejevanja konkurence, zlasti za dostavo vsebin
  in storitev ter dostop do njih po vseh omrežjih
  ; |
| --- | --- |

b)

zagotovijo, da v sektorju elektronskih komunikacij ni izkrivljanja ali omejevanja konkurence, zlasti za dostavo vsebin
  in storitev ter dostop do njih po vseh omrežjih
  ;

| c) | spodbujajo in olajšujejo učinkovito tržno usmerjeno vlaganje v infrastrukturo in podpirajo inovacije; in
  “ |
| --- | --- |

c)

spodbujajo in olajšujejo učinkovito tržno usmerjeno vlaganje v infrastrukturo in podpirajo inovacije; in
  “

| (c) | Odstavek 3 se spremeni:










  (i) | Točka (c) se črta. |
| --- | --- | --- |

(c)

Odstavek 3 se spremeni:

(i)

Točka (c) se črta.

| (ii) | Točka (d) nadomesti z naslednjim:






  „d) | sodelujejo s Komisijo in z organom
  BERT
  , da bi zagotovili razvoj dosledne regulativne prakse in dosledno uporabo te direktive in posebnih direktiv.“ |
| --- | --- | --- |

(ii)

Točka (d) nadomesti z naslednjim:

„d)

sodelujejo s Komisijo in z organom
  BERT
  , da bi zagotovili razvoj dosledne regulativne prakse in dosledno uporabo te direktive in posebnih direktiv.“

| (d) | Odstavek 4 se spremeni:








  (i) | Točka (e) nadomesti z naslednjim:






  „e) | obravnavajo potrebe posebnih družbenih skupin, zlasti uporabnikov invalidov, starejših uporabnikov in uporabnikov s posebnimi socialnimi potrebami;“ |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

Odstavek 4 se spremeni:

(i)

Točka (e) nadomesti z naslednjim:

„e)

obravnavajo potrebe posebnih družbenih skupin, zlasti uporabnikov invalidov, starejših uporabnikov in uporabnikov s posebnimi socialnimi potrebami;“

| (ii) | Dodata se točki (g)
  in (h)
  :






  „g) | jih vodi načelo, da morajo imeti končni uporabniki pravico do dostopa do katere koli zakonite vsebine in do njenega razširjanja ter do uporabe katere koli zakonite aplikacije in/ali storitve po svoji izbiri
  , zato prispevajo k spodbujanju zakonitih vsebin v skladu s členom 33 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah)
  . |
| --- | --- | --- |

(ii)

Dodata se točki (g)
  in (h)
  :

„g)

jih vodi načelo, da morajo imeti končni uporabniki pravico do dostopa do katere koli zakonite vsebine in do njenega razširjanja ter do uporabe katere koli zakonite aplikacije in/ali storitve po svoji izbiri
  , zato prispevajo k spodbujanju zakonitih vsebin v skladu s členom 33 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah)
  .

| h) | jih vodi načelo, da nobeno omejevanje temeljnih pravic in svoboščin končnih uporabnikov ne sme biti sprejeto brez predhodnega sklepa pravosodnega organa, zlasti v skladu s členom 11 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije do svobode izražanja in informiranja; v primeru ogrožanja javne varnosti je lahko sklep pravosodnega organa naknaden.
  “ |
| --- | --- |

h)

jih vodi načelo, da nobeno omejevanje temeljnih pravic in svoboščin končnih uporabnikov ne sme biti sprejeto brez predhodnega sklepa pravosodnega organa, zlasti v skladu s členom 11 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije do svobode izražanja in informiranja; v primeru ogrožanja javne varnosti je lahko sklep pravosodnega organa naknaden.
  “

| (e) | Doda se naslednji odstavek:


  „
  5
  .   
  Da bi dosegli cilje politike iz odstavkov 2, 3 in 4, bodo nacionalni regulativni organi uporabljali objektivna, pregledna, nediskriminatorna in sorazmerna regulativna načela, med drugim:










  a) | s spodbujanjem regulativne predvidljivosti prek stalnega iskanja rešitev težav pri številnih pregledih trga, kjer je to primerno; |
| --- | --- | --- |

(e)

Doda se naslednji odstavek:

„
  5
  .   
  Da bi dosegli cilje politike iz odstavkov 2, 3 in 4, bodo nacionalni regulativni organi uporabljali objektivna, pregledna, nediskriminatorna in sorazmerna regulativna načela, med drugim:

a)

s spodbujanjem regulativne predvidljivosti prek stalnega iskanja rešitev težav pri številnih pregledih trga, kjer je to primerno;

| b) | z zagotavljanjem, da v podobnih razmerah ni diskriminacije pri obravnavi podjetij, ki ponujajo elektronska komunikacijska omrežja in storitve; |
| --- | --- |

b)

z zagotavljanjem, da v podobnih razmerah ni diskriminacije pri obravnavi podjetij, ki ponujajo elektronska komunikacijska omrežja in storitve;

| c) | z varstvom konkurence v korist potrošnikov in spodbujanjem konkurence, temelječe na infrastrukturi, kadar je to mogoče; |
| --- | --- |

c)

z varstvom konkurence v korist potrošnikov in spodbujanjem konkurence, temelječe na infrastrukturi, kadar je to mogoče;

| d) | s spodbujanjem tržno usmerjenih naložb ter inovacij v nove in izboljšane infrastrukture, vključno s pospeševanjem skupnih naložb in zagotavljanjem ustrezne delitve tveganja med vlagatelji in tistimi podjetji, ki imajo dostop do novih naprav; |
| --- | --- |

d)

s spodbujanjem tržno usmerjenih naložb ter inovacij v nove in izboljšane infrastrukture, vključno s pospeševanjem skupnih naložb in zagotavljanjem ustrezne delitve tveganja med vlagatelji in tistimi podjetji, ki imajo dostop do novih naprav;

| e) | ustrezno upoštevajo različne pogoje za konkurenco in potrošnike, ki obstajajo v različnih geografskih območjih znotraj države članice; |
| --- | --- |

e)

ustrezno upoštevajo različne pogoje za konkurenco in potrošnike, ki obstajajo v različnih geografskih območjih znotraj države članice;

| f) | uvedejo predhodne regulativne obveznosti le v primeru, če ni učinkovite in trajnostne konkurence, in jih sprostijo ali umaknejo takoj, ko se konkurenca pojavi.
  “ |
| --- | --- |

f)

uvedejo predhodne regulativne obveznosti le v primeru, če ni učinkovite in trajnostne konkurence, in jih sprostijo ali umaknejo takoj, ko se konkurenca pojavi.
  “

| (9) | Vstavita se naslednja člena:


  „Člen 8a


  Odbor za politiko radijskega spektra



  1.
     
  Odbor za politiko radijskega spektra se oblikuje, da bi prispeval k izpolnjevanju ciljev iz odstavkov 1, 3 in 5.




  Odbor za politiko radijskega spektra svetuje Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji o vprašanjih politike radijskega spektra.




  Odbor za politiko radijskega spektra sestavljajo predstavniki na visoki ravni iz pristojnih nacionalnih organov, odgovornih za politiko radijskega spektra v vsaki državi članici. Vsaka država članica ima en glas, Komisija pa ne glasuje.




  2.
     
  Odbor za politiko radijskega spektra na zahtevo Evropskega parlamenta, Sveta ali Komisije ali na lastno pobudo sprejema mnenja z absolutno večino.




  3.
     
  Odbor za politiko radijskega spektra Evropskemu parlamentu in Svetu predloži letno poročilo o delu.



  Člen 8b


  Strateško načrtovanje in usklajevanje politike radijskega spektra v Evropski uniji



  1.
     
  Države članice pri strateškem načrtovanju in usklajevanju uporabe radijskega spektra v Evropski uniji sodelujejo med seboj in s Komisijo. Zato med drugim upoštevajo gospodarske, varnostne, zdravstvene vidike ter vidike javnega interesa in svobode govora ter kulturne, znanstvene, družbene in tehnične vidike politik EU, pa tudi različne interese skupnosti uporabnikov radijskega spektra, da bi se ta spekter uporabil najbolj učinkovito ter da ne bi prišlo do škodljivih motenj.




  2.
     
  Dejavnosti politike radijskega spektra v Evropski uniji ne posegajo v:










  a) | ukrepe, sprejete na ravni Skupnosti ali nacionalni ravni v skladu z zakonodajo Skupnosti za izpolnitev ciljev, ki so v splošnem interesu, zlasti v zvezi z urejanjem vsebin ter avdiovizualno in medijsko politiko; |
| --- | --- | --- |

(9)

Vstavita se naslednja člena:

„Člen 8a

Odbor za politiko radijskega spektra

1.
     
  Odbor za politiko radijskega spektra se oblikuje, da bi prispeval k izpolnjevanju ciljev iz odstavkov 1, 3 in 5.

Odbor za politiko radijskega spektra svetuje Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji o vprašanjih politike radijskega spektra.

Odbor za politiko radijskega spektra sestavljajo predstavniki na visoki ravni iz pristojnih nacionalnih organov, odgovornih za politiko radijskega spektra v vsaki državi članici. Vsaka država članica ima en glas, Komisija pa ne glasuje.

2.
     
  Odbor za politiko radijskega spektra na zahtevo Evropskega parlamenta, Sveta ali Komisije ali na lastno pobudo sprejema mnenja z absolutno večino.

3.
     
  Odbor za politiko radijskega spektra Evropskemu parlamentu in Svetu predloži letno poročilo o delu.

Člen 8b

Strateško načrtovanje in usklajevanje politike radijskega spektra v Evropski uniji

1.
     
  Države članice pri strateškem načrtovanju in usklajevanju uporabe radijskega spektra v Evropski uniji sodelujejo med seboj in s Komisijo. Zato med drugim upoštevajo gospodarske, varnostne, zdravstvene vidike ter vidike javnega interesa in svobode govora ter kulturne, znanstvene, družbene in tehnične vidike politik EU, pa tudi različne interese skupnosti uporabnikov radijskega spektra, da bi se ta spekter uporabil najbolj učinkovito ter da ne bi prišlo do škodljivih motenj.

2.
     
  Dejavnosti politike radijskega spektra v Evropski uniji ne posegajo v:

a)

ukrepe, sprejete na ravni Skupnosti ali nacionalni ravni v skladu z zakonodajo Skupnosti za izpolnitev ciljev, ki so v splošnem interesu, zlasti v zvezi z urejanjem vsebin ter avdiovizualno in medijsko politiko;

| b) | določbe Direktive 1999/5/ES; in |
| --- | --- |

b)

določbe Direktive 1999/5/ES; in

| c) | pravico držav članic, da organizirajo in uporabljajo svoje radijske spektre za javne storitve, javno varnost in obrambo. |
| --- | --- |

c)

pravico držav članic, da organizirajo in uporabljajo svoje radijske spektre za javne storitve, javno varnost in obrambo.

3.
     
  Države članice zagotovijo usklajevanje pristopov politik radijskega spektra v Evropski uniji in po potrebi usklajene pogoje glede razpoložljivosti in učinkovite uporabe radijskega spektra, ki je potreben za vzpostavitev in delovanje notranjega trga na področjih politik EU, kot so elektronske komunikacije, promet, raziskave in razvoj.

4.
     
  Komisija ob upoštevanju mnenja Odbora za politiko radijskega spektra lahko predloži zakonodajni predlog za vzpostavitev akcijskega programa za radijski spekter v zvezi s strateškim načrtovanjem in usklajevanjem uporabe radijskega spektra v Evropski uniji ali druge zakonodajne ukrepe za najbolj učinkovito uporabo radijskega spektra ter da ne bi prišlo do škodljivih motenj.

5.
     
  Države članice zagotovijo učinkovito usklajevanje interesov Evropske unije v mednarodnih organizacijah, ki so pristojne za zadeve v zvezi z radijskim spektrom. Komisija lahko ob upoštevanju mnenja Odbora za politiko radijskega spektra Evropskemu parlamentu in Svetu predloži skupne politične cilje, kadar je to potrebno za zagotavljanje učinkovitega usklajevanja, vključno s pogajalskim mandatom, kjer je to primerno
  “

| (10) | Člen 9 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 9


  Upravljanje radijskih frekvenc za elektronske komunikacijske storitve

  1.   Države članice
  ob upoštevanju, da so radijske frekvence javna dobrina, ki ima pomembno družbeno, kulturno in gospodarsko vrednost
  poskrbijo za učinkovito upravljanje radijskih frekvenc za elektronske komunikacijske storitve na svojem ozemlju v skladu s
  členoma 8 in 8b
  . Zagotovijo, da nacionalni regulativni organi razporedijo in dodelijo take radijske frekvence na podlagi objektivnih, preglednih, nediskriminacijskih in sorazmernih meril.
  Pri tem delujejo v skladu z mednarodnimi sporazumi, upoštevajo pa lahko tudi javna politična stališča.


  2.   Države članice pospešujejo usklajevanje uporabe radijskih frekvenc v Skupnosti skladno s potrebo po zagotovitvi njihove dejanske in učinkovite uporabe ter
  za dosego koristi za potrošnike, kot so ekonomije obsega in interoperabilnost storitev. Pri tem delujejo na podlagi členov 8b in 9c te direktive ter
  na podlagi Odločbe št. 676/2002/ES (Odločba o radijskem spektru).
  3.   Razen če ni drugače določeno v drugem pododstavku ali v ukrepih, sprejetih v skladu s členom 9c, države članice zagotovijo, da se v radiofrekvenčnih pasovih, ki so
  na voljo
  za elektronske komunikacijske storitve
  v skladu s pravilnikom o radiokomunikacijah ITU
  , uporabljajo vse vrste
  tehnologij, ki se uporabljajo za elektronske komunikacijske storitve
  .
  Vendar pa lahko države članice zagotovijo sorazmerne in nediskriminatorne omejitve za vrste tehnologij,
  ki se uporabljajo za elektronske komunikacijske storitve
  , kjer je to potrebno zaradi:






  a) | preprečevanja
  možnosti
  škodljivih motenj, |
| --- | --- | --- |

(10)

Člen 9 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 9

Upravljanje radijskih frekvenc za elektronske komunikacijske storitve

1.   Države članice
  ob upoštevanju, da so radijske frekvence javna dobrina, ki ima pomembno družbeno, kulturno in gospodarsko vrednost
  poskrbijo za učinkovito upravljanje radijskih frekvenc za elektronske komunikacijske storitve na svojem ozemlju v skladu s
  členoma 8 in 8b
  . Zagotovijo, da nacionalni regulativni organi razporedijo in dodelijo take radijske frekvence na podlagi objektivnih, preglednih, nediskriminacijskih in sorazmernih meril.
  Pri tem delujejo v skladu z mednarodnimi sporazumi, upoštevajo pa lahko tudi javna politična stališča.

2.   Države članice pospešujejo usklajevanje uporabe radijskih frekvenc v Skupnosti skladno s potrebo po zagotovitvi njihove dejanske in učinkovite uporabe ter
  za dosego koristi za potrošnike, kot so ekonomije obsega in interoperabilnost storitev. Pri tem delujejo na podlagi členov 8b in 9c te direktive ter
  na podlagi Odločbe št. 676/2002/ES (Odločba o radijskem spektru).

3.   Razen če ni drugače določeno v drugem pododstavku ali v ukrepih, sprejetih v skladu s členom 9c, države članice zagotovijo, da se v radiofrekvenčnih pasovih, ki so
  na voljo
  za elektronske komunikacijske storitve
  v skladu s pravilnikom o radiokomunikacijah ITU
  , uporabljajo vse vrste
  tehnologij, ki se uporabljajo za elektronske komunikacijske storitve
  .

Vendar pa lahko države članice zagotovijo sorazmerne in nediskriminatorne omejitve za vrste tehnologij,
  ki se uporabljajo za elektronske komunikacijske storitve
  , kjer je to potrebno zaradi:

a)

preprečevanja
  možnosti
  škodljivih motenj,

| b) | varovanja javnega zdravja pred elektromagnetnimi polji, |
| --- | --- |

b)

varovanja javnega zdravja pred elektromagnetnimi polji,

| c) | zagotavljanje tehnične kakovosti storitev, |
| --- | --- |

c)

zagotavljanje tehnične kakovosti storitev,

| d) | zagotovitve največje souporabe radijskih frekvenc, ▐ |
| --- | --- |

d)

zagotovitve največje souporabe radijskih frekvenc, ▐

| e) | zaščite učinkovite uporabe radijskih frekvenc, |
| --- | --- |

e)

zaščite učinkovite uporabe radijskih frekvenc,

| f) | izpolnjevanja cilja splošnega interesa
  v skladu z spodnjim odstavkom 4. |
| --- | --- |

f)

izpolnjevanja cilja splošnega interesa
  v skladu z spodnjim odstavkom 4.

4.   Razen če ni drugače določeno v drugem pododstavku ▐, države članice zagotovijo, da se v radiofrekvenčnih pasovih,
  ki so na voljo
  za elektronske
  komunikacijske storitve v skladu z nacionalnimi načrti za dodeljevanje frekvenc in pravilnikom o telekomunikacijah ITU
  , nudijo vse vrste elektronskih komunikacijskih storitev. Vendar pa države članice zagotovijo sorazmerne in nediskriminatorne omejitve za vse vrste ponujenih elektronskih komunikacijskih storitev.

Ukrepi
  , ki zahtevajo, da se
  elektronska komunikacijska
  storitev zagotovi v določenem pasu,
  ki je na voljo za elektronske komunikacijske storitve,
  so
  upravičeni
  z namenom, da zagotovijo izpolnitev cilja splošnega interesa,
  določenega v nacionalni zakonodaji
  v skladu z zakonodajo Skupnosti, kot je varstvo človekovega življenja, spodbujanje socialne, regionalne ali teritorialne kohezije, preprečevanje neučinkovite uporabe radijskih frekvenc ali spodbujanje
  ciljev kulturne in medijske politike, kot sta kulturna in jezikovna raznolikost ter medijski pluralizem
  .

Ukrep
  , ki prepoveduje zagotavljanje katere koli druge
  elektronske komunikacijske
  storitve v določenem pasu, se uporablja samo, če je
  upravičen
  s potrebo po varstvu človekovega življenja.

5.   Države članice redno preverjajo nujnost omejitev
  in ukrepov
  iz odstavkov 3 in 4
  ter objavijo rezultate teh pregledov
  .

6.   Odstavka 3 in 4 se uporabljata za razporejanje in dodeljevanje radijskih frekvenc
  od ... (19)

  .

| (11) | Vstavijo se naslednji členi 9a, 9b in 9c:
  „Člen 9a


  Pregled omejitev obstoječih pravicrights

  1.   Za obdobje petih let, ki se začne ... (20),
  lahko
  države članice zagotovijo, da lahko imetniki pravic uporabe radijskih frekvenc, ki so bile dodeljene pred navedenim datumom
  za obdobje, ki ni krajše od petih let
  , vložijo zahtevek pri pristojnem nacionalnem organu za ponovno presojo omejitev njihovih pravic v skladu s členom 9(3) in (4).
  Pristojni nacionalni ▐ organ pred sprejetjem svoje odločitve uradno obvesti imetnika pravice o ponovni presoji omejitev in navede obseg pravic po ponovni presoji ter mu da na voljo primeren rok za umik zahtevka.
  Če imetnik pravic umakne svoj zahtevek, ostane pravica nespremenjena do izteka veljavnosti ali do konca petletnega obdobja, pri čemer se upošteva zgodnejši datum.
  2.   Kadar je imetnik pravic iz odstavka 1 ponudnik storitev radijskih ali televizijskih radiodifuzijskih vsebin in je bila pravica do uporabe radijskih frekvenc dodeljena za izpolnjevanje posebnega cilja splošnega interesa,
  vključno z zagotavljanjem storitev oddajanja, ostane pravica do uporabe dela
  radijskih frekvenc, ki je nujen za izpolnitev navedenega cilja
  , nespremenjena
  . Del radijskih frekvenc, ki ni nujen za izpolnitev navedenega cilja ▐ , je predmet novega postopka podeljevanja v skladu s
  členom 9(3) in (4) te direktive in
  členom 7(2) Direktive o odobritvi.
  3.   Po izteku petletnega obdobja iz odstavka 1 države članice sprejmejo primerne ukrepe, da zagotovijo, da se člen 9(3) in (4) uporablja za vse preostale razporeditve in dodelitve radijskih frekvenc, ki so obstajale na dan začetka veljavnosti te direktive.
  4.   Pri uporabi tega člena države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev poštene konkurence.

  Člen 9b


  Prenos individualnih pravic uporabe radijskih frekvenc

  1.   Države članice zagotovijo, da lahko podjetja prenesejo ali dajo v zakup drugim podjetjem individualne pravice uporabe radijskih frekvenc v pasovih, za katere je to določeno v izvedbenih ukrepih, sprejetih v skladu s členom 9c,
  če je takšen prenos ali zakup v skladu z nacionalnimi postopki in načrti za dodelitev frekvenc
  .
  V drugih pasovih lahko države članice prav tako sprejmejo določbo, ki podjetjem omogoča prenos ali dajanje v zakup individualne pravice uporabe radijskih frekvenc drugim podjetjem
  v skladu z nacionalnimi postopki
  .
  2.   Države članice zagotovijo, da
  sta
  namera podjetja, da prenese pravice uporabe radijskih frekvenc,
  in dejanski prenos,
  priglašena
  pristojnemu
  nacionalnemu ▐ organu, ki je odgovoren za
  dodelitev individualnih pravic do uporabe radijskih frekvenc
  , ter da se
  objavita
  . Če je bila uporaba radijske frekvence usklajena z uporabo
  člena 9c in
  Odločbe o radijskem spektru ali z drugimi ukrepi Skupnosti, je tak prenos skladen z usklajeno uporabo.

  Člen 9c


  Usklajevalni ukrepi za upravljanje radijskih frekvenc

  Da bi prispevala k razvoju notranjega trga, za doseganje načel
  členov 8b, 9, 9a in 9b
  , Komisija lahko sprejme ustrezne
  tehnične
  izvedbene ukrepe za:








  a) | uporabo akcijskega programa za radijski spekter, vzpostavljen na podlagi člena 8b(4); |
| --- | --- | --- |

(11)

Vstavijo se naslednji členi 9a, 9b in 9c:

„Člen 9a

Pregled omejitev obstoječih pravicrights

1.   Za obdobje petih let, ki se začne ... (20),
  lahko
  države članice zagotovijo, da lahko imetniki pravic uporabe radijskih frekvenc, ki so bile dodeljene pred navedenim datumom
  za obdobje, ki ni krajše od petih let
  , vložijo zahtevek pri pristojnem nacionalnem organu za ponovno presojo omejitev njihovih pravic v skladu s členom 9(3) in (4).

Pristojni nacionalni ▐ organ pred sprejetjem svoje odločitve uradno obvesti imetnika pravice o ponovni presoji omejitev in navede obseg pravic po ponovni presoji ter mu da na voljo primeren rok za umik zahtevka.

Če imetnik pravic umakne svoj zahtevek, ostane pravica nespremenjena do izteka veljavnosti ali do konca petletnega obdobja, pri čemer se upošteva zgodnejši datum.

2.   Kadar je imetnik pravic iz odstavka 1 ponudnik storitev radijskih ali televizijskih radiodifuzijskih vsebin in je bila pravica do uporabe radijskih frekvenc dodeljena za izpolnjevanje posebnega cilja splošnega interesa,
  vključno z zagotavljanjem storitev oddajanja, ostane pravica do uporabe dela
  radijskih frekvenc, ki je nujen za izpolnitev navedenega cilja
  , nespremenjena
  . Del radijskih frekvenc, ki ni nujen za izpolnitev navedenega cilja ▐ , je predmet novega postopka podeljevanja v skladu s
  členom 9(3) in (4) te direktive in
  členom 7(2) Direktive o odobritvi.

3.   Po izteku petletnega obdobja iz odstavka 1 države članice sprejmejo primerne ukrepe, da zagotovijo, da se člen 9(3) in (4) uporablja za vse preostale razporeditve in dodelitve radijskih frekvenc, ki so obstajale na dan začetka veljavnosti te direktive.

4.   Pri uporabi tega člena države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev poštene konkurence.

Člen 9b

Prenos individualnih pravic uporabe radijskih frekvenc

1.   Države članice zagotovijo, da lahko podjetja prenesejo ali dajo v zakup drugim podjetjem individualne pravice uporabe radijskih frekvenc v pasovih, za katere je to določeno v izvedbenih ukrepih, sprejetih v skladu s členom 9c,
  če je takšen prenos ali zakup v skladu z nacionalnimi postopki in načrti za dodelitev frekvenc
  .

V drugih pasovih lahko države članice prav tako sprejmejo določbo, ki podjetjem omogoča prenos ali dajanje v zakup individualne pravice uporabe radijskih frekvenc drugim podjetjem
  v skladu z nacionalnimi postopki
  .

2.   Države članice zagotovijo, da
  sta
  namera podjetja, da prenese pravice uporabe radijskih frekvenc,
  in dejanski prenos,
  priglašena
  pristojnemu
  nacionalnemu ▐ organu, ki je odgovoren za
  dodelitev individualnih pravic do uporabe radijskih frekvenc
  , ter da se
  objavita
  . Če je bila uporaba radijske frekvence usklajena z uporabo
  člena 9c in
  Odločbe o radijskem spektru ali z drugimi ukrepi Skupnosti, je tak prenos skladen z usklajeno uporabo.

Člen 9c

Usklajevalni ukrepi za upravljanje radijskih frekvenc

Da bi prispevala k razvoju notranjega trga, za doseganje načel
  členov 8b, 9, 9a in 9b
  , Komisija lahko sprejme ustrezne
  tehnične
  izvedbene ukrepe za:

a)

uporabo akcijskega programa za radijski spekter, vzpostavljen na podlagi člena 8b(4);

| b) | opredelitev
  opredelitve pasov, za katere je dovoljen prenos ali dajanje v zakup pravice uporabe med podjetji; |
| --- | --- |

b)

opredelitev
  opredelitve pasov, za katere je dovoljen prenos ali dajanje v zakup pravice uporabe med podjetji;

| c) | uskladitev pogojev, povezanih s takšnimi pravicami ▐ ; ▐ |
| --- | --- |

c)

uskladitev pogojev, povezanih s takšnimi pravicami ▐ ; ▐

| d) | opredelitev pasov, za katere se uporablja načelo
  nevtralnosti storitev ▐. |
| --- | --- |

d)

opredelitev pasov, za katere se uporablja načelo
  nevtralnosti storitev ▐.

Navedeni ukrepi, ki so namenjeni spremembam nebistvenih elementov te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 22(3). ▐

| (12) | Člen 10 se spremeni:






  (a) | Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Nacionalni regulativni organi zagotovijo, da se načrti in postopki številčenja uporabljajo tako, da za vse ponudnike
  in uporabnike številk v Evropski uniji
  velja enaka obravnava. Države članice zlasti zagotovijo, da podjetje, ki mu je bilo dodeljeno številsko območje, ne diskriminira drugih ponudnikov
  in uporabnikov
  glede številčnih zaporedij, ki se uporabljajo za dostop do njihovih storitev.“ |
| --- | --- | --- |

(12)

Člen 10 se spremeni:

(a)

Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Nacionalni regulativni organi zagotovijo, da se načrti in postopki številčenja uporabljajo tako, da za vse ponudnike
  in uporabnike številk v Evropski uniji
  velja enaka obravnava. Države članice zlasti zagotovijo, da podjetje, ki mu je bilo dodeljeno številsko območje, ne diskriminira drugih ponudnikov
  in uporabnikov
  glede številčnih zaporedij, ki se uporabljajo za dostop do njihovih storitev.“

| (b) | Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Države članice podpirajo usklajevanje
  posebnih številk ali območij številčenja
  v Skupnosti, kadar to spodbuja delovanje notranjega trga ali podpira razvoj vseevropskih storitev. Komisija lahko v zvezi s tem sprejme ustrezne tehnične izvedbene ukrepe, ki lahko vključujejo
  zagotavljanje čezmejnega dostopa do nacionalnega številčenja, ki se uporablja za bistvene storitve, kot so imeniške storitve
  . Izvedbeni ukrepi lahko organu
  BERT
  podelijo posebne odgovornosti pri uporabi teh ukrepov.

  Navedeni ukrepi, ki so namenjeni spremembam nebistvenih elementov te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 22(3). ▐ “ |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Države članice podpirajo usklajevanje
  posebnih številk ali območij številčenja
  v Skupnosti, kadar to spodbuja delovanje notranjega trga ali podpira razvoj vseevropskih storitev. Komisija lahko v zvezi s tem sprejme ustrezne tehnične izvedbene ukrepe, ki lahko vključujejo
  zagotavljanje čezmejnega dostopa do nacionalnega številčenja, ki se uporablja za bistvene storitve, kot so imeniške storitve
  . Izvedbeni ukrepi lahko organu
  BERT
  podelijo posebne odgovornosti pri uporabi teh ukrepov.

Navedeni ukrepi, ki so namenjeni spremembam nebistvenih elementov te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 22(3). ▐ “

| (13) | V členu 11(1) se besedilo „ravna po preglednih in javnosti dostopnih postopkih, ki se uporabljajo brez diskriminacije in brez odlašanja, ter“ nadomesti z naslednjim:
  „deluje na podlagi enostavnih, preglednih in javnosti dostopnih postopkov, ki se uporabljajo brez diskriminacije in brez odlašanja, in v vsakem primeru svoje odločitve sprejme v roku štirih mesecev od prejema vloge, ter“ |
| --- | --- |

(13)

V členu 11(1) se besedilo „ravna po preglednih in javnosti dostopnih postopkih, ki se uporabljajo brez diskriminacije in brez odlašanja, ter“ nadomesti z naslednjim:

„deluje na podlagi enostavnih, preglednih in javnosti dostopnih postopkov, ki se uporabljajo brez diskriminacije in brez odlašanja, in v vsakem primeru svoje odločitve sprejme v roku štirih mesecev od prejema vloge, ter“

| (14) | Člen 12 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 12


  Kolokacija in souporaba elementov omrežja in pripadajočih naprav za ponudnike elektronskih komunikacijskih omrežij

  1.   Kadar ima podjetje, ki ponuja elektronska komunikacijska omrežja, po nacionalni zakonodaji pravico vgraditi naprave na javnem ali zasebnem zemljišču, nad ali pod njim, ali lahko uporabi postopek za razlastitev ali uporabo zemljišča, imajo nacionalni regulativni organi
  ob popolnem upoštevanju načela sorazmernosti možnost naložitve souporabe takih naprav ali zemljišč, vključno z vstopi v zgradbe
  in napeljavo v njih
  , drogovi, antenami,
  stolpi in drugimi visokimi podpornimi napravami,
  vodi,
  odvodi,
  vstopnimi jaški in ▐omarami
  ter vsemi drugimi elementi omrežja, ki niso dejavni
  .
  2.   Države članice lahko šele po primerno dolgi javni razpravi, v kateri morajo imeti vse zainteresirane stranke priložnost izraziti svoje stališče, za imetnike pravic iz odstavka 1 odredijo souporabo naprav ali zemljišč (vključno s fizično kolokacijo) ali sprejmejo ukrepe, s katerimi omogočijo usklajevanje javnih del, zaradi potrebe po varstvu okolja, javnem zdravju, javni varnosti ali izpolnjevanju ciljev prostorskega načrtovanja. Taka souporaba ali usklajevanje lahko vključuje pravila za razdelitev stroškov za souporabo zmogljivosti ali zemljišč.


  3.
     
  Države članice po primerno dolgi javni razpravi, v kateri imajo vse zainteresirane stranke priložnost izraziti svoje stališče, zagotovijo, da imajo nacionalni regulativni organi pristojnost, da za imetnike pravic iz odstavka 1 odredijo souporabo naprav ali zemljišč, vključno s fizično kolokacijo, da bi spodbudili učinkovite naložbe v infrastrukturo in pospeševanje inovacij. Taka souporaba ali usklajevanje lahko vključuje pravila za razdelitev stroškov za souporabo naprav ali zemljišč ter zagotovi, da se tveganje primerno razdeli med zadevna podjetja.




  4.
     
  Države članice zagotovijo, da nacionalni regulativni organi na podlagi informacij, ki jih predložijo imetniki pravic iz odstavka 1, vzpostavijo podroben popis vrste, dostopnosti in geografske lokacije naprav iz navedenega odstavka ter ga dajo na voljo vsem zainteresiranim strankam.




  5.
     
  Države članice zagotovijo, da pristojni organi uvedejo primerne usklajevalne postopke v sodelovanju z nacionalnimi regulativnimi organi ob upoštevanju javnih del iz odstavka 2 in tudi drugih primernih javnih naprav ali zemljišč. Ti postopki lahko vključujejo postopke, ki zagotavljajo, da imajo zainteresirane stranke informacije o ustreznih javnih napravah in zemljiščih ter tekočih in načrtovanih javnih delih, da so o teh delih pravočasno obveščene ter da je omogočena največja možna souporaba.



  6.   Ukrepi, ki jih sprejme nacionalni regulativni organ v skladu
  s tem členom
  , so objektivni, pregledni,
  nediskriminatorni
  in sorazmerni.“ |
| --- | --- |

(14)

Člen 12 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 12

Kolokacija in souporaba elementov omrežja in pripadajočih naprav za ponudnike elektronskih komunikacijskih omrežij

1.   Kadar ima podjetje, ki ponuja elektronska komunikacijska omrežja, po nacionalni zakonodaji pravico vgraditi naprave na javnem ali zasebnem zemljišču, nad ali pod njim, ali lahko uporabi postopek za razlastitev ali uporabo zemljišča, imajo nacionalni regulativni organi
  ob popolnem upoštevanju načela sorazmernosti možnost naložitve souporabe takih naprav ali zemljišč, vključno z vstopi v zgradbe
  in napeljavo v njih
  , drogovi, antenami,
  stolpi in drugimi visokimi podpornimi napravami,
  vodi,
  odvodi,
  vstopnimi jaški in ▐omarami
  ter vsemi drugimi elementi omrežja, ki niso dejavni
  .

2.   Države članice lahko šele po primerno dolgi javni razpravi, v kateri morajo imeti vse zainteresirane stranke priložnost izraziti svoje stališče, za imetnike pravic iz odstavka 1 odredijo souporabo naprav ali zemljišč (vključno s fizično kolokacijo) ali sprejmejo ukrepe, s katerimi omogočijo usklajevanje javnih del, zaradi potrebe po varstvu okolja, javnem zdravju, javni varnosti ali izpolnjevanju ciljev prostorskega načrtovanja. Taka souporaba ali usklajevanje lahko vključuje pravila za razdelitev stroškov za souporabo zmogljivosti ali zemljišč.

3.
     
  Države članice po primerno dolgi javni razpravi, v kateri imajo vse zainteresirane stranke priložnost izraziti svoje stališče, zagotovijo, da imajo nacionalni regulativni organi pristojnost, da za imetnike pravic iz odstavka 1 odredijo souporabo naprav ali zemljišč, vključno s fizično kolokacijo, da bi spodbudili učinkovite naložbe v infrastrukturo in pospeševanje inovacij. Taka souporaba ali usklajevanje lahko vključuje pravila za razdelitev stroškov za souporabo naprav ali zemljišč ter zagotovi, da se tveganje primerno razdeli med zadevna podjetja.

4.
     
  Države članice zagotovijo, da nacionalni regulativni organi na podlagi informacij, ki jih predložijo imetniki pravic iz odstavka 1, vzpostavijo podroben popis vrste, dostopnosti in geografske lokacije naprav iz navedenega odstavka ter ga dajo na voljo vsem zainteresiranim strankam.

5.
     
  Države članice zagotovijo, da pristojni organi uvedejo primerne usklajevalne postopke v sodelovanju z nacionalnimi regulativnimi organi ob upoštevanju javnih del iz odstavka 2 in tudi drugih primernih javnih naprav ali zemljišč. Ti postopki lahko vključujejo postopke, ki zagotavljajo, da imajo zainteresirane stranke informacije o ustreznih javnih napravah in zemljiščih ter tekočih in načrtovanih javnih delih, da so o teh delih pravočasno obveščene ter da je omogočena največja možna souporaba.

6.   Ukrepi, ki jih sprejme nacionalni regulativni organ v skladu
  s tem členom
  , so objektivni, pregledni,
  nediskriminatorni
  in sorazmerni.“

| (15) | Vstavi se naslednje poglavje IIIa:
  „Poglavje IIIa
  VARNOST IN CELOVITOST OMREŽIJ IN STORITEV

  Člen 13a


  Varnost in celovitost

  1.   Države članice zagotovijo, da podjetja, ki zagotavljajo javna komunikacijska omrežja ali javno dostopne elektronske komunikacijske storitve, sprejmejo ustrezne tehnične ali organizacijske ukrepe za zaščito varnosti svojih omrežij ali storitev. Ob upoštevanju stanja ti ukrepi zagotovijo raven varnosti, primerno prisotnemu tveganju. Zlasti se ti ukrepi sprejmejo za preprečitev
  in
  zmanjšanje vpliva varnostnih incidentov na uporabnike in na medsebojno povezana omrežja.
  2.   Države članice zagotovijo, da podjetja, ki zagotavljajo javna komunikacijska omrežja, sprejmejo
  ustrezne
  ukrepe za zagotovitev celovitosti svojih omrežij, da zagotovijo stalnost dobave storitev, nudenih preko teh omrežij.
  Pristojni nacionalni organi se pred sprejetjem posebnih ukrepov za varnost in celovitost elektronskih komunikacijskih omrežij posvetujejo s ponudniki elektronskih komunikacijskih storitev.


  3.   Države članice zagotovijo, da podjetja, ki zagotavljajo javna komunikacijska omrežja ali javno dostopne elektronske komunikacijske storitve,
  pristojni
  nacionalni ▐ organ obvestijo o vseh kršitvah varnosti ali celovitosti, ki so imele velik vpliv na delovanje omrežij ali storitev.
  Kjer je to primerno, zadevni
  pristojni
  nacionalni ▐ organ obvesti
  pristojne
  nacionalne ▐ organe v drugih državah članicah in
  Evropsko agencijo za varnost omrežij in informacij (ENISA)
  . Če je razkritje kršitve v javnem interesu, lahko
  pristojni
  nacionalni ▐ organ obvesti javnost.


  Pristojni nacionalni ▐ organ
  enkrat na leto
  Komisiji predloži kratko poročilo o prejetih prijavah in o ukrepih, ki so bili sprejeti v skladu s tem odstavkom.
  4.   Komisija, ki čim bolj upošteva mnenje
  ENISA-e
  , lahko sprejme ustrezne tehnične izvedbene ukrepe za uskladitev ukrepov iz odstavkov 1, 2 in 3, vključno z ukrepi, ki opredeljujejo okoliščine, obliko in postopke, ki se uporabljajo za ║ prijave.
  Sprejetje tehničnih izvedbenih ukrepov držav članic ne smejo odvrniti od sprejema dodatnih ukrepov, s katerimi bi uresničile cilje iz odstavkov 1 in 2.




  Tehnični izvedbeni ukrepi o prijavah kršitev se uporabljajo v skladu z Direktivo 2002/58/ES.


  Ti izvedbeni ukrepi, ki so namenjeni spremembam nebistvenih določb te direktive z njeno dopolnitvijo z novimi nebistvenimi določbami, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 22(3). ║

  Člen 13b


  Izvajanje in uveljavljanje

  1.   Države članice zagotovijo, da imajo
  pristojni
  nacionalni ▐ organi pooblastilo za izdajo zavezujočih navodil podjetjem, ki zagotavljajo javna komunikacijska omrežja ali javno dostopne elektronske komunikacijske storitve, za namen izvajanja določb iz člena 13a.
  Zavezujoča navodila so sorazmerna ter ekonomsko in tehnično izvedljiva ter se izvedejo v razumnem časovnem obdobju.


  2.   Države članice zagotovijo, da imajo
  pristojni
  nacionalni ▐ organi pooblastilo, da od podjetij, ki zagotavljajo javna komunikacijska omrežja ali javno dostopne elektronske komunikacijske storitve, zahtevajo, da:






  a) | predložijo informacije, potrebne za oceno varnosti
  in celovitosti
  njihovih storitev in omrežij, vključno z dokumentiranimi varnostnimi politikami; in |
| --- | --- | --- |

(15)

Vstavi se naslednje poglavje IIIa:

„Poglavje IIIa

VARNOST IN CELOVITOST OMREŽIJ IN STORITEV

Člen 13a

Varnost in celovitost

1.   Države članice zagotovijo, da podjetja, ki zagotavljajo javna komunikacijska omrežja ali javno dostopne elektronske komunikacijske storitve, sprejmejo ustrezne tehnične ali organizacijske ukrepe za zaščito varnosti svojih omrežij ali storitev. Ob upoštevanju stanja ti ukrepi zagotovijo raven varnosti, primerno prisotnemu tveganju. Zlasti se ti ukrepi sprejmejo za preprečitev
  in
  zmanjšanje vpliva varnostnih incidentov na uporabnike in na medsebojno povezana omrežja.

2.   Države članice zagotovijo, da podjetja, ki zagotavljajo javna komunikacijska omrežja, sprejmejo
  ustrezne
  ukrepe za zagotovitev celovitosti svojih omrežij, da zagotovijo stalnost dobave storitev, nudenih preko teh omrežij.
  Pristojni nacionalni organi se pred sprejetjem posebnih ukrepov za varnost in celovitost elektronskih komunikacijskih omrežij posvetujejo s ponudniki elektronskih komunikacijskih storitev.

3.   Države članice zagotovijo, da podjetja, ki zagotavljajo javna komunikacijska omrežja ali javno dostopne elektronske komunikacijske storitve,
  pristojni
  nacionalni ▐ organ obvestijo o vseh kršitvah varnosti ali celovitosti, ki so imele velik vpliv na delovanje omrežij ali storitev.

Kjer je to primerno, zadevni
  pristojni
  nacionalni ▐ organ obvesti
  pristojne
  nacionalne ▐ organe v drugih državah članicah in
  Evropsko agencijo za varnost omrežij in informacij (ENISA)
  . Če je razkritje kršitve v javnem interesu, lahko
  pristojni
  nacionalni ▐ organ obvesti javnost.

Pristojni nacionalni ▐ organ
  enkrat na leto
  Komisiji predloži kratko poročilo o prejetih prijavah in o ukrepih, ki so bili sprejeti v skladu s tem odstavkom.

4.   Komisija, ki čim bolj upošteva mnenje
  ENISA-e
  , lahko sprejme ustrezne tehnične izvedbene ukrepe za uskladitev ukrepov iz odstavkov 1, 2 in 3, vključno z ukrepi, ki opredeljujejo okoliščine, obliko in postopke, ki se uporabljajo za ║ prijave.
  Sprejetje tehničnih izvedbenih ukrepov držav članic ne smejo odvrniti od sprejema dodatnih ukrepov, s katerimi bi uresničile cilje iz odstavkov 1 in 2.

Tehnični izvedbeni ukrepi o prijavah kršitev se uporabljajo v skladu z Direktivo 2002/58/ES.

Ti izvedbeni ukrepi, ki so namenjeni spremembam nebistvenih določb te direktive z njeno dopolnitvijo z novimi nebistvenimi določbami, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 22(3). ║

Člen 13b

Izvajanje in uveljavljanje

1.   Države članice zagotovijo, da imajo
  pristojni
  nacionalni ▐ organi pooblastilo za izdajo zavezujočih navodil podjetjem, ki zagotavljajo javna komunikacijska omrežja ali javno dostopne elektronske komunikacijske storitve, za namen izvajanja določb iz člena 13a.
  Zavezujoča navodila so sorazmerna ter ekonomsko in tehnično izvedljiva ter se izvedejo v razumnem časovnem obdobju.

2.   Države članice zagotovijo, da imajo
  pristojni
  nacionalni ▐ organi pooblastilo, da od podjetij, ki zagotavljajo javna komunikacijska omrežja ali javno dostopne elektronske komunikacijske storitve, zahtevajo, da:

a)

predložijo informacije, potrebne za oceno varnosti
  in celovitosti
  njihovih storitev in omrežij, vključno z dokumentiranimi varnostnimi politikami; in

| b) | usposobljenemu neodvisnemu organu naročijo izvedbo revizije varnosti, rezultate revizije pa posredujejo nacionalnemu regulativnemu organu. |
| --- | --- |

b)

usposobljenemu neodvisnemu organu naročijo izvedbo revizije varnosti, rezultate revizije pa posredujejo nacionalnemu regulativnemu organu.

3.   Države članice zagotovijo, da imajo
  pristojni
  nacionalni ▐ organi vsa pooblastila, potrebna za preiskavo primerov neskladnosti
  in njihovih učinkov na varnost in celovitost omrežij
  .

4.   Te določbe ne posegajo v člen 3 te direktive.“

| (16) | Člen 14(3) se nadomesti z naslednjim:


  „
  Kadar ima podjetje na določenem trgu pomembno tržno moč in kadar povezave med trgoma omogočajo, da se tržna moč z enega trga prenese na drugega in s tem krepi tržna moč podjetja, se lahko na povezanem trgu uporabijo ukrepi za preprečevanje takega prenosa v skladu s členi 9, 10, 11 in 13 Direktive 2002/19/ES (Direktive o dostopu). V kolikor ti ukrepi ne zadoščajo, se lahko uporabijo ukrepi iz člena 17 Direktive 2002/22/ES (Direktive o pravicah državljanov).
  “ |
| --- | --- |

(16)

Člen 14(3) se nadomesti z naslednjim:

„
  Kadar ima podjetje na določenem trgu pomembno tržno moč in kadar povezave med trgoma omogočajo, da se tržna moč z enega trga prenese na drugega in s tem krepi tržna moč podjetja, se lahko na povezanem trgu uporabijo ukrepi za preprečevanje takega prenosa v skladu s členi 9, 10, 11 in 13 Direktive 2002/19/ES (Direktive o dostopu). V kolikor ti ukrepi ne zadoščajo, se lahko uporabijo ukrepi iz člena 17 Direktive 2002/22/ES (Direktive o pravicah državljanov).
  “

| (17) | Člen 15 se spremeni:






  (a) | Naslov se nadomesti z naslednjim:

  „Postopek za identifikacijo in opredelitev trgov“ |
| --- | --- | --- |

(17)

Člen 15 se spremeni:

(a)

Naslov se nadomesti z naslednjim:

„Postopek za identifikacijo in opredelitev trgov“

| (b) | V odstavku 1 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „1.   Komisija po javni razpravi in posvetovanju z organom
  BERT
  sprejme Priporočilo o upoštevnih trgih izdelkov in storitev (v nadaljevanju „Priporočilo“). V Priporočilu so opredeljeni izdelki in storitve v sektorju elektronskih komunikacij, katerih značilnosti lahko utemeljujejo uvedbo regulativnih obveznosti iz posebnih direktiv, vendar brez poseganja v trge, ki se lahko v posebnih primerih opredelijo po konkurenčnem pravu. Komisija opredeli trge v skladu z načeli konkurenčnega prava.“ |
| --- | --- |

(b)

V odstavku 1 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„1.   Komisija po javni razpravi in posvetovanju z organom
  BERT
  sprejme Priporočilo o upoštevnih trgih izdelkov in storitev (v nadaljevanju „Priporočilo“). V Priporočilu so opredeljeni izdelki in storitve v sektorju elektronskih komunikacij, katerih značilnosti lahko utemeljujejo uvedbo regulativnih obveznosti iz posebnih direktiv, vendar brez poseganja v trge, ki se lahko v posebnih primerih opredelijo po konkurenčnem pravu. Komisija opredeli trge v skladu z načeli konkurenčnega prava.“

| (c) | Doda se naslednji odstavek:


  „
  2a.
     
  Do ... (21) Komisija objavi smernice za nacionalne regulativne organe v zvezi s odločitvami, katerih namen je uvesti, spremeniti ali odpraviti obveznosti za podjetja z veliko tržno močjo. |
| --- | --- |

(c)

Doda se naslednji odstavek:

„
  2a.
     
  Do ... (21) Komisija objavi smernice za nacionalne regulativne organe v zvezi s odločitvami, katerih namen je uvesti, spremeniti ali odpraviti obveznosti za podjetja z veliko tržno močjo.

| (d) | Odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Nacionalni regulativni organi ob čim večjem upoštevanju Priporočila in smernic opredelijo upoštevne trge glede na razmere v državi, zlasti upoštevne geografske trge na svojem ozemlju, v skladu z načeli konkurenčnega prava. Nacionalni regulativni organi pred opredelitvijo trgov, ki se razlikujejo od opredeljenih v Priporočilu, upoštevajo postopke iz členov 6 in 7.“ |
| --- | --- |

(d)

Odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Nacionalni regulativni organi ob čim večjem upoštevanju Priporočila in smernic opredelijo upoštevne trge glede na razmere v državi, zlasti upoštevne geografske trge na svojem ozemlju, v skladu z načeli konkurenčnega prava. Nacionalni regulativni organi pred opredelitvijo trgov, ki se razlikujejo od opredeljenih v Priporočilu, upoštevajo postopke iz členov 6 in 7.“

| (e) | Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Komisija lahko, ob doslednem upoštevanju mnenje organa
  BERT
  , predloženega v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za telekomunikacije (organ BERT)]., sprejme odločbo o opredelitvi nadnacionalnih trgov.
  Ta odločba, ki je namenjena spreminjanju nebistvenih določbe te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejme v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 22(3). ▐ “ |
| --- | --- |

(e)

Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Komisija lahko, ob doslednem upoštevanju mnenje organa
  BERT
  , predloženega v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za telekomunikacije (organ BERT)]., sprejme odločbo o opredelitvi nadnacionalnih trgov.

Ta odločba, ki je namenjena spreminjanju nebistvenih določbe te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejme v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 22(3). ▐ “

| (18) | Člen 16 se spremeni:






  (a) | Odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:
  „1.   Nacionalni regulativni organi izvedejo analizo upoštevnih trgov
  ob upoštevanju tistih trgov
  ,
  ki so navedeni
  v Priporočilu, pri čemer čim bolj upoštevajo smernice. Države članice zagotovijo, da se analiza, kjer je to primerno, izvede v sodelovanju z nacionalnimi organi za konkurenco.
  2.   Kadar se od nacionalnega regulativnega organa po odstavkih 3 ali 4, členu 17 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah) ali po členu 8 Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu) zahteva, da odloči, ali je treba za podjetja uvesti, ohraniti, spremeniti ali odpraviti obveznosti, organ na podlagi svoje analize trga iz odstavka 1 tega člena odloči, ali na upoštevnem trgu vlada učinkovita konkurenca.“ |
| --- | --- | --- |

(18)

Člen 16 se spremeni:

(a)

Odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

„1.   Nacionalni regulativni organi izvedejo analizo upoštevnih trgov
  ob upoštevanju tistih trgov
  ,
  ki so navedeni
  v Priporočilu, pri čemer čim bolj upoštevajo smernice. Države članice zagotovijo, da se analiza, kjer je to primerno, izvede v sodelovanju z nacionalnimi organi za konkurenco.

2.   Kadar se od nacionalnega regulativnega organa po odstavkih 3 ali 4, členu 17 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah) ali po členu 8 Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu) zahteva, da odloči, ali je treba za podjetja uvesti, ohraniti, spremeniti ali odpraviti obveznosti, organ na podlagi svoje analize trga iz odstavka 1 tega člena odloči, ali na upoštevnem trgu vlada učinkovita konkurenca.“

| (b) | Odstavka 5 in 6 se nadomestita z naslednjim:
  „5.   Pri nadnacionalnih trgih, opredeljenih v odločbi iz člena 15(4), organ
  BERT
  na zahtevo Komisije izvede analizo trga, pri čemer čim bolj upošteva smernice, in predloži mnenje o naložitvi, ohranitvi, spremembi ali umiku regulativnih obveznosti iz odstavka 2 tega člena.
  Komisija lahko, ob čim večjem upoštevanju mnenja organa
  BERT
  , izda odločbo, v kateri eno ali več podjetij opredeli kot podjetje(-a) s pomembno tržno močjo na tem trgu, in naloži eno ali več posebnih obveznosti po členih 9 do 13a Direktive 2002/19/ES (Direktive o dostopu) in členu 17 Direktive 2002/22/ES (Direktive o univerzalnih storitvah). Pri tem Komisija zasleduje cilje politike, določene v členu 8.
  6.   Ukrepi, sprejeti v skladu z določbami odstavkov 3 in 4 tega člena, so predmet postopkov iz členov 6 in 7. Nacionalni regulativni organi izvedejo analizo upoštevnega trga:






  a) | v roku dveh let od predhodne priglasitve osnutka ukrepa, ki se nanaša na ta trg; |
| --- | --- | --- |

(b)

Odstavka 5 in 6 se nadomestita z naslednjim:

„5.   Pri nadnacionalnih trgih, opredeljenih v odločbi iz člena 15(4), organ
  BERT
  na zahtevo Komisije izvede analizo trga, pri čemer čim bolj upošteva smernice, in predloži mnenje o naložitvi, ohranitvi, spremembi ali umiku regulativnih obveznosti iz odstavka 2 tega člena.

Komisija lahko, ob čim večjem upoštevanju mnenja organa
  BERT
  , izda odločbo, v kateri eno ali več podjetij opredeli kot podjetje(-a) s pomembno tržno močjo na tem trgu, in naloži eno ali več posebnih obveznosti po členih 9 do 13a Direktive 2002/19/ES (Direktive o dostopu) in členu 17 Direktive 2002/22/ES (Direktive o univerzalnih storitvah). Pri tem Komisija zasleduje cilje politike, določene v členu 8.

6.   Ukrepi, sprejeti v skladu z določbami odstavkov 3 in 4 tega člena, so predmet postopkov iz členov 6 in 7. Nacionalni regulativni organi izvedejo analizo upoštevnega trga:

a)

v roku dveh let od predhodne priglasitve osnutka ukrepa, ki se nanaša na ta trg;

| b) | za trge, ki predhodno niso bili priglašeni Komisiji, v roku enega leta od sprejetja revidiranega priporočila o upoštevnih trgih, ali; |
| --- | --- |

b)

za trge, ki predhodno niso bili priglašeni Komisiji, v roku enega leta od sprejetja revidiranega priporočila o upoštevnih trgih, ali;

| c) | za države članice, ki so na novo vstopile v Unijo, v roku enega leta od njihovega vstopa.“ |
| --- | --- |

c)

za države članice, ki so na novo vstopile v Unijo, v roku enega leta od njihovega vstopa.“

| (c) | Doda se naslednji odstavek 7:
  „7.   Če nacionalni regulativni organ ni dokončal analize upoštevnega trga, opredeljenega v Priporočilu, v roku, določenem v členu 16(6), lahko Komisija od organa
  BERT
  zahteva izdajo mnenja, vključno z osnutkom ukrepa, o analizi posebnega trga in posebnih obveznostih, ki jih je treba naložiti. Organ
  BERT
  izvede javno posvetovanje o zadevnem osnutku ukrepa.
  ▐“ |
| --- | --- |

(c)

Doda se naslednji odstavek 7:

„7.   Če nacionalni regulativni organ ni dokončal analize upoštevnega trga, opredeljenega v Priporočilu, v roku, določenem v členu 16(6), lahko Komisija od organa
  BERT
  zahteva izdajo mnenja, vključno z osnutkom ukrepa, o analizi posebnega trga in posebnih obveznostih, ki jih je treba naložiti. Organ
  BERT
  izvede javno posvetovanje o zadevnem osnutku ukrepa.

▐“

| (19) | Člen 17 se spremeni:






  (a) | V prvem stavku
  odstavka 1
  se besedilo „iz člena 22(2)“ nadomesti z „iz člena 22(3)“ in
  v drugem stavku se besedilo „v skladu s postopkom iz člena 22(2)“ nadomesti z besedilom „sprejme primerne izvedbene ukrepe“. |
| --- | --- | --- |

(19)

Člen 17 se spremeni:

(a)

V prvem stavku
  odstavka 1
  se besedilo „iz člena 22(2)“ nadomesti z „iz člena 22(3)“ in
  v drugem stavku se besedilo „v skladu s postopkom iz člena 22(2)“ nadomesti z besedilom „sprejme primerne izvedbene ukrepe“.

| (b) | V odstavku 2 se pododstavek 3 nadomesti z naslednjim:


  „
  Če ni takšnih standardov in/ali specifikacij, države članice spodbujajo uvedbo mednarodnih standardov ali priporočil, ki jih sprejme Mednarodna telekomunikacijska zveza (ITU), Evropska konferenca poštnih in telekomunikacijskih uprav (CEPT), Mednarodna organizacija za standardizacijo (ISO) ali Mednarodna komisija za elektrotehniko (IEC).
  “ |
| --- | --- |

(b)

V odstavku 2 se pododstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„
  Če ni takšnih standardov in/ali specifikacij, države članice spodbujajo uvedbo mednarodnih standardov ali priporočil, ki jih sprejme Mednarodna telekomunikacijska zveza (ITU), Evropska konferenca poštnih in telekomunikacijskih uprav (CEPT), Mednarodna organizacija za standardizacijo (ISO) ali Mednarodna komisija za elektrotehniko (IEC).
  “

| (c) | V odstavku 6 se besedilo „jih v skladu s postopkom iz člena 22(3) črta s seznama standardov in/ali specifikacij iz odstavka 1“ nadomesti z besedilom „sprejme primerne izvedbene ukrepe in črta navedene standarde in/ali specifikacije s seznama standardov in/ali specifikacij iz odstavka 1“. |
| --- | --- |

(c)

V odstavku 6 se besedilo „jih v skladu s postopkom iz člena 22(3) črta s seznama standardov in/ali specifikacij iz odstavka 1“ nadomesti z besedilom „sprejme primerne izvedbene ukrepe in črta navedene standarde in/ali specifikacije s seznama standardov in/ali specifikacij iz odstavka 1“.

| (d) | Vstavi se naslednji odstavek 6a:
  „6a.   Izvedbeni ukrepi
  iz odstavkov 1, 4 in 6
  , namenjenji spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem ▐ , se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 22(3).“ ▐ |
| --- | --- |

(d)

Vstavi se naslednji odstavek 6a:

„6a.   Izvedbeni ukrepi
  iz odstavkov 1, 4 in 6
  , namenjenji spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem ▐ , se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 22(3).“ ▐

| (20) | Člen 18 se spremeni:






  (a) | V odstavku 1 se doda naslednja točka (c):






  „c) | ponudnike digitalnih televizijskih storitev in digitalne televizijske opreme, da sodelujejo pri zagotavljanju interoperabilnih televizijskih storitev za končne uporabnike invalide.“ |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Člen 18 se spremeni:

(a)

V odstavku 1 se doda naslednja točka (c):

„c)

ponudnike digitalnih televizijskih storitev in digitalne televizijske opreme, da sodelujejo pri zagotavljanju interoperabilnih televizijskih storitev za končne uporabnike invalide.“

| (b) | Odstavek 3 se izbriše. |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 3 se izbriše.

| (21) | Člen 19 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 19


  Postopki usklajevanja

  1.   Brez poseganja v člen 9 te direktive in v člena 6 in 8 Direktive 2002/20/ES (Direktiva o odobritvi), v katerih Komisija ugotavlja, da ▐razlike pri izvajanju, s strani nacionalnih regulativnih organov, regulativnih nalog, določenih v tej direktivi in posebnih direktivah,
  ustvarjajo
  oviro za notranji trg, lahko Komisija, ob doslednem upoštevanju mnenja organa
  BERT
  , če to obstaja, izda ▐ sklep o usklajeni uporabi določb iz te direktive in posebnih direktiv za nadaljnje doseganje ciljev iz člena 8.
  ▐

  2.   Sklep iz odstavka 1, ki je namenjen spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejme v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 22(3). ▐

  3.   Ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom 1, lahko vključujejo identifikacijo usklajenega ali koordiniranega pristopa za obravnavo naslednjih vprašanj:






  a) | doslednega izvajanja regulativnih pristopov, vključno s sistemsko obravnavo novih storitev,
  podnacionalnih trgov in čezmejnih poslovnih elektronskih komunikacijskih storitev
  ; |
| --- | --- | --- |

(21)

Člen 19 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 19

Postopki usklajevanja

1.   Brez poseganja v člen 9 te direktive in v člena 6 in 8 Direktive 2002/20/ES (Direktiva o odobritvi), v katerih Komisija ugotavlja, da ▐razlike pri izvajanju, s strani nacionalnih regulativnih organov, regulativnih nalog, določenih v tej direktivi in posebnih direktivah,
  ustvarjajo
  oviro za notranji trg, lahko Komisija, ob doslednem upoštevanju mnenja organa
  BERT
  , če to obstaja, izda ▐ sklep o usklajeni uporabi določb iz te direktive in posebnih direktiv za nadaljnje doseganje ciljev iz člena 8.

▐

2.   Sklep iz odstavka 1, ki je namenjen spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejme v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 22(3). ▐

3.   Ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom 1, lahko vključujejo identifikacijo usklajenega ali koordiniranega pristopa za obravnavo naslednjih vprašanj:

a)

doslednega izvajanja regulativnih pristopov, vključno s sistemsko obravnavo novih storitev,
  podnacionalnih trgov in čezmejnih poslovnih elektronskih komunikacijskih storitev
  ;

| b) | vprašanj v zvezi s številčenjem, imenovanjem in naslavljanjem, vključno s številskimi območji, prenosljivostjo številk in identifikatorjev, sistemi za prevajanje številk in naslovov ter dostopom do storitev v sili 112; |
| --- | --- |

b)

vprašanj v zvezi s številčenjem, imenovanjem in naslavljanjem, vključno s številskimi območji, prenosljivostjo številk in identifikatorjev, sistemi za prevajanje številk in naslovov ter dostopom do storitev v sili 112;

| c) | potrošniških vprašanj,
  ki niso zajeta z Direktivo 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah), zlasti v zvezi
  z dostopnostjo za končne uporabnike invalide do elektronskih komunikacijskih storitev in opreme; |
| --- | --- |

c)

potrošniških vprašanj,
  ki niso zajeta z Direktivo 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah), zlasti v zvezi
  z dostopnostjo za končne uporabnike invalide do elektronskih komunikacijskih storitev in opreme;

| d) | regulativnega računovodstva,
  vključno z izračunom naložbenega tveganja
  .
  ▐“ |
| --- | --- |

d)

regulativnega računovodstva,
  vključno z izračunom naložbenega tveganja
  .

▐“

| (22) | Člen 20(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Pri sporu med ponudniki storitev v zvezi z obstoječimi obveznostmi, uvedenimi s to direktivo ali posebnimi direktivami, kjer je ena stranka podjetje, ki zagotavlja elektronska komunikacijska omrežja ali storitve v državi članici, izda zadevni nacionalni regulativni organ na zahtevo katere koli stranke in brez poseganja v določbe odstavka 2 zavezujočo odločbo za čimprejšnjo rešitev spora, vsekakor pa v štirih mesecih, razen v izjemnih primerih. Zadevna država članica zahteva, da vse stranke tesno sodelujejo z nacionalnim regulativnim organom.“ |
| --- | --- |

(22)

Člen 20(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Pri sporu med ponudniki storitev v zvezi z obstoječimi obveznostmi, uvedenimi s to direktivo ali posebnimi direktivami, kjer je ena stranka podjetje, ki zagotavlja elektronska komunikacijska omrežja ali storitve v državi članici, izda zadevni nacionalni regulativni organ na zahtevo katere koli stranke in brez poseganja v določbe odstavka 2 zavezujočo odločbo za čimprejšnjo rešitev spora, vsekakor pa v štirih mesecih, razen v izjemnih primerih. Zadevna država članica zahteva, da vse stranke tesno sodelujejo z nacionalnim regulativnim organom.“

| (23) | Člen 21 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 21


  Reševanje čezmejnih sporov

  1.   Pri čezmejnem sporu, ki nastane po tej direktivi ali posebnih direktivah med strankami v različnih državah članicah in za katerega so pristojni nacionalni regulativni organi iz več kot ene države članice, se uporabljajo določbe iz odstavkov 2, 3 in 4.
  2.   Vsaka stranka lahko spor predloži zadevnim nacionalnim regulativnim organom. Zadevni nacionalni regulativni organi usklajujejo svoja prizadevanja
  organu BERT
  , da bi
  s sprejetjem skupnega sklepa po najboljših močeh in v skladu s cilji iz člena 8 rešili spor.
  Vse obveznosti, ki jih podjetju naložijo nacionalni regulativni organi pri reševanju spora, so v skladu z določbami te direktive in posebnih direktiv.


  Vsak nacionalni regulativni organ, ki je pristojen v takšnem sporu, lahko od organa
  BERT
  zahteva, da po členu 18 Uredbe (ES) št. .../2008 [o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za telekomunikacije (organ BERT)] izda priporočilo v zvezi z ukrepom, ki se sprejme v skladu z določbami Okvirne direktive in/ali posebnih direktiv za rešitev spora.
  Če organ
  BERT
  prejme takšno zahtevo, nacionalni regulativni organ s pristojnostjo v katerem koli vidiku spora v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. .../2008 [o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za telekomunikacije (organ BERT)] počaka na priporočilo organa
  BERT
  , preden sprejme ukrep za reševanje spora, brez poseganja v možnost nacionalnih regulativnih organov, da, kjer je potrebno, sprejmejo nujne ukrepe.
  Vsaka obveznost, ki jo podjetju naloži nacionalni regulativni organ pri reševanju spora, upošteva določbe te direktive ali posebnih direktiv in čim bolj upošteva priporočilo, ki ga izda organ
  BERT
  v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. .../2008 [o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za telekomunikacije (organ BERT)].
  3.   Države članice lahko nacionalnim regulativnim organom omogočijo, da skupaj zavrnejo rešitev spora, kadar obstajajo drugi mehanizmi, vključno s poravnavo, ki bi bolje prispevali k pravočasni rešitvi spora v skladu z določbami člena 8.
  O tem takoj obvestijo stranke. Če spor po štirih mesecih ni rešen in če ▐ stranka
  , katere pravice so bile kršene,
  ni predložila zadeve sodišču in če katera koli stranka to zahteva, nacionalni regulativni organi uskladijo svoja prizadevanja za
  sprejem skupnega sklepa za čim boljšo
  rešitev spora v skladu z določbami iz člena 8 in ob doslednem upoštevanju priporočila, ki ga izda organ BERT
  v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. .../2008 [o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za telekomunikacije (organ BERT)].
  4.   Postopek iz odstavka 2 ne preprečuje nobeni stranki, da bi vložila tožbo pri sodišču.“ |
| --- | --- |

(23)

Člen 21 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 21

Reševanje čezmejnih sporov

1.   Pri čezmejnem sporu, ki nastane po tej direktivi ali posebnih direktivah med strankami v različnih državah članicah in za katerega so pristojni nacionalni regulativni organi iz več kot ene države članice, se uporabljajo določbe iz odstavkov 2, 3 in 4.

2.   Vsaka stranka lahko spor predloži zadevnim nacionalnim regulativnim organom. Zadevni nacionalni regulativni organi usklajujejo svoja prizadevanja
  organu BERT
  , da bi
  s sprejetjem skupnega sklepa po najboljših močeh in v skladu s cilji iz člena 8 rešili spor.
  Vse obveznosti, ki jih podjetju naložijo nacionalni regulativni organi pri reševanju spora, so v skladu z določbami te direktive in posebnih direktiv.

Vsak nacionalni regulativni organ, ki je pristojen v takšnem sporu, lahko od organa
  BERT
  zahteva, da po členu 18 Uredbe (ES) št. .../2008 [o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za telekomunikacije (organ BERT)] izda priporočilo v zvezi z ukrepom, ki se sprejme v skladu z določbami Okvirne direktive in/ali posebnih direktiv za rešitev spora.

Če organ
  BERT
  prejme takšno zahtevo, nacionalni regulativni organ s pristojnostjo v katerem koli vidiku spora v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. .../2008 [o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za telekomunikacije (organ BERT)] počaka na priporočilo organa
  BERT
  , preden sprejme ukrep za reševanje spora, brez poseganja v možnost nacionalnih regulativnih organov, da, kjer je potrebno, sprejmejo nujne ukrepe.

Vsaka obveznost, ki jo podjetju naloži nacionalni regulativni organ pri reševanju spora, upošteva določbe te direktive ali posebnih direktiv in čim bolj upošteva priporočilo, ki ga izda organ
  BERT
  v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. .../2008 [o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za telekomunikacije (organ BERT)].

3.   Države članice lahko nacionalnim regulativnim organom omogočijo, da skupaj zavrnejo rešitev spora, kadar obstajajo drugi mehanizmi, vključno s poravnavo, ki bi bolje prispevali k pravočasni rešitvi spora v skladu z določbami člena 8.

O tem takoj obvestijo stranke. Če spor po štirih mesecih ni rešen in če ▐ stranka
  , katere pravice so bile kršene,
  ni predložila zadeve sodišču in če katera koli stranka to zahteva, nacionalni regulativni organi uskladijo svoja prizadevanja za
  sprejem skupnega sklepa za čim boljšo
  rešitev spora v skladu z določbami iz člena 8 in ob doslednem upoštevanju priporočila, ki ga izda organ BERT
  v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. .../2008 [o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za telekomunikacije (organ BERT)].

4.   Postopek iz odstavka 2 ne preprečuje nobeni stranki, da bi vložila tožbo pri sodišču.“

| (24) | Vstavi se naslednji člen 21a:
  „Člen 21a


  Kazni

  Države članice določijo kazni, ki se uporabljajo za kršitve nacionalnih določb, sprejetih v skladu s to direktivo in posebnimi direktivami, in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev njihovega izvajanja. Predvidene kazni morajo biti
  ustrezne,
  učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice o teh določbah uradno obvestijo Komisijo najpozneje do ... (22) in ji takoj sporočijo vse poznejše spremembe, ki vplivajo na te določbe.“ |
| --- | --- |

(24)

Vstavi se naslednji člen 21a:

„Člen 21a

Kazni

Države članice določijo kazni, ki se uporabljajo za kršitve nacionalnih določb, sprejetih v skladu s to direktivo in posebnimi direktivami, in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev njihovega izvajanja. Predvidene kazni morajo biti
  ustrezne,
  učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice o teh določbah uradno obvestijo Komisijo najpozneje do ... (22) in ji takoj sporočijo vse poznejše spremembe, ki vplivajo na te določbe.“

| (25) | Člen 22 se spremeni:








  (a) | Vstavi se naslednji odstavek:


  „
  1a.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1 Komisiji pri sprejetju ukrepov v skladu z členom 9c pomaga Odbor za radijski spekter iz člena 3(1) Odločbe št. 676/2002/ES.
  “ |
| --- | --- | --- |

(25)

Člen 22 se spremeni:

(a)

Vstavi se naslednji odstavek:

„
  1a.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1 Komisiji pri sprejetju ukrepov v skladu z členom 9c pomaga Odbor za radijski spekter iz člena 3(1) Odločbe št. 676/2002/ES.
  “

| (b) | Odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.“ |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.“

| (c) | Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1), (2), (4) in (6) ter člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.“ |
| --- | --- |

(c)

Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1), (2), (4) in (6) ter člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.“

| (26) | Člen 27 se izbriše. |
| --- | --- |

(26)

Člen 27 se izbriše.

| (27) | Priloga I
  se
  izbriše, Priloga II se spremeni v skladu s prilogo k tej direktivi. |
| --- | --- |

(27)

Priloga I
  se
  izbriše, Priloga II se spremeni v skladu s prilogo k tej direktivi.

Člen 2

Spremembe Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu)

Direktiva 2002/19/ES se spremeni, kot sledi:

| (1) | Člen 2 se spremeni:








  (a) | Točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „a) | „dostop“ pomeni zagotovitev razpoložljivosti naprav in/ali storitev drugemu podjetju pod določenimi pogoji, bodisi na izključni ali neizključni podlagi, za zagotavljanje elektronskih komunikacijskih storitev
  vključno z
  dobavo storitev informacijske družbe ali storitev radiodifuzijskih vsebin. Med drugim zajema: dostop do omrežnih elementov in pripadajočih naprav, ki lahko vključuje tudi priključitev opreme s fiksnimi ali nefiksnimi sredstvi (zlasti to vključuje dostop do krajevne zanke ter naprav in storitev, ki so potrebne za zagotavljanje storitev prek krajevne zanke); dostop do fizične infrastrukture, vključno z zgradbami, kanali in drogovi; dostop do ustreznih sistemov programske opreme, vključno s sistemi za podporo obratovanja; dostop do pretvorbe številk ali do sistemov, ki zagotavljajo enakovredno delovanje;
  dostop ponudnikov imeniških storitev do potrebnih informacij o naročnikih in do mehanizmov za povrnitev zneskov, zaračunanih končnim uporabnikom;
  dostop do fiksnih in mobilnih omrežij, zlasti za gostovanja; dostop do sistemov s pogojnim dostopom za digitalne televizijske storitve in dostop do virtualnih omrežnih storitev.“ |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Člen 2 se spremeni:

(a)

Točka (a) nadomesti z naslednjim:

„a)

„dostop“ pomeni zagotovitev razpoložljivosti naprav in/ali storitev drugemu podjetju pod določenimi pogoji, bodisi na izključni ali neizključni podlagi, za zagotavljanje elektronskih komunikacijskih storitev
  vključno z
  dobavo storitev informacijske družbe ali storitev radiodifuzijskih vsebin. Med drugim zajema: dostop do omrežnih elementov in pripadajočih naprav, ki lahko vključuje tudi priključitev opreme s fiksnimi ali nefiksnimi sredstvi (zlasti to vključuje dostop do krajevne zanke ter naprav in storitev, ki so potrebne za zagotavljanje storitev prek krajevne zanke); dostop do fizične infrastrukture, vključno z zgradbami, kanali in drogovi; dostop do ustreznih sistemov programske opreme, vključno s sistemi za podporo obratovanja; dostop do pretvorbe številk ali do sistemov, ki zagotavljajo enakovredno delovanje;
  dostop ponudnikov imeniških storitev do potrebnih informacij o naročnikih in do mehanizmov za povrnitev zneskov, zaračunanih končnim uporabnikom;
  dostop do fiksnih in mobilnih omrežij, zlasti za gostovanja; dostop do sistemov s pogojnim dostopom za digitalne televizijske storitve in dostop do virtualnih omrežnih storitev.“

| (b) | Točka (e) se nadomesti z naslednjim:








  „
  e) | „krajevna zanka“ pomeni fizični vod, ki povezuje omrežno priključno točko z glavnim razdelilnikom ali enakovredno napravo v fiksnem javnem elektronskem komunikacijskem omrežju.
  “ |
| --- | --- | --- |

(b)

Točka (e) se nadomesti z naslednjim:

„
  e)

„krajevna zanka“ pomeni fizični vod, ki povezuje omrežno priključno točko z glavnim razdelilnikom ali enakovredno napravo v fiksnem javnem elektronskem komunikacijskem omrežju.
  “

| (2) | Člen 4(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Operaterji javnih komunikacijskih omrežij imajo pravico in, kadar tako zahtevajo druga za to pooblaščena podjetja po členu 4 Direktive 2002/20/ES (Direktiva o odobritvi), obveznost, da se pogajajo o medomrežnem povezovanju drug z drugim, da bi zagotovili javnosti dostopne elektronske komunikacijske storitve
  ali radiodifuzijske vsebine ali storitve informacijske družbe
  , s čimer bi zagotovili tudi medobratovalnost storitev v celotni Skupnosti Operaterji ponudijo drugim podjetjem dostop in medomrežno povezovanje pod pogoji, skladnimi z obveznostmi, ki jih naloži nacionalni regulativni organ v skladu s členi 5 do 8.
  Vendar pa pogoji za medomrežno povezovanje ne smejo povzročiti neupravičenih ovir za medobratovalnost.
  “ |
| --- | --- |

(2)

Člen 4(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Operaterji javnih komunikacijskih omrežij imajo pravico in, kadar tako zahtevajo druga za to pooblaščena podjetja po členu 4 Direktive 2002/20/ES (Direktiva o odobritvi), obveznost, da se pogajajo o medomrežnem povezovanju drug z drugim, da bi zagotovili javnosti dostopne elektronske komunikacijske storitve
  ali radiodifuzijske vsebine ali storitve informacijske družbe
  , s čimer bi zagotovili tudi medobratovalnost storitev v celotni Skupnosti Operaterji ponudijo drugim podjetjem dostop in medomrežno povezovanje pod pogoji, skladnimi z obveznostmi, ki jih naloži nacionalni regulativni organ v skladu s členi 5 do 8.
  Vendar pa pogoji za medomrežno povezovanje ne smejo povzročiti neupravičenih ovir za medobratovalnost.
  “

| (3) | Člen 5 se spremeni:






  (a) | Odstavka 1 in 2
  se
  nadomestita
  z naslednjim:
  „
  1.
     
  Nacionalni regulativni organi pri izpolnjevanju ciljev iz člena 8 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva) spodbujajo in, kjer je primerno, zagotovijo primeren dostop in medomrežno povezovanje ter medobratovalnost storitev v skladu z določbami te direktive, svojo dolžnost pa izvajajo na način, ki pospešuje učinkovitost, trajnostno konkurenco, naložbe in inovacije in prinaša končnim uporabnikom največje možne koristi.




  Nacionalni regulativni organi lahko brez poseganja v ukrepe, ki utegnejo biti sprejeti v skladu s členom 8 v zvezi s podjetji s pomembno tržno močjo, naložijo zlasti:










  a) | obveznosti za podjetja, ki nadzorujejo dostop do končnih uporabnikov, v utemeljenih primerih vključno z obveznostjo medomrežnega povezovanja svojih omrežij, če to še ni bilo storjeno, ali omogočanje medobratovalnih storitev, vključno z mehanizmi za povračilo zneskov, zaračunanih končim uporabnikom, ponudnikom storitev pod pravičnimi, preglednimi in razumnimi pogoji, v obsegu, ki je potreben za zagotovitev povezljivosti med obema koncema ali pravičnega in razumnega dostopa storitev tretjih strank, kot so imeniške storitve. |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

Člen 5 se spremeni:

(a)

Odstavka 1 in 2
  se
  nadomestita
  z naslednjim:

„
  1.
     
  Nacionalni regulativni organi pri izpolnjevanju ciljev iz člena 8 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva) spodbujajo in, kjer je primerno, zagotovijo primeren dostop in medomrežno povezovanje ter medobratovalnost storitev v skladu z določbami te direktive, svojo dolžnost pa izvajajo na način, ki pospešuje učinkovitost, trajnostno konkurenco, naložbe in inovacije in prinaša končnim uporabnikom največje možne koristi.

Nacionalni regulativni organi lahko brez poseganja v ukrepe, ki utegnejo biti sprejeti v skladu s členom 8 v zvezi s podjetji s pomembno tržno močjo, naložijo zlasti:

a)

obveznosti za podjetja, ki nadzorujejo dostop do končnih uporabnikov, v utemeljenih primerih vključno z obveznostjo medomrežnega povezovanja svojih omrežij, če to še ni bilo storjeno, ali omogočanje medobratovalnih storitev, vključno z mehanizmi za povračilo zneskov, zaračunanih končim uporabnikom, ponudnikom storitev pod pravičnimi, preglednimi in razumnimi pogoji, v obsegu, ki je potreben za zagotovitev povezljivosti med obema koncema ali pravičnega in razumnega dostopa storitev tretjih strank, kot so imeniške storitve.

| b) | obveznosti za obratovalce, da zagotovijo dostop do drugih naprav iz Dela II Priloge I pod pravičnimi, primernimi in nediskriminacijskimi pogoji, v obsegu, ki je potreben, da se končnim uporabnikom zagotovi dostopnost digitalnih radijskih in televizijskih radiodifuzijskih storitev, ki jih je določila država članica. |
| --- | --- |

b)

obveznosti za obratovalce, da zagotovijo dostop do drugih naprav iz Dela II Priloge I pod pravičnimi, primernimi in nediskriminacijskimi pogoji, v obsegu, ki je potreben, da se končnim uporabnikom zagotovi dostopnost digitalnih radijskih in televizijskih radiodifuzijskih storitev, ki jih je določila država članica.

2.   Obveznosti in pogoji, naloženi v skladu z odstavkom 1 ▐ , morajo biti objektivni, pregledni, sorazmerni in nediskriminatorni, izvajati pa se morajo v skladu s postopki iz
  členov 6, 7 in 7a
  Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).

Pri ocenjevanju sorazmernosti obveznosti in pogojev, ki bodo uvedeni, nacionalni regulativni organi upoštevajo razlike v konkurenčnih pogojih, ki obstajajo med območji v njihovi državi članici.
  “

| (b) | Odstavka 3 in 4 se izbrišeta. |
| --- | --- |

(b)

Odstavka 3 in 4 se izbrišeta.

| (4) | Člen 6(2) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Z vidika tržnega in tehnološkega razvoja lahko Komisija sprejme izvedbene ukrepe za spremembo Priloge I. Ti ukrepi, ki so namenjeni spremembam nebistvenih elementov te direktive, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3). ▐
  Pri pripravi določb iz tega odstavka lahko Komisiji pomaga
  Organ evropskih regulatorjev za telekomunikacije (organ BERT)
  .“ |
| --- | --- |

(4)

Člen 6(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Z vidika tržnega in tehnološkega razvoja lahko Komisija sprejme izvedbene ukrepe za spremembo Priloge I. Ti ukrepi, ki so namenjeni spremembam nebistvenih elementov te direktive, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3). ▐

Pri pripravi določb iz tega odstavka lahko Komisiji pomaga
  Organ evropskih regulatorjev za telekomunikacije (organ BERT)
  .“

| (5) | Člen 7 se izbriše. |
| --- | --- |

(5)

Člen 7 se izbriše.

| (6) | Člen 8 se spremeni:






  (a) | V odstavku 1 se „členih 9 do 13“ nadomesti s „členih 9 do 13a“. |
| --- | --- | --- |

(6)

Člen 8 se spremeni:

(a)

V odstavku 1 se „členih 9 do 13“ nadomesti s „členih 9 do 13a“.

| (b) | Odstavek 2 se nadomesti z:


  „
  2.
     
  Če je obratovalec na podlagi analize trga, ki je bila opravljena v skladu s členom 16 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva), določen kot obratovalec s pomembno tržno močjo na določenem trgu, mu nacionalni regulativni organi naložijo, če je to primerno, obveznosti iz členov 9 do 13 te direktive v skladu s postopkom iz člena 7a Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).
  “ |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 2 se nadomesti z:

„
  2.
     
  Če je obratovalec na podlagi analize trga, ki je bila opravljena v skladu s členom 16 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva), določen kot obratovalec s pomembno tržno močjo na določenem trgu, mu nacionalni regulativni organi naložijo, če je to primerno, obveznosti iz členov 9 do 13 te direktive v skladu s postopkom iz člena 7a Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).
  “

| (c) | Odstavek 3 se spremeni:






  (i) | Prvi pododstavek se spremeni:






  — | v prvi alinei se „členov 5(1), 5(2) in 6“ nadomesti s „členov 5(1) in 6“; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

Odstavek 3 se spremeni:

(i)

Prvi pododstavek se spremeni:

—

v prvi alinei se „členov 5(1), 5(2) in 6“ nadomesti s „členov 5(1) in 6“;

| — | v drugi alinei se „Direktiva 97/66/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 1997 v zvezi z obdelavo osebnih podatkov in varstvom zasebnosti v telekomunikacijskem sektorju (23)“ nadomesti z „Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (24)“ |
| --- | --- |

—

v drugi alinei se „Direktiva 97/66/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 1997 v zvezi z obdelavo osebnih podatkov in varstvom zasebnosti v telekomunikacijskem sektorju (23)“ nadomesti z „Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (24)“

| (ii) | Naslednji stavek se vključi kot drugi stavek drugega pododstavka:
  „Komisija v čim večji meri upošteva mnenje organa, predloženo v skladu s členom 4(3)(m) Uredbe (ES) št. .../2008 [o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za telekomunikacije (organ BERT)].“ |
| --- | --- |

(ii)

Naslednji stavek se vključi kot drugi stavek drugega pododstavka:

„Komisija v čim večji meri upošteva mnenje organa, predloženo v skladu s členom 4(3)(m) Uredbe (ES) št. .../2008 [o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za telekomunikacije (organ BERT)].“

| (7) | Člen 9 se spremeni:










  (a) | Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:


  „
  1.
     
  Nacionalni regulativni organi lahko obratovalcem v skladu z določbami člena 8 naložijo obveznosti za preglednost glede na medomrežno povezovanje in/ali dostop, tako da od njih zahtevajo, da objavijo določene informacije, na primer računovodske informacije, tehnične specifikacije, značilnosti omrežja, omejitve dostopa do storitev in uporab, politike upravljanja prometa, določila in pogoje za zagotavljanje in uporabo ter cene.
  “ |
| --- | --- | --- |

(7)

Člen 9 se spremeni:

(a)

Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„
  1.
     
  Nacionalni regulativni organi lahko obratovalcem v skladu z določbami člena 8 naložijo obveznosti za preglednost glede na medomrežno povezovanje in/ali dostop, tako da od njih zahtevajo, da objavijo določene informacije, na primer računovodske informacije, tehnične specifikacije, značilnosti omrežja, omejitve dostopa do storitev in uporab, politike upravljanja prometa, določila in pogoje za zagotavljanje in uporabo ter cene.
  “

| (b) | Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:


  „
  4.
     
  Kadar se za obratovalca na podlagi člena 14 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva) ugotovi, da ima pomembno tržno moč na zadevnem trgu glede lokalnega dostopa na fiksni lokaciji, nacionalni regulativni organi ne glede na odstavek 3 poskrbijo za objavo referenčne ponudbe, ki vsebuje vsaj elemente iz Priloge II.
  “ |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„
  4.
     
  Kadar se za obratovalca na podlagi člena 14 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva) ugotovi, da ima pomembno tržno moč na zadevnem trgu glede lokalnega dostopa na fiksni lokaciji, nacionalni regulativni organi ne glede na odstavek 3 poskrbijo za objavo referenčne ponudbe, ki vsebuje vsaj elemente iz Priloge II.
  “

| (c) | Odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:
  „5.   Komisija lahko sprejme potrebne spremembe Priloge II za njeno prilagoditev tehnološkemu in tržnemu razvoju. Ti ukrepi, ║namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3). V nujnih primerih lahko Komisija uporabi nujni postopek iz člena 14(4). Komisiji lahko pri izvajanju določb tega odstavka pomaga organ
  BERT
  .“ |
| --- | --- |

(c)

Odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Komisija lahko sprejme potrebne spremembe Priloge II za njeno prilagoditev tehnološkemu in tržnemu razvoju. Ti ukrepi, ║namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3). V nujnih primerih lahko Komisija uporabi nujni postopek iz člena 14(4). Komisiji lahko pri izvajanju določb tega odstavka pomaga organ
  BERT
  .“

| (8) | Člen 12 se nadomesti z naslednjim
  :
  „Člen 12


  Obveznost dostopa do posebnih omrežnih naprav ter njihove uporabe



  1.
     
  Nacionalni regulativni organ lahko v skladu z določbami člena 8 naloži obratovalcem obveznosti, da izpolnijo utemeljene zahteve za dostop do posebnih omrežnih elementov in pripadajočih naprav ter za njihovo uporabo, med drugim takrat, kadar nacionalni regulativni organ meni, da bi zavrnitev dostopa ali neprimerni pogoji s podobnim učinkom ovirali razvoj trajnostnega konkurenčnega maloprodajnega trga ali ne bi bili v interesu končnih uporabnikov.




  Od obratovalcev se med drugim zahteva, da:










  a) | omogočijo tretjim osebam dostop do določenih omrežnih elementov in/ali naprav, vključno z razvezanim dostopom do krajevne zanke; |
| --- | --- | --- |

(8)

Člen 12 se nadomesti z naslednjim
  :

„Člen 12

Obveznost dostopa do posebnih omrežnih naprav ter njihove uporabe

1.
     
  Nacionalni regulativni organ lahko v skladu z določbami člena 8 naloži obratovalcem obveznosti, da izpolnijo utemeljene zahteve za dostop do posebnih omrežnih elementov in pripadajočih naprav ter za njihovo uporabo, med drugim takrat, kadar nacionalni regulativni organ meni, da bi zavrnitev dostopa ali neprimerni pogoji s podobnim učinkom ovirali razvoj trajnostnega konkurenčnega maloprodajnega trga ali ne bi bili v interesu končnih uporabnikov.

Od obratovalcev se med drugim zahteva, da:

a)

omogočijo tretjim osebam dostop do določenih omrežnih elementov in/ali naprav, vključno z razvezanim dostopom do krajevne zanke;

| b) | se pogajajo v dobri veri s podjetji, ki zahtevajo dostop; |
| --- | --- |

b)

se pogajajo v dobri veri s podjetji, ki zahtevajo dostop;

| c) | ne zavrnejo že odobrenega dostopa do zmogljivosti; |
| --- | --- |

c)

ne zavrnejo že odobrenega dostopa do zmogljivosti;

| d) | izvajajo določene storitve v večjem obsegu za prodajo s strani tretjih oseb; |
| --- | --- |

d)

izvajajo določene storitve v večjem obsegu za prodajo s strani tretjih oseb;

| e) | odobrijo odprti dostop do tehničnih vmesnikov, protokolov ali drugih ključnih tehnologij, ki so nujno potrebni za medobratovalnost storitev ali storitev virtualnih omrežij; |
| --- | --- |

e)

odobrijo odprti dostop do tehničnih vmesnikov, protokolov ali drugih ključnih tehnologij, ki so nujno potrebni za medobratovalnost storitev ali storitev virtualnih omrežij;

| f) | zagotovijo kolokacije ali druge oblike souporabe zmogljivosti, vključno s souporabo vodov, zgradb ali vhodov v zgradbe,
  antenskih stolpov in drugih visokih podpornih naprav,
  drogov, vstopnih jaškov
  ,
  omar
  ter drugih omrežnih elementov, ki niso dejavni
  ; |
| --- | --- |

f)

zagotovijo kolokacije ali druge oblike souporabe zmogljivosti, vključno s souporabo vodov, zgradb ali vhodov v zgradbe,
  antenskih stolpov in drugih visokih podpornih naprav,
  drogov, vstopnih jaškov
  ,
  omar
  ter drugih omrežnih elementov, ki niso dejavni
  ;

| fa) | tretjim osebam zagotovijo referenčne ponudbe za omogočanje dostopa do vodov; |
| --- | --- |

fa)

tretjim osebam zagotovijo referenčne ponudbe za omogočanje dostopa do vodov;

| g) | opravijo določene storitve, potrebne za zagotovitev medobratovalnosti storitev med koncema za uporabnike, vključno z zagotovitvijo zmogljivosti za inteligentne omrežne storitve ali gostovanje v mobilnih omrežjih; |
| --- | --- |

g)

opravijo določene storitve, potrebne za zagotovitev medobratovalnosti storitev med koncema za uporabnike, vključno z zagotovitvijo zmogljivosti za inteligentne omrežne storitve ali gostovanje v mobilnih omrežjih;

| h) | zagotovijo dostop do sistemov za podporo obratovanja ali podobnih sistemov programske opreme, ki so potrebni za zagotovitev pravične konkurence pri izvajanju storitev; |
| --- | --- |

h)

zagotovijo dostop do sistemov za podporo obratovanja ali podobnih sistemov programske opreme, ki so potrebni za zagotovitev pravične konkurence pri izvajanju storitev;

| i) | med seboj povezujejo omrežja ali omrežne zmogljivosti; |
| --- | --- |

i)

med seboj povezujejo omrežja ali omrežne zmogljivosti;

| j) | zagotovijo dostop do pripadajočih storitev, kot je zmogljivost identitete, lokacije in prisotnosti. |
| --- | --- |

j)

zagotovijo dostop do pripadajočih storitev, kot je zmogljivost identitete, lokacije in prisotnosti.

Nacionalni regulativni organi lahko povežejo te obveznosti s pogoji v zvezi s pravičnostjo, sprejemljivostjo in pravočasnostjo.

2.
     
  Kadar nacionalni regulativni organi preučujejo, ali bi bilo treba naložiti obveznosti iz odstavka 1, in zlasti, kadar presojajo, ali bi take obveznosti bile sorazmerne s cilji iz člena 8 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva), upoštevajo zlasti naslednje dejavnike:

| a) | tehnično in gospodarsko upravičenost uporabe ali namestitve konkurenčnih naprav z vidika stopnje tržnega razvoja, pri čemer se upoštevata narava in vrsta vključenega medomrežnega povezovanja in dostopa, vključno z izvedljivostjo drugih proizvodov za dostop do nabavnega trga, kot je dostop do vodov; |
| --- | --- |

a)

tehnično in gospodarsko upravičenost uporabe ali namestitve konkurenčnih naprav z vidika stopnje tržnega razvoja, pri čemer se upoštevata narava in vrsta vključenega medomrežnega povezovanja in dostopa, vključno z izvedljivostjo drugih proizvodov za dostop do nabavnega trga, kot je dostop do vodov;

| b) | izvedljivost zagotovitve predlaganega dostopa v zvezi z razpoložljivo kapaciteto; |
| --- | --- |

b)

izvedljivost zagotovitve predlaganega dostopa v zvezi z razpoložljivo kapaciteto;

| c) | začetno vlaganje imetnika naprave, pri čemer se upoštevajo vse javne naložbe in tveganja v zvezi z vlaganjem, vključno z ustrezno delitvijo tveganja med obratovalci, ki imajo dostop do novih naprav; |
| --- | --- |

c)

začetno vlaganje imetnika naprave, pri čemer se upoštevajo vse javne naložbe in tveganja v zvezi z vlaganjem, vključno z ustrezno delitvijo tveganja med obratovalci, ki imajo dostop do novih naprav;

| d) | potreba po dolgoročnem varstvu konkurence, zlasti tiste, ki temelji na infrastrukturi; |
| --- | --- |

d)

potreba po dolgoročnem varstvu konkurence, zlasti tiste, ki temelji na infrastrukturi;

| e) | vse zadevne pravice intelektualne lastnine, kadar je to primerno; |
| --- | --- |

e)

vse zadevne pravice intelektualne lastnine, kadar je to primerno;

| f) | zagotavljanje vseevropskih storitev. |
| --- | --- |

f)

zagotavljanje vseevropskih storitev.

3.   Kadar nacionalni regulativni organi operaterju naložijo obveznosti zagotavljanja dostopa v skladu z določbami tega člena, lahko določijo tehnične ali operativne pogoje, ki jih morajo ponudnik in/ali upravičenci do takšnega dostopa izpolnjevati, kjer je to potrebno, da se zagotovi normalno delovanje omrežja. Obveznosti upoštevanja posebnih tehničnih standardov ali specifikacij so skladne s standardi in specifikacijami, določenimi v skladu s
  členom 17
  Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).“

| (9) | Člen 13 se spremeni:










  (a) | Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim
  :
  „
  1.
     
  Nacionalni regulativni organ lahko v primerih, kadar analiza trga pokaže, da pomanjkanje učinkovite konkurence pomeni, da utegne zadevni operater zadržati cene na previsoki ravni ali uporabiti razkorak cen v škodo končnih uporabnikov, v skladu z določbami člena 8 naloži obveznosti v zvezi s pokrivanjem stroškov in cenovnim nadzorom, vključno z obveznostmi za stroškovno naravnanost cen in obveznostmi glede sistemov stroškovnega računovodstva, da se zagotovijo določene vrste medomrežnega povezovanja in/ali dostopa. Nacionalni regulativni organi upoštevajo naložbe obratovalca in mu zagotovijo primerno stopnjo donosnosti naložbe za ustrezno vložena sredstva ter brez poseganja v člen 19(3)(d) Direktive 2002/21/ES upoštevajo s tem povezana tveganja ter ustrezno delitev tveganja med vlagateljem in tistimi podjetji, ki imajo dostop do novih naprav, vključno z raznovrstnimi kratko- in dolgoročnimi ureditvami za delitev tveganja.
  “ |
| --- | --- | --- |

(9)

Člen 13 se spremeni:

(a)

Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim
  :

„
  1.
     
  Nacionalni regulativni organ lahko v primerih, kadar analiza trga pokaže, da pomanjkanje učinkovite konkurence pomeni, da utegne zadevni operater zadržati cene na previsoki ravni ali uporabiti razkorak cen v škodo končnih uporabnikov, v skladu z določbami člena 8 naloži obveznosti v zvezi s pokrivanjem stroškov in cenovnim nadzorom, vključno z obveznostmi za stroškovno naravnanost cen in obveznostmi glede sistemov stroškovnega računovodstva, da se zagotovijo določene vrste medomrežnega povezovanja in/ali dostopa. Nacionalni regulativni organi upoštevajo naložbe obratovalca in mu zagotovijo primerno stopnjo donosnosti naložbe za ustrezno vložena sredstva ter brez poseganja v člen 19(3)(d) Direktive 2002/21/ES upoštevajo s tem povezana tveganja ter ustrezno delitev tveganja med vlagateljem in tistimi podjetji, ki imajo dostop do novih naprav, vključno z raznovrstnimi kratko- in dolgoročnimi ureditvami za delitev tveganja.
  “

| (b) | Doda se naslednji odstavek:


  „
  5.
     
  Nacionalni regulativni organi zagotovijo, da je ureditev cen za dostop v okviru dolgoročnih pogodb o delitvi tveganja v skladu z dolgoročnimi povečanimi stroški učinkovitega operaterja, pri čemer se upošteva njegova stopnja preboja na nove trge, ter da cene za dostop v kratkoročnih pogodbah vključujejo premijo tveganja. Ta premija tveganja se postopno odpravi z povečanjem stopnje preboja trga. Za kratkoročne pogodbe, kjer se plača premija tveganja, se ne opravi preizkus pritiska na marže.
  “ |
| --- | --- |

(b)

Doda se naslednji odstavek:

„
  5.
     
  Nacionalni regulativni organi zagotovijo, da je ureditev cen za dostop v okviru dolgoročnih pogodb o delitvi tveganja v skladu z dolgoročnimi povečanimi stroški učinkovitega operaterja, pri čemer se upošteva njegova stopnja preboja na nove trge, ter da cene za dostop v kratkoročnih pogodbah vključujejo premijo tveganja. Ta premija tveganja se postopno odpravi z povečanjem stopnje preboja trga. Za kratkoročne pogodbe, kjer se plača premija tveganja, se ne opravi preizkus pritiska na marže.
  “

| (10) | Dodata se naslednja člena 13a in 13b:
  „Člen 13a


  Funkcionalna ločitev

  1.   Nacionalni regulativni organ lahko v skladu z določbami člena 8 in zlasti drugega pododstavka člena 8(3) vertikalno integriranemu podjetju
  kot izjemen ukrep
  naložijo obveznost, da dejavnosti, povezane z veleprodajnim zagotavljanjem izdelkov
  s fiksnim
  dostopom, prenese na neodvisno delujočo poslovno enoto.
  Ta poslovna enota izdelke in storitve dostopa dobavlja vsem podjetjem, vključno z drugimi poslovnimi enotami v okviru matičnega podjetja, v enakih časovnih okvirih in pod enakimi pogoji, vključno v zvezi s cenami in kakovostjo storitev, ter s pomočjo enakih sistemov in postopkov.
  2.   Kadar namerava nacionalni regulativni organ naložiti obveznost za funkcionalno ločitev, Komisiji predloži
  predlog
  , ki vključuje:






  a) | dokaz, da uvedba
  in izvrševanje
  ustreznih obveznosti
  v sprejemljivem časovnem obdobju, ob upoštevanju najboljše regulativne prakse,
  med tistimi, opredeljenimi v členih 9 do 13 za doseganje učinkovite konkurence po usklajeni analizi upoštevnih trgov v skladu s postopkom analize trga iz člena 16 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva),
  nista
  bila uspešna in ne bi bila uspešna pri doseganju učinkovite konkurence in da obstajajo pomembni in trajni problemi glede konkurence
  in
  nepopolnega trga, ki so ugotovljeni na mnogih
  analiziranih veleprodajnih
  proizvodnih trgih; |
| --- | --- | --- |

(10)

Dodata se naslednja člena 13a in 13b:

„Člen 13a

Funkcionalna ločitev

1.   Nacionalni regulativni organ lahko v skladu z določbami člena 8 in zlasti drugega pododstavka člena 8(3) vertikalno integriranemu podjetju
  kot izjemen ukrep
  naložijo obveznost, da dejavnosti, povezane z veleprodajnim zagotavljanjem izdelkov
  s fiksnim
  dostopom, prenese na neodvisno delujočo poslovno enoto.

Ta poslovna enota izdelke in storitve dostopa dobavlja vsem podjetjem, vključno z drugimi poslovnimi enotami v okviru matičnega podjetja, v enakih časovnih okvirih in pod enakimi pogoji, vključno v zvezi s cenami in kakovostjo storitev, ter s pomočjo enakih sistemov in postopkov.

2.   Kadar namerava nacionalni regulativni organ naložiti obveznost za funkcionalno ločitev, Komisiji predloži
  predlog
  , ki vključuje:

a)

dokaz, da uvedba
  in izvrševanje
  ustreznih obveznosti
  v sprejemljivem časovnem obdobju, ob upoštevanju najboljše regulativne prakse,
  med tistimi, opredeljenimi v členih 9 do 13 za doseganje učinkovite konkurence po usklajeni analizi upoštevnih trgov v skladu s postopkom analize trga iz člena 16 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva),
  nista
  bila uspešna in ne bi bila uspešna pri doseganju učinkovite konkurence in da obstajajo pomembni in trajni problemi glede konkurence
  in
  nepopolnega trga, ki so ugotovljeni na mnogih
  analiziranih veleprodajnih
  proizvodnih trgih;

| b) | dokaz, da v sprejemljivem časovnem obdobju ni možnosti za konkurenco, ki temelji na infrastrukturi, ali pa je ta možnost majhna; |
| --- | --- |

b)

dokaz, da v sprejemljivem časovnem obdobju ni možnosti za konkurenco, ki temelji na infrastrukturi, ali pa je ta možnost majhna;

| c) | analizo pričakovanega vpliva na regulativni organ, na podjetje,
  zlasti na delovno silo,
  in njegove spodbude za naložbe v omrežje in na druge zainteresirane strani, vključno zlasti z analizo pričakovanega vpliva na infrastrukturno konkurenco in možnih nastalih učinkov na potrošnike; |
| --- | --- |

c)

analizo pričakovanega vpliva na regulativni organ, na podjetje,
  zlasti na delovno silo,
  in njegove spodbude za naložbe v omrežje in na druge zainteresirane strani, vključno zlasti z analizo pričakovanega vpliva na infrastrukturno konkurenco in možnih nastalih učinkov na potrošnike;

| d) | analizo razlogov, zaradi katerih bi bila ta obveznost najbolj učinkovit ukrep za uresničevanje rešitev, namenjenih obravnavanju težav, ugotovljenih glede konkurence/nepopolnega trga
  . |
| --- | --- |

d)

analizo razlogov, zaradi katerih bi bila ta obveznost najbolj učinkovit ukrep za uresničevanje rešitev, namenjenih obravnavanju težav, ugotovljenih glede konkurence/nepopolnega trga
  .

▐

3.   
  Nacionalni regulativni organ v svoj predlog vključi osnutek predlaganega ukrepa, ki
  vsebuje naslednje elemente:

| a) | natančno naravo in stopnjo ločitve ▐; |
| --- | --- |

a)

natančno naravo in stopnjo ločitve ▐;

| b) | opredelitev sredstev ločene poslovne enote in izdelkov ali storitev, ki se bodo dobavljali tej enoti; |
| --- | --- |

b)

opredelitev sredstev ločene poslovne enote in izdelkov ali storitev, ki se bodo dobavljali tej enoti;

| c) | ureditev vodenja za zagotovitev neodvisnosti osebja, ki je zaposleno v ločeni poslovni enoti, ter ustrezno strukturo spodbud; |
| --- | --- |

c)

ureditev vodenja za zagotovitev neodvisnosti osebja, ki je zaposleno v ločeni poslovni enoti, ter ustrezno strukturo spodbud;

| d) | pravila za zagotovitev skladnosti z obveznostmi; |
| --- | --- |

d)

pravila za zagotovitev skladnosti z obveznostmi;

| e) | pravila za zagotovitev preglednosti operativnih postopkov, zlasti za druge zainteresirane strani; |
| --- | --- |

e)

pravila za zagotovitev preglednosti operativnih postopkov, zlasti za druge zainteresirane strani;

| f) | program spremljanja, namenjen zagotavljanju skladnosti, vključno z objavo letnega poročila. |
| --- | --- |

f)

program spremljanja, namenjen zagotavljanju skladnosti, vključno z objavo letnega poročila.

4.   Po odločbi Komisije o osnutku ukrepa, sprejetem v skladu s členom 8(3), nacionalni regulativni organ izvede usklajeno analizo različnih trgov, povezanih z dostopovnim omrežjem, v skladu s postopkom iz člena 16 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva). Nacionalni regulativni organ na podlagi svoje ocene naloži, ohrani, spremeni ali umakne obveznosti, v skladu s členoma 6 in 7 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).

5.   Za podjetje, za katero je bila uvedena funkcionalna ločitev, lahko velja katera koli obveznost, opredeljena v členih 9 do 13, na katerem koli posebnem trgu, na katerem je bilo podjetje označeno kot podjetje s pomembno tržno močjo v skladu s členom 16 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva), ali pa katera koli obveznost, ki jo Komisija odobri po tretjem odstavku člena 8.

Člen 13b

Prostovoljna ločitev vertikalno integriranega podjetja

1.   Podjetja, ki so bila označena kot operaterji s pomembno tržno močjo na enem ali na več upoštevnih trgih v skladu s členom 16 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva), nacionalni regulativni organ vnaprej obvestijo o tem, da nameravajo svoja sredstva krajevnega dostopovnega omrežja ali znaten del teh sredstev prenesti na ločeno pravno osebo z drugim lastnikom ali da nameravajo ustanoviti ločen poslovni subjekt, ki bo vsem maloprodajnim ponudnikom, vključno z njihovimi maloprodajnimi oddelki, dobavljal popolnoma enakovredne izdelke z dostopom.

2.   Nacionalni regulativni organ oceni učinek načrtovane transakcije na obstoječe regulativne obveznosti po Direktivi 2002/21/ES (Okvirna direktiva).

V ta namen nacionalni regulativni organ izvede usklajeno analizo različnih trgov, povezanih z dostopovnim omrežjem, v skladu s postopkom iz člena 16 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).

Na podlagi svoje ocene nacionalni regulativni organ naloži, ohrani, spremeni ali umakne obveznosti, v skladu s členoma 6 in 7 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).

3.   Za pravno in/ali operativno ločen poslovni subjekt lahko velja katera koli obveznost, opredeljena v členih 9 do 13, na katerem koli posebnem trgu, na katerem je bilo podjetje označeno kot podjetje s pomembno tržno močjo v skladu s členom 16 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva), ali pa katera koli obveznost, ki jo Komisija odobri po tretjem odstavku člena 8.“

| (11) | Člen 14(3) se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.“
  ▐ |
| --- | --- |

(11)

Člen 14(3) se nadomesti z naslednjim:

„3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.“

▐

| (12) | Priloga II se spremeni v skladu s prilogo k tej direktivi. |
| --- | --- |

(12)

Priloga II se spremeni v skladu s prilogo k tej direktivi.

Člen 3

Spremembe Direktive 2002/20/ES (Direktiva o odobritvi)

Direktiva 2002/20/ES se spremeni, kot sledi:

| (1) | Člen 2(2) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Naslednja opredelitev se tudi uporablja:
  „splošna odobritev“ pomeni pravni okvir, ki ga določi država članica ter se z njim v skladu s to direktivo zagotovijo pravice za zagotavljanje elektronskih komunikacijskih omrežij ali storitev in določijo obveznosti, značilne za to področje, ki utegnejo veljati za vse ali določene vrste elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev.“ |
| --- | --- |

(1)

Člen 2(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Naslednja opredelitev se tudi uporablja:

„splošna odobritev“ pomeni pravni okvir, ki ga določi država članica ter se z njim v skladu s to direktivo zagotovijo pravice za zagotavljanje elektronskih komunikacijskih omrežij ali storitev in določijo obveznosti, značilne za to področje, ki utegnejo veljati za vse ali določene vrste elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev.“

| (2) | Člen 3(2) se spremeni:







  (a) | Besedilo„členov 5, 6 in 7“se nadomesti s „členov 5, 6, 6a in 7“. |
| --- | --- | --- |

(2)

Člen 3(2) se spremeni:

(a)

Besedilo„členov 5, 6 in 7“se nadomesti s „členov 5, 6, 6a in 7“.

| (b) | Doda se naslednji pododstavek:


  „
  Podjetja, ki zagotavljajo čezmejne elektronske komunikacijske storitve podjetjem, ki imajo sedež v večih državah članicah, se enako obravnavajo v vseh državah članicah in se od njih lahko zahteva samo en poenostavljen postopek z uradnim obvestilom na zadevno državo članico.
  “ |
| --- | --- |

(b)

Doda se naslednji pododstavek:

„
  Podjetja, ki zagotavljajo čezmejne elektronske komunikacijske storitve podjetjem, ki imajo sedež v večih državah članicah, se enako obravnavajo v vseh državah članicah in se od njih lahko zahteva samo en poenostavljen postopek z uradnim obvestilom na zadevno državo članico.
  “

| (3) | Člen 5 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 5


  Pravice uporabe radijskih frekvenc in številk

  1.   Države članice
  pospešujejo
  uporabo ▐ radijskih frekvenc
  v skladu s splošno odobritvijo. Države članice lahko podelijo individualne pravice uporabe z namenom:






  a) | izogibanja
  možnosti
  škodljivih motenj; |
| --- | --- | --- |

(3)

Člen 5 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 5

Pravice uporabe radijskih frekvenc in številk

1.   Države članice
  pospešujejo
  uporabo ▐ radijskih frekvenc
  v skladu s splošno odobritvijo. Države članice lahko podelijo individualne pravice uporabe z namenom:

a)

izogibanja
  možnosti
  škodljivih motenj;

| b) | zagotavljanja tehnične kakovosti storitev; |
| --- | --- |

b)

zagotavljanja tehnične kakovosti storitev;

| c) | zagotavljanja učinkovite uporabe spektra; |
| --- | --- |

c)

zagotavljanja učinkovite uporabe spektra;

| d) | izpolnjevanja drugih ciljev splošnega interesa
  , ki so opredeljeni v nacionalni zakonodaji in skladni z zakonodajo Skupnosti; ali |
| --- | --- |

d)

izpolnjevanja drugih ciljev splošnega interesa
  , ki so opredeljeni v nacionalni zakonodaji in skladni z zakonodajo Skupnosti; ali

| e) | upoštevanja ukrepa v skladu s členom 6a. |
| --- | --- |

e)

upoštevanja ukrepa v skladu s členom 6a.

2.   
  Države
  članice
  individualne pravice za uporabo
  na zahtevo podelijo vsakemu podjetju ▐ ob upoštevanju določb členov 6, 6a, 7 in 11(1)(c) te direktive in vseh drugih predpisov, ki zagotavljajo učinkovito uporabo teh virov v skladu z Direktivo 2002/21/ES (Okvirna direktiva).

Brez poseganja v posebna merila
  in postopke
  , ki jih države članice

  sprejmejo
  za podelitev pravic uporabe radijskih frekvenc ponudnikom storitev radijskih ali televizijskih radiodifuzijskih vsebin za izpolnjevanje ciljev splošnega interesa v skladu z zakonodajo Skupnosti, se take pravice uporabe podeljujejo z
  odprtimi,
  objektivnimi, preglednimi, nediskriminatornimi in sorazmernimi postopki, v primeru radijskih frekvenc pa v skladu z določbami člena 9 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva). Postopki so
  lahko izjemoma zaprti
  v primerih, ko je podelitev individualnih pravic uporabe radijskih frekvenc ponudnikom storitev radijskih ali televizijskih radiodifuzijskih vsebin bistvena za izpolnjevanje določene obveznosti, ki jo država članica vnaprej opredeli
  in utemelji
  in je potrebna za doseganje cilja splošnega interesa v skladu z zakonodajo Skupnosti.

Pri podeljevanju pravice uporabe države članice opredelijo, ali lahko imetnik pravic te pravice prenese in pod kakšnimi pogoji. V primeru radijskih frekvenc so te določbe skladne s
  členoma 9 in 9b
  Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).

Kadar države članice podelijo pravice uporabe za določeno časovno obdobje, je trajanje primerno za zadevno storitev z vidika cilja, ki je ▐ določen
  , ob upoštevanju, da je potrebno ustrezno obdobje amortizacije naložb
  .

Ko se individualne pravice
  uporabe radijskih frekvenc
  podelijo
  za deset let ali več in ki
  jih
  podjetja v skladu s členom 9b Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva) ne morejo prenesti ali dati v zakup,
  pristojni nacionalni organ zagotovi, da merila za podelitev individualnih pravic uporabe še vedno veljajo, se uporabljajo in spoštujejo v času veljavnosti licence
  . Če
  navedena
  merila ▐ ne veljajo več, se individualna pravica spremeni v splošno odobritev za uporabo radijskih frekvenc, ob predhodnem obvestilu
  in po poteku sprejemljivega časovnega obdobja
  , ali pa pravica postane prosto prenosljiva ali na voljo za zakup med podjetji.

3.   Nacionalni regulativni organ sprejme, sporoči in objavi odločbe o
  odobritvi pravic
  uporabe čim prej po prejemu popolne vloge, in sicer v treh tednih za številke, ki so bile razporejene za posebne namene v okviru državnega načrta številčenja, v šestih tednih pa za radijske frekvence, ki so bile razporejene za elektronske
  komunikacijske storitve
  v okviru državnega frekvenčnega načrta. Drugo navedeni rok ne posega v noben veljavni mednarodni sporazum v zvezi z uporabo radijskih frekvenc ali orbitalnih leg.

4.   Kadar se po posvetovanju z zainteresiranimi strankami v skladu s členom 6 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva) sklene, da je treba pravice uporabe številk z izrednim gospodarskim pomenom podeliti s konkurenčnimi ali primerjalnimi izbirnimi postopki, lahko države članice podaljšajo najdaljši rok treh tednov še za največ
  nadaljnje
  tri tedne.

Za konkurenčne ali primerjalne izbirne postopke za radijske frekvence se uporablja člen 7.

5.   Države članice ne omejijo števila pravic uporabe, ki se podelijo, razen kadar je to potrebno za zagotovitev učinkovite uporabe radijskih frekvenc v skladu s členom 7.

6.   
  Pristojni nacionalni
  organi zagotovijo, da se radijske frekvence uporabljajo smotrno in učinkovito v skladu s
  členoma 8(2) in 9(2)
  Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva). Prav tako zagotovijo, da se konkurenca ne izkrivlja zaradi prenosa ali kopičenja pravic uporabe radijskih frekvenc. ▐ “

| (4) | Člen 6 se spremeni:






  (a) | Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Za splošno odobritev za zagotavljanje elektronskih komunikacijskih omrežij ali storitev ter pravice uporabe radijskih frekvenc in pravice uporabe številk lahko veljajo samo pogoji iz Priloge I. Ti pogoji morajo biti nediskriminatorni, sorazmerni in pregledni ter, v primeru pravic uporabe radijskih frekvenc, skladni s členom 9 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).“ |
| --- | --- | --- |

(4)

Člen 6 se spremeni:

(a)

Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Za splošno odobritev za zagotavljanje elektronskih komunikacijskih omrežij ali storitev ter pravice uporabe radijskih frekvenc in pravice uporabe številk lahko veljajo samo pogoji iz Priloge I. Ti pogoji morajo biti nediskriminatorni, sorazmerni in pregledni ter, v primeru pravic uporabe radijskih frekvenc, skladni s členom 9 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).“

| (b) | V odstavku 2 se „členih 16, 17, 18 in 19 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah)“ nadomesti s „členu 17 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah)“. |
| --- | --- |

(b)

V odstavku 2 se „členih 16, 17, 18 in 19 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah)“ nadomesti s „členu 17 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah)“.

| (c) | V odstavku 3 se beseda „Priloge“ nadomesti z besedo „Priloge I“. |
| --- | --- |

(c)

V odstavku 3 se beseda „Priloge“ nadomesti z besedo „Priloge I“.

| (5) | Vstavi se naslednji člen 6a ▐:
  „Člen 6a


  Usklajevalni ukrepi

  1.   
  Brez
  poseganja v
  člen 5(1) in (2)
  te direktive
  ter v člena 8b in 9 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva)
  lahko Komisija sprejme izvedbene ukrepe:






  a) | za opredelitev radiofrekvenčnih pasov, katerih uporaba mora biti predmet splošnih odobritev ▐; |
| --- | --- | --- |

(5)

Vstavi se naslednji člen 6a ▐:

„Člen 6a

Usklajevalni ukrepi

1.   
  Brez
  poseganja v
  člen 5(1) in (2)
  te direktive
  ter v člena 8b in 9 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva)
  lahko Komisija sprejme izvedbene ukrepe:

a)

za opredelitev radiofrekvenčnih pasov, katerih uporaba mora biti predmet splošnih odobritev ▐;

| b) | za opredelitev območij številčenja, ki jih je treba uskladiti na ravni Skupnosti; |
| --- | --- |

b)

za opredelitev območij številčenja, ki jih je treba uskladiti na ravni Skupnosti;

| c) | za uskladitev postopkov za dodelitev splošnih odobritev ali posameznih pravic uporabe radijskih frekvenc ali številk
  podjetjem, ki zagotavljajo vseevropska elektronska komunikacijska omrežja ali storitve
  ; |
| --- | --- |

c)

za uskladitev postopkov za dodelitev splošnih odobritev ali posameznih pravic uporabe radijskih frekvenc ali številk
  podjetjem, ki zagotavljajo vseevropska elektronska komunikacijska omrežja ali storitve
  ;

| d) | za uskladitev pogojev, določenih v Prilogi II v zvezi s splošnimi odobritvami ali individualnimi pravicami uporabe radijskih frekvenc ali številk
  podjetjem, ki zagotavljajo vseevropska elektronska komunikacijska omrežja ali storitve. |
| --- | --- |

d)

za uskladitev pogojev, določenih v Prilogi II v zvezi s splošnimi odobritvami ali individualnimi pravicami uporabe radijskih frekvenc ali številk
  podjetjem, ki zagotavljajo vseevropska elektronska komunikacijska omrežja ali storitve.

▐

Navedeni
  ukrepi, ▐ namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14a(3). ▐

2.   Ukrepi iz odstavka 1 lahko, kjer je to primerno, dopuščajo možnost ║ , da države članice podajo utemeljeno zahtevo za delno oprostitev in/ali začasno odstopanje od navedenih ukrepov.

Komisija oceni utemeljitev te zahteve, ob upoštevanju posebnega položaja v državi članici, in lahko odobri delno oprostitev ali začasno odstopanje ali oboje, pod pogojem, da to ne bi po nepotrebnem zavlačevalo izvajanja izvedbenih ukrepov iz odstavka 1 ali ustvarilo neupravičenih razlik v konkurenčnem ali regulativnem okolju med državami članicami.

▐“

| (6) | Člen 7 se spremeni:






  (a) | Odstavek 1 se spremeni:






  (i) | Uvodni stavek se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Če država članica razmišlja o omejitvi števila pravic uporabe, ki se podelijo za radijske frekvence, oziroma o podaljšanju trajanja obstoječih pravic, ki niso v skladu s pogoji, določenimi v takih pravicah, mora med drugim:“ |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

Člen 7 se spremeni:

(a)

Odstavek 1 se spremeni:

(i)

Uvodni stavek se nadomesti z naslednjim:

„1.   Če država članica razmišlja o omejitvi števila pravic uporabe, ki se podelijo za radijske frekvence, oziroma o podaljšanju trajanja obstoječih pravic, ki niso v skladu s pogoji, določenimi v takih pravicah, mora med drugim:“

| (ii) | Točka (c) se nadomesti z naslednjim:






  „c) | objavi vsako odločitev o omejitvi podeljevanja pravic uporabe ali o obnovitvi pravic uporabe z navedbo razlogov za to;“ |
| --- | --- | --- |

(ii)

Točka (c) se nadomesti z naslednjim:

„c)

objavi vsako odločitev o omejitvi podeljevanja pravic uporabe ali o obnovitvi pravic uporabe z navedbo razlogov za to;“

| (b) | Odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Kadar je treba omejiti podeljevanje pravic uporabe radijskih frekvenc, države članice podelijo take pravice na podlagi izbirnih meril, ki morajo biti objektivna, pregledna, nediskriminatorna in sorazmerna. Pri vseh izbirnih merilih morajo ustrezno upoštevati uresničitev ciljev člena 8 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva) in zahtev člena 9 te direktive.“ |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Kadar je treba omejiti podeljevanje pravic uporabe radijskih frekvenc, države članice podelijo take pravice na podlagi izbirnih meril, ki morajo biti objektivna, pregledna, nediskriminatorna in sorazmerna. Pri vseh izbirnih merilih morajo ustrezno upoštevati uresničitev ciljev člena 8 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva) in zahtev člena 9 te direktive.“

| (c) | V odstavku 5 se „členu 9“ nadomesti s „členu 9b“.
  ▐ |
| --- | --- |

(c)

V odstavku 5 se „členu 9“ nadomesti s „členu 9b“.

▐

| (7) | Člen 10 se spremeni:






  (a) | Odstavki 1, 2 in 3 se nadomestijo z naslednjim:
  „1.   Nacionalni regulativni organi spremljajo in nadzorujejo skladnost s pogoji splošne odobritve ali s pravicami uporabe in s posebnimi obveznostmi iz člena 6(2), v skladu s členom 11.
  Nacionalni regulativni organi lahko od podjetij, ki zagotavljajo elektronska komunikacijska omrežja ali storitve v okviru splošne odobritve ali imajo pravice uporabe radijskih frekvenc ali številk, zahtevajo, da v skladu s členom 11 posredujejo informacije, ki so potrebne za preverjanje izpolnjevanja pogojev iz splošne odobritve ali pravic uporabe ali izpolnjevanja posebnih obveznosti iz člena 6(2).
  2.   Kadar nacionalni regulativni organ meni, da podjetje ne izpolnjuje enega ali več pogojev iz splošne odobritve ali pravic uporabe ali ne izpolnjuje posebnih obveznosti iz člena 6(2), podjetje obvesti o teh ugotovitvah in mu da primerno priložnost, da v razumnem roku izrazi svoja stališča.
  3.   Zadevni organ lahko zahteva ustavitev kršitve iz odstavka 2 takoj ali pa v razumnem roku in sprejme ustrezne in sorazmerne ukrepe za zagotavljanje skladnosti.
  V zvezi s tem lahko države članice pooblastijo ustrezne organe, da naložijo:








  a) | odvračilne
  denarne kazni, kadar je to primerno
  , ki lahko vključujejo periodične kazni z retroaktivnim učinkom; in |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Člen 10 se spremeni:

(a)

Odstavki 1, 2 in 3 se nadomestijo z naslednjim:

„1.   Nacionalni regulativni organi spremljajo in nadzorujejo skladnost s pogoji splošne odobritve ali s pravicami uporabe in s posebnimi obveznostmi iz člena 6(2), v skladu s členom 11.

Nacionalni regulativni organi lahko od podjetij, ki zagotavljajo elektronska komunikacijska omrežja ali storitve v okviru splošne odobritve ali imajo pravice uporabe radijskih frekvenc ali številk, zahtevajo, da v skladu s členom 11 posredujejo informacije, ki so potrebne za preverjanje izpolnjevanja pogojev iz splošne odobritve ali pravic uporabe ali izpolnjevanja posebnih obveznosti iz člena 6(2).

2.   Kadar nacionalni regulativni organ meni, da podjetje ne izpolnjuje enega ali več pogojev iz splošne odobritve ali pravic uporabe ali ne izpolnjuje posebnih obveznosti iz člena 6(2), podjetje obvesti o teh ugotovitvah in mu da primerno priložnost, da v razumnem roku izrazi svoja stališča.

3.   Zadevni organ lahko zahteva ustavitev kršitve iz odstavka 2 takoj ali pa v razumnem roku in sprejme ustrezne in sorazmerne ukrepe za zagotavljanje skladnosti.

V zvezi s tem lahko države članice pooblastijo ustrezne organe, da naložijo:

a)

odvračilne
  denarne kazni, kadar je to primerno
  , ki lahko vključujejo periodične kazni z retroaktivnim učinkom; in

| b) | ukinitev storitve ali paketa storitev, ki bi lahko, v kolikor bi se nadaljevale, zelo škodile konkurenci, dokler niso izpolnjene obveznosti dostopa na podlagi analize trga, ki se izvede v skladu s členom 16 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).
  “ |
| --- | --- |

b)

ukinitev storitve ali paketa storitev, ki bi lahko, v kolikor bi se nadaljevale, zelo škodile konkurenci, dokler niso izpolnjene obveznosti dostopa na podlagi analize trga, ki se izvede v skladu s členom 16 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).
  “

| (b) | Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Ne glede na določbe odstavkov 2 in 3 lahko države članice pooblastijo ustrezni organ, da naloži podjetjem, kadar je to primerno, denarne kazni, ker niso posredovala informacij v skladu z obveznostmi iz člena 11(1)(a) ali (b) te direktive ali členu 9 Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu) v primernem roku, ki ga je določil nacionalni regulativni organ.“ |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Ne glede na določbe odstavkov 2 in 3 lahko države članice pooblastijo ustrezni organ, da naloži podjetjem, kadar je to primerno, denarne kazni, ker niso posredovala informacij v skladu z obveznostmi iz člena 11(1)(a) ali (b) te direktive ali členu 9 Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu) v primernem roku, ki ga je določil nacionalni regulativni organ.“

| (c) | Odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:
  „5.   Pri resnih
  ali
  ponavljajočih se kršitvah pogojev iz splošne odobritve, pravic uporabe ali posebnih obveznosti iz člena 6(2) lahko nacionalni regulativni organi preprečijo podjetju nadaljnje zagotavljanje elektronskih komunikacijskih omrežij ali storitev ali začasno ali stalno odvzamejo pravice uporabe, če ukrepi, namenjeni zagotovitvi skladnosti iz odstavka 3 tega člena, niso bili izpolnjeni. Sankcije in kazni, ki so učinkovite, sorazmerne in odvračilne, se lahko uporabijo za obdobje kršitve, četudi je bila kršitev nato odpravljena.“ |
| --- | --- |

(c)

Odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Pri resnih
  ali
  ponavljajočih se kršitvah pogojev iz splošne odobritve, pravic uporabe ali posebnih obveznosti iz člena 6(2) lahko nacionalni regulativni organi preprečijo podjetju nadaljnje zagotavljanje elektronskih komunikacijskih omrežij ali storitev ali začasno ali stalno odvzamejo pravice uporabe, če ukrepi, namenjeni zagotovitvi skladnosti iz odstavka 3 tega člena, niso bili izpolnjeni. Sankcije in kazni, ki so učinkovite, sorazmerne in odvračilne, se lahko uporabijo za obdobje kršitve, četudi je bila kršitev nato odpravljena.“

| (d) | Odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:
  „6.   Ne glede na določbe odstavkov 2, 3 in 5 lahko ustrezni organ, če ima dokaze o kršitvi pogojev iz splošne odobritve, pravic uporabe ali posebnih obveznosti iz člena 6(2), ki pomeni takojšnjo in resno grožnjo za javni red, javno varnost ali javno zdravje ali bo drugim ponudnikom ali uporabnikom elektronskih komunikacijskih omrežij ali storitev
  ali drugim uporabnikom radijskega spektra
  povzročila resne gospodarske ali obratovalne težave, sprejme nujne začasne ukrepe za odpravo tega stanja pred sprejetjem končne odločitve. Zadevno podjetje potem dobi ustrezno priložnost, da izrazi svoje stališče in predlaga rešitve. Če je primerno, lahko ustrezni organ potrdi začasne ukrepe, ki veljajo največ 3 mesece.“ |
| --- | --- |

(d)

Odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Ne glede na določbe odstavkov 2, 3 in 5 lahko ustrezni organ, če ima dokaze o kršitvi pogojev iz splošne odobritve, pravic uporabe ali posebnih obveznosti iz člena 6(2), ki pomeni takojšnjo in resno grožnjo za javni red, javno varnost ali javno zdravje ali bo drugim ponudnikom ali uporabnikom elektronskih komunikacijskih omrežij ali storitev
  ali drugim uporabnikom radijskega spektra
  povzročila resne gospodarske ali obratovalne težave, sprejme nujne začasne ukrepe za odpravo tega stanja pred sprejetjem končne odločitve. Zadevno podjetje potem dobi ustrezno priložnost, da izrazi svoje stališče in predlaga rešitve. Če je primerno, lahko ustrezni organ potrdi začasne ukrepe, ki veljajo največ 3 mesece.“

| (e) | Vstavi se naslednji odstavek:


  „
  6a.
     
  Države članice v skladu z nacionalno zakonodajo zagotovijo, da so ukrepi nacionalnega organa iz odstavkov 5 in 6 pod sodnim nadzorom.
  “ |
| --- | --- |

(e)

Vstavi se naslednji odstavek:

„
  6a.
     
  Države članice v skladu z nacionalno zakonodajo zagotovijo, da so ukrepi nacionalnega organa iz odstavkov 5 in 6 pod sodnim nadzorom.
  “

| (8) | Člen 11(1) se spremeni:








  (a) | V točkah (a) in (b) se ║beseda „Priloge“ nadomesti z besedo „Priloge I“. |
| --- | --- | --- |

(8)

Člen 11(1) se spremeni:

(a)

V točkah (a) in (b) se ║beseda „Priloge“ nadomesti z besedo „Priloge I“.

| (b) | V prvem pododstavku se doda naslednja točka:








  „
  g) | spodbujanje učinkovite uporabe radijskih frekvenc in zagotavljanje njihovega učinkovitega upravljanja.
  “ |
| --- | --- | --- |

(b)

V prvem pododstavku se doda naslednja točka:

„
  g)

spodbujanje učinkovite uporabe radijskih frekvenc in zagotavljanje njihovega učinkovitega upravljanja.
  “

| (9) | Člen 14 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 14


  Spremembe pravic in obveznosti

  1.   Države članice zagotovijo, da se lahko pravice, pogoji in postopki v zvezi s splošnimi odobritvami in pravicami uporabe ali pravicami do vgradnje naprav spremenijo le v objektivno utemeljenih primerih in ob upoštevanju sorazmernosti in, kjer je to primerno, posebnih pogojev, ki veljajo za prenosljive pravice uporabe radijskih frekvenc. Namen o izvedbi takih sprememb se napove na ustrezen način, zainteresirane stranke, vključno z uporabniki in potrošniki, pa imajo na voljo dovolj dolg rok, da izrazijo svoja stališča o predlaganih spremembah, rok pa ni krajši od štirih tednov, razen v izjemnih okoliščinah.
  2.   Države članice ne omejijo ali odvzamejo pravic do vgradnje naprav ali pravic uporabe radijskih frekvenc pred iztekom roka, za katerega so bile podeljene, razen kadar je to utemeljeno in primerno v skladu z ustreznimi nacionalnimi določbami glede odškodovanja za odvzem pravic.“ |
| --- | --- |

(9)

Člen 14 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 14

Spremembe pravic in obveznosti

1.   Države članice zagotovijo, da se lahko pravice, pogoji in postopki v zvezi s splošnimi odobritvami in pravicami uporabe ali pravicami do vgradnje naprav spremenijo le v objektivno utemeljenih primerih in ob upoštevanju sorazmernosti in, kjer je to primerno, posebnih pogojev, ki veljajo za prenosljive pravice uporabe radijskih frekvenc. Namen o izvedbi takih sprememb se napove na ustrezen način, zainteresirane stranke, vključno z uporabniki in potrošniki, pa imajo na voljo dovolj dolg rok, da izrazijo svoja stališča o predlaganih spremembah, rok pa ni krajši od štirih tednov, razen v izjemnih okoliščinah.

2.   Države članice ne omejijo ali odvzamejo pravic do vgradnje naprav ali pravic uporabe radijskih frekvenc pred iztekom roka, za katerega so bile podeljene, razen kadar je to utemeljeno in primerno v skladu z ustreznimi nacionalnimi določbami glede odškodovanja za odvzem pravic.“

| (10) | Vstavi se naslednji člen 14a:
  „Člen 14a


  Odbor

  1.   Komisiji pomaga Odbor za komunikacije.


  2.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1 Komisiji pri sprejetju ukrepov v skladu s točkami (a), (c) in (d) člena 6a(1) pomaga Odbor za radijski spekter, ustanovljen v členu 3(1) Odločbe št. 676/2002/ES.



  3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

  4.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.
  ▐“ |
| --- | --- |

(10)

Vstavi se naslednji člen 14a:

„Člen 14a

Odbor

1.   Komisiji pomaga Odbor za komunikacije.

2.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1 Komisiji pri sprejetju ukrepov v skladu s točkami (a), (c) in (d) člena 6a(1) pomaga Odbor za radijski spekter, ustanovljen v členu 3(1) Odločbe št. 676/2002/ES.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

4.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

▐“

| (11) | Člen 15(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Države članice zagotovijo, da se vse ustrezne informacije o pravicah, pogojih, postopkih, dajatvah, pristojbinah in odločitvah glede splošnih odobritev, pravic uporabe in pravic do vgradnje naprav objavijo in sproti dopolnjujejo na ustrezen način, s čimer se vsem zainteresiranim strankam zagotovi preprost dostop do teh informacij.“ |
| --- | --- |

(11)

Člen 15(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice zagotovijo, da se vse ustrezne informacije o pravicah, pogojih, postopkih, dajatvah, pristojbinah in odločitvah glede splošnih odobritev, pravic uporabe in pravic do vgradnje naprav objavijo in sproti dopolnjujejo na ustrezen način, s čimer se vsem zainteresiranim strankam zagotovi preprost dostop do teh informacij.“

| (12) | V členu 17 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:
  „1.   Brez poseganja v člen 9a Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva) države članice uskladijo odobritve, ki že obstajajo 31. decembra 2009, s členi 5, 6, 7 in Prilogo I te direktive najpozneje do [31. decembra 2010].
  2.   Kjer ima uporaba odstavka 1 za posledico zmanjšanje pravic ali razširitev obveznosti po odobritvah, ki že obstajajo, lahko države članice podaljšajo veljavnost teh pravic in obveznosti do najpozneje [30. septembra 2011], pod pogojem, da to ne vpliva na pravice drugih podjetij po zakonodaji Skupnosti. Države članice takšno podaljšanje veljavnosti sporočijo Komisiji in navedejo razlog zanj.“ |
| --- | --- |

(12)

V členu 17 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

„1.   Brez poseganja v člen 9a Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva) države članice uskladijo odobritve, ki že obstajajo 31. decembra 2009, s členi 5, 6, 7 in Prilogo I te direktive najpozneje do [31. decembra 2010].

2.   Kjer ima uporaba odstavka 1 za posledico zmanjšanje pravic ali razširitev obveznosti po odobritvah, ki že obstajajo, lahko države članice podaljšajo veljavnost teh pravic in obveznosti do najpozneje [30. septembra 2011], pod pogojem, da to ne vpliva na pravice drugih podjetij po zakonodaji Skupnosti. Države članice takšno podaljšanje veljavnosti sporočijo Komisiji in navedejo razlog zanj.“

| (13) | Priloga se spremeni, kot je določeno v prilogi k tej direktivi. |
| --- | --- |

(13)

Priloga se spremeni, kot je določeno v prilogi k tej direktivi.

| (14) | Doda se nova Priloga II, katere besedilo je določeno v prilogi k tej direktivi. |
| --- | --- |

(14)

Doda se nova Priloga II, katere besedilo je določeno v prilogi k tej direktivi.

Člen 4

Postopek pregleda

1.
     
  Komisija redno pregleduje izvajanje te direktive ter Direktiv 2002/21/ES (Okvirna direktiva), 2002/19/ES (Direktiva o dostopu) in 2002/20/ES (Direktiva o odobritvi) ter o tem poroča Evropskemu parlamentu in Svetu najkasneje tri leta po datumu uporabe iz člena 6(1). Komisija v svojem poročilu oceni, ali so v luči razvoja na trgu in glede na konkurenco in varstvo potrošnikov še potrebne določbe o predhodni ureditvi za posamezne sektorje iz členov 8 do 13 Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu) ter člena 17 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah), ali jih je treba spremeniti ali razveljaviti. Komisija lahko v ta namen od nacionalnih regulativnih organov in organa BERT zahteva informacije, ki se zagotovijo brez nepotrebnega odlašanja.

2.
     
  Če Komisija ugotovi, da je treba določbe iz odstavka 1 spremeniti ali razveljaviti, predloži predlog Evropskemu parlamentu in Svetu brez nepotrebnega odlašanja.

Člen 5

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 2887/2000 se razveljavi.

Člen 6

Prenos

1.   Države članice najpozneje do [...] sprejmejo in objavijo zakone ter druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Te določbe uporabljajo od [...].

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 7

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati [ ...] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 8

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ║,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  
  UL C 224, 30.8.2008, str. 50.

1

UL C 224, 30.8.2008, str. 50.

(2)  Mnenje z dne 19. junija 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

Mnenje z dne 19. junija 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008.

3

Stališče Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008.

(4)  UL L 108, 24.4.2002, str. 33.

4

(5)  UL L 108, 24.4.2002, str. 7.

5

(6)  UL L 108, 24.4.2002, str. 21.

6

(7)  UL L 108, 24.4.2002, str. 51.

7

(8)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

8

(9)  

  UL L 298, 17.10.1989, str. 23

  .

9

UL L 298, 17.10.1989, str. 23

(10)  

  UL C 151, 29.6.2006, str. 15.

10

UL C 151, 29.6.2006, str. 15.

(11)  UL L 91, 7.4.1999, str. 10.

11

(12)  
  Uredba (ES) št. 460/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 77, 13.3.2004, str. 1).

12

Uredba (ES) št. 460/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 77, 13.3.2004, str. 1).

(13)  Priporočilo Komisije z dne 11. februarja 2003 o upoštevnih trgih izdelkov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, občutljivem na predhodno pravno ureditev v skladu z Direktivo 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve. (UL L 114, 8.5.2003, str. 45).

13

(UL L 114, 8.5.2003, str. 45)

(14)  
  UL L 108, 24.4.2002, str. 1.

14

UL L 108, 24.4.2002, str. 1.

(15)  UL L 336, 30.12.2000, str. 4.

15

(16)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. ║.

16

(17)  
  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.’

17

UL L 201, 31.7.2002, str. 37.’

(18)  UL L ...“

18

UL L ...

(19)  
  Datum prenosa te direktive.
  “

19

Datum prenosa te direktive.

(20)  
  Datum prenosa te direktive.
  “

20

Datum prenosa te direktive.

(21)  
  Datum začetka veljavnosti Direktive 2008/.../ES [Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o spremembi Direktive 2002/21/ES].
  “

21

Datum začetka veljavnosti Direktive 2008/.../ES [Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o spremembi Direktive 2002/21/ES].

(22)  Rok za izvedbo Direktive 2008/.../ES [o spremembi Direktive 2002/21/ES].

22

Rok za izvedbo Direktive 2008/.../ES [o spremembi Direktive 2002/21/ES].

(23)  UL L 24, 30.1.1998, str. 1.

23

(24)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37. ║

24

Sreda, 24. september 2008PRILOGA

| 1. | Priloga II k Direktivi 2002/21/ES se nadomesti z naslednjim:


  „PRILOGA II


  Merila, ki jih morajo uporabljati nacionalni regulativni organi pri oceni skupnega prevladujočega položaja v skladu z drugim pododstavkom člena 14(2)




  Dve ali več podjetij se lahko obravnava kot podjetja s skupnim prevladujočim položajem v smislu člena 14, če podjetja, tudi kadar med njimi ni strukturnih ali drugih povezav, obratujejo na trgu, za katerega je značilno pomanjkanje učinkovite konkurence in v katerem nobeno posamično podjetje nima pomembne tržne moči. Brez poseganja v sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti glede skupnega prevladujočega položaja se to lahko predvideva, kadar je za trg značilna tržna koncentracija in izpolnjuje več ustreznih značilnosti, med katerimi so na področju elektronskih komunikacij lahko najpomembnejše naslednje:








  — | majhna prožnost povpraševanja |
| --- | --- | --- |

1.

„PRILOGA II

Merila, ki jih morajo uporabljati nacionalni regulativni organi pri oceni skupnega prevladujočega položaja v skladu z drugim pododstavkom člena 14(2)

Dve ali več podjetij se lahko obravnava kot podjetja s skupnim prevladujočim položajem v smislu člena 14, če podjetja, tudi kadar med njimi ni strukturnih ali drugih povezav, obratujejo na trgu, za katerega je značilno pomanjkanje učinkovite konkurence in v katerem nobeno posamično podjetje nima pomembne tržne moči. Brez poseganja v sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti glede skupnega prevladujočega položaja se to lahko predvideva, kadar je za trg značilna tržna koncentracija in izpolnjuje več ustreznih značilnosti, med katerimi so na področju elektronskih komunikacij lahko najpomembnejše naslednje:

—

majhna prožnost povpraševanja

| — | podobni tržni deleži |
| --- | --- |

—

podobni tržni deleži

| — | visoke pravne ali gospodarske ovire za vstop na trg |
| --- | --- |

—

visoke pravne ali gospodarske ovire za vstop na trg

| — | vertikalna integracija s skupinsko odklonitvijo dobave |
| --- | --- |

—

vertikalna integracija s skupinsko odklonitvijo dobave

| — | pomanjkanje izravnalne kupne moči |
| --- | --- |

—

pomanjkanje izravnalne kupne moči

| — | pomanjkanje potencialne konkurence |
| --- | --- |

—

pomanjkanje potencialne konkurence

Zgoraj navedeni seznam ni izčrpen, niti niso merila kumulativna. Predvsem je seznam namenjen ponazoritvi izključno tistih dokazov, ki bi se lahko uporabili za podkrepitev obrazložitev v zvezi z obstojem skupnega prevladujočega položaja.
  “

| 2. | V Prilogi II k Direktivi 2002/19/ES se naslov, opredelitve, del A in del B, točka 1 nadomestijo z naslednjim:


  „PRILOGA II


  Minimalni seznam postavk, ki jih je treba vključiti v referenčno ponudbo za dostop do veleprodajne omrežne infrastrukture, vključno z deljenim ali povsem razvezanim dostopom na fiksni lokaciji, ki jo morajo objaviti obratovalci s pomembno tržno močjo




  Za namene te priloge veljajo naslednje opredelitve:










  a) | „krajevna podzanka“ pomeni delno krajevno zanko, ki povezuje omrežno priključno točko na koncentracijsko točko ali točno določeno vmesno dostopovno točko v fiksnem javnem elektronskem komunikacijskem omrežju; |
| --- | --- | --- |

2.

2.

V Prilogi II k Direktivi 2002/19/ES se naslov, opredelitve, del A in del B, točka 1 nadomestijo z naslednjim:

„PRILOGA II

Minimalni seznam postavk, ki jih je treba vključiti v referenčno ponudbo za dostop do veleprodajne omrežne infrastrukture, vključno z deljenim ali povsem razvezanim dostopom na fiksni lokaciji, ki jo morajo objaviti obratovalci s pomembno tržno močjo

Za namene te priloge veljajo naslednje opredelitve:

a)

„krajevna podzanka“ pomeni delno krajevno zanko, ki povezuje omrežno priključno točko na koncentracijsko točko ali točno določeno vmesno dostopovno točko v fiksnem javnem elektronskem komunikacijskem omrežju;

| b) | „razvezani dostop do krajevne zanke“ pomeni povsem razvezani dostop do krajevne zanke in sodostop do krajevne zanke; za to ni potrebna sprememba lastništva krajevne zanke; |
| --- | --- |

b)

„razvezani dostop do krajevne zanke“ pomeni povsem razvezani dostop do krajevne zanke in sodostop do krajevne zanke; za to ni potrebna sprememba lastništva krajevne zanke;

| c) | „povsem razvezani dostop do krajevne zanke“ pomeni zagotovitev dostopa upravičencu do krajevne zanke ali krajevne podzanke obratovalca s pomembno tržno močjo z dovoljenjem uporabe celotne zmogljivosti omrežne infrastrukture; |
| --- | --- |

c)

„povsem razvezani dostop do krajevne zanke“ pomeni zagotovitev dostopa upravičencu do krajevne zanke ali krajevne podzanke obratovalca s pomembno tržno močjo z dovoljenjem uporabe celotne zmogljivosti omrežne infrastrukture;

| d) | „sodostop do krajevne zanke“ pomeni zagotovitev dostopa upravičencu do krajevne zanke ali krajevne podzanke obratovalca s pomembno tržno močjo z dovoljenjem uporabe posebnega dela zmogljivosti omrežne infrastrukture, kot je del frekvence ali enakovredne infrastrukture; |
| --- | --- |

d)

„sodostop do krajevne zanke“ pomeni zagotovitev dostopa upravičencu do krajevne zanke ali krajevne podzanke obratovalca s pomembno tržno močjo z dovoljenjem uporabe posebnega dela zmogljivosti omrežne infrastrukture, kot je del frekvence ali enakovredne infrastrukture;

A.
     
  Pogoji za razvezani dostop

| 1. | Omrežni elementi, do katerih se ponuja dostop, ki vključujejo zlasti naslednje elemente z ustreznimi pripadajočimi napravami:









  a) | razvezan dostop do krajevnih zank in krajevnih podzank; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

razvezan dostop do krajevnih zank in krajevnih podzank;

| b) | sodostop na ustreznih točkah v omrežju, ki omogoča enakovredno delovanje pri razvezanem dostopu, kadar je tovrstni dostop tehnično ali gospodarsko neizvedljiv; |
| --- | --- |

b)

sodostop na ustreznih točkah v omrežju, ki omogoča enakovredno delovanje pri razvezanem dostopu, kadar je tovrstni dostop tehnično ali gospodarsko neizvedljiv;

| c) | dostop do vodov, ki omogoča namestitev dostopnih in zalednih omrežij; |
| --- | --- |

c)

dostop do vodov, ki omogoča namestitev dostopnih in zalednih omrežij;

| 2. | Informacije v zvezi z lokacijami fizičnega dostopa, vključno s cestnimi omarami in glavnimi razdelilniki, razpoložljivostjo krajevnih zank in podzank, vodov in zalednih naprav v določenih delih dostopovnega omrežja in razpoložljivostjo vodov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tehnični pogoji v zvezi z dostopom in uporabo krajevnih zank, podzank in vodov, vključno s tehničnimi značilnostmi posukanega para in/ali optike in/ali enakovredne infrastrukture, razdelilcev za kabel, vodov in pripadajočih naprav; |
| --- | --- |

3.

| 4. | Postopki naročanja in zagotavljanja, omejitve uporabe. |
| --- | --- |

4.

B.
     
  Kolokacijske storitve

| 1. | Informacije o obstoječih ustreznih lokacijah ali lokacijah opreme in načrtovane posodobitve operaterja s pomembno tržno močjo.
  “ |
| --- | --- |

1.

| 3. | Priloga k Direktivi 2002/20/ES (Direktiva o odobritvi) se spremeni, kot sledi:






  (1) | Naslov „Priloga“ se nadomesti z naslovom „Priloga I“. |
| --- | --- | --- |

3.

3.

Priloga k Direktivi 2002/20/ES (Direktiva o odobritvi) se spremeni, kot sledi:

(1)

Naslov „Priloga“ se nadomesti z naslovom „Priloga I“.

| (2) | Prvi odstavek se nadomesti z naslednjim naslovom:
  „Pogoji, našteti v tej prilogi, sestavljajo seznam vseh možnih pogojev, ki se lahko navezujejo na splošne odobritve (Del A), pravice uporabe radijskih frekvenc (Del B) in pravice uporabe številk (Del C), kot je navedeno v členu 6(1) in členu 11(1)(a), znotraj omejitev, dovoljenih po členih 5, 6, 7, 8 in 9 Direktive 2002/21/ES (Okvirne direktive).“ |
| --- | --- |

(2)

Prvi odstavek se nadomesti z naslednjim naslovom:

„Pogoji, našteti v tej prilogi, sestavljajo seznam vseh možnih pogojev, ki se lahko navezujejo na splošne odobritve (Del A), pravice uporabe radijskih frekvenc (Del B) in pravice uporabe številk (Del C), kot je navedeno v členu 6(1) in členu 11(1)(a), znotraj omejitev, dovoljenih po členih 5, 6, 7, 8 in 9 Direktive 2002/21/ES (Okvirne direktive).“

| (3) | Del A se spremeni:






  (a) | Točka 4 se nadomesti z naslednjim:






  „4. | Dostopnost številk iz
  nacionalnih načrtov
  številčenja
  držav članic
  za končne uporabnike, številk iz ETNS in UIFN (univerzalna mednarodna brezplačna telefonska številka) in pogoji v skladu z Direktivo 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah).“ |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

Del A se spremeni:

(a)

Točka 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.

Dostopnost številk iz
  nacionalnih načrtov
  številčenja
  držav članic
  za končne uporabnike, številk iz ETNS in UIFN (univerzalna mednarodna brezplačna telefonska številka) in pogoji v skladu z Direktivo 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah).“

nacionalnih načrtov

držav članic

| (b) | Točka 7 se nadomesti z naslednjim:






  „7. | Osebni podatki in varstvo zasebnosti, ki sta značilna za področje elektronskih komunikacij, v skladu z Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (1)“ |
| --- | --- | --- |

(b)

Točka 7 se nadomesti z naslednjim:

„7.

Osebni podatki in varstvo zasebnosti, ki sta značilna za področje elektronskih komunikacij, v skladu z Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (1)“

z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij

1

| (c) | Točka 8 se nadomesti z naslednjim:






  „8. | Predpisi o varstvu potrošnikov, ki so značilni za področje elektronskih komunikacij, vključno s pogoji v skladu z Direktivo 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah), in pogoji o dostopnosti za uporabnike invalide v skladu s členom 7 te direktive.“ |
| --- | --- | --- |

(c)

Točka 8 se nadomesti z naslednjim:

„8.

Predpisi o varstvu potrošnikov, ki so značilni za področje elektronskih komunikacij, vključno s pogoji v skladu z Direktivo 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah), in pogoji o dostopnosti za uporabnike invalide v skladu s členom 7 te direktive.“

| (d) | V točkah 11 in 16 se „Direktivo 97/66/ES“ nadomesti z „Direktivo 2002/58/ES“. |
| --- | --- |

(d)

V točkah 11 in 16 se „Direktivo 97/66/ES“ nadomesti z „Direktivo 2002/58/ES“.

V

| (e) | Doda se naslednja točka 11a:






  „11a. | Pogoji za uporabo komunikacij javnih organov, namenjenih splošni javnosti, za opozarjanje pred neposredno nevarnostjo in za zmanjševanje posledic večjih katastrof.“ |
| --- | --- | --- |

(e)

Doda se naslednja točka 11a:

Doda

„11a.

11a

Pogoji za uporabo komunikacij javnih organov, namenjenih splošni javnosti, za opozarjanje pred neposredno nevarnostjo in za zmanjševanje posledic večjih katastrof.“

| (f) | V točki 12 se izbriše besedilo „ter oddajanje najširši javnosti“.
  ▐ |
| --- | --- |

(f)

V točki 12 se izbriše besedilo „ter oddajanje najširši javnosti“.

▐

| (g) | Doda se naslednja točka:








  „
  19. | Obveznosti ponudnikov javnih komunikacijskih omrežij glede preglednosti za zagotovitev povezljivosti med koncema, vključno z neomejenim dostopom do vsebin, storitev in aplikacij, v skladu s cilji in načeli iz člena 8 Direktive 2002/21/ES, z razkritjem omejitev dostopa do storitev in aplikacij ter politik upravljanja prometa, in kjer je to potrebno in primerno, z razkritjem dostopa nacionalnih regulativnih organov do informacij, ki so potrebne za preverjanje natančnosti takšnega razkritja.
  “ |
| --- | --- | --- |

(g)

(g)

Doda se naslednja točka:

Doda se naslednja točka:

„
  19.

19.

Obveznosti ponudnikov javnih komunikacijskih omrežij glede preglednosti za zagotovitev povezljivosti med koncema, vključno z neomejenim dostopom do vsebin, storitev in aplikacij, v skladu s cilji in načeli iz člena 8 Direktive 2002/21/ES, z razkritjem omejitev dostopa do storitev in aplikacij ter politik upravljanja prometa, in kjer je to potrebno in primerno, z razkritjem dostopa nacionalnih regulativnih organov do informacij, ki so potrebne za preverjanje natančnosti takšnega razkritja.
  “

Obveznosti ponudnikov javnih komunikacijskih omrežij glede preglednosti za zagotovitev povezljivosti med koncema, vključno z neomejenim dostopom do vsebin, storitev in aplikacij, v skladu s cilji in načeli iz člena 8 Direktive 2002/21/ES, z razkritjem omejitev dostopa do storitev in aplikacij ter politik upravljanja prometa, in kjer je to potrebno in primerno, z razkritjem dostopa nacionalnih regulativnih organov do informacij, ki so potrebne za preverjanje natančnosti takšnega razkritja.

| (4) | Del B se spremeni:






  (a) | Točka 1 se nadomesti z naslednjim:






  „1. | Obveznost zagotavljanja storitve ali uporabe vrste tehnologije, za katero so bile podeljene pravice uporabe frekvence, vključno, kadar je to primerno, z zahtevami glede pokritosti.“ |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Del B se spremeni:

(a)

Točka 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.

Obveznost zagotavljanja storitve ali uporabe vrste tehnologije, za katero so bile podeljene pravice uporabe frekvence, vključno, kadar je to primerno, z zahtevami glede pokritosti.“

| (b) | Točka 2 se izbriše.
  ▐ |
| --- | --- |

(b)

Točka 2 se izbriše.

▐

| (c) | Točka 7 se nadomesti z naslednjim:






  „7. | Prostovoljne obveze, ki jih je prevzelo podjetje, ki pridobiva pravico uporabe, v konkurenčnem ali primerjalnem izbirnem postopku.
  Če so takšne obveze v skladu z eno ali več obvezami, navedenimi v členih 9 do 13a Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu), se šteje, da prenehajo veljati najkasneje 1. januarja 2010.
  “ |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

Točka 7 se nadomesti z naslednjim:

„7.

Prostovoljne obveze, ki jih je prevzelo podjetje, ki pridobiva pravico uporabe, v konkurenčnem ali primerjalnem izbirnem postopku.
  Če so takšne obveze v skladu z eno ali več obvezami, navedenimi v členih 9 do 13a Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu), se šteje, da prenehajo veljati najkasneje 1. januarja 2010.
  “

Če so takšne obveze v skladu z eno ali več obvezami, navedenimi v členih 9 do 13a Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu), se šteje, da prenehajo veljati najkasneje 1. januarja 2010.

| (d) | Doda se ║ točka 9:






  „9. | Obveznosti, značilne za poskusno uporabo radijskih frekvenc.“ |
| --- | --- | --- |

(d)

(d)

Doda se ║ točka 9:

„9.

Obveznosti, značilne za poskusno uporabo radijskih frekvenc.“

| (5) | Del C se spremeni:










  (a) | Točka 1 se nadomesti z naslednjim:








  „
  1. | Določitev storitve, za katero se uporabi številka, vključno z vsemi zahtevami, povezanimi z zagotavljanjem te storitve, ter – v izogib dvomom – tarifnimi načeli in najvišjimi cenami, ki lahko veljajo za posebna številska območja za zagotavljanje varstva potrošnikov v skladu s členom 8(4)(b) Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).
  “ |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

(5)

Del C se spremeni:

Del C se spremeni:

(a)

(a)

Točka 1 se nadomesti z naslednjim:

Točka 1 se nadomesti z naslednjim:

„
  1.

1.

Določitev storitve, za katero se uporabi številka, vključno z vsemi zahtevami, povezanimi z zagotavljanjem te storitve, ter – v izogib dvomom – tarifnimi načeli in najvišjimi cenami, ki lahko veljajo za posebna številska območja za zagotavljanje varstva potrošnikov v skladu s členom 8(4)(b) Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).
  “

Določitev storitve, za katero se uporabi številka, vključno z vsemi zahtevami, povezanimi z zagotavljanjem te storitve, ter – v izogib dvomom – tarifnimi načeli in najvišjimi cenami, ki lahko veljajo za posebna številska območja za zagotavljanje varstva potrošnikov v skladu s členom 8(4)(b) Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).

| (b) | Točka 8 se nadomesti z naslednjim:






  „8. | Prostovoljne obveze, ki jih je prevzelo podjetje, ki pridobiva pravico uporabe, v konkurenčnem ali primerjalnem izbirnem postopku.“ |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

Točka 8 se nadomesti z naslednjim:

Točka

se

„8.

Prostovoljne obveze, ki jih je prevzelo podjetje, ki pridobiva pravico uporabe, v konkurenčnem ali primerjalnem izbirnem postopku.“

| 4. | Naslednja Priloga II se doda k Direktivi 2002/20/ES (Direktiva o odobritvi):

  „PRILOGA II
  Pogoji, ki jih je mogoče uskladiti v skladu s točko (d) prvega odstavka člena 6a






  1. | Pogoji, povezani s pravico uporabe radijskih frekvenc:






  a) | trajanje pravice uporabe radijskih frekvenc; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

4.

Naslednja Priloga II se doda k Direktivi 2002/20/ES (Direktiva o odobritvi):

„PRILOGA II

Pogoji, ki jih je mogoče uskladiti v skladu s točko (d) prvega odstavka člena 6a

1.

Pogoji, povezani s pravico uporabe radijskih frekvenc:

a)

trajanje pravice uporabe radijskih frekvenc;

| b) | ozemeljsko območje pravic; |
| --- | --- |

b)

ozemeljsko območje pravic;

| c) | možnost prenosa pravice na druge uporabnike radijskih frekvenc, pa tudi s tem povezanih pogojev in postopkov; |
| --- | --- |

c)

možnost prenosa pravice na druge uporabnike radijskih frekvenc, pa tudi s tem povezanih pogojev in postopkov;

| d) | metoda določitve pristojbin za uporabo za pravico
  , brez poseganja v sisteme držav članic, kjer obveznost plačevanja pristojbin za uporabo nadomesti obveznost izpolnjevanja posebnih ciljev javnega interesa
  ; |
| --- | --- |

d)

metoda določitve pristojbin za uporabo za pravico
  , brez poseganja v sisteme držav članic, kjer obveznost plačevanja pristojbin za uporabo nadomesti obveznost izpolnjevanja posebnih ciljev javnega interesa
  ;

| e) | število pravic uporabe, ki se podelijo vsakemu podjetju; |
| --- | --- |

e)

število pravic uporabe, ki se podelijo vsakemu podjetju;

| f) | pogoji, navedeni v Delu B Priloge I. |
| --- | --- |

f)

pogoji, navedeni v Delu B Priloge I.

| 2. | Pogoji, povezani s pravicami uporabe številk:






  g) | trajanje pravic uporabe zadevne številke/zadevnih številk; |
| --- | --- | --- |

2.

Pogoji, povezani s pravicami uporabe številk:

g)

trajanje pravic uporabe zadevne številke/zadevnih številk;

| h) | ozemlje, na katerem║ veljajo; |
| --- | --- |

h)

ozemlje, na katerem║ veljajo;

| i) | vse posebne storitve ali uporabniki, za katere je treba številke rezervirati; |
| --- | --- |

i)

vse posebne storitve ali uporabniki, za katere je treba številke rezervirati;

| j) | prenos in prenosljivost pravic uporabe; |
| --- | --- |

j)

prenos in prenosljivost pravic uporabe;

| k) | metoda določitve pristojbin za uporabo (če obstajajo) za pravice uporabe številk; |
| --- | --- |

k)

metoda določitve pristojbin za uporabo (če obstajajo) za pravice uporabe številk;

| l) | pogoji, navedeni v Delu C Priloge I.“ |
| --- | --- |

l)

pogoji, navedeni v Delu C Priloge I.“

---

(1)  
  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

1

UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/337 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/337

---

Sreda, 24. september 2008Organ za trg evropskih elektronskih komunikacij ***I

P6_TA(2008)0450

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi organa za trg evropskih elektronskih komunikacij (KOM(2007)0699 — C6-0428/2007 — 2007/0249(COD))

2010/C 8 E/46

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0699),

ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0428/2007),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenj Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov, Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbora za pravne zadeve ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0316/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | ugotavlja, da je Komisija objavila, da namerava novi organ evropskih regulatorjev za telekomunikacije (BERT) delno financirati s prerazporejanjem v podrazdelku 1a sedanjega večletnega finančnega okvira 2007–2013 in delno s povečanjem sredstev za obdobje 2009–2013; poudarja pa, da proračunski organ do sedaj še ni bil obveščen, kako naj bi to izvedla, in torej še vedno ni jasno, katere programe ali prednostne naloge zadeva, kakšne posledice izhajajo iz tega v celotnem finančnem obdobju in ali bo v podrazdelku 1a ostala zadostna rezerva; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je Komisija objavila, da namerava novi organ evropskih regulatorjev za telekomunikacije (BERT) delno financirati s prerazporejanjem v podrazdelku 1a sedanjega večletnega finančnega okvira 2007–2013 in delno s povečanjem sredstev za obdobje 2009–2013; poudarja pa, da proračunski organ do sedaj še ni bil obveščen, kako naj bi to izvedla, in torej še vedno ni jasno, katere programe ali prednostne naloge zadeva, kakšne posledice izhajajo iz tega v celotnem finančnem obdobju in ali bo v podrazdelku 1a ostala zadostna rezerva;

| 3. | poudarja, da bo predlagani organ BERT izvajal tudi upravne naloge in bo v pomoč Komisiji; zato meni, da bi bilo treba za financiranje novega organa preučiti vse možnosti v večletnem finančnem okviru 2007–2013, vključno z razdelkom 5, kjer se zdi, da so še na voljo zadostne rezerve; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bo predlagani organ BERT izvajal tudi upravne naloge in bo v pomoč Komisiji; zato meni, da bi bilo treba za financiranje novega organa preučiti vse možnosti v večletnem finančnem okviru 2007–2013, vključno z razdelkom 5, kjer se zdi, da so še na voljo zadostne rezerve;

| 4. | poudarja, da se bodo za ustanovitev organa BERT uporabile določbe iz točke 47 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (Medinstitucionalni sporazum) z dne 17. maja 2006; poudarja, da bo Parlament, če se zakonodajni organ odloči, da bo to agencijo ustanovil, začel pogajanja z drugo vejo proračunskega organa, da bi se pravočasno sklenil sporazum o financiranju te agencije v skladu z ustreznimi določbami Medinstitucionalnega sporazuma; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da se bodo za ustanovitev organa BERT uporabile določbe iz točke 47 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (Medinstitucionalni sporazum) z dne 17. maja 2006; poudarja, da bo Parlament, če se zakonodajni organ odloči, da bo to agencijo ustanovil, začel pogajanja z drugo vejo proračunskega organa, da bi se pravočasno sklenil sporazum o financiranju te agencije v skladu z ustreznimi določbami Medinstitucionalnega sporazuma;

| 5. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

---

Sreda, 24. september 2008P6_TC1-COD(2007)0249

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 24. septembra 2008 z namenom sprejetja sprejetja Uredbe
  (ES) št. .../2008
  Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za telekomunikacije (organ BERT)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije ║,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenem v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta ║ z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (Okvirna direktiva) (4)
  , Direktiva 2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta ║ z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju (Direktiva o dostopu) (5), Direktiva 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta ║z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) (6), Direktiva 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (Direktiva o univerzalnih storitvah) (7) in Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta ║ z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (8) (v nadaljevanju skupaj „Okvirna direktiva in posebne direktive“)
  , kot tudi resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. junija 2007 o zaupanju potrošnikov v digitalno okolje

   (9) so namenjene oblikovanju notranjega trga elektronskih komunikacij znotraj Skupnosti in hkrati zagotavljanju visoke stopnje naložb, inovacij in varstva potrošnikov na podlagi okrepljene konkurence. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta ║ z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (Okvirna direktiva) (4)
  , Direktiva 2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta ║ z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju (Direktiva o dostopu) (5), Direktiva 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta ║z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) (6), Direktiva 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (Direktiva o univerzalnih storitvah) (7) in Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta ║ z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (8) (v nadaljevanju skupaj „Okvirna direktiva in posebne direktive“)
  , kot tudi resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. junija 2007 o zaupanju potrošnikov v digitalno okolje

   (9) so namenjene oblikovanju notranjega trga elektronskih komunikacij znotraj Skupnosti in hkrati zagotavljanju visoke stopnje naložb, inovacij in varstva potrošnikov na podlagi okrepljene konkurence.

| (2) | Regulativni okvir za elektronske komunikacije iz leta 2002 vzpostavlja regulativni sistem, ki ga izvajajo nacionalni regulativni organi, ter za te organe določa medsebojno sodelovanje in sodelovanje s Komisijo, da se zagotovi razvoj dosledne regulativne prakse in dosledne uporabe regulativnega okvira po vsej Skupnosti
  , hkrati pa glede na specifične tržne razmere pušča dovolj prostora za zakonodajno konkurenco med nacionalnimi regulativnimi organi
  .
  ▐ |
| --- | --- |

(2)

Regulativni okvir za elektronske komunikacije iz leta 2002 vzpostavlja regulativni sistem, ki ga izvajajo nacionalni regulativni organi, ter za te organe določa medsebojno sodelovanje in sodelovanje s Komisijo, da se zagotovi razvoj dosledne regulativne prakse in dosledne uporabe regulativnega okvira po vsej Skupnosti
  , hkrati pa glede na specifične tržne razmere pušča dovolj prostora za zakonodajno konkurenco med nacionalnimi regulativnimi organi
  .

▐

| (3) | Nacionalni regulativni organi imajo znatno diskrecijsko pravico pri izvajanju regulativnega okvira, kar odraža njihovo strokovno znanje o lokalnih tržnih pogojih, vendar pa mora biti ta diskrecijska pravica usklajena s potrebo po zagotovitvi razvoja usklajene regulativne prakse in dosledne uporabe regulativnega okvira, da bi učinkovito prispevala k razvoju in dokončnemu oblikovanju notranjega trga. |
| --- | --- |

(3)

Nacionalni regulativni organi imajo znatno diskrecijsko pravico pri izvajanju regulativnega okvira, kar odraža njihovo strokovno znanje o lokalnih tržnih pogojih, vendar pa mora biti ta diskrecijska pravica usklajena s potrebo po zagotovitvi razvoja usklajene regulativne prakse in dosledne uporabe regulativnega okvira, da bi učinkovito prispevala k razvoju in dokončnemu oblikovanju notranjega trga.

| (4) | Treba je ustanoviti Organ evropskih regulatorjev za telekomunikacije (BERT) za uskladitev med nacionalnimi regulatornimi organi držav članic, pri tem pa se obstoječi regulativni pristopi ne smejo poenotiti tako močno, da bi prišlo do spodkopavanja zakonodajne konkurence. |
| --- | --- |

(4)

Treba je ustanoviti Organ evropskih regulatorjev za telekomunikacije (BERT) za uskladitev med nacionalnimi regulatornimi organi držav članic, pri tem pa se obstoječi regulativni pristopi ne smejo poenotiti tako močno, da bi prišlo do spodkopavanja zakonodajne konkurence.

| (5) | Komisija je ob upoštevanju te potrebe po dosledni uporabi ustreznih pravil v vseh državah članicah ustanovila z Odločbo Komisije 2002/627/ES (10) Skupino evropskih regulatorjev (SER) za svetovanje in pomoč Komisiji pri okrepitvi notranjega trga in, bolj splošno, za zagotovitev posrednika med nacionalnimi regulativnimi organi in Komisijo. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je ob upoštevanju te potrebe po dosledni uporabi ustreznih pravil v vseh državah članicah ustanovila z Odločbo Komisije 2002/627/ES (10) Skupino evropskih regulatorjev (SER) za svetovanje in pomoč Komisiji pri okrepitvi notranjega trga in, bolj splošno, za zagotovitev posrednika med nacionalnimi regulativnimi organi in Komisijo.

| (6) | SER je s svojim sodelovanjem v prizadevanjih za doseganja dosledne regulativne prakse pozitivno prispevala, kolikor je bilo to mogoče. Vendar pa je SER po svoji naravi neformalna skupina, ki se opira predvsem na prostovoljno sodelovanje in katere obstoječi institucionalni status ne kaže pomembnih odgovornosti, ki jih imajo nacionalni regulativni organi pri izvajanju regulativnega okvira. |
| --- | --- |

(6)

SER je s svojim sodelovanjem v prizadevanjih za doseganja dosledne regulativne prakse pozitivno prispevala, kolikor je bilo to mogoče. Vendar pa je SER po svoji naravi neformalna skupina, ki se opira predvsem na prostovoljno sodelovanje in katere obstoječi institucionalni status ne kaže pomembnih odgovornosti, ki jih imajo nacionalni regulativni organi pri izvajanju regulativnega okvira.

| (7) | Zato je potrebna trdnejša institucionalna podlaga za ustanovitev organa, ki združuje strokovno znanje in izkušnje nacionalnih regulativnih organov, skupaj z jasno določenimi pristojnostmi, ob upoštevanju potrebe, da ima ta organ ▐ avtoriteto v očeh njegovih članov in sektorja, ki se upravlja na podlagi kakovosti njegovih rezultatov. |
| --- | --- |

(7)

Zato je potrebna trdnejša institucionalna podlaga za ustanovitev organa, ki združuje strokovno znanje in izkušnje nacionalnih regulativnih organov, skupaj z jasno določenimi pristojnostmi, ob upoštevanju potrebe, da ima ta organ ▐ avtoriteto v očeh njegovih članov in sektorja, ki se upravlja na podlagi kakovosti njegovih rezultatov.

| (8) | Potreba po okrepitvi mehanizmov za zagotavljanje dosledne regulativne prakse z namenom, da bi dokončno oblikovali notranji trg elektronskih komunikacij in storitev, je bila poudarjena v ugotovitvah poročil Komisije z dne 20. februarja 2006 in z dne 29. marca 2007 o izvajanju regulativnega okvira iz leta 2002 (11) in z javnim posvetovanjem o Sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 29. junija 2006 o pregledu regulativnega okvira EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve. Pri tem je bilo ugotovljeno, da je dejstvo, da še vedno ne obstaja notranji trg za elektronske komunikacije, najpomembnejše vprašanje, ki ga je treba obravnavati z reformo regulativnega okvira. Regulativna razdrobljenost in nedoslednosti, ki izhajajo iz slabo usklajenih dejavnosti nacionalnih regulativnih organov, ogrožajo konkurenčnost sektorja, pa tudi velike koristi za potrošnike, ki so posledica čezmejne konkurence ter nadnacionalnih in celo vseskupnostnih storitev. |
| --- | --- |

(8)

Potreba po okrepitvi mehanizmov za zagotavljanje dosledne regulativne prakse z namenom, da bi dokončno oblikovali notranji trg elektronskih komunikacij in storitev, je bila poudarjena v ugotovitvah poročil Komisije z dne 20. februarja 2006 in z dne 29. marca 2007 o izvajanju regulativnega okvira iz leta 2002 (11) in z javnim posvetovanjem o Sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 29. junija 2006 o pregledu regulativnega okvira EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve. Pri tem je bilo ugotovljeno, da je dejstvo, da še vedno ne obstaja notranji trg za elektronske komunikacije, najpomembnejše vprašanje, ki ga je treba obravnavati z reformo regulativnega okvira. Regulativna razdrobljenost in nedoslednosti, ki izhajajo iz slabo usklajenih dejavnosti nacionalnih regulativnih organov, ogrožajo konkurenčnost sektorja, pa tudi velike koristi za potrošnike, ki so posledica čezmejne konkurence ter nadnacionalnih in celo vseskupnostnih storitev.

| (9) | Zlasti zamude pri izvajanju tržnih analiz v skladu z Direktivo 2002/21/ES (Okvirna direktiva), različni pristopi nacionalnih regulativnih organov pri nalaganju obveznosti, namenjenih odpravi pomanjkanja učinkovite konkurence, ugotovljenega s tržno analizo, raznovrstni pogoji za pravice uporabe, različni izbirni postopki za vseskupnostne storitve, različne številke znotraj Skupnosti za vseskupnostne storitve in težave, s katerimi se soočajo nacionalni regulativni organi pri reševanju čezmejnih sporov, vodijo do neučinkovitih rešitev in ustvarjajo ovire za notranji trg. |
| --- | --- |

(9)

Zlasti zamude pri izvajanju tržnih analiz v skladu z Direktivo 2002/21/ES (Okvirna direktiva), različni pristopi nacionalnih regulativnih organov pri nalaganju obveznosti, namenjenih odpravi pomanjkanja učinkovite konkurence, ugotovljenega s tržno analizo, raznovrstni pogoji za pravice uporabe, različni izbirni postopki za vseskupnostne storitve, različne številke znotraj Skupnosti za vseskupnostne storitve in težave, s katerimi se soočajo nacionalni regulativni organi pri reševanju čezmejnih sporov, vodijo do neučinkovitih rešitev in ustvarjajo ovire za notranji trg.

| (10) | Sedanji pristop povečevanja skladnosti med nacionalnimi regulativnimi organi z izmenjavo informacij in znanja o praktičnih izkušnjah se je izkazal za uspešnega v kratkem obdobju od njegove uveljavitve. Vendar pa bo za razumevanje in nadaljnji razvoj notranjega trga elektronskih komunikacij in večjo zakonodajno skladnost potrebno intenzivnejše usklajevanje med vsemi regulativnimi organi na nacionalni in evropski ravni. |
| --- | --- |

(10)

Sedanji pristop povečevanja skladnosti med nacionalnimi regulativnimi organi z izmenjavo informacij in znanja o praktičnih izkušnjah se je izkazal za uspešnega v kratkem obdobju od njegove uveljavitve. Vendar pa bo za razumevanje in nadaljnji razvoj notranjega trga elektronskih komunikacij in večjo zakonodajno skladnost potrebno intenzivnejše usklajevanje med vsemi regulativnimi organi na nacionalni in evropski ravni.

| (11) | To zahteva ustanovitev novega organa ▐, organa
  BERT
  . Organ
  BERT
  bi s pomočjo, ki jo zagotavlja Komisiji in nacionalnim regulativnim organom, učinkovito prispeval k dokončnemu oblikovanju notranjega trga. Deloval bi kot referenčna točka in bi ustvarjal zaupanje na podlagi svoje neodvisnosti, kakovosti svojega svetovanja in informacij, ki jih razširja, preglednosti svojih postopkov in načinov delovanja ter svoje prizadevnosti pri izvajanju nalog, ki so mu dodeljene. |
| --- | --- |

(11)

To zahteva ustanovitev novega organa ▐, organa
  BERT
  . Organ
  BERT
  bi s pomočjo, ki jo zagotavlja Komisiji in nacionalnim regulativnim organom, učinkovito prispeval k dokončnemu oblikovanju notranjega trga. Deloval bi kot referenčna točka in bi ustvarjal zaupanje na podlagi svoje neodvisnosti, kakovosti svojega svetovanja in informacij, ki jih razširja, preglednosti svojih postopkov in načinov delovanja ter svoje prizadevnosti pri izvajanju nalog, ki so mu dodeljene.

| (12) | Organ
  BERT

  bi moral z združevanjem strokovnega znanja okrepiti zmogljivosti nacionalnih regulativnih organov brez nadomeščanja njihovih obstoječih funkcij ali podvajanja že opravljenega dela, dodatna korist pa bi bila pomoč Komisiji pri izvrševanju njenih obveznosti. |
| --- | --- |

(12)

Organ
  BERT

  bi moral z združevanjem strokovnega znanja okrepiti zmogljivosti nacionalnih regulativnih organov brez nadomeščanja njihovih obstoječih funkcij ali podvajanja že opravljenega dela, dodatna korist pa bi bila pomoč Komisiji pri izvrševanju njenih obveznosti.

| (13) | Organ
  BERT bo nadomestil
  SER in
  deloval
  kot izključni forum za sodelovanje med nacionalnimi regulativnimi organi
  ter med temi organi in Komisijo
  pri izpolnjevanju vseh njihovih obveznosti v okviru regulativnega okvira. |
| --- | --- |

(13)

Organ
  BERT bo nadomestil
  SER in
  deloval
  kot izključni forum za sodelovanje med nacionalnimi regulativnimi organi
  ter med temi organi in Komisijo
  pri izpolnjevanju vseh njihovih obveznosti v okviru regulativnega okvira.

| (14) | Organ
  BERT

  bi bilo treba ustanoviti v okviru obstoječe institucionalne strukture Skupnosti in obstoječega ravnovesja pristojnosti. V zvezi s tehničnimi vprašanji bi moral biti neodvisen ter pravno, upravno in finančno samostojen. V ta namen je potrebno, ▐ da je to organ Skupnosti, ki je pravna oseba in izvaja naloge, ki mu jih dodeljuje ta uredba. |
| --- | --- |

(14)

Organ
  BERT

  bi bilo treba ustanoviti v okviru obstoječe institucionalne strukture Skupnosti in obstoječega ravnovesja pristojnosti. V zvezi s tehničnimi vprašanji bi moral biti neodvisen ter pravno, upravno in finančno samostojen. V ta namen je potrebno, ▐ da je to organ Skupnosti, ki je pravna oseba in izvaja naloge, ki mu jih dodeljuje ta uredba.

| (15) | Organ
  BERT

  bi moral graditi na nacionalnih prizadevanjih in prizadevanjih Skupnosti ter tako izvajati svoje naloge v polnem sodelovanju z nacionalnimi regulativnimi organi in Komisijo ter biti odprt za stike z industrijo, potrošniškimi skupinami
  , kulturnimi interesnimi skupinami
  in drugimi ustreznimi zainteresiranimi stranmi. |
| --- | --- |

(15)

Organ
  BERT

  bi moral graditi na nacionalnih prizadevanjih in prizadevanjih Skupnosti ter tako izvajati svoje naloge v polnem sodelovanju z nacionalnimi regulativnimi organi in Komisijo ter biti odprt za stike z industrijo, potrošniškimi skupinami
  , kulturnimi interesnimi skupinami
  in drugimi ustreznimi zainteresiranimi stranmi.

| (16) | Organ
  BERT ima
  pomembno vlogo ▐ pri mehanizmih, predvidenih za okrepitev notranjega trga za elektronske komunikacije in izvajanje tržnih analiz v določenih okoliščinah. |
| --- | --- |

(16)

Organ
  BERT ima
  pomembno vlogo ▐ pri mehanizmih, predvidenih za okrepitev notranjega trga za elektronske komunikacije in izvajanje tržnih analiz v določenih okoliščinah.

| (17) | Organ
  BERT

  bi moral skladno s tem svetovati Komisiji in nacionalnim regulativnim organom
  in na zahtevo tudi Evropskemu parlamentu
  v skladu z regulativnim okvirom Skupnosti za elektronske komunikacije in tako pomagati pri njegovem učinkovitem izvajanju.
  ▐ |
| --- | --- |

(17)

Organ
  BERT

  bi moral skladno s tem svetovati Komisiji in nacionalnim regulativnim organom
  in na zahtevo tudi Evropskemu parlamentu
  v skladu z regulativnim okvirom Skupnosti za elektronske komunikacije in tako pomagati pri njegovem učinkovitem izvajanju.

▐

| (18) | ▐ Letno poročilo organa
  BERT
  bi določilo najboljše prakse in preostala ozka grla ter bi prispevalo k izboljšanju ravni
  koristi za državljane
  , ki potujejo v Evropski uniji. |
| --- | --- |

(18)

▐ Letno poročilo organa
  BERT
  bi določilo najboljše prakse in preostala ozka grla ter bi prispevalo k izboljšanju ravni
  koristi za državljane
  , ki potujejo v Evropski uniji.

| (19) | V okviru uresničevanja ciljev Odločbe 676/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta ║ z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (12) lahko Komisija zaprosi za neodvisen strokovni nasvet organa
  BERT
  glede uporabe radijskih frekvenc v Skupnosti
  , kjer je to primerno
  . Ta nasvet lahko vključuje posebne tehnične preiskave, pa tudi oceno ekonomskega ali socialnega vpliva in analizo glede ukrepov politike frekvenc. Vključuje lahko tudi zadeve v zvezi z izvajanjem člena 4 Odločbe 676/2002/ES, pri čemer se lahko od organa
  BERT
  zahteva, da Komisiji svetuje glede rezultatov, doseženih v okviru mandatov, danih s strani Komisije Evropski konferenci poštnih in telekomunikacijskih uprav (CEPT). |
| --- | --- |

(19)

V okviru uresničevanja ciljev Odločbe 676/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta ║ z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (12) lahko Komisija zaprosi za neodvisen strokovni nasvet organa
  BERT
  glede uporabe radijskih frekvenc v Skupnosti
  , kjer je to primerno
  . Ta nasvet lahko vključuje posebne tehnične preiskave, pa tudi oceno ekonomskega ali socialnega vpliva in analizo glede ukrepov politike frekvenc. Vključuje lahko tudi zadeve v zvezi z izvajanjem člena 4 Odločbe 676/2002/ES, pri čemer se lahko od organa
  BERT
  zahteva, da Komisiji svetuje glede rezultatov, doseženih v okviru mandatov, danih s strani Komisije Evropski konferenci poštnih in telekomunikacijskih uprav (CEPT).

| (20) | Medtem ko je
  področje elektronskih komunikacij ključno področje na poti k naprednejšemu na znanju temelječemu evropskemu gospodarstvu, in je
  razvoj tehnologije in trga povečal možnosti za vzpostavitev elektronskih komunikacijskih storitev zunaj geografskih meja posameznih držav članic, obstaja nevarnost, da bo obstoj različnih zakonskih in regulativnih pogojev za vzpostavitev teh storitev po nacionalnih zakonodajah vedno bolj preprečeval zagotavljanje takšnih čezmejnih storitev. ▐ |
| --- | --- |

(20)

Medtem ko je
  področje elektronskih komunikacij ključno področje na poti k naprednejšemu na znanju temelječemu evropskemu gospodarstvu, in je
  razvoj tehnologije in trga povečal možnosti za vzpostavitev elektronskih komunikacijskih storitev zunaj geografskih meja posameznih držav članic, obstaja nevarnost, da bo obstoj različnih zakonskih in regulativnih pogojev za vzpostavitev teh storitev po nacionalnih zakonodajah vedno bolj preprečeval zagotavljanje takšnih čezmejnih storitev. ▐

| (21) | Komisija priznava globalno in čezmejno naravo trga globalnih telekomunikacij, za katerega meni, da je drugačen od telekomunikacijskih storitev, ki se zagotavljajo zgolj na nacionalni ravni, ter da gre za enoten trg vseh globalnih telekomunikacijskih storitev, ki ga je treba ločiti od zgolj nacionalnih telekomunikacijskih storitev. Globalne telekomunikacijske storitve so poseben primer, pri katerem bi bilo treba poenotiti pogoje za dovoljenje. Splošno sprejeto mnenje je, da so storitve, ki upravljajo poslovne podatkovne in govorne storitve za multinacionalne družbe z lokacijo v različnih državah in pogosto na različnih celinah, po naravi čezmejne, v Evropi so torej vseevropske. Organ BERT bi moral razviti poenoten normativni pristop, da bi se lahko gospodarske koristi celovitih in neprekinjenih storitev razširile na vso Evropo. |
| --- | --- |

(21)

Komisija priznava globalno in čezmejno naravo trga globalnih telekomunikacij, za katerega meni, da je drugačen od telekomunikacijskih storitev, ki se zagotavljajo zgolj na nacionalni ravni, ter da gre za enoten trg vseh globalnih telekomunikacijskih storitev, ki ga je treba ločiti od zgolj nacionalnih telekomunikacijskih storitev. Globalne telekomunikacijske storitve so poseben primer, pri katerem bi bilo treba poenotiti pogoje za dovoljenje. Splošno sprejeto mnenje je, da so storitve, ki upravljajo poslovne podatkovne in govorne storitve za multinacionalne družbe z lokacijo v različnih državah in pogosto na različnih celinah, po naravi čezmejne, v Evropi so torej vseevropske. Organ BERT bi moral razviti poenoten normativni pristop, da bi se lahko gospodarske koristi celovitih in neprekinjenih storitev razširile na vso Evropo.

| (22) | Pri čezmejnih sporih med podjetji glede pravic ali obveznosti v okviru regulativnega okvira za elektronske komunikacije bi moral biti organ
  BERT
  sposoben preučiti ozadje spora in zadevnim nacionalnim regulativnim organom svetovati glede ukrepov, ki so po njegovem mnenju najbolj primerni za rešitev spora v skladu z določbami regulativnega okvira. |
| --- | --- |

(22)

Pri čezmejnih sporih med podjetji glede pravic ali obveznosti v okviru regulativnega okvira za elektronske komunikacije bi moral biti organ
  BERT
  sposoben preučiti ozadje spora in zadevnim nacionalnim regulativnim organom svetovati glede ukrepov, ki so po njegovem mnenju najbolj primerni za rešitev spora v skladu z določbami regulativnega okvira.

| (23) | Naložbe in inovacije so v sektorju elektronskih komunikacij tesno povezane.
  Organ
  BERT

  bi moral prispevati k razvijanju najboljše regulativne prakse in doslednosti pri uporabi predpisov v sektorju elektronskih komunikacij s pospeševanjem izmenjave informacij med nacionalnimi organi in zagotavljanjem, da so ustrezne informacije javnosti dostopne na enostaven način. Organ
  BERT

  bi moral imeti možnost obravnavati ekonomska in tehnična vprašanja ter imeti dostop do najnovejših razpoložljivih informacij, da lahko odgovori na ekonomske in tehnične izzive, ki jih postavlja razvijajoča se informacijska družba ▐.
  ▐ |
| --- | --- |

(23)

Naložbe in inovacije so v sektorju elektronskih komunikacij tesno povezane.
  Organ
  BERT

  bi moral prispevati k razvijanju najboljše regulativne prakse in doslednosti pri uporabi predpisov v sektorju elektronskih komunikacij s pospeševanjem izmenjave informacij med nacionalnimi organi in zagotavljanjem, da so ustrezne informacije javnosti dostopne na enostaven način. Organ
  BERT

  bi moral imeti možnost obravnavati ekonomska in tehnična vprašanja ter imeti dostop do najnovejših razpoložljivih informacij, da lahko odgovori na ekonomske in tehnične izzive, ki jih postavlja razvijajoča se informacijska družba ▐.

▐

| (24) | ▐ Za izboljšanje preglednosti maloprodajnih cen reguliranih odhodnih in dohodnih klicev med gostovanjem znotraj Skupnosti in zaradi olajšanja odločitve gostujočih porabnikov glede uporabe njihovih mobilnih telefonov v tujini bi moral organ
  BERT
  zainteresiranim strankam zagotoviti dostop do posodobljenih informacij glede uporabe Uredbe (ES) št. 717/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2007 o gostovanju v javnih mobilnih telefonskih omrežjih znotraj Skupnosti (13)║ in vsako leto objaviti rezultate takšnega spremljanja. |
| --- | --- |

(24)

▐ Za izboljšanje preglednosti maloprodajnih cen reguliranih odhodnih in dohodnih klicev med gostovanjem znotraj Skupnosti in zaradi olajšanja odločitve gostujočih porabnikov glede uporabe njihovih mobilnih telefonov v tujini bi moral organ
  BERT
  zainteresiranim strankam zagotoviti dostop do posodobljenih informacij glede uporabe Uredbe (ES) št. 717/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2007 o gostovanju v javnih mobilnih telefonskih omrežjih znotraj Skupnosti (13)║ in vsako leto objaviti rezultate takšnega spremljanja.

| (25) | Organ
  BERT
  bi moral imeti tudi možnost naročiti izdelavo študij, potrebnih za izpolnjevanje njegovih nalog, ob tem pa zagotoviti, da povezave, ki jih je vzpostavil s Komisijo in državami članicami, preprečujejo podvajanje dela.
  ▐ |
| --- | --- |

(25)

Organ
  BERT
  bi moral imeti tudi možnost naročiti izdelavo študij, potrebnih za izpolnjevanje njegovih nalog, ob tem pa zagotoviti, da povezave, ki jih je vzpostavil s Komisijo in državami članicami, preprečujejo podvajanje dela.

▐

| (26) | Struktura organa
  BERT
  bi morala
  biti čim manj razvita in
  ustrezati nalogam, ki naj bi jih opravljal.
  Strukturo

  bi bilo treba ▐ prilagoditi, da se izpolnijo posebne potrebe sistema Skupnosti za zakonsko ureditev elektronskih komunikacij. Zlasti bi bilo treba v celoti upoštevati posebno vlogo nacionalnih regulativnih organov in njihovo neodvisno naravo
  , tako na nacionalni kot na evropski ravni
  . |
| --- | --- |

(26)

Struktura organa
  BERT
  bi morala
  biti čim manj razvita in
  ustrezati nalogam, ki naj bi jih opravljal.
  Strukturo

  bi bilo treba ▐ prilagoditi, da se izpolnijo posebne potrebe sistema Skupnosti za zakonsko ureditev elektronskih komunikacij. Zlasti bi bilo treba v celoti upoštevati posebno vlogo nacionalnih regulativnih organov in njihovo neodvisno naravo
  , tako na nacionalni kot na evropski ravni
  .

| (27) | Organ
  BERT
  bi moral imeti potrebna pooblastila za učinkovito in predvsem neodvisno izvajanje
  svojih
  funkcij. Ker odraža razmere na nacionalni ravni, bi moral odbor regulatorjev delovati neodvisno od katerega koli tržnega interesa in ne sme zahtevati ali sprejemati nikakršnih navodil od posameznih vlad ali drugih javnih ali zasebnih subjektov. |
| --- | --- |

(27)

Organ
  BERT
  bi moral imeti potrebna pooblastila za učinkovito in predvsem neodvisno izvajanje
  svojih
  funkcij. Ker odraža razmere na nacionalni ravni, bi moral odbor regulatorjev delovati neodvisno od katerega koli tržnega interesa in ne sme zahtevati ali sprejemati nikakršnih navodil od posameznih vlad ali drugih javnih ali zasebnih subjektov.

| (28) | Za nemoteno delovanje organa
  BERT
  je treba
  generalnega
  direktorja imenovati na podlagi dosežkov ter dokumentiranih upravnih in poslovodnih znanj, pa tudi kompetenc in izkušenj, pomembnih za elektronska komunikacijska omrežja, storitve in trge, svoje naloge pa mora opravljati popolnoma neodvisno in prožno glede organiziranosti notranjega delovanja organa
  BERT. Generalni direktor
  mora zagotavljati učinkovito in neodvisno izvajanje nalog organa
  BERT
  . |
| --- | --- |

(28)

Za nemoteno delovanje organa
  BERT
  je treba
  generalnega
  direktorja imenovati na podlagi dosežkov ter dokumentiranih upravnih in poslovodnih znanj, pa tudi kompetenc in izkušenj, pomembnih za elektronska komunikacijska omrežja, storitve in trge, svoje naloge pa mora opravljati popolnoma neodvisno in prožno glede organiziranosti notranjega delovanja organa
  BERT. Generalni direktor
  mora zagotavljati učinkovito in neodvisno izvajanje nalog organa
  BERT
  .

| (29) | Za zagotovitev učinkovitega izvajanja nalog
  organa BERT
  , bi morala biti
  generalnemu
  direktorju zaupana potrebna pooblastila za sprejetje vseh mnenj, če se odbor regulatorjev z njimi strinja, in za zagotavljanje, da organ
  BERT
  deluje v skladu s splošnimi načeli, določenimi v ta namen.
  ▐ |
| --- | --- |

(29)

Za zagotovitev učinkovitega izvajanja nalog
  organa BERT
  , bi morala biti
  generalnemu
  direktorju zaupana potrebna pooblastila za sprejetje vseh mnenj, če se odbor regulatorjev z njimi strinja, in za zagotavljanje, da organ
  BERT
  deluje v skladu s splošnimi načeli, določenimi v ta namen.

▐

| (30) | Organ
  BERT

  bi moral delovati po načelih, ki temeljijo na neodvisnosti in preglednosti, poleg tega pa bi moral biti
  med drugim odprt
  za stike s panogo, potrošniki
  , sindikati, organi javnega sektorja, raziskovalnimi centri
  in drugimi zainteresiranimi stranmi. Organ
  BERT

  bi moral

  po potrebi pomagati Komisiji pri razširjanju in izmenjavi najboljših praks med podjetji.
  . |
| --- | --- |

(30)

Organ
  BERT

  bi moral delovati po načelih, ki temeljijo na neodvisnosti in preglednosti, poleg tega pa bi moral biti
  med drugim odprt
  za stike s panogo, potrošniki
  , sindikati, organi javnega sektorja, raziskovalnimi centri
  in drugimi zainteresiranimi stranmi. Organ
  BERT

  bi moral

  po potrebi pomagati Komisiji pri razširjanju in izmenjavi najboljših praks med podjetji.
  .

| (31) | Postopki organa
  BERT

  bi morali zato zagotoviti, da ima organ
  BERT
  dostop do strokovnega znanja in izkušenj v sektorju elektronskih komunikacij, zlasti na področjih tehnične zahtevnosti in hitrih sprememb ▐.
  ▐ |
| --- | --- |

(31)

Postopki organa
  BERT

  bi morali zato zagotoviti, da ima organ
  BERT
  dostop do strokovnega znanja in izkušenj v sektorju elektronskih komunikacij, zlasti na področjih tehnične zahtevnosti in hitrih sprememb ▐.

▐

| (32) | Da se organu
  BERT-u

  zagotovita popolna samostojnost in neodvisnost, bi mu bilo treba dodeliti samostojen proračun.
  Medtem ko bi morala biti tretjina financiranja zagotovljena
  iz splošnega proračuna Evropske unije
  , bi morali dve tretjini prihodkov priskrbeti nacionalni regulativni organi. Države članice bi morale zagotoviti, da imajo nacionalni regulativni organi ustrezna in brezpogojna sredstva za ta namen. Ta način financiranja ne bi smel posegati v neodvisnost organa BERT od držav članic in Komisije. |
| --- | --- |

(32)

Da se organu
  BERT-u

  zagotovita popolna samostojnost in neodvisnost, bi mu bilo treba dodeliti samostojen proračun.
  Medtem ko bi morala biti tretjina financiranja zagotovljena
  iz splošnega proračuna Evropske unije
  , bi morali dve tretjini prihodkov priskrbeti nacionalni regulativni organi. Države članice bi morale zagotoviti, da imajo nacionalni regulativni organi ustrezna in brezpogojna sredstva za ta namen. Ta način financiranja ne bi smel posegati v neodvisnost organa BERT od držav članic in Komisije.

| (33) | Organ
  BERT
  se mora po potrebi posvetovati z zainteresiranimi stranmi in jim dati možnost, da v primernem roku podajo svoje pripombe na osnutek ukrepov. |
| --- | --- |

(33)

Organ
  BERT
  se mora po potrebi posvetovati z zainteresiranimi stranmi in jim dati možnost, da v primernem roku podajo svoje pripombe na osnutek ukrepov.

| (34) | Komisija bi morala imeti možnost
  ustrezno ukrepati v primerih, kadar podjetja
  ne zagotavljajo informacij, ki jih organ
  BERT
  potrebuje za učinkovito izpolnjevanje svojih nalog ▐. Prav tako morajo države članice zagotoviti, da imajo ustrezen okvir, ki omogoča nalaganje učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kazni podjetjem za neizpolnjevanje obveznosti iz te uredbe. |
| --- | --- |

(34)

Komisija bi morala imeti možnost
  ustrezno ukrepati v primerih, kadar podjetja
  ne zagotavljajo informacij, ki jih organ
  BERT
  potrebuje za učinkovito izpolnjevanje svojih nalog ▐. Prav tako morajo države članice zagotoviti, da imajo ustrezen okvir, ki omogoča nalaganje učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kazni podjetjem za neizpolnjevanje obveznosti iz te uredbe.

| (35) | V okviru svojega področja delovanja, doseganja svojih ciljev in opravljanja svojih nalog
  bi morali nacionalni regulativni organi zagotoviti, da
  organ
  BERT ravna
  predvsem v skladu z določbami, ki se uporabljajo za institucije Skupnosti glede obravnavanja občutljivih dokumentov. Kjer je to ustrezno, je primerno zagotoviti usklajeno in varno izmenjavo informacij v okviru te uredbe. |
| --- | --- |

(35)

V okviru svojega področja delovanja, doseganja svojih ciljev in opravljanja svojih nalog
  bi morali nacionalni regulativni organi zagotoviti, da
  organ
  BERT ravna
  predvsem v skladu z določbami, ki se uporabljajo za institucije Skupnosti glede obravnavanja občutljivih dokumentov. Kjer je to ustrezno, je primerno zagotoviti usklajeno in varno izmenjavo informacij v okviru te uredbe.

| (36) | Nacionalni regulativni organi bi morali zagotoviti, da organ BERT uporablja
  ustrezno zakonodajo Skupnosti o dostopu javnosti do dokumentov, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (14), in o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (15). |
| --- | --- |

(36)

Nacionalni regulativni organi bi morali zagotoviti, da organ BERT uporablja
  ustrezno zakonodajo Skupnosti o dostopu javnosti do dokumentov, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (14), in o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (15).

| (37) | Do 1. januarja 2014 bi bilo treba opraviti revizijski pregled, s katerim se oceni, ali obstaja potreba po podaljšanju mandata organa BERT. Če je podaljšanje utemeljeno, je treba opraviti revizijski pregled proračunskih in postopkovnih predpisov ter človeških virov |
| --- | --- |

(37)

Do 1. januarja 2014 bi bilo treba opraviti revizijski pregled, s katerim se oceni, ali obstaja potreba po podaljšanju mandata organa BERT. Če je podaljšanje utemeljeno, je treba opraviti revizijski pregled proračunskih in postopkovnih predpisov ter človeških virov

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

VSEBINA, OBSEG, OPREDELITVE IN NALOGE

Člen 1

Vsebina in obseg

1.   Organ
  evropskih regulatorjev za telekomunikacije (organ BERT) se ustanovi
  s pristojnostmi, določenimi v tej uredbi.
  Komisija se posvetuje z organom BERT glede opravljanja funkcij po Okvirni direktivi in posebnih direktivah, kot je določeno v tej uredbi.

2.   Organ
  BERT
  deluje v okviru področja uporabe Okvirne direktive in posebnih direktiv in izkorišča razpoložljivo strokovno znanje nacionalnih regulativnih organov. Prispeva k
  izbolšanju nacionalnih predpisov v sektorju elektronskih komunikacij ter k
  boljšemu delovanju notranjega trga za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, vključno zlasti
  s spodbujanjem učinkovite in skladne uporabe regulativnega okvira za elektronske komunikacije ter
  z razvojem vseskupnostnih elektronskih komunikacij ▐ z nalogami, navedenimi v poglavjih II in III.

3.   Organ
  BERT
  opravlja svoje naloge v sodelovanju z nacionalnimi regulativnimi organi in Komisijo ▐.

Organ BERT služi kot način izmenjave informacij in sprejemanja skladnih odločitev nacionalnih regulativnih organov. Zagotavlja organizacijsko osnovo za sprejemanje odločitev nacionalnih regulativnih organov. Sprejema skupna stališča in daje pripombe. Poleg tega svetuje Komisiji in pomaga nacionalnim regulativnim organom pri vseh zadevah v okviru nalog, ki jih na nacionalne regulativne organe nalagajo Okvirna direktiva in posebne direktive.

4.   Organ
  BERT
  pri vseh svojih dejavnostih in zlasti pri oblikovanju svojih mnenj sledi istim ciljem, kot jih nacionalnim regulativnim organom nalaga člen 8 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva). ▐

5.
     
  Sprejme se odločba o ustanovitvi urada, ki bo zagotavljal ustrezne vire za organ BERT, katera obsega naslednje določbe
  :

| a) | določba, ki določa, da je urad glede pogojev zaposlovanja in proračunskih odgovornosti del uprave Skupnosti; |
| --- | --- |

a)

določba, ki določa, da je urad glede pogojev zaposlovanja in proračunskih odgovornosti del uprave Skupnosti;

| b) | posebni kadrovski predpisi za urad, v kolikor je potrebno zagotoviti, da organ BERT samostojno opravlja svoje naloge; in |
| --- | --- |

b)

posebni kadrovski predpisi za urad, v kolikor je potrebno zagotoviti, da organ BERT samostojno opravlja svoje naloge; in

| c) | pravila za prvo skupščino in prvo vodstvo organa BERT. |
| --- | --- |

c)

pravila za prvo skupščino in prvo vodstvo organa BERT.

Urad se ustanovi v Bruslju.

Člen 2

Opredelitve

Za namene te uredbe se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 2 Direktive 2002/21/ES, člena 2 Direktive 2002/19/ES, člena 2 Direktive 2002/20/ES, člena 2 Direktive 2002/22/ES, člena 2 Direktive 2002/58/ES in člena 2 Odločbe št. 676/2002/ES ║.

Člen 3

Funkcije organa
  BERT

Organ
  BERT
  v okviru izvajanja svojih nalog iz te uredbe:

| a) | izdaja mnenja na zahtevo
  Evropskega parlamenta,
  Komisije ali na lastno pobudo
  ter
  pomaga
  Evropskemu parlamentu in
  Komisiji, tako da
  jima
  zagotavlja dodatno tehnično podporo pri vseh zadevah, povezanih z elektronskimi komunikacijami; |
| --- | --- |

a)

izdaja mnenja na zahtevo
  Evropskega parlamenta,
  Komisije ali na lastno pobudo
  ter
  pomaga
  Evropskemu parlamentu in
  Komisiji, tako da
  jima
  zagotavlja dodatno tehnično podporo pri vseh zadevah, povezanih z elektronskimi komunikacijami;

| b) | oblikuje skupna stališča, smernice in najboljšo prakso za uvedbo regulativnih pravnih sredstev na nacionalni ravni in spremlja njihovo uveljavitev v državah članicah; |
| --- | --- |

b)

oblikuje skupna stališča, smernice in najboljšo prakso za uvedbo regulativnih pravnih sredstev na nacionalni ravni in spremlja njihovo uveljavitev v državah članicah;

| c) | pomaga Skupnosti, njenim državam članicam in nacionalnim regulativnim organom pri odnosih, razpravah in izmenjavah s tretjimi strankami; |
| --- | --- |

c)

pomaga Skupnosti, njenim državam članicam in nacionalnim regulativnim organom pri odnosih, razpravah in izmenjavah s tretjimi strankami;

| d) | zagotovi svetovanje za udeležence na trgu
  (vključno s potrošniki in potrošniškimi organizacijami)
  in nacionalne regulativne organe glede regulativnih vprašanj; |
| --- | --- |

d)

zagotovi svetovanje za udeležence na trgu
  (vključno s potrošniki in potrošniškimi organizacijami)
  in nacionalne regulativne organe glede regulativnih vprašanj;

| e) | izmenjuje, razširja in zbira informacije ter izvaja študije na področjih, povezanih z njegovimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

e)

izmenjuje, razširja in zbira informacije ter izvaja študije na področjih, povezanih z njegovimi dejavnostmi;

| f) | izmenjuje izkušnje in spodbuja inovacije na področju elektronskih komunikacij; |
| --- | --- |

f)

izmenjuje izkušnje in spodbuja inovacije na področju elektronskih komunikacij;

| g) | nacionalnim regulativnim organom
  svetuje
  glede čezmejnih sporov in
  po potrebi
  vprašanj e-dostopnosti; |
| --- | --- |

g)

nacionalnim regulativnim organom
  svetuje
  glede čezmejnih sporov in
  po potrebi
  vprašanj e-dostopnosti;

| h) | razvija skupna mnenja o vseevropskih vprašanjih, kot so globalne telekomunikacijske storitve, da bi okrepil regulativno doslednost in spodbudil vseevropski trg in pravila. |
| --- | --- |

h)

razvija skupna mnenja o vseevropskih vprašanjih, kot so globalne telekomunikacijske storitve, da bi okrepil regulativno doslednost in spodbudil vseevropski trg in pravila.

POGLAVJE II

NALOGE ORGANA
  BERT
  V ZVEZI S KREPITVIJO NOTRANJEGA TRGA

Člen 4

Vloga organa

  BERT

  pri uporabi regulativnega okvira

1.   Organ
  BERT
  na zahtevo Komisije izdaja mnenja o vseh zadevah v zvezi z elektronskimi komunikacijami
  , kot je določeno v tej uredbi. Organ BERT lahko Komisiji in nacionalnim regulativnim organom na lastno pobudo tudi posreduje svoje mnenje o teh vprašanjih
  .

2.   
  Da bi se spodbujala usklajena uporaba
  določb Okvirne direktive in posebnih direktiv,
  Komisija zaprosi organ BERT za pomoč
  pri pripravi priporočil ali odločb, ki jih mora Komisija sprejeti v skladu s členom 19 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).
  Tudi Evropski parlament lahko zaprosi organ BERT za pomoč, saj jo lahko upravičeno potrebuje v zvezi s poizvedbami ali zakonodajo v okviru funkcij organa BERT.

3.   Zadeve iz odstavka 1
  so
  :

| a) | osnutke ukrepov nacionalnih regulativnih organov v zvezi z opredelitvijo trga, določitvijo podjetij s pomembno tržno močjo in naložitvijo pravnih sredstev v skladu s členom 7 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva);
  ▐ |
| --- | --- |

a)

osnutke ukrepov nacionalnih regulativnih organov v zvezi z opredelitvijo trga, določitvijo podjetij s pomembno tržno močjo in naložitvijo pravnih sredstev v skladu s členom 7 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva);

▐

| b) | opredelitev nadnacionalnih trgov v skladu s členom 15 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva); |
| --- | --- |

b)

opredelitev nadnacionalnih trgov v skladu s členom 15 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva);

| c) | vprašanja standardizacije v skladu s členom 17 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva); |
| --- | --- |

c)

vprašanja standardizacije v skladu s členom 17 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva);

| d) | analize posebnih nacionalnih trgov v skladu s členom 16 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva)
  in po potrebi podnacionalnih trgov
  ; |
| --- | --- |

d)

analize posebnih nacionalnih trgov v skladu s členom 16 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva)
  in po potrebi podnacionalnih trgov
  ;

| e) | preglednost in informacije za končne uporabnike v skladu s členom 21 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah); |
| --- | --- |

e)

preglednost in informacije za končne uporabnike v skladu s členom 21 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah);

| f) | kakovost storitev v skladu s členom 22 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah); |
| --- | --- |

f)

kakovost storitev v skladu s členom 22 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah);

| g) | učinkovita uporaba številke za klic v sili „112“ v skladu s členom 26 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah);
  ▐ |
| --- | --- |

g)

učinkovita uporaba številke za klic v sili „112“ v skladu s členom 26 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah);

▐

| h) | prenosljivost številk v skladu s členom 30 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah); |
| --- | --- |

h)

prenosljivost številk v skladu s členom 30 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah);

| i) | izboljšanje dostopa za končne uporabnike invalide do elektronskih komunikacijskih storitev in opreme v skladu s členom 33 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah); |
| --- | --- |

i)

izboljšanje dostopa za končne uporabnike invalide do elektronskih komunikacijskih storitev in opreme v skladu s členom 33 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah);

| j) | ukrepi nacionalnih regulativnih organov, sprejeti v skladu s členoma 5 in 8(3) Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu); |
| --- | --- |

j)

ukrepi nacionalnih regulativnih organov, sprejeti v skladu s členoma 5 in 8(3) Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu);

| k) | ukrepi preglednosti za izvedbo razvezave krajevne zanke v skladu s členom 9 Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu); |
| --- | --- |

k)

ukrepi preglednosti za izvedbo razvezave krajevne zanke v skladu s členom 9 Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu);

| l) | pogoji za dostop do digitalnih televizijskih in radijskih storitev v skladu s členom 6 Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu) in medobratovalnost digitalnih interaktivnih televizijskih storitev v skladu s členom 18 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva); |
| --- | --- |

l)

pogoji za dostop do digitalnih televizijskih in radijskih storitev v skladu s členom 6 Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu) in medobratovalnost digitalnih interaktivnih televizijskih storitev v skladu s členom 18 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva);

| m) | zadeve v pristojnosti organa BERT, kot so opredeljene v Okvirni direktivi in posebnih direktivah, ki vplivajo na upravljanje spektra ali na katere vpliva upravljanje spektra; |
| --- | --- |

m)

zadeve v pristojnosti organa BERT, kot so opredeljene v Okvirni direktivi in posebnih direktivah, ki vplivajo na upravljanje spektra ali na katere vpliva upravljanje spektra;

| n) | ukrepi za zagotavljanje razvoja skupnih vseevropskih pravil in zahtev za ponudnike globalnih telekomunikacijskih storitev. |
| --- | --- |

n)

ukrepi za zagotavljanje razvoja skupnih vseevropskih pravil in zahtev za ponudnike globalnih telekomunikacijskih storitev.

4.   Poleg tega
  Komisija lahko zaprosi
  organ
  BERT, da
  organ prevzame posebne naloge, določene v členih 5 do 18.

5.
     
  Komisija in nacionalni regulativni organi čim bolj upoštevajo mnenja organa BERT. Kadar organ BERT predlaga alternativne rešitve ob upoštevanju različnih tržnih razmer in zakoreninjenih vzorcev v posameznih regulativnih pristopih, nacionalni regulativni organi preučijo, katera rešitev najbolj ustreza njihovemu regulativnemu pristopu. Nacionalni regulativni organi in Komisija objavijo, kako je bilo upoštevano mnenje organa BERT.

Člen 5

Posvetovanje organa

  BERT

  glede opredelitve in analize nacionalnih trgov in pravnih sredstev

1.   Komisija obvesti organ
  BERT
  , če deluje v skladu s členoma 7(4) in (8) Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).

2.   Organ
  BERT
  Komisiji predloži mnenje o osnutku zadevnega ukrepa v štirih tednih po tem, ko je obveščen, naj to stori. Mnenje vključuje podrobno in objektivno analizo o tem, ali osnutek ukrepa predstavlja oviro za enotni trg in njegovo združljivost z zakonodajo Skupnosti, zlasti s cilji iz člena 8 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).
  Komisija
  po potrebi
  zaprosi
  organ
  BERT, naj
  navede, katere spremembe osnutka ukrepa je treba izvesti, da se zagotovi čimbolj učinkovito doseganje teh ciljev.

3.   Organ
  BERT
  Komisiji na zahtevo pošlje vse razpoložljive informacije za izvedbo nalog iz odstavka 2.

Člen 6

Pregledi nacionalnih trgov s strani organa
  BERT

1.   Če organ
  BERT
  v skladu s členom 16(7) Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva) prejme zahtevo Komisije za analizo določenega zadevnega trga v državi članici, predloži Komisiji mnenje in ji zagotovi potrebne informacije, vključno z rezultati javnega posvetovanja in analizo trga. Če organ
  BERT
  ugotovi, da konkurenca na tem trgu ni učinkovita, njegovo mnenje, pripravljeno po javnem posvetovanju, vključuje osnutek ukrepa, ki natančneje opisuje podjetje(-a), za katero(-a) meni, da ga/jih je treba opredeliti kot podjetje(-a) s pomembno tržno močjo na tem trgu, in ustrezne obveznosti, ki jih je treba naložiti.

2.   Organ
  BERT
  se lahko pred izdajo svojega mnenja Komisiji po potrebi posvetuje z ustreznimi nacionalnimi organi za konkurenco.

3.   Organ
  BERT
  Komisiji na zahtevo pošlje vse razpoložljive informacije za izvedbo nalog iz odstavka 1.

Člen 7

Opredelitev in analiza nadnacionalnih trgov

1.   Organ
  BERT
  Komisiji na zahtevo predloži mnenje o ustrezni opredelitvi nadnacionalnih trgov.

2.   Če je Komisija opredelila nadnacionalni trg v skladu s členom 15(4) Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva),
  lahko
  organ
  BERT na zahtevo pomaga nacionalnim regulativnim organom, ki izvajajo skupno analizo trga

  v skladu s členom 16(5) navedene direktive ▐.

▐

3.   Organ
  BERT
  Komisiji na zahtevo pošlje vse razpoložljive informacije za izvedbo nalog iz odstavkov 1 in 2.

Člen 8

Usklajevanje številčenja in prenosljivosti številk

▐

1.   
  Na prošnjo Komisije organ BERT
  skupaj z nacionalnimi regulativnimi organi obravnava vprašanja v zvezi z goljufijami ali zlorabami številskih virov znotraj Skupnosti, zlasti za čezmejne storitve. Lahko izda mnenje o ukrepu, ki ga je mogoče sprejeti na ravni Skupnosti ali na nacionalni ravni za obravnavo goljufij in zlorab ali drugih skrbi potrošnikov glede številčenja.

2.   Organ
  BERT
  na zahtevo Komisije predloži Komisiji mnenje o obsegu in tehničnih parametrih za obveznosti v zvezi s prenosom številk ali identifikacijskih naročniških številk in s tem povezanih informacij med omrežji ter o ustreznosti razširitve takšnih obveznosti na raven Skupnosti.

Člen 9

Uporaba evropske številke za klic v sili 112

▐

1.   Organ
  BERT
  na zahtevo Komisije predloži Komisiji mnenje o tehničnih vprašanjih v zvezi z uporabo evropske številke za klic v sili 112 v skladu s členom 26 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah).

2.   Organ
  BERT
  se pred predložitvijo svojega mnenja iz odstavka 1 posvetuje s pristojnimi nacionalnimi organi in izvede javno posvetovanje v skladu s členom 31.

Člen 10

Svetovanje glede vprašanj radijskih frekvenc v zvezi z elektronskimi komunikacijami

1.   Organ
  BERT
  na zahtevo zagotovi svetovanje
  Komisiji, Skupini za politiko radijskega spektra ali Odboru za radijski spekter
  v zvezi z
  zadevami v okviru njegovih pristojnosti, ki vplivajo na
  uporabo radijskega spektra za elektronske komunikacije v Skupnosti
  ali ta nanje vpliva. Organ BERT po potrebi tesno sodeluje s Skupino za politiko radijskega spektra in Odborom za radijski spekter
  .

2.   Dejavnosti iz odstavka 1 se lahko izvedejo pri zadevah, povezanih z izvajanjem Odločbe 676/2002/ES (Odločba o radijskem spektru), in ne posegajo v razdelitev nalog iz člena 4 navedene odločbe.

3.   
  Komisija lahko zaprosi organ BERT, naj
  zagotovi svetovanje
  Skupini za politiko radijskega spektra ali Odboru za radijski spekter glede svetovanja Odbora za radijski spekter Komisiji
  v zvezi s pripravo skupnih političnih ciljev iz člena 6(3) Odločbe 676/2002/ES (Odločba o radijskem spektru), če ti spadajo v sektor elektronskih komunikacij.

4.   Organ
  BERT po potrebi prispeva k poročilom, ki jih Komisija, Skupina za politiko radijskega spektra, Odbor za radijski spekter ali kateri koli drug ustrezen organ objavijo
  o predvidenem razvoju frekvenc na področju elektronskih komunikacij in politikah, v katerih opredeli morebitne potrebe in izzive.

Člen 11

Usklajevanje pogojev in postopkov, ki se nanašajo na splošne odobritve in pravice uporabe

1.   
  Komisija lahko zaprosi organ BERT, naj Komisiji, Skupini za politiko radijskega spektra ali Odboru za radijski spekter predloži
  mnenje o obsegu in vsebini katerih koli izvedbenih ukrepov iz člena 6a Direktive 2002/20/ES (Direktiva o odobritvi). To lahko vključuje predvsem oceno s strani organa
  BERT
  glede koristi, ki lahko nastanejo za enotni trg v elektronskih komunikacijskih omrežjih in storitvah na podlagi izvedbenih ukrepov, ki jih je sprejela Komisija v skladu s členom 6a Direktive 2002/20/ES (Direktiva o odobritvi), in opredelitev storitev z medskupnostnim potencialom, ki bi imele koristi od navedenih ukrepov.

▐

2.   Organ
  BERT
  na zahtevo Komisije
  , Skupine za politiko radijskega spektra, Odbora za radijski spekter ali katerega koli drugega ustreznega organa
  pojasni ali dopolni vsako mnenje, izdano v skladu z odstavkom 1, v časovnem okviru, določenem v navedeni zahtevi.

▐

Člen 12

Odvzem pravic uporabe radijskih frekvenc in številk, izdanih v okviru skupnih postopkov

Komisija lahko zaprosi organ BERT, naj Komisiji, Skupini za politiko radijskega spektra ali Odboru za radijski spekter
  predloži mnenje o odvzemu pravic uporabe, izdanih v okviru skupnih postopkov iz člena 6b Direktive 2002/20/ES (Direktiva o odobritvi).

V tem mnenju preuči, ali so obstajale resne in ponavljajoče se kršitve pogojev, povezanih s pravicami uporabe.

▐

Člen 13

Lastna pobuda

Organ
  BERT
  lahko na lastno pobudo
  Evropskemu parlamentu in
  Komisiji predloži mnenje
  , zlasti
  o zadevah iz členov 4(2), 7(1), 8(2), 10(1), 12, 14, 21 in 22
  ali o kateri koli drugi zadevi, za katero meni, da je ustrezna
  .

POGLAVJE III

DOPOLNILNE NALOGE ORGANA BERT ▐

Člen 14

Čezmejni spori

1.   Če organ
  BERT
  od nacionalnih regulativnih organov prejme zahtevo v skladu s členom 21 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva) za priporočilo glede rešitve spora, obvesti vse stranke v sporu in vse zadevne nacionalne regulativne organe.

2.   Organ
  BERT
  preuči vzroke spora ter od vpletenih strank in nacionalnih regulativnih organov zahteva ustrezne informacije.

3.   Organ
  BERT
  izda svoje priporočilo v treh mesecih po zahtevi, razen v izjemnih okoliščinah. V priporočilu so opredeljeni vsi ukrepi, za katere organ
  BERT
  meni, da so primerni za to, da jih zadevni nacionalni regulativni organi sprejmejo v skladu z določbami Okvirne direktive in/ali posebnih direktiv.

4.   Organ
  BERT
  lahko odkloni izdajo svojega priporočila, kadar meni, da bi drugi mehanizmi bolje prispevali k pravočasni rešitvi spora v skladu z določbami člena 8 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva). V takšnih primerih nemudoma obvesti stranke in zadevne nacionalne regulativne organe.

Če spor po štirih mesecih ni rešen ali če stranke niso uporabile nobenega drugega mehanizma, organ
  BERT
  ravna v skladu z odstavkoma 2 in 3, če tako zahteva kateri koli nacionalni regulativni organ

Člen 15

Izmenjava, razširjanje in zbiranje informacij

1.   
  Organ BERT
  ob upoštevanju politike Skupnosti o elektronskih komunikacijah spodbuja izmenjavo informacij med državami članicami samimi ter med državami članicami, nacionalnim regulativnimi organi in Komisijo o stanju in razvoju regulativnih dejavnosti v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami.
  Organ BERT lahko ob upoštevanju različnih tržnih razmer in zakoreninjenih vzorcev v posameznih regulativnih pristopih oblikuje alternativne rešitve v okviru usklajenega regulativnega okvira.

2.   Organ
  BERT
  podpira izmenjavo informacij ter spodbuja najboljše regulativne prakse in tehnični razvoj znotraj Skupnosti in zunaj nje, med drugim z

| a) | zbiranjem, obdelavo in objavo informacij v zvezi s tehničnimi značilnostmi, kakovostjo in oblikovanjem cen elektronskih komunikacijskih storitev ter v zvezi s trgi elektronskih komunikacij v Skupnosti, |
| --- | --- |

a)

zbiranjem, obdelavo in objavo informacij v zvezi s tehničnimi značilnostmi, kakovostjo in oblikovanjem cen elektronskih komunikacijskih storitev ter v zvezi s trgi elektronskih komunikacij v Skupnosti,

| b) | naročanjem izdelave ali izvajanjem študij o elektronskih komunikacijskih omrežjih in storitvah ter z njimi povezanih predpisih ▐ in |
| --- | --- |

b)

naročanjem izdelave ali izvajanjem študij o elektronskih komunikacijskih omrežjih in storitvah ter z njimi povezanih predpisih ▐ in

| c) | organiziranjem ali spodbujanjem usposabljanja o
  za nacionalne regulativne organe
  zadevah
  v okviru funkcij organa BERT, kot je določeno v Okvirni direktivi in posebnih direktivah
  . |
| --- | --- |

c)

organiziranjem ali spodbujanjem usposabljanja o
  za nacionalne regulativne organe
  zadevah
  v okviru funkcij organa BERT, kot je določeno v Okvirni direktivi in posebnih direktivah
  .

3.   Organ
  BERT
  takšne informacije posreduje javnosti v preprosto dostopni obliki.
  Zaupnost se dosledno upošteva.

▐

Člen 16

Spremljanje in poročanje o sektorju elektronskih komunikacij

1.   
  Komisija lahko zaprosi organ BERT, naj
  spremlja razvoj na trgu elektronskih komunikacij in zlasti drobnoprodajne cene izdelkov in storitev, ki jih potrošniki najpogosteje uporabljajo.

2.   Organ
  BERT
  objavi letno poročilo o razvoju v sektorju elektronskih komunikacij, vključno s potrošniškimi vprašanji, v katerem opredeli preostale ovire za dokončno oblikovanje enotnega trga za elektronske komunikacije. Poročilo vključuje tudi pregled in analizo informacij glede nacionalnih pritožbenih postopkov, ki jih zagotavljajo države članice v skladu s členom 4(3) Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva), in obsega, v katerem se v državah članicah uporablja izvensodna poravnava sporov iz člena 34 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah).
  To poročilo se predstavi Evropskemu parlamentu, ki o poročilu lahko poda mnenje.

3.   
  Komisija lahko zaprosi organ BERT, naj
  poda mnenje o ukrepih, ki bi jih lahko sprejeli za odpravo težav, ugotovljenih pri ocenjevanju vprašanj iz odstavka 1
  , skupaj z objavo letnega poročila. To mnenje se predstavi v Evropskem parlamentu
  .

4.   
  Komisija lahko zaprosi organ BERT, naj
  redno objavlja poročilo o medobratovalnosti digitalnih interaktivnih televizijskih storitev iz člena 18 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).

Člen 17

Elektronska dostopnost

1.   Organ
  BERT
  na zahtevo Komisije svetuje Komisiji in
  nacionalnim regulativnim organom
  glede izboljšanja medobratovalnosti, dostopa in uporabe komunikacijskih storitev in terminalne opreme ter zlasti glede vprašanj čezmejne medobratovalnosti
  , upošteva pa
  tudi posebne potrebe končnih uporabnikov invalidov in starejših.

▐

Člen 18

Dodatne naloge

Organ
  BERT
  lahko na zahtevo Komisije
  in s soglasjem vseh svojih članov
  prevzame posebne dodatne naloge.

POGLAVJE IV

ORGANIZACIJA ORGANA
  BERT

Člen 19

Telesa organa

  BERT

Organ
  BERT
  sestavljajo:

| (a) | ▐ odbor
  regulatorjev;


  ▐ |
| --- | --- |

(a)

▐ odbor
  regulatorjev;

▐

| b) | generalni(-a)
  direktor(-ica).
  ▐ |
| --- | --- |

b)

generalni(-a)
  direktor(-ica).

▐

Člen 20

▐Odbor

  Regulatorjev

1.   ▐ Odbor

  regulatorjev sestavljajo po en član na državo članico, ki je vodja ali visok predstavnik neodvisnega nacionalnega regulativnega organa z odgovornostjo za vsakdanjo uporabo regulativnega okvira v državi članici. Nacionalni regulativni organi imenujejo po enega namestnika na državo članico. Komisija s predhodnim soglasjem odbora sodeluje kot opazovalka
  .

2.   ▐ Odbor

  regulatorjev
  med svojimi člani imenuje predsednika in podpredsednika. Podpredsednik samodejno nadomesti predsednika, če ta ni sposoben izvajati svojih dolžnosti. Mandat predsednika in podpredsednika
  v skladu z volilnimi postopki, opredeljenimi v poslovniku,
  traja dve leti in pol ▐.

3.   ▐ Odbor

  regulatorjev
  se
  na sklic predsednika
  se sestane najmanj
  štirikrat
  na leto na redni seji.
  Izjemoma
  se
  lahko
  sestane na pobudo predsednika, na zahtevo Komisije ali na zahtevo vsaj tretjine članov. ▐ Odbor

  regulatorjev
  lahko povabi vsako osebo, ki ima morda pomembno mnenje, da se udeleži sestankov kot opazovalec. Članom ▐ odbora
  regulatorjev
  lahko v skladu s poslovnikom pomagajo svetovalci ali strokovnjaki. ▐

4.   Odločitve ▐ odbora
  regulatorjev
  se sprejemajo na podlagi dvotretjinske večine prisotnih članov
  , razen če je v tej uredbi, Okvirni direktivi in posebnih direktivah določeno drugače. Komisijo se obvesti o teh odločitvah
  .

Odbor regulatorjev z dvotretjinsko kvalificirano večino potrdi poslovnik organa BERT. Navedeni poslovnik zagotavlja, da člani odbora regulatorjev pred sestanki vedno prejmejo popolne programe in osnutke predlogov, da lahko predlagajo spremembe še pred glasovanjem.

5.   Vsak član ima en glas. Poslovnik podrobno določa ureditev glasovanja, zlasti pogoje, ko lahko en član deluje v imenu drugega, in po potrebi tudi pravila, ki urejajo sklepčnost.

6.
     
  Pri izvajanju nalog, ki jih dodeljuje ta uredba, odbor regulatorjev deluje neodvisno in ne zahteva ali sprejema navodil od nobene države članice ali katerega koli skupine javnega ali zasebnega interesa.

7.
     
  Za tajniške storitve odbora regulatorjev poskrbi organ BERT.

Člen 21

Naloge ▐ odbora

  regulatorjev

1.   ▐ Odbor

  regulatorjev
  imenuje
  generalnega
  direktorja v skladu z

  odstavkom 7. Odbor regulatorjev sprejme vse odločitve o izvajanju dejavnosti organa BERT, kot je določeno v členu 3
  .

▐

2.   ▐ Odbor

  regulatorjev
  po posvetovanju s Komisijo
  ter v skladu s členom 23(3) in predlogom proračuna, določenim v skladu s členom 25,
  do 30. septembra vsako leto sprejme delovni program organa
  BERT
  za naslednje leto ter ga pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji. ▐

▐

3.   ▐ Odbor

  regulatorjev
  izvaja disciplinski nadzor nad
  generalnim
  direktorjem ▐.

▐

4.   ▐ Odbor

  regulatorjev v imenu organa BERT
  sprejme posebne določbe glede pravice dostopa do dokumentov organa
  BERT
  v skladu s členom 36.

5.   ▐ Odbor

  regulatorjev
  sprejme letno poročilo o dejavnostih organa
  BERT
  ter ga najpozneje do 15. junija pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Računskemu sodišču.
  Evropski parlament lahko zahteva od predsednika odbora
  regulatorjev
  ali generalnega direktorja, da poroča o pomembnih temah
  v zvezi z ▐ dejavnostmi organa
  BERT
  .

▐

6.
     
  Odbor regulatorjev generalnemu direktorju zagotovi napotke pri izvajanju njegovih nalog.

7.
     
  Odbor regulatorjev imenuje generalnega direktorja. Odbor regulatorjev sprejme to odločitev na podlagi tričetrtinske večine svojih članov. Predlagani generalni direktor ne sodeluje pri pripravi takšne odločitve ali glasovanju o njej.

8.
     
  Odbor regulatorjev v letnem poročilu iz odstavka 5 in člena 23(7) odobri neodvisni del o posvetovalnih dejavnostih.

▐

Člen 22

Generalni direktor

1.   Organ
  BERT
  vodi
  njegov generalni
  direktor, ki pri izvajanju svojih nalog
  upošteva navodila odbora regulatorjev in mu odgovarja. Generalni
  direktor
  razen tega
  ne zahteva ali sprejema nobenih navodil od nobene vlade ali organa.

2.   
  Generalnega

  direktorja imenuje ▐ odbor
  regulatorjev
  , na podlagi dosežkov, znanja in izkušenj, pomembnih za elektronska komunikacijska omrežja in storitve. Pred imenovanjem kandidata, ki ga izbere ▐ odbor
  regulatorjev
  , lahko
  Evropski parlament in Komisija njegovo ustreznost obravnavata v nezavezujočem mnenju. Zato
  pristojni odbor Evropskega parlamenta
  povabi predlaganega kandidata
  , da poda izjavo in odgovori na vprašanja njegovih članov.

3.   Mandat
  generalnega
  direktorja traja pet let. ▐

4.   ▐ Odbor

  regulatorjev
  lahko ▐ ob upoštevanju poročila o oceni in zgolj v primerih, kadar dolžnosti in zahteve organa
  BERT
  to upravičujejo, enkrat podaljša mandat
  generalnega
  direktorja za največ tri leta.

▐Odbor

  regulatorjev
  obvesti Evropski parlament, da namerava podaljšati ║mandat
  generalnega direktorja. Generalni

  direktor se lahko znotraj enega meseca pred podaljšanjem njegovega mandata povabi, da pred pristojnim odborom Parlamenta da izjavo in odgovori na vprašanja njegovim članom.

Če mandat
  generalnega
  direktorja ni podaljšan, ta opravlja funkcijo do imenovanja njegovega naslednika.

5.   
  Generalnega

  direktorja se lahko s položaja odstrani le na podlagi odločitve ▐ odbora

  regulatorjev ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta. ▐

  Odbor

  regulatorjev
  sprejme to odločitev na podlagi tričetrtinske večine svojih članov.

6.   Evropski parlament in Svet lahko
  od generalnega
  direktorja
  zahtevata
  , da jima predloži poročilo o opravljanju svojih dolžnosti.
  Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko od generalnega direktorja po potrebi povabi, da odgovori na vsa vprašanja članov odbora.

Člen 23

Naloge

  generalnega

  direktorja

1.   
  Generalni

  direktor zastopa organ in je odgovoren za njegovo vodenje.

2.   
  Generalni

  direktor pripravi
  delovni program ▐

  odbora

  regulatorjev
  . Pri delu ▐ odbora
  regulatorjev
  sodeluje brez glasovalne pravice.

▐

3.   
  Generalni

  direktor vsako leto pripravi osnutek delovnega programa organa
  BERT
  za naslednje leto ter ga pred 30. junijem tega leta predloži odboru regulatorjev.
  Odbor regulatorjev sprejme osnutek delovnega programa v skladu s členom 21(2).

▐

4.   
  Generalni

  direktor je odgovoren za
  nadzor nad izvajanjem
  letnega delovnega programa organa
  BERT
  pod vodstvom odbora regulatorjev ▐.

5.   
  Generalni

  direktor sprejme vse potrebne ukrepe, zlasti notranja upravna navodila in objavo obvestil, za zagotovitev delovanja organa
  BERT
  v skladu s to uredbo.

6.   
  Generalni

  direktor oceni prihodke in odhodke organa
  BERT
  v skladu s členom 25 in izvršuje proračun organa
  BERT
  v skladu s členom 26.

7.   
  Generalni

  direktor vsako leto pripravi osnutek letnega poročila o dejavnostih organa
  BERT
  , ki vsebuje del o
  posvetovalnih
  dejavnostih organa
  BERT
  ter del o finančnih in upravnih zadevah.

8.   V zvezi z zaposlenimi v organu
  BERT lahko odbor regulatorjev generalnemu direktorju naloži izvajanje
  pristojnosti iz člena 38(3).

▐

POGLAVJE V

FINANČNE ZAHTEVE

Člen 24

Proračun organa
  BERT

1.   Prihodke
  in vire
  organa
  BERT
  sestavljajo
  zlasti
  :

| a) | subvencija Skupnosti iz ustreznega razdelka splošnega proračuna Evropske unije (oddelek o Komisiji), kot je določil proračunski organ v skladu s točko 47 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju

   (16)

  ; |
| --- | --- |

a)

subvencija Skupnosti iz ustreznega razdelka splošnega proračuna Evropske unije (oddelek o Komisiji), kot je določil proračunski organ v skladu s točko 47 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju

   (16)

  ;

| b) | finančni prispevek vseh nacionalnih regulativnih organov. Vsaka država članica zagotovi, da bodo imeli nacionalni regulativni organi na voljo finančna sredstva, na podlagi katerih bodo lahko sodelovali pri delu organa BERT; |
| --- | --- |

b)

finančni prispevek vseh nacionalnih regulativnih organov. Vsaka država članica zagotovi, da bodo imeli nacionalni regulativni organi na voljo finančna sredstva, na podlagi katerih bodo lahko sodelovali pri delu organa BERT;

| c) | polovica strokovnega osebja je sestavljena iz napotenih nacionalnih strokovnjakov iz nacionalnih organov; |
| --- | --- |

c)

polovica strokovnega osebja je sestavljena iz napotenih nacionalnih strokovnjakov iz nacionalnih organov;

| d) | odbor regulatorjev najkasneje šest mesecev po začetku veljavnosti te uredbe določi raven finančnih prispevkov za države članice iz točke (b); |
| --- | --- |

d)

odbor regulatorjev najkasneje šest mesecev po začetku veljavnosti te uredbe določi raven finančnih prispevkov za države članice iz točke (b);

| e) | ustreznost proračunske sheme in upoštevanje s strani držav članic se pregleda do 1. januarja 2014. |
| --- | --- |

e)

ustreznost proračunske sheme in upoštevanje s strani držav članic se pregleda do 1. januarja 2014.

2.   Odhodki organa
  BERT
  zajemajo odhodke za zaposlene, upravne odhodke, odhodke za infrastrukturo in operativne stroške.

3.   Prihodki in odhodki so uravnoteženi.

4.   Na podlagi vseh prihodkov in odhodkov ▐ se za vsako proračunsko leto, ki sovpada s koledarskim letom, pripravijo napovedi ter se vpišejo v proračun organa.

5.
     
  Organizacijska in finančna struktura organa BERT se pregleda do 1. januarja 2014.

Člen 25

Oblikovanje proračuna

1.   
  Generalni direktor najpozneje
  do 15. februarja vsako leto ▐ pripravi predhodni predlog proračuna, ki vključuje operativne stroške, in program pričakovanega dela za prihodnje proračunsko leto ter ta predhodni predlog pošlje ▐ odboru
  regulatorjev
  skupaj s seznamom začasnih postavk. ▐ Odbor

  regulatorjev
  vsako leto na podlagi predloga, ki ga pripravi
  generalni
  direktor, oceni prihodke in odhodke organa
  BERT
  za naslednje proračunsko leto.
  Odbor regulatorjev
  to oceno, ki vključuje organizacijsko shemo, najpozneje do 31. marca posreduje Komisiji. ▐

2.   Komisija oceno, skupaj s predhodnim predlogom splošnega proračuna Evropske unije, posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu (v nadaljnjem besedilu „proračunski organ“).

3.   Komisija na podlagi teh ocen v predhodni predlog splošnega proračuna Evropske unije vključi napovedi, ki se ji zdijo nujne v zvezi z organizacijsko shemo, in znesek subvencije, ki bremeni splošni proračun, v skladu s členom 272 Pogodbe.

4.   Proračunski organ sprejme organizacijsko shemo organa
  BERT
  .

5.   ▐ Odbor

  regulatorjev
  pripravi proračun organa
  BERT
  . Veljati začne po dokončnem sprejetju splošnega proračuna Evropske unije. Kadar je to potrebno, se ustrezno prilagodi.

6.   ▐ Odbor

  regulatorjev
  proračunski organ takoj obvesti, če namerava izvajati kakršen koli projekt, ki bi lahko imel bistvene finančne posledice za financiranje njegovega proračuna, zlasti kakršen koli projekt, ki zadeva nepremičnine, na primer najem ali nakup stavb. O tem obvesti Komisijo. Če namerava katera izmed vej proračunskega organa izdati mnenje, o tem svojem namenu obvesti organ
  BERT
  v dveh tednih po prejemu podatkov o gradbenem projektu. Če ni odgovora, lahko organ
  BERT
  nadaljuje z načrtovanimi dejavnostmi.

Člen 26

Izvajanje in nadzor proračuna

1.   
  Generalni

  direktor deluje kot odredbodajalec in izvršuje proračun organa
  BERT
  .

2.
     
  Generalni direktor pripravi letno poročilo o dejavnostih organa BERT in izjavo o zanesljivosti. Ti dokumenti se objavijo.

3.   Najpozneje do 1. marca po vsakem zaključenem proračunskem letu posreduje računovodja organa
  BERT
  računovodji Komisije in Računskemu sodišču začasne zaključne račune skupaj s poročilom o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju v zadevnem proračunskem letu. Računovodja organa
  BERT
  pošlje poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju najkasneje do 31. marca naslednjega leta tudi Evropskemu parlamentu in Svetu. Računovodja Komisije nato konsolidira začasne zaključne račune institucij in decentraliziranih organov v skladu s členom 128 Uredbe ║ (ES, Euratom) št. 1605/2002.

4.   Najpozneje do 31. marca po vsakem zaključenem proračunskem letu posreduje računovodja Komisije začasne zaključne račune organa
  BERT
  Računskemu sodišču, skupaj s poročilom o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju v zadevnem proračunskem letu. Poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju v proračunskem letu se predloži tudi Evropskemu parlamentu in Svetu.

5.   Po prejemu ugotovitev Računskega sodišča o začasnih zaključnih računih organa
  BERT
  v skladu s členom 129 Uredbe ║ (ES, Euratom) št. 1605/2002 pripravi
  generalni
  direktor na lastno odgovornost zaključne račune organa
  BERT
  in jih predloži ▐ odboru
  regulatorjev
  za pridobitev mnenja.

6.   ▐ Odbor

  regulatorjev
  predloži mnenje o zaključnih računih organa
  BERT
  .

7.   
  Generalni

  direktor te zaključne račune, skupaj z mnenjem ▐ odbora
  regulatorjev
  posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču najpozneje do 1. julija v letu po zaključenem proračunskem letu.

8.   Zaključni računi se objavijo.

9.   
  Generalni

  direktor pošlje Računskemu sodišču odgovor na njegove pripombe najpozneje do 15. oktobra. Direktor pošlje ta odgovor tudi ▐ odboru
  regulatorjev
  , Evropskemu parlamentu in Komisiji.

10.   Na zahtevo Evropskega parlamenta in v skladu s členom 146(3) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 mu
  generalni
  direktor predloži vse informacije, potrebne za nemoteno uporabo postopka za razrešnico za zadevno proračunsko leto.

11.   Evropski parlament na priporočilo Sveta, ki odloča s kvalificirano večino, do 15. maja leta N + 2 podeli
  generalnemu
  direktorju razrešnico za izvrševanje proračuna za proračunsko leto N.

Člen 27

Sistemi notranjega nadzora

Notranji revizor Komisije je pristojen za revizijo sistemov notranjega nadzora organa BERT.

Člen 28

Finančna pravila

Finančna pravila, ki veljajo za organ
  BERT
  , pripravi ▐ odbor
  regulatorjev
  po posvetovanju s Komisijo. Ta pravila lahko odstopajo od Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 23. decembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti
   (17)
  , če to zahtevajo posebne operativne potrebe za delovanje organa
  BERT
  in le ob predhodnem soglasju Komisije.

Člen 29

Ukrepi proti goljufijam

1.   Za namene boja proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejanjem se določbe Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (18) uporabljajo brez omejitev.

2.   Organ
  BERT
  pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah, ki jih opravlja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (19), in takoj sprejme ustrezne določbe za vse zaposlene v organu
  BERT
  .

3.   Sklepi o financiranju ter sporazumi in iz njih izhajajoči izvedbeni instrumenti izrecno določajo, da lahko Računsko sodišče in OLAF po potrebi nad prejemniki denarnih sredstev organa
  BERT
  in zaposlenimi, odgovornimi za njihovo dodelitev, opravita pregled na kraju samem.

POGLAVJE VI

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 30

Zagotavljanje informacij organu

  BERT

1.   Podjetja, ki zagotavljajo elektronska komunikacijska omrežja in storitve, zagotovijo vse informacije, vključno s finančnimi podatki, ki jih zahteva organ
  BERT
  za izvajanje svojih nalog, kakor je določeno v tej uredbi. Ta podjetja predložijo take informacije takoj na zahtevo ter po časovnem načrtu in v podrobnostih, ki jih zahteva organ
  BERT. Komisija lahko od organa BERT zahteva, da
  navede razloge, ki utemeljujejo njegovo zahtevo po informacijah.

2.   Nacionalni regulativni organi organu
  BERT
  zagotovijo informacije, ki jih organ
  BERT
  potrebuje za izvajanje svojih nalog po tej uredbi. Kadar se predložene informacije nanašajo na informacije, ki so jih pred tem zagotovila podjetja na zahtevo nacionalnega regulativnega organa, je treba ta podjetja o tem obvestiti.

3.
     
  Kjer je to potrebno, se zaupnost posredovanih informacij zagotavlja v skladu s tem členom. Uporablja se člen 35
  .

Člen 31

Posvetovanje

Organ
  BERT
  se, ▐ kadar namerava
  izdati mnenje
  v skladu z določbami te uredbe, če je potrebno, posvetuje s zainteresiranimi strankami in jim da možnost, da v primernem roku podajo ║ pripombe o osnutku

  mnenja
  . Organ
  BERT poskrbi
  , da so rezultati posvetovalnega postopka dostopni javnosti, razen kadar veljajo informacije za zaupne.

Člen 32

Nadzor, izvrševanje in kazni

▐

1.   Nacionalni regulativni organi so v sodelovanju z organom
  BERT
  odgovorni za preverjanje skladnosti podjetij z obveznostmi, ki izhajajo iz določb, opisanih v tej uredbi.

2.   
  Komisija podjetja opozori, če ne izpolnijo zahteve za zagotovitev informacij iz člena 30. Komisija lahko po potrebi in na zahtevo organa BERT
  objavi imena
  teh
  podjetij.

▐

Člen 33

Izjava o interesih

Uslužbenci organa
  BERT, člani odbora regulatorjev in generalni direktor organa BERT vsako leto
  dajo izjavo o zavezi in izjavo o interesu, v kateri navedejo, da nimajo nobenih neposrednih ali posrednih interesov, ki bi lahko vplivali na njihovo neodvisnost. Izjave so pisne.

Člen 34

Preglednost

1.   Organ
  BERT
  svoje dejavnosti izvaja pregledno.

2.   Organ
  BERT
  zagotovi, da dobijo javnost in vse zainteresirane strani objektivne, zanesljive in lahko dostopne informacije, kadar je to primerno, predvsem v zvezi z rezultati njegovega dela. Javno objavi tudi izjave o interesu, ki jih dajo
  člani odbora regulatorjev in generalni
  direktor ▐.

3.   Odbor regulatorjev lahko na predlog
  generalnega
  direktorja dovoli, da zainteresirane strani kot opazovalci sodelujejo pri nekaterih dejavnostih organa
  BERT
  .

4.   Organ
  BERT
  v statutu določi praktične rešitve za uporabo pravil preglednosti iz odstavkov 1 in 2.

Člen 35

Zaupnost

1.   Organ
  BERT
  tretjim osebam ne sme razkriti nobenih informacij, ki jih obdeluje ali prejme, za katere se zahteva zaupna obravnava.

2.   Člani odbora
  regulatorjev organa BERT, generalni
  direktor, zunanji strokovnjaki in zaposleni v organu
  BERT
  morajo tudi po izteku svojih dolžnosti spoštovati zahteve glede zaupnosti v skladu s členom 287 Pogodbe.

3.   Organ
  BERT
  v statutu določi praktične rešitve za uporabo pravil zaupnosti iz odstavkov 1 in 2.

4.   
  Organ BERT
  brez poseganja v člen 36 sprejme ustrezne ukrepe v skladu s Sklepom 2001/844/ES, ESPJ, Euratom, (20) za zaščito informacij, za katere velja zahteva glede zaupnosti in do katerih ima dostop ali ki so ji jih posredovale države članice ali nacionalni regionalni organi. Države članice v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo sprejmejo enakovredne ukrepe. Ustrezno je treba upoštevati težo morebitnega poseganja v bistvene interese Skupnosti ali ene oziroma več držav članic. Vsaka država članica in Komisija spoštuje ustrezno varnostno stopnjo dokumenta, ki jo določi nalogodajalec.

Člen 36

Dostop do dokumentov

1.   Za dokumente organa
  BERT
  se uporablja Uredba (ES) št. 1049/2001 ║.

2.   ▐ Odbor

  regulatorjev
  sprejme praktične ukrepe za izvajanje Uredbe (ES) št. 1049/2001 v šestih mesecih po datumu dejanskega začetka delovanja organa
  BERT
  .

▐

Člen 37

Pravni status

1.   Organ
  BERT
  je organ Skupnosti, ki je pravna oseba.

2.   Organ
  BERT
  ima v vseh državah članicah kar najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava nacionalna zakonodaja. Zlasti lahko pridobiva premično in nepremično premoženje ter z njim razpolaga in je lahko stranka v sodnem postopku.

3.   Organ
  BERT
  zastopa njegov
  generalni
  direktor.

4.   Sedež organa
  BERT
  je v [ ...]. Dokler njegovi prostori ne bodo pripravljeni, bo gostoval v prostorih Komisije.

Člen 38

Zaposleni

1.   Za osebje organa
  BERT
  se uporabljajo kadrovski predpisi za uradnike Evropskih skupnosti in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti ter pravila, ki so jih za uporabo teh kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlitev skupaj sprejele institucije Evropskih skupnosti.

2.   ▐ Odbor

  regulatorjev
  v soglasju s Komisijo sprejme potrebne izvedbene ukrepe v skladu z določbami iz člena 110 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti.

3.   Organ
  BERT
  v zvezi s svojim osebjem izvaja pooblastila, ki jih organu, odgovornemu za imenovanja, podeljujejo kadrovski predpisi za uradnike Evropskih skupnosti, organu, pristojnemu za sklepanje pogodb, pa pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti.

4.   ▐ Odbor

  regulatorjev
  lahko sprejme določbe, na podlagi katerih se nacionalni strokovnjaki iz držav članic lahko napotijo v organ
  BERT
  .

Člen 39

Posebne pravice in imunitete

Za organ
  BERT
  in njegovo osebje velja Protokol o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti.

Člen 40

Odgovornost organa
  BERT

1.   Pri nepogodbeni odgovornosti organ
  BERT
  v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna zakonodajam držav članic, poravna vsako škodo, ki jo povzroči organ
  BERT
  ali njegovi uslužbenci pri opravljanju svojih nalog. Za reševanje odškodninskih sporov je pristojno Sodišče Evropskih skupnosti.

2.   Osebna finančna in disciplinska odgovornost zaposlenih organa
  BERT
  do organa
  BERT
  je urejena z ustreznimi določbami, ki se uporabljajo za zaposlene organa
  BERT
  .

Člen 41

Varstvo osebnih podatkov

Pri obdelavi podatkov, ki se nanašajo na posameznike, za organ
  BERT
  veljajo določbe Uredbe (ES) št. 45/2001.

Člen 42

Sodelovanje tretjih držav

Organ
  BERT
  omogoča sodelovanje evropskim državam, ki so s Skupnostjo sklenile sporazume, s katerimi so zadevne države sprejele in uporabljajo zakonodajo Skupnosti s področja iz te uredbe. V skladu z ustreznimi določbami teh sporazumov se vzpostavi ureditev, ki določa podrobna pravila za sodelovanje teh držav pri delu organa
  BERT
  , zlasti vrsta in obseg takšnega sodelovanja. Ta ureditev lahko

  v skladu z odločitvijo odbora regulatorjev vsebuje
  določbe o zastopnikih brez glasovalne pravice
  na sejah odbora
  regulatorjev.

Člen 43

Odbor za komunikacije

1.   Komisiji pri izvajanju določb te uredbe pomaga Odbor za komunikacije, ki je bil ustanovljen s členom 22 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa Sveta z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil
   (21) 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 44

Ocena in pregled

Komisija v
  treh letih
  po začetku delovanja ▐ objavi
  ocenjevalno
  poročilo o izkušnjah, doseženih kot rezultat delovanja organa
  BERT
  . Ocenjevalno poročilo vključuje dosežene rezultate in delovne metode organa
  BERT
  v povezavi z njegovim ciljem, pooblastili in nalogami, ki so opredeljeni v tej uredbi in letnih delovnih programih organa
  BERT
  . Ocenjevalno poročilo upošteva stališča zainteresiranih strani tako na ravni Skupnosti kot na nacionalni ravni
  ter
  se
  pošlje
  Evropskemu parlamentu in Svetu.
  Evropski parlament izda mnenje o ocenjevalnem poročilu.

Do 1. januarja 2014 se opravi revizijski pregled, s katerim se oceni, ali je treba organu BERT podaljšati mandat. Če je podaljšanje utemeljeno, se pregledajo proračunski in postopkovni predpisi ter stanje zaposlenih.

Člen 45

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati 31. decembra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ║,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  
  UL C 224, 30.8.2008, str. 50.

1

UL C 224, 30.8.2008, str. 50.

(2)  
  UL C 257, 9.10.2008, str. 51.

2

UL C 257, 9.10.2008, str. 51.

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008.

3

Stališče Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008.

(4)  UL L 108, 24.4.2002, str. 33.

4

(5)  UL L 108, 24.4.2002, str. 7.

5

(6)  UL L 108, 24.4.2002, str. 21.

6

(7)  UL L 108, 24.4.2002, str. 51.

7

(8)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37. ║.

8

(9)  

  UL C 146 E, 12.6.2008, str. 370.

9

UL C 146 E, 12.6.2008, str. 370.

(10)  UL L 200, 30.7.2002, str. 38.

10

(11)  
  UL C 104, 3.5.2006, str. 19
  in
  UL C 191, 17.8.2007, str. 17.

11

UL C 104, 3.5.2006, str. 19

UL C 191, 17.8.2007, str. 17.

(12)  UL L 108, 24.4.2002, str. 1.

12

(13)  UL L 171, 29.6.2007, str. 32.

13

(14)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

14

(15)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

15

(16)  

  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

16

UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(17)  
  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

17

UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

(18)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

18

(19)  UL L 136, 31.5.1999, str. 15.

19

(20)  UL L 317, 3.12.2001, str. 1.

20

(21)  
  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

21

UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/359 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/359

---

Sreda, 24. september 2008Elektronska komunikacijska omrežja in storitve, varstvo zasebnosti in varstvo potrošnikov ***I

P6_TA(2008)0452

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2002/22/ES o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami, X

2010/C 8 E/47

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0698),

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0420/2007),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbora za pravne zadeve ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0318/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Sreda, 24. september 2008P6_TC1-COD(2007)0248

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 24. septembra 2008 z namenom sprejetja Direktive
  2008/ .../ES
  Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2002/22/ES o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami, Direktive 2002/58/ES o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij in Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju na področju varstva potrošnikov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije ║,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

po posvetu z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov (3),

skladno s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (4),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Delovanje vseh petih direktiv 2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju (Direktiva o dostopu) (5), 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) (6), 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (Okvirna direktiva) (7), 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (Direktiva o univerzalnih storitvah) (8) in 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (9), ki predstavljajo obstoječi regulativni okvir za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, je predmet rednih preverjanj Komisije, zlasti zaradi določanja potrebe po spremembi ob upoštevanju tehnološkega in tržnega razvoja. |
| --- | --- |

(1)

Delovanje vseh petih direktiv 2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju (Direktiva o dostopu) (5), 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) (6), 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (Okvirna direktiva) (7), 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (Direktiva o univerzalnih storitvah) (8) in 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (9), ki predstavljajo obstoječi regulativni okvir za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, je predmet rednih preverjanj Komisije, zlasti zaradi določanja potrebe po spremembi ob upoštevanju tehnološkega in tržnega razvoja.

| (2) | V ║zvezi s tem je Komisija svoje ugotovitve predstavila v sporočilu Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 29. junija 2006 o pregledu regulativnega okvira EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve. |
| --- | --- |

(2)

V ║zvezi s tem je Komisija svoje ugotovitve predstavila v sporočilu Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 29. junija 2006 o pregledu regulativnega okvira EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve.

| (3) | Reforma regulativnega okvira EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, vključno s krepitvijo določb za uporabnike invalide, je ključni korak k uresničitvi enotnega evropskega informacijskega prostora in hkrati vseobsegajoče informacijske družbe. Ti cilji so vključeni v strateški okvir za razvoj informacijske družbe, kakor je opisan v sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 1. junija 2005 z naslovom „i2010 – Evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje“. |
| --- | --- |

(3)

Reforma regulativnega okvira EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, vključno s krepitvijo določb za uporabnike invalide, je ključni korak k uresničitvi enotnega evropskega informacijskega prostora in hkrati vseobsegajoče informacijske družbe. Ti cilji so vključeni v strateški okvir za razvoj informacijske družbe, kakor je opisan v sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 1. junija 2005 z naslovom „i2010 – Evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje“.

| (4) | Univerzalna storitev je zaščitno omrežje za osebe s finančnimi sredstvi, geografsko lego ali posebnimi socialnimi potrebami, ki jim onemogočajo dostop do osnovnih storitev, ki so na voljo večini državljanov. Dolžnost osnovne univerzalne storitve, določene v Direktivi 2002/22/ES, je zagotavljanje povezave na javno telefonsko omrežje s fiksne lokacije in po dostopni ceni uporabnikom, ki to želijo. Posledično pa ne obravnava niti mobilnih storitev niti širokopasovnega dostopa do interneta. Ta osnovna dolžnost se zdaj sooča z razvojem tehnologije in trga, kjer so mobilne komunikacije osnovna oblika dostopa na številna področja, omrežja pa vse pogosteje sprejemajo tehnologijo, povezano z mobilnimi in širokopasovnimi komunikacijami. Ta razvoj povzroča potrebo po oceni, ali soizpolnjeni tehnični, družbeni in gospodarski pogoji, ki utemeljujejo vključitev mobilnih komunikacij in dostopa do širokopasovnega omrežja v dolžnosti univerzalne storitve, kakor tudi finančne vidike. V ta namen bo Komisija najkasneje do jeseni 2008 predstavila revizijo področja uporabe obveznosti univerzalne storitve in predloge za reformo Direktive 2002/22/ES, da se tako izpolnijo primerni cilji splošnega pomena. Ta revizija bo upoštevala gospodarsko konkurenčnost in vključevala analizo družbenih, trgovinskih in tehnoloških pogojev ter nevarnost družbene izključitve. Obravnavala bo tudi tehnično in gospodarsko izvedljivost, predvidene stroške, dodelitev stroškov in modele financiranja za vsako ponovno opredeljeno dolžnost univerzalne storitve. Vprašanja glede področja uporabe obveznosti univerzalne storitve bodo v celoti obravnavana v ločenem postopku, saj ta direktiva obravnava samo druge vidike Direktive 2002/22/ES. |
| --- | --- |

(4)

Univerzalna storitev je zaščitno omrežje za osebe s finančnimi sredstvi, geografsko lego ali posebnimi socialnimi potrebami, ki jim onemogočajo dostop do osnovnih storitev, ki so na voljo večini državljanov. Dolžnost osnovne univerzalne storitve, določene v Direktivi 2002/22/ES, je zagotavljanje povezave na javno telefonsko omrežje s fiksne lokacije in po dostopni ceni uporabnikom, ki to želijo. Posledično pa ne obravnava niti mobilnih storitev niti širokopasovnega dostopa do interneta. Ta osnovna dolžnost se zdaj sooča z razvojem tehnologije in trga, kjer so mobilne komunikacije osnovna oblika dostopa na številna področja, omrežja pa vse pogosteje sprejemajo tehnologijo, povezano z mobilnimi in širokopasovnimi komunikacijami. Ta razvoj povzroča potrebo po oceni, ali soizpolnjeni tehnični, družbeni in gospodarski pogoji, ki utemeljujejo vključitev mobilnih komunikacij in dostopa do širokopasovnega omrežja v dolžnosti univerzalne storitve, kakor tudi finančne vidike. V ta namen bo Komisija najkasneje do jeseni 2008 predstavila revizijo področja uporabe obveznosti univerzalne storitve in predloge za reformo Direktive 2002/22/ES, da se tako izpolnijo primerni cilji splošnega pomena. Ta revizija bo upoštevala gospodarsko konkurenčnost in vključevala analizo družbenih, trgovinskih in tehnoloških pogojev ter nevarnost družbene izključitve. Obravnavala bo tudi tehnično in gospodarsko izvedljivost, predvidene stroške, dodelitev stroškov in modele financiranja za vsako ponovno opredeljeno dolžnost univerzalne storitve. Vprašanja glede področja uporabe obveznosti univerzalne storitve bodo v celoti obravnavana v ločenem postopku, saj ta direktiva obravnava samo druge vidike Direktive 2002/22/ES.

| (5) | Zaradi jasnosti in enostavnosti ta akt obravnava samo spremembe direktiv 2002/22/ES in 2002/58/ES. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi jasnosti in enostavnosti ta akt obravnava samo spremembe direktiv 2002/22/ES in 2002/58/ES.

| (6) | Brez poseganja v Direktivo 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme

   (10)

  in zlasti zahtev glede invalidnosti na podlagi člena 3(3)(f) navedene direktive, bi morali biti nekateri vidiki terminalske opreme, vključno z opremo za uporabnike invalide, preneseni v področje uporabe Direktive 2002/22/ES, da se omogoči dostop do omrežij in do uporabe storitev. Takšna oprema vključuje sprejemno radijsko in televizijsko terminalsko opremo ter posebne terminalske naprave za slušno prizadete uporabnike. |
| --- | --- |

(6)

Brez poseganja v Direktivo 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme

   (10)

  in zlasti zahtev glede invalidnosti na podlagi člena 3(3)(f) navedene direktive, bi morali biti nekateri vidiki terminalske opreme, vključno z opremo za uporabnike invalide, preneseni v področje uporabe Direktive 2002/22/ES, da se omogoči dostop do omrežij in do uporabe storitev. Takšna oprema vključuje sprejemno radijsko in televizijsko terminalsko opremo ter posebne terminalske naprave za slušno prizadete uporabnike.

| (7) | Države članice bi morale uvesti ukrepe za spodbujanje oblikovanja trga za široko razpoložljive proizvode in storitve, ki vsebujejo naprave za uporabnike invalide. To se lahko med drugim doseže s sklicevanjem na evropske standarde, z uveljavitvijo zahtev elektronske dostopnosti (e-dostopnost) za postopke javnih naročil in storitev v zvezi z javnimi razpisi ter z izvajanjem zakonodaje, ki vključuje pravice invalidov. |
| --- | --- |

(7)

Države članice bi morale uvesti ukrepe za spodbujanje oblikovanja trga za široko razpoložljive proizvode in storitve, ki vsebujejo naprave za uporabnike invalide. To se lahko med drugim doseže s sklicevanjem na evropske standarde, z uveljavitvijo zahtev elektronske dostopnosti (e-dostopnost) za postopke javnih naročil in storitev v zvezi z javnimi razpisi ter z izvajanjem zakonodaje, ki vključuje pravice invalidov.

| (8) | Opredelitve je treba prilagoditi, da so skladne z načelom tehnološke nevtralnosti in razvojem tehnologije. Zlasti bi bilo treba pogoje za opravljanje storitev ločiti od dejanskih opredelitvenih elementov javno dostopne telefonske storitve, tj.
  elektronsko komunikacijske storitve
  , ki je na voljo javnosti za odpravljanje in sprejemanje, neposredno ali posredno prek izbire ali predizbire operaterja ali nadaljnje prodaje, medkrajevnih in/ali mednarodnih klicev
  in komunikacijsih sredstev, zlasti namenjenih uporabnikom invalidom, ki uporabljajo storitve prenosa besedil ali celotnega pogovora
  z uporabo številke ali številk iz državnega ali mednarodnega načrta telefonskega oštevilčenja,
  če je ta storitev zasnovana na vodovno komutirani ali paketno komutirani tehnologiji. Narava take storitve je, da je dvosmerna, kar omogoča, da lahko komunicirata obe strani
  . Storitev, ki ne izpolnjuje vseh teh pogojev,
  kot je aplikacija „na klik“ na spletni strani za pomoč strankam
  , ni javno dostopna telefonska storitev. |
| --- | --- |

(8)

Opredelitve je treba prilagoditi, da so skladne z načelom tehnološke nevtralnosti in razvojem tehnologije. Zlasti bi bilo treba pogoje za opravljanje storitev ločiti od dejanskih opredelitvenih elementov javno dostopne telefonske storitve, tj.
  elektronsko komunikacijske storitve
  , ki je na voljo javnosti za odpravljanje in sprejemanje, neposredno ali posredno prek izbire ali predizbire operaterja ali nadaljnje prodaje, medkrajevnih in/ali mednarodnih klicev
  in komunikacijsih sredstev, zlasti namenjenih uporabnikom invalidom, ki uporabljajo storitve prenosa besedil ali celotnega pogovora
  z uporabo številke ali številk iz državnega ali mednarodnega načrta telefonskega oštevilčenja,
  če je ta storitev zasnovana na vodovno komutirani ali paketno komutirani tehnologiji. Narava take storitve je, da je dvosmerna, kar omogoča, da lahko komunicirata obe strani
  . Storitev, ki ne izpolnjuje vseh teh pogojev,
  kot je aplikacija „na klik“ na spletni strani za pomoč strankam
  , ni javno dostopna telefonska storitev.

| (9) | Treba je pojasniti uporabo nekaterih določb, da se upoštevajo primeri, ko ponudnik storitev preprodaja ali spreminja blagovno znamko javno dostopnih telefonskih storitev, ki jih opravlja drugo podjetje. |
| --- | --- |

(9)

Treba je pojasniti uporabo nekaterih določb, da se upoštevajo primeri, ko ponudnik storitev preprodaja ali spreminja blagovno znamko javno dostopnih telefonskih storitev, ki jih opravlja drugo podjetje.

| (10) | Zaradi tehnološkega in tržnega razvoja se omrežja vedno bolj selijo na tehnologijo „internetnega protokola“ (IP) in potrošniki imajo vedno večjo izbiro med vrsto konkurenčnih ponudnikov govornih storitev. Zato bi morale imeti države članice možnost, da ločijo obveznosti univerzalne storitve glede zagotavljanja povezave z javnimi komunikacijski omrežji na fiksni lokaciji od zagotavljanja javno dostopnih telefonskih storitev (vključno s klici storitev v sili na številko „112“). Tako ločevanje ne sme vplivati na obseg obveznosti univerzalne storitve, opredeljenih in preučenih na ravni Skupnosti. Države članice, ki poleg številke „112“ uporabljajo tudi druge nacionalne številke klica v sili, lahko podjetjem naložijo podobne obveznosti za dostop do teh nacionalnih številk klica v sili. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi tehnološkega in tržnega razvoja se omrežja vedno bolj selijo na tehnologijo „internetnega protokola“ (IP) in potrošniki imajo vedno večjo izbiro med vrsto konkurenčnih ponudnikov govornih storitev. Zato bi morale imeti države članice možnost, da ločijo obveznosti univerzalne storitve glede zagotavljanja povezave z javnimi komunikacijski omrežji na fiksni lokaciji od zagotavljanja javno dostopnih telefonskih storitev (vključno s klici storitev v sili na številko „112“). Tako ločevanje ne sme vplivati na obseg obveznosti univerzalne storitve, opredeljenih in preučenih na ravni Skupnosti. Države članice, ki poleg številke „112“ uporabljajo tudi druge nacionalne številke klica v sili, lahko podjetjem naložijo podobne obveznosti za dostop do teh nacionalnih številk klica v sili.

| (11) | Nacionalni regulativni organi bi morali imeti možnost spremljati razvoj in višino maloprodajnih tarif storitev, ki spadajo v okvir obveznosti univerzalne storitve, tudi če država članica še ni določila podjetja za zagotavljanje univerzalne storitve. |
| --- | --- |

(11)

Nacionalni regulativni organi bi morali imeti možnost spremljati razvoj in višino maloprodajnih tarif storitev, ki spadajo v okvir obveznosti univerzalne storitve, tudi če država članica še ni določila podjetja za zagotavljanje univerzalne storitve.

| (12) | Odvečne obveznosti, katerih namen je bil olajšati prehod iz starega regulativnega okvira iz leta 1998 na okvir iz leta 2002, se, skupaj z drugimi določbami, ki se prekrivajo ali podvajajo z določbami iz Direktive 2002/21/ES, črtajo. |
| --- | --- |

(12)

Odvečne obveznosti, katerih namen je bil olajšati prehod iz starega regulativnega okvira iz leta 1998 na okvir iz leta 2002, se, skupaj z drugimi določbami, ki se prekrivajo ali podvajajo z določbami iz Direktive 2002/21/ES, črtajo.

| (13) | Zahteva po zagotavljanju minimalnega nabora zakupljenih vodov na ravni prodaje na drobno, ki je bila potrebna za zagotavljanje nadaljnje uporabe določb regulativnega okvira iz leta 1998 na področju zakupljenih vodov, ki v času, ko je začel veljati okvir iz leta 2002, še ni bil dovolj konkurenčen, ni več potrebna in jo bi jo bilo zato treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(13)

Zahteva po zagotavljanju minimalnega nabora zakupljenih vodov na ravni prodaje na drobno, ki je bila potrebna za zagotavljanje nadaljnje uporabe določb regulativnega okvira iz leta 1998 na področju zakupljenih vodov, ki v času, ko je začel veljati okvir iz leta 2002, še ni bil dovolj konkurenčen, ni več potrebna in jo bi jo bilo zato treba razveljaviti.

| (14) | Nadaljnje izvajanje izbire ali predizbire operaterja neposredno z zakonodajo Skupnosti bi lahko oviralo tehnološki napredek. Ta pravna sredstva bi moral izvajati nacionalni regulativni organ kot posledico analize trga v skladu s postopki iz Direktive 2002/21/ES. |
| --- | --- |

(14)

Nadaljnje izvajanje izbire ali predizbire operaterja neposredno z zakonodajo Skupnosti bi lahko oviralo tehnološki napredek. Ta pravna sredstva bi moral izvajati nacionalni regulativni organ kot posledico analize trga v skladu s postopki iz Direktive 2002/21/ES.

| (15) | Določbe o pogodbah se ne smejo nanašati samo na potrošnike, ampak tudi na končne uporabnike, predvsem na mikro podjetja ter mala in srednje velika podjetja (MSP), ki se zavzemajo za pogodbo, ki je prilagojena potrebam potrošnika. V izogib nepotrebnim upravnim bremenom za ponudnike in zahtevnosti, povezani z opredelitvijo MSP, se določbe o pogodbah ne bi smele samodejno uporabljati za tiste ostale končne uporabnike, ampak samo, kadar le-ti tako zahtevajo. Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za spodbujanje ozaveščenosti o tej možnosti med MSP. |
| --- | --- |

(15)

Določbe o pogodbah se ne smejo nanašati samo na potrošnike, ampak tudi na končne uporabnike, predvsem na mikro podjetja ter mala in srednje velika podjetja (MSP), ki se zavzemajo za pogodbo, ki je prilagojena potrebam potrošnika. V izogib nepotrebnim upravnim bremenom za ponudnike in zahtevnosti, povezani z opredelitvijo MSP, se določbe o pogodbah ne bi smele samodejno uporabljati za tiste ostale končne uporabnike, ampak samo, kadar le-ti tako zahtevajo. Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za spodbujanje ozaveščenosti o tej možnosti med MSP.

| (16) | Ponudniki elektronskih komunikacijskih storitev bi morali zagotoviti, da so njihove stranke ustrezno obveščene, ali je zagotovljen dostop do storitev v sili
  in informacije o lokaciji kličočega
  , ter da dobijo jasne in pregledne informacije v prvotni potrošniški pogodbi ter nato v rednih intervalih, na primer v informacijah o izdanih računih.
  Te informacije bi morale vključevati vse omejitve glede ozemeljske pokritosti, na podlagi načrtovanih tehničnih operativnih parametrov storitve in razpoložljive infrastrukture. Kjer se storitve ne nudi prek komutiranega telefonskega omrežja, bi morale informacije vključevati tudi raven zanesljivosti dostopa in informacije o lokaciji kličočega v primerjavi s storitvijo, ki se nudi prek komutiranega telefonskega omrežja, ob upoštevanju trenutnih tehnoloških in kakovostnih standardov, kakor tudi parametrov kakovosti storitve, ki so opredeljeni v Direktivi 2002/22/ES. Glasovni klici so najtrdnejša in najzanesljivejša oblika dostopa do storitev v sili. Druge oblike stika, kot so kratka sporočila, so manj zanesljive in niso neposredne. Države članice pa bi morale imeti možnost, če se jim zdi primerno, spodbujati razvoj in izvajanje drugih sredstev dostopa do storitev v sili, ki bi bila zmožna zagotoviti dostop, enakovreden glasovnim klicem.
  Potrošniki morajo biti tudi dobro obveščeni o možnih
  vrstah ukrepov
  ponudnika elektronskih komunikacijskih storitev glede ogrožanja varnosti ali kot odziv na incident glede varnosti ali integritete, ker imajo taki ukrepi lahko posreden ali neposreden vpliv na podatke ali zasebnost potrošnika ali na druge vidike opravljene storitve. |
| --- | --- |

(16)

Ponudniki elektronskih komunikacijskih storitev bi morali zagotoviti, da so njihove stranke ustrezno obveščene, ali je zagotovljen dostop do storitev v sili
  in informacije o lokaciji kličočega
  , ter da dobijo jasne in pregledne informacije v prvotni potrošniški pogodbi ter nato v rednih intervalih, na primer v informacijah o izdanih računih.
  Te informacije bi morale vključevati vse omejitve glede ozemeljske pokritosti, na podlagi načrtovanih tehničnih operativnih parametrov storitve in razpoložljive infrastrukture. Kjer se storitve ne nudi prek komutiranega telefonskega omrežja, bi morale informacije vključevati tudi raven zanesljivosti dostopa in informacije o lokaciji kličočega v primerjavi s storitvijo, ki se nudi prek komutiranega telefonskega omrežja, ob upoštevanju trenutnih tehnoloških in kakovostnih standardov, kakor tudi parametrov kakovosti storitve, ki so opredeljeni v Direktivi 2002/22/ES. Glasovni klici so najtrdnejša in najzanesljivejša oblika dostopa do storitev v sili. Druge oblike stika, kot so kratka sporočila, so manj zanesljive in niso neposredne. Države članice pa bi morale imeti možnost, če se jim zdi primerno, spodbujati razvoj in izvajanje drugih sredstev dostopa do storitev v sili, ki bi bila zmožna zagotoviti dostop, enakovreden glasovnim klicem.
  Potrošniki morajo biti tudi dobro obveščeni o možnih
  vrstah ukrepov
  ponudnika elektronskih komunikacijskih storitev glede ogrožanja varnosti ali kot odziv na incident glede varnosti ali integritete, ker imajo taki ukrepi lahko posreden ali neposreden vpliv na podatke ali zasebnost potrošnika ali na druge vidike opravljene storitve.

| (17) | Glede terminalske opreme, bi morale biti v potrošniški pogodbi podrobno navedene vse omejitve, ki jih ponudnik nalaga za potrošnikovo rabo takšne opreme, kot je na primer mobilni telefon zaklenjen s SIM kartico, in vse stroške, povezane s prekinitvijo pogodbe prej oziroma na dogovorjeni dan izteka pogodbe, vključno z vsemi stroški, ki nastanejo v primeru, da se oprema obdrži. |
| --- | --- |

(17)

Glede terminalske opreme, bi morale biti v potrošniški pogodbi podrobno navedene vse omejitve, ki jih ponudnik nalaga za potrošnikovo rabo takšne opreme, kot je na primer mobilni telefon zaklenjen s SIM kartico, in vse stroške, povezane s prekinitvijo pogodbe prej oziroma na dogovorjeni dan izteka pogodbe, vključno z vsemi stroški, ki nastanejo v primeru, da se oprema obdrži.

| (18) | Brez nalaganja obveznosti ponudniku, da ukrepa prek zahtev iz prava Skupnosti, bi morale potrošniške pogodbe podrobno navesti tudi vrsto ukrepa, če obstaja, ki ga lahko ponudnik uporabi v primeru incidentov v zvezi z varnostjo in celovitostjo ali v primeru groženj in ranljivosti, kakor tudi ukrepe, ki jih ponudnik izvaja za zagotovitev nadomestila, v primeru takšnih razmer. |
| --- | --- |

(18)

Brez nalaganja obveznosti ponudniku, da ukrepa prek zahtev iz prava Skupnosti, bi morale potrošniške pogodbe podrobno navesti tudi vrsto ukrepa, če obstaja, ki ga lahko ponudnik uporabi v primeru incidentov v zvezi z varnostjo in celovitostjo ali v primeru groženj in ranljivosti, kakor tudi ukrepe, ki jih ponudnik izvaja za zagotovitev nadomestila, v primeru takšnih razmer.

| (19) | Da bo mogoče obravnavati vprašanja javnega interesa v zvezi z uporabo komunikacijskih storitev ter spodbuditi varstvo pravic in svoboščin drugih, bi morali imeti zadevni nacionalni organi možnost, da ob pomoči ponudnikov oblikujejo in razširjajo informacije javnega interesa glede uporabe komunikacijskih storitev. Te informacije zajemajo opozorila javnega interesa glede kršitev avtorskih pravic, drugih nezakonitih oblik uporabe in razširjanja škodljivih vsebin ter nasvete in možnosti zaščite pred grožnjami osebni varnosti (ki na primer izhajajo iz razkritja osebnih podatkov v določenih okoliščinah), zasebnosti in osebnim podatkom. Informacije bi bilo mogoče usklajevati s postopkom sodelovanja iz člena 33(2a) Direktive 2002/22/ES. Takšne informacije javnega interesa bi bilo treba po potrebi posodabljati ter jih predstaviti v lahko razumljivi natisnjeni in elektronski obliki, kot določi posamezna država članica, ter na spletnih straneh nacionalnih javnih organov. Nacionalni regulativni organi bi morali imeti pristojnost, da ponudnikom naložijo obveznost, naj te informacije posredujejo svojim uporabnikom na način, ki se zdi nacionalnim regulativnim organom primeren. Ponudniki storitev in ustrezni organi bi se morali dogovoriti o večjih dodatnih stroških, ki bi jih ponudniki imeli zaradi razširjanja teh informacij, stroške pa bi morali poravnati ti organi. Te informacije bi bilo treba vključiti tudi v pogodbe. |
| --- | --- |

(19)

Da bo mogoče obravnavati vprašanja javnega interesa v zvezi z uporabo komunikacijskih storitev ter spodbuditi varstvo pravic in svoboščin drugih, bi morali imeti zadevni nacionalni organi možnost, da ob pomoči ponudnikov oblikujejo in razširjajo informacije javnega interesa glede uporabe komunikacijskih storitev. Te informacije zajemajo opozorila javnega interesa glede kršitev avtorskih pravic, drugih nezakonitih oblik uporabe in razširjanja škodljivih vsebin ter nasvete in možnosti zaščite pred grožnjami osebni varnosti (ki na primer izhajajo iz razkritja osebnih podatkov v določenih okoliščinah), zasebnosti in osebnim podatkom. Informacije bi bilo mogoče usklajevati s postopkom sodelovanja iz člena 33(2a) Direktive 2002/22/ES. Takšne informacije javnega interesa bi bilo treba po potrebi posodabljati ter jih predstaviti v lahko razumljivi natisnjeni in elektronski obliki, kot določi posamezna država članica, ter na spletnih straneh nacionalnih javnih organov. Nacionalni regulativni organi bi morali imeti pristojnost, da ponudnikom naložijo obveznost, naj te informacije posredujejo svojim uporabnikom na način, ki se zdi nacionalnim regulativnim organom primeren. Ponudniki storitev in ustrezni organi bi se morali dogovoriti o večjih dodatnih stroških, ki bi jih ponudniki imeli zaradi razširjanja teh informacij, stroške pa bi morali poravnati ti organi. Te informacije bi bilo treba vključiti tudi v pogodbe.

| (20) | Pravica naročnikov, da odstopijo od svojih pogodb brez pogodbene kazni, se nanaša na spremembe pogodbenih pogojev, ki jih naložijo ponudniki elektronskih komunikacijskih omrežij in/ali storitev. |
| --- | --- |

(20)

Pravica naročnikov, da odstopijo od svojih pogodb brez pogodbene kazni, se nanaša na spremembe pogodbenih pogojev, ki jih naložijo ponudniki elektronskih komunikacijskih omrežij in/ali storitev.

| (21) | Predpisi Skupnosti o varstvu potrošnikov in nacionalni predpisi, ki so v skladu z zakonodajo Skupnosti, se za Direktivo 2002/22/ES uporabljajo brez izjeme. |
| --- | --- |

(21)

Predpisi Skupnosti o varstvu potrošnikov in nacionalni predpisi, ki so v skladu z zakonodajo Skupnosti, se za Direktivo 2002/22/ES uporabljajo brez izjeme.

| (22) | Končni uporabniki bi morali imeti možnost odločiti se, kakšno zakonito vsebino bi želeli pošiljati in sprejemati ter katere storitve, aplikacije, strojno in programsko opremo želijo v ta namen uporabljati, brez poseganja v potrebo po ohranjanju celovitosti in varnosti omrežij in storitev.
  Konkurenčni trg
  s preglednimi ponudbami, kot je predvideno v Direktivi 2002/22/ES,

  bi moral zagotoviti, da imajo končni uporabniki dostop do vseh zakonitih vsebin in da jih lahko razdeljujejo ter da lahko po svoji izbiri uporabljajo vse zakonite aplikacije in/ali storitve, kakor je navedeno v členu 8 Direktive 2002/21/ES. Zaradi vedno večjega pomena elektronskih komunikacij za potrošnike in podjetja bi morali biti uporabniki v vsakem primeru popolnoma obveščeni o vseh omejitvah, ki jih ponudnik storitev/ali omrežij nalaga pri uporabi elektronskih komunikacijskih storitev.
  Takšne informacije bi morale, po izbiri ponudnika, posebej opredeljiti zadevno vrsto vsebine, aplikacije ali storitve oziroma individualne aplikacije ali storitve, oziroma oboje. Glede na uporabljeno tehnologijo in na vrsto omejitve takšne omejitve lahko zadevajo privolitev uporabnika v okviru Direktive 2002/58/ES. |
| --- | --- |

(22)

Končni uporabniki bi morali imeti možnost odločiti se, kakšno zakonito vsebino bi želeli pošiljati in sprejemati ter katere storitve, aplikacije, strojno in programsko opremo želijo v ta namen uporabljati, brez poseganja v potrebo po ohranjanju celovitosti in varnosti omrežij in storitev.
  Konkurenčni trg
  s preglednimi ponudbami, kot je predvideno v Direktivi 2002/22/ES,

  bi moral zagotoviti, da imajo končni uporabniki dostop do vseh zakonitih vsebin in da jih lahko razdeljujejo ter da lahko po svoji izbiri uporabljajo vse zakonite aplikacije in/ali storitve, kakor je navedeno v členu 8 Direktive 2002/21/ES. Zaradi vedno večjega pomena elektronskih komunikacij za potrošnike in podjetja bi morali biti uporabniki v vsakem primeru popolnoma obveščeni o vseh omejitvah, ki jih ponudnik storitev/ali omrežij nalaga pri uporabi elektronskih komunikacijskih storitev.
  Takšne informacije bi morale, po izbiri ponudnika, posebej opredeljiti zadevno vrsto vsebine, aplikacije ali storitve oziroma individualne aplikacije ali storitve, oziroma oboje. Glede na uporabljeno tehnologijo in na vrsto omejitve takšne omejitve lahko zadevajo privolitev uporabnika v okviru Direktive 2002/58/ES.

| (23) | Konkurenčni trg bi moral zagotoviti, da uporabniki lahko dobijo tako kakovost storitve, kot jo zahtevajo, v nekaterih primerih pa bo morda treba zagotoviti, da javna komunikacijska omrežja dosegajo najnižje ravni kakovosti, da se prepreči poslabšanje storitve, omejitve uporabe ter upočasnitev prometa. Če ni učinkovite konkurence, bi morali nacionalni regulativni organi uporabiti pravna sredstva, ki so jim na voljo v okviru direktiv, ki določajo regulativni okvir za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, da zagotovijo, da dostop uporabnikov do določenih vrst vsebin ali aplikacij ni neupravičeno omejen. Nacionalni regulativni organi bi morali imeti možnost izdajanja smernic, ki določajo minimalne zahteve glede kakovosti storitev v okviru Direktive 2002/22/ES, in sprejemanja ukrepov, kjer po njihovem mnenju te druge rešitve niso bile učinkovite glede interesov uporabnikov in vseh ostalih zadevnih okoliščin. Takšne smernice ali ukrepi lahko vključujejo nudenje osnovne vrste neomejenih storitev. |
| --- | --- |

(23)

Konkurenčni trg bi moral zagotoviti, da uporabniki lahko dobijo tako kakovost storitve, kot jo zahtevajo, v nekaterih primerih pa bo morda treba zagotoviti, da javna komunikacijska omrežja dosegajo najnižje ravni kakovosti, da se prepreči poslabšanje storitve, omejitve uporabe ter upočasnitev prometa. Če ni učinkovite konkurence, bi morali nacionalni regulativni organi uporabiti pravna sredstva, ki so jim na voljo v okviru direktiv, ki določajo regulativni okvir za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, da zagotovijo, da dostop uporabnikov do določenih vrst vsebin ali aplikacij ni neupravičeno omejen. Nacionalni regulativni organi bi morali imeti možnost izdajanja smernic, ki določajo minimalne zahteve glede kakovosti storitev v okviru Direktive 2002/22/ES, in sprejemanja ukrepov, kjer po njihovem mnenju te druge rešitve niso bile učinkovite glede interesov uporabnikov in vseh ostalih zadevnih okoliščin. Takšne smernice ali ukrepi lahko vključujejo nudenje osnovne vrste neomejenih storitev.

| (24) | Če ni ustreznih pravil prava Skupnosti, bi se moralo šteti, da so vsebina, aplikacije in storitve zakonite ali škodljive v skladu z nacionalnim materialnim in procesnim pravom. Ustrezni organi držav članic, ne ponudniki elektronskih komunikacijskih omrežij ali storitev, imajo nalogo, da v skladu s postopkom odločijo, ali so vsebina, aplikacije ali storitve zakonite ali škodljive. Direktiva 2002/22/ES ne posega v Direktivo 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (Direktiva o elektronskem poslovanju)

   (11),
  ki med drugim vključuje določilo o izključnem prenosu podatkov za posredne ponudnike storitev. Direktiva 2002/22/ES od ponudnikov ne zahteva, da spremljajo informacije, prenesene prek njihovih omrežij, ali da začnejo sodni postopek zoper svoje uporabnike na podlagi takšnih informacij, niti ponudniki ne jamčijo za navedene informacije. Za takšne kazenske ukrepe ali kazenske postopke ostajajo odgovorni ustrezni organi sodnega pregona. |
| --- | --- |

(24)

Če ni ustreznih pravil prava Skupnosti, bi se moralo šteti, da so vsebina, aplikacije in storitve zakonite ali škodljive v skladu z nacionalnim materialnim in procesnim pravom. Ustrezni organi držav članic, ne ponudniki elektronskih komunikacijskih omrežij ali storitev, imajo nalogo, da v skladu s postopkom odločijo, ali so vsebina, aplikacije ali storitve zakonite ali škodljive. Direktiva 2002/22/ES ne posega v Direktivo 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (Direktiva o elektronskem poslovanju)

   (11),
  ki med drugim vključuje določilo o izključnem prenosu podatkov za posredne ponudnike storitev. Direktiva 2002/22/ES od ponudnikov ne zahteva, da spremljajo informacije, prenesene prek njihovih omrežij, ali da začnejo sodni postopek zoper svoje uporabnike na podlagi takšnih informacij, niti ponudniki ne jamčijo za navedene informacije. Za takšne kazenske ukrepe ali kazenske postopke ostajajo odgovorni ustrezni organi sodnega pregona.

| (25) | Direktiva 2002/22/ES ne posega v razumno in nediskriminacijsko upravljanje omrežja, ki ga izvajajo ponudniki. |
| --- | --- |

(25)

Direktiva 2002/22/ES ne posega v razumno in nediskriminacijsko upravljanje omrežja, ki ga izvajajo ponudniki.

| (26) | Ker bodo neskladne rešitve znatno škodile dokončanju notranjega trga, bi morala Komisija oceniti vse smernice ali druge ukrepe, ki so jih sprejeli nacionalni regulativni organi za morebitno regulativno ukrepanje v Skupnosti in, če se zdi potrebno, sprejeti tehnične izvedbene ukrepe, da se doseže skladno izvajanje na vsem območju Skupnosti. |
| --- | --- |

(26)

Ker bodo neskladne rešitve znatno škodile dokončanju notranjega trga, bi morala Komisija oceniti vse smernice ali druge ukrepe, ki so jih sprejeli nacionalni regulativni organi za morebitno regulativno ukrepanje v Skupnosti in, če se zdi potrebno, sprejeti tehnične izvedbene ukrepe, da se doseže skladno izvajanje na vsem območju Skupnosti.

| (27) | Razpoložljivost preglednih, najnovejših in primerljivih tarif je ključnega pomena za potrošnike na konkurenčnih trgih, kjer je veliko ponudnikov storitev. Odjemalcem elektronskih komunikacijskih storitev bi morala biti omogočena enostavna primerjava cen različnih storitev, ki so na voljo na trgu, na podlagi informacij o tarifah, objavljenih v preprosto dostopni obliki. Da bi potrošnikom omogočili enostavno primerjavo cen, bi morali biti nacionalni regulativni organi pristojni, da od operaterjev zahtevajo večjo preglednost tarif in da zagotovijo, da imajo tretje osebe pravico brezplačno uporabljati javnosti dostopne tarife, ki jih objavijo podjetja, ki zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve. Prav tako bi morali,
  sami ali prek tretjih strani, brezplačno ali po primerni ceni,

  dati na voljo navodila o cenah, če jih ni zagotovil trg. Operaterji niso upravičeni do nadomestila za tako uporabo tarif,
  če
  so že bile objavljene in so tako v javni uporabi. Poleg tega morajo biti uporabniki pred nakupom storitve ustrezno obveščeni o cenah ali vrsti ponujene storitve, še zlasti, če se številke brezplačnih telefonskih klicev dodatno zaračunavajo.
  Nacionalni regulativni organi bi morali imeti možnost zahtevati, da so takšne informacije na splošno na voljo in obstajajo za nekatere vrste storitev, ki jih opredelijo sami, pred priključitvijo klica. Pri opredeljevanju kategorij klica za zahtevanje informacij o oblikovanju cen pred priključitvijo bi morali nacionalni regulativni organi upoštevati vrsto storitve, pogoje oblikovanja cen, ki se uporabljajo, in če storitve ponudi ponudnik, ki ni ponudnik elektronskih komunikacijskih storitev. |
| --- | --- |

(27)

Razpoložljivost preglednih, najnovejših in primerljivih tarif je ključnega pomena za potrošnike na konkurenčnih trgih, kjer je veliko ponudnikov storitev. Odjemalcem elektronskih komunikacijskih storitev bi morala biti omogočena enostavna primerjava cen različnih storitev, ki so na voljo na trgu, na podlagi informacij o tarifah, objavljenih v preprosto dostopni obliki. Da bi potrošnikom omogočili enostavno primerjavo cen, bi morali biti nacionalni regulativni organi pristojni, da od operaterjev zahtevajo večjo preglednost tarif in da zagotovijo, da imajo tretje osebe pravico brezplačno uporabljati javnosti dostopne tarife, ki jih objavijo podjetja, ki zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve. Prav tako bi morali,
  sami ali prek tretjih strani, brezplačno ali po primerni ceni,

  dati na voljo navodila o cenah, če jih ni zagotovil trg. Operaterji niso upravičeni do nadomestila za tako uporabo tarif,
  če
  so že bile objavljene in so tako v javni uporabi. Poleg tega morajo biti uporabniki pred nakupom storitve ustrezno obveščeni o cenah ali vrsti ponujene storitve, še zlasti, če se številke brezplačnih telefonskih klicev dodatno zaračunavajo.
  Nacionalni regulativni organi bi morali imeti možnost zahtevati, da so takšne informacije na splošno na voljo in obstajajo za nekatere vrste storitev, ki jih opredelijo sami, pred priključitvijo klica. Pri opredeljevanju kategorij klica za zahtevanje informacij o oblikovanju cen pred priključitvijo bi morali nacionalni regulativni organi upoštevati vrsto storitve, pogoje oblikovanja cen, ki se uporabljajo, in če storitve ponudi ponudnik, ki ni ponudnik elektronskih komunikacijskih storitev.

| (28) | Uporabniki bi morali biti obveščeni o svojih pravicah glede uporabe svojih osebnih podatkov v imeniku naročnikov, in zlasti o namenu ozirom namenih takšnih imenikov, kakor tudi brezplačno o svoji pravici, da niso vključeni v javni imenik naročnikov, kot je predvideno v Direktivi 2002/58/ES. Kjer obstajajo sistemi, ki omogočajo, da so informacije vključene v zbirko podatkov imenika, vendar niso razkrite uporabnikom imenika, bi bilo treba uporabnike storitve obvestiti tudi o tej možnosti. |
| --- | --- |

(28)

Uporabniki bi morali biti obveščeni o svojih pravicah glede uporabe svojih osebnih podatkov v imeniku naročnikov, in zlasti o namenu ozirom namenih takšnih imenikov, kakor tudi brezplačno o svoji pravici, da niso vključeni v javni imenik naročnikov, kot je predvideno v Direktivi 2002/58/ES. Kjer obstajajo sistemi, ki omogočajo, da so informacije vključene v zbirko podatkov imenika, vendar niso razkrite uporabnikom imenika, bi bilo treba uporabnike storitve obvestiti tudi o tej možnosti.

| (29) | Države članice bi morale uvesti skupna informativna mesta za vsa vprašanja uporabnikov. Ta informativna mesta, ki jih lahko upravljajo nacionalni regulativni organi skupaj s potrošniškimi združenji, bi morali imeti možnosti zagotavljati tudi pravno pomoč v primeru sporov s ponudniki. Dostop do teh informacijskih mest bi moral biti brezplačen, uporabniki pa biti obveščeni o njihovem obstoju z rednimi informacijskimi kampanjami. |
| --- | --- |

(29)

Države članice bi morale uvesti skupna informativna mesta za vsa vprašanja uporabnikov. Ta informativna mesta, ki jih lahko upravljajo nacionalni regulativni organi skupaj s potrošniškimi združenji, bi morali imeti možnosti zagotavljati tudi pravno pomoč v primeru sporov s ponudniki. Dostop do teh informacijskih mest bi moral biti brezplačen, uporabniki pa biti obveščeni o njihovem obstoju z rednimi informacijskimi kampanjami.

| (30) | Države članice bi morale v prihodnjih IP omrežjih, kjer je zagotavljanje storitve lahko ločeno od zagotavljanja omrežja, določiti najbolj ustrezne ukrepe za zagotovitev razpoložljivosti javno dostopnih telefonskih storitev, ki se zagotavljajo z uporabo javnih komunikacijskih omrežij in neprekinjenega dostopa do storitev v sili v primerih katastrofalnega razpada omrežja ali višje sile. |
| --- | --- |

(30)

Države članice bi morale v prihodnjih IP omrežjih, kjer je zagotavljanje storitve lahko ločeno od zagotavljanja omrežja, določiti najbolj ustrezne ukrepe za zagotovitev razpoložljivosti javno dostopnih telefonskih storitev, ki se zagotavljajo z uporabo javnih komunikacijskih omrežij in neprekinjenega dostopa do storitev v sili v primerih katastrofalnega razpada omrežja ali višje sile.

| (31) | Storitve pomoči operaterja uporabnikom vključujejo različne storitve za končne uporabnike. Tako kot pri vseh drugih storitvah pomoči uporabnikom bi bilo treba opravljanje takih storitev prepustiti poslovnim pogajanjem med ponudniki javnih komunikacijskih omrežij in storitvami pomoči operaterja uporabnikom, zato ni potrebe, da bi bilo opravljanje teh storitev še naprej določeno. Zato bi bilo treba ustrezajočo obveznost razveljaviti. |
| --- | --- |

(31)

Storitve pomoči operaterja uporabnikom vključujejo različne storitve za končne uporabnike. Tako kot pri vseh drugih storitvah pomoči uporabnikom bi bilo treba opravljanje takih storitev prepustiti poslovnim pogajanjem med ponudniki javnih komunikacijskih omrežij in storitvami pomoči operaterja uporabnikom, zato ni potrebe, da bi bilo opravljanje teh storitev še naprej določeno. Zato bi bilo treba ustrezajočo obveznost razveljaviti.

| (32) | Imeniške storitve bi se morale zagotavljati – in pogosto se tudi zagotavljajo – pod konkurenčnimi pogoji v skladu s členom 5 Direktive Komisije 2002/77/ES z dne 16. septembra 2002 o konkurenci na trgih za elektronska komunikacijska omrežja in storitve

   (12).
  Na področju veleprodaje bi bilo treba pripraviti ukrepe za vključitev podatkov končnih uporabnikov (stacionarnega in mobilnega omrežja) v podatkovne baze, za stroškovno naravnano dobavo takšnih podatkov ponudnikom storitev ter za zagotavljanje omrežnega dostopa v stroškovno naravnanih, razumnih in preglednih pogojih, da bi končni uporabniki lahko uživali prednosti konkurence in bi se kot končni cilj odstranili regulativni ukrepi v maloprodaji za te storitve. |
| --- | --- |

(32)

Imeniške storitve bi se morale zagotavljati – in pogosto se tudi zagotavljajo – pod konkurenčnimi pogoji v skladu s členom 5 Direktive Komisije 2002/77/ES z dne 16. septembra 2002 o konkurenci na trgih za elektronska komunikacijska omrežja in storitve

   (12).
  Na področju veleprodaje bi bilo treba pripraviti ukrepe za vključitev podatkov končnih uporabnikov (stacionarnega in mobilnega omrežja) v podatkovne baze, za stroškovno naravnano dobavo takšnih podatkov ponudnikom storitev ter za zagotavljanje omrežnega dostopa v stroškovno naravnanih, razumnih in preglednih pogojih, da bi končni uporabniki lahko uživali prednosti konkurence in bi se kot končni cilj odstranili regulativni ukrepi v maloprodaji za te storitve.

| (33) | Končni uporabniki bi morali imeti možnost klicati ali imeti dostop do storitev v sili, ki jih zagotavlja vsaka telefonska storitev, ki lahko odpravlja in sprejema glasovne klice z uporabo številke ali številk iz državnega ali mednarodnega načrta telefonskega oštevilčenja. Službe za storitve v sili bi morale imeti možnost obravnavati klice na številko „112“ in nanje odgovarjati vsaj tako hitro in učinkovito kot klice na druge nacionalne številke klica v sili. Da se izboljša raven zaščite in varnosti državljanov, ki potujejo v Evropski uniji, je treba povečati ozaveščenost o številki „112“. V ta namen bi bilo treba državljane v celoti obvestiti, da se številka „112“ lahko uporablja kot enotna številka za klic v sili, ko potujejo po kateri koli državi članici, zlasti s pomočjo informacij na mednarodnih avtobusnih terminalih, železniških postajah, v pristaniščih ali na letališčih ter v telefonskih imenikih, v javnih telefonskih govorilnicah, v gradivu za naročnike in na računih.
  To je primarno odgovornost držav članic, vendar bi morala Komisija še naprej podpirati in dopolnjevati pobude držav članic za nadaljnjo osveščenost glede številke „112“ in periodično ocenjevati poznavanje številke „112“ v javnosti.
  Treba bi bilo okrepiti obveznost posredovanja informacij o lokaciji kličočega, da se poveča zaščita državljanov Evropske unije. Zlasti bi morali operaterji zagotoviti, da se informacije o lokaciji kličočega posredujejo službam za storitve v sili v načinu „pritisni“. Kot odziv na tehnološki razvoj, vključno z razvojem, ki omogoča vedno večjo točnost in natančnost informacije o lokaciji, bi morala imeti Komisija možnost, da sprejme tehnične izvedbene ukrepe za zagotovitev učinkovite uporabe številke „112“ v Skupnosti v korist državljanov Evropske unije. |
| --- | --- |

(33)

Končni uporabniki bi morali imeti možnost klicati ali imeti dostop do storitev v sili, ki jih zagotavlja vsaka telefonska storitev, ki lahko odpravlja in sprejema glasovne klice z uporabo številke ali številk iz državnega ali mednarodnega načrta telefonskega oštevilčenja. Službe za storitve v sili bi morale imeti možnost obravnavati klice na številko „112“ in nanje odgovarjati vsaj tako hitro in učinkovito kot klice na druge nacionalne številke klica v sili. Da se izboljša raven zaščite in varnosti državljanov, ki potujejo v Evropski uniji, je treba povečati ozaveščenost o številki „112“. V ta namen bi bilo treba državljane v celoti obvestiti, da se številka „112“ lahko uporablja kot enotna številka za klic v sili, ko potujejo po kateri koli državi članici, zlasti s pomočjo informacij na mednarodnih avtobusnih terminalih, železniških postajah, v pristaniščih ali na letališčih ter v telefonskih imenikih, v javnih telefonskih govorilnicah, v gradivu za naročnike in na računih.
  To je primarno odgovornost držav članic, vendar bi morala Komisija še naprej podpirati in dopolnjevati pobude držav članic za nadaljnjo osveščenost glede številke „112“ in periodično ocenjevati poznavanje številke „112“ v javnosti.
  Treba bi bilo okrepiti obveznost posredovanja informacij o lokaciji kličočega, da se poveča zaščita državljanov Evropske unije. Zlasti bi morali operaterji zagotoviti, da se informacije o lokaciji kličočega posredujejo službam za storitve v sili v načinu „pritisni“. Kot odziv na tehnološki razvoj, vključno z razvojem, ki omogoča vedno večjo točnost in natančnost informacije o lokaciji, bi morala imeti Komisija možnost, da sprejme tehnične izvedbene ukrepe za zagotovitev učinkovite uporabe številke „112“ v Skupnosti v korist državljanov Evropske unije.

| (34) | Države članice bi morale sprejeti posebne ukrepe, s katerimi bi zagotovile, da so storitve v sili, vključno s številko „112“, enako dostopne za invalide, zlasti gluhe, slušno prizadete, govorno prizadete in gluhoneme uporabnike. To bi lahko vključevalo zagotovitev posebnih terminalskih naprav za slušno prizadete uporabnike, storitve prenosa besedil ali drugo posebno opremo. |
| --- | --- |

(34)

Države članice bi morale sprejeti posebne ukrepe, s katerimi bi zagotovile, da so storitve v sili, vključno s številko „112“, enako dostopne za invalide, zlasti gluhe, slušno prizadete, govorno prizadete in gluhoneme uporabnike. To bi lahko vključevalo zagotovitev posebnih terminalskih naprav za slušno prizadete uporabnike, storitve prenosa besedil ali drugo posebno opremo.

| (35) | Razvoj mednarodne kode
  „3883“
  (
  evropski telefonski številski prostor (ETNS)
  ) je
  trenutno
  ogrožen
  zaradi
  pomanjkanja povpraševanja,
  preveč birokratskih postopkovnih zahtev in
  nezadostne ozaveščenosti
  . Za pospeševanje razvoja ETNS
  bi morala Komisija prenesti odgovornost za upravljanje, dodeljevanje številk in promocijo ali na Organ evropskih regulatorjev za telekomunikacije (organ BERT) ali po vzoru izvajanja vrhnje domene „.eu“ na ločeno organizacijo, ki jo Komisija izbere na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminatornega izbirnega postopka, z operativnimi predpisi, ki so del prava Skupnosti. |
| --- | --- |

(35)

Razvoj mednarodne kode
  „3883“
  (
  evropski telefonski številski prostor (ETNS)
  ) je
  trenutno
  ogrožen
  zaradi
  pomanjkanja povpraševanja,
  preveč birokratskih postopkovnih zahtev in
  nezadostne ozaveščenosti
  . Za pospeševanje razvoja ETNS
  bi morala Komisija prenesti odgovornost za upravljanje, dodeljevanje številk in promocijo ali na Organ evropskih regulatorjev za telekomunikacije (organ BERT) ali po vzoru izvajanja vrhnje domene „.eu“ na ločeno organizacijo, ki jo Komisija izbere na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminatornega izbirnega postopka, z operativnimi predpisi, ki so del prava Skupnosti.

| (36) | Komisija je v skladu z Odločbo Komisije 2007/116/ES z dne 15. februarja 2007 o rezervaciji nacionalnega območja oštevilčenja, ki se začenja z 116, za usklajene številke za usklajene storitve z družbeno vrednostjo

   (13)

  številke v območju oštevilčenja 116 rezervirala za nekatere storitve družbenega pomena. Številk iz te odločbe ni dovoljeno uporabljati za namene, ki niso opredeljeni v tej odločbi, vendar države članice niso obvezane zagotoviti, da se storitve, za katere so številke rezervirane, dejansko izvajajo. Ustrezne določbe iz Odločbe 2007/116/ES bi bilo treba upoštevati v Direktivi 2002/22/ES, da bi jih lahko bolje vključili v regulativni okvir za elektronska komunikacijska omrežja in storitve ter poskrbeli tudi za dostopnost invalidnim končnim uporabnikom. Glede na posebne vidike prijav pogrešanih otrok in dejstva, da je ta storitev trenutno omejena, ne zadostuje, da države članice rezervirajo telefonsko številko, temveč bi morale tudi zagotoviti, da bo omenjena storitev na njihovem ozemlju dejansko na voljo na številki 116000. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je v skladu z Odločbo Komisije 2007/116/ES z dne 15. februarja 2007 o rezervaciji nacionalnega območja oštevilčenja, ki se začenja z 116, za usklajene številke za usklajene storitve z družbeno vrednostjo

   (13)

  številke v območju oštevilčenja 116 rezervirala za nekatere storitve družbenega pomena. Številk iz te odločbe ni dovoljeno uporabljati za namene, ki niso opredeljeni v tej odločbi, vendar države članice niso obvezane zagotoviti, da se storitve, za katere so številke rezervirane, dejansko izvajajo. Ustrezne določbe iz Odločbe 2007/116/ES bi bilo treba upoštevati v Direktivi 2002/22/ES, da bi jih lahko bolje vključili v regulativni okvir za elektronska komunikacijska omrežja in storitve ter poskrbeli tudi za dostopnost invalidnim končnim uporabnikom. Glede na posebne vidike prijav pogrešanih otrok in dejstva, da je ta storitev trenutno omejena, ne zadostuje, da države članice rezervirajo telefonsko številko, temveč bi morale tudi zagotoviti, da bo omenjena storitev na njihovem ozemlju dejansko na voljo na številki 116000.

| (37) | Enotni trg pomeni, da imajo končni uporabniki dostop do vseh številk v nacionalnih načrtih številčenja drugih držav članic in dostop do storitev, vključno do storitev informacijske družbe, z uporabo negeografskih številk v Skupnosti, med drugim vključno z drugimi številkami brezplačnih telefonskih klicev in številkami premijskih storitev. Končni uporabniki bi morali imeti tudi možnost dostopa do številk iz ║ETNS║ in enotnih mednarodnih številk brezplačnih telefonskih klicev (UIFN). Čezmejnega dostopa do številskih virov in z njimi povezanih storitev se ne sme preprečevati, razen v objektivno utemeljenih primerih, kot je na primer v primeru, ko je to potrebno zaradi boja proti goljufijam in zlorabam, npr. v zvezi z nekaterimi premijskimi storitvami ali ko se številka uporablja samo v določeni državi (npr. nacionalna samostojna številka). Uporabniki bi morali biti vnaprej in jasno obveščeni o vseh stroških, ki se nanašajo na številke brezplačnih telefonskih klicev, kot so stroški mednarodnih klicev za številke, dostopne prek standardnih mednarodnih klicnih številk. Komisija bi morala imeti možnost, da sprejme izvedbene ukrepe, s katerimi zagotovi, da imajo končni uporabniki učinkovit dostop do številk in storitev v Skupnosti.
  Končnim uporabnikom bi bilo treba omogočiti tudi, da se povežejo z drugimi končnimi uporabniki (zlasti prek številk IP) in izmenjujejo podatke, ne glede na to, katerega operaterja so izbrali. |
| --- | --- |

(37)

Enotni trg pomeni, da imajo končni uporabniki dostop do vseh številk v nacionalnih načrtih številčenja drugih držav članic in dostop do storitev, vključno do storitev informacijske družbe, z uporabo negeografskih številk v Skupnosti, med drugim vključno z drugimi številkami brezplačnih telefonskih klicev in številkami premijskih storitev. Končni uporabniki bi morali imeti tudi možnost dostopa do številk iz ║ETNS║ in enotnih mednarodnih številk brezplačnih telefonskih klicev (UIFN). Čezmejnega dostopa do številskih virov in z njimi povezanih storitev se ne sme preprečevati, razen v objektivno utemeljenih primerih, kot je na primer v primeru, ko je to potrebno zaradi boja proti goljufijam in zlorabam, npr. v zvezi z nekaterimi premijskimi storitvami ali ko se številka uporablja samo v določeni državi (npr. nacionalna samostojna številka). Uporabniki bi morali biti vnaprej in jasno obveščeni o vseh stroških, ki se nanašajo na številke brezplačnih telefonskih klicev, kot so stroški mednarodnih klicev za številke, dostopne prek standardnih mednarodnih klicnih številk. Komisija bi morala imeti možnost, da sprejme izvedbene ukrepe, s katerimi zagotovi, da imajo končni uporabniki učinkovit dostop do številk in storitev v Skupnosti.
  Končnim uporabnikom bi bilo treba omogočiti tudi, da se povežejo z drugimi končnimi uporabniki (zlasti prek številk IP) in izmenjujejo podatke, ne glede na to, katerega operaterja so izbrali.

| (38) | Da bi potrošniki lahko v celoti izkoristili konkurenčno okolje, bi morali imeti možnost izbire na podlagi informacij in zamenjati ponudnika, če je to v njihovem interesu. Treba je zagotoviti, da jih pri tem ne ovirajo pravne, tehnične ali praktične ovire, vključno s pogodbenimi pogoji, postopki, stroški itd. To ne izključuje določitve razumnega najkrajšega pogodbenega obdobja v potrošniških pogodbah. Prenosljivost številk bistveno olajšuje izbiro potrošnikov in učinkovito konkurenco na konkurenčnih trgih elektronskih komunikacij in jo je treba čim prej uvesti,
  praviloma ne več kot v enem dnevu od zahteve potrošnika. Vendar so izkušnje v nekaterih državah članicah pokazale obstoj tveganja, da se potrošniku brez njegove privolitve zamenja ponudnika. Te primere bi morali obravnavati predvsem organi kazenskega pregona, kljub temu pa bi morale imeti države članice možnost, da uveljavijo najmanjše sorazmerne ukrepe glede procesa zamenjave ponudnika, saj so ti potrebni za zmanjševanje takih tveganj, ne da bi s tem postal proces za potrošnike manj zanimiv
  . Komisija bi morala imeti za prilagoditev prenosljivosti številk tržnemu in tehnološkemu razvoju, vključno s prenosom osebnih imenikov naročnikov in informacij o profilu, shranjenih v omrežju, možnost sprejeti tehnične izvedbene ukrepe na tem področju. Ocena, ali tehnološki in tržni pogoji omogočajo prenos številk med omrežji, ki zagotavljajo storitve na fiksni lokaciji, in mobilnimi omrežji, bi morala zlasti upoštevati cene za uporabnike in stroške prehoda za podjetja, ki zagotavljajo storitve na fiksni lokaciji, in mobilna omrežja. |
| --- | --- |

(38)

Da bi potrošniki lahko v celoti izkoristili konkurenčno okolje, bi morali imeti možnost izbire na podlagi informacij in zamenjati ponudnika, če je to v njihovem interesu. Treba je zagotoviti, da jih pri tem ne ovirajo pravne, tehnične ali praktične ovire, vključno s pogodbenimi pogoji, postopki, stroški itd. To ne izključuje določitve razumnega najkrajšega pogodbenega obdobja v potrošniških pogodbah. Prenosljivost številk bistveno olajšuje izbiro potrošnikov in učinkovito konkurenco na konkurenčnih trgih elektronskih komunikacij in jo je treba čim prej uvesti,
  praviloma ne več kot v enem dnevu od zahteve potrošnika. Vendar so izkušnje v nekaterih državah članicah pokazale obstoj tveganja, da se potrošniku brez njegove privolitve zamenja ponudnika. Te primere bi morali obravnavati predvsem organi kazenskega pregona, kljub temu pa bi morale imeti države članice možnost, da uveljavijo najmanjše sorazmerne ukrepe glede procesa zamenjave ponudnika, saj so ti potrebni za zmanjševanje takih tveganj, ne da bi s tem postal proces za potrošnike manj zanimiv
  . Komisija bi morala imeti za prilagoditev prenosljivosti številk tržnemu in tehnološkemu razvoju, vključno s prenosom osebnih imenikov naročnikov in informacij o profilu, shranjenih v omrežju, možnost sprejeti tehnične izvedbene ukrepe na tem področju. Ocena, ali tehnološki in tržni pogoji omogočajo prenos številk med omrežji, ki zagotavljajo storitve na fiksni lokaciji, in mobilnimi omrežji, bi morala zlasti upoštevati cene za uporabnike in stroške prehoda za podjetja, ki zagotavljajo storitve na fiksni lokaciji, in mobilna omrežja.

| (39) | ▐ Lahko se uporablja zakonska obveznost „prenosa“▐ za določene
  radijske in avdiovizualne medijske storitve in dopolnilne storitve
  , ki jih zagotavlja določen ponudnik medijskih storitev.
  Avdiovizualne medijske storitve so opredeljene v Direktivi 2007/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o spremembi Direktive Sveta 89/552/EGS o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov

   (14). Države članice bi morale▐ zagotoviti jasno utemeljitev obveznosti „prenosa“ za zagotovitev, da so take obveznosti pregledne, sorazmerne in pravilno opredeljene. S tem v zvezi bi morala biti pravila „obveznosti prenosa“ zasnovana tako, da zagotavljajo zadostne spodbude za učinkovite naložbe v infrastrukturo. Pravila „obveznosti prenosa“ bi bilo treba redno pregledovati, da se uskladijo s tehnološkim in tržnim razvojem, s čemer se zagotovi, da so še naprej sorazmerna s cilji, ki jih je treba doseči.
  Dopolnilne storitve vključujejo, a niso omejene na storitve
  , ki izboljšujejo dostopnost za uporabnike s posebnimi potrebami, kot so videotekst, podnaslavljanje, tonski zapis in znakovni jezik. |
| --- | --- |

(39)

▐ Lahko se uporablja zakonska obveznost „prenosa“▐ za določene
  radijske in avdiovizualne medijske storitve in dopolnilne storitve
  , ki jih zagotavlja določen ponudnik medijskih storitev.
  Avdiovizualne medijske storitve so opredeljene v Direktivi 2007/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o spremembi Direktive Sveta 89/552/EGS o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov

   (14). Države članice bi morale▐ zagotoviti jasno utemeljitev obveznosti „prenosa“ za zagotovitev, da so take obveznosti pregledne, sorazmerne in pravilno opredeljene. S tem v zvezi bi morala biti pravila „obveznosti prenosa“ zasnovana tako, da zagotavljajo zadostne spodbude za učinkovite naložbe v infrastrukturo. Pravila „obveznosti prenosa“ bi bilo treba redno pregledovati, da se uskladijo s tehnološkim in tržnim razvojem, s čemer se zagotovi, da so še naprej sorazmerna s cilji, ki jih je treba doseči.
  Dopolnilne storitve vključujejo, a niso omejene na storitve
  , ki izboljšujejo dostopnost za uporabnike s posebnimi potrebami, kot so videotekst, podnaslavljanje, tonski zapis in znakovni jezik.

| (40) | Države članice bi zaradi premagovanja obstoječih pomanjkljivosti glede posvetovanja s potrošniki in pravilnega obravnavanja interesov državljanov morale vzpostaviti
  ustrezne mehanizme
  posvetovanja.
  Taki mehanizmi
  bi lahko
  imeli
  obliko organa, ki bi, neodvisno od nacionalnih regulativnih organov in ponudnikov storitev, opravljal raziskave o potrošniških temah, kot so vedenje potrošnikov in mehanizmi za zamenjavo ponudnika, in ki bi deloval na pregleden način ter prispeval k obstoječim mehanizmom za posvetovanje zainteresiranih strani.
  Poleg tega bi bilo treba vzpostaviti mehanizem, ki bo omogočil ustrezno sodelovanje glede vprašanj, povezanih s spodbujanjem zakonitih vsebin. Postopki sodelovanja, sprejeti v skladu s tem mehanizmom, pa ne bi smeli dopuščati sistematičnega nadzora nad tem, kako se uporablja internet.
  Če obstaja potreba po obravnavi olajšanja dostopa in uporabe elektronskih komunikacijskih storitev in terminalske opreme za uporabnike invalide, in brez poseganja v Direktivo 1999/5/ES ║ ter zlasti zahteve glede invalidnosti na podlagi člena 3(3)(f) navedene direktive, bi morala Komisija imeti možnost sprejeti izvedbene ukrepe. |
| --- | --- |

(40)

Države članice bi zaradi premagovanja obstoječih pomanjkljivosti glede posvetovanja s potrošniki in pravilnega obravnavanja interesov državljanov morale vzpostaviti
  ustrezne mehanizme
  posvetovanja.
  Taki mehanizmi
  bi lahko
  imeli
  obliko organa, ki bi, neodvisno od nacionalnih regulativnih organov in ponudnikov storitev, opravljal raziskave o potrošniških temah, kot so vedenje potrošnikov in mehanizmi za zamenjavo ponudnika, in ki bi deloval na pregleden način ter prispeval k obstoječim mehanizmom za posvetovanje zainteresiranih strani.
  Poleg tega bi bilo treba vzpostaviti mehanizem, ki bo omogočil ustrezno sodelovanje glede vprašanj, povezanih s spodbujanjem zakonitih vsebin. Postopki sodelovanja, sprejeti v skladu s tem mehanizmom, pa ne bi smeli dopuščati sistematičnega nadzora nad tem, kako se uporablja internet.
  Če obstaja potreba po obravnavi olajšanja dostopa in uporabe elektronskih komunikacijskih storitev in terminalske opreme za uporabnike invalide, in brez poseganja v Direktivo 1999/5/ES ║ ter zlasti zahteve glede invalidnosti na podlagi člena 3(3)(f) navedene direktive, bi morala Komisija imeti možnost sprejeti izvedbene ukrepe.

| (41) | Postopek za izvensodno reševanje sporov bi morali okrepiti, in sicer tako, da se zagotovi uporaba neodvisnih organov za reševanje sporov ter vsaj minimalna usklajenost tega postopka z načeli iz priporočila Komisije 98/257/ES z dne 30. marca 1998 o načelih, ki se uporabljajo za organe, pristojne za izvensodno poravnavo potrošniških sporov

   (15).
  Države članice lahko v ta namen uporabljajo že obstoječe organe za reševanje sporov, če ti izpolnjujejo veljavne zahteve, ali pa ustanovijo nove organe. |
| --- | --- |

(41)

Postopek za izvensodno reševanje sporov bi morali okrepiti, in sicer tako, da se zagotovi uporaba neodvisnih organov za reševanje sporov ter vsaj minimalna usklajenost tega postopka z načeli iz priporočila Komisije 98/257/ES z dne 30. marca 1998 o načelih, ki se uporabljajo za organe, pristojne za izvensodno poravnavo potrošniških sporov

   (15).
  Države članice lahko v ta namen uporabljajo že obstoječe organe za reševanje sporov, če ti izpolnjujejo veljavne zahteve, ali pa ustanovijo nove organe.

| (42) | Komisijo bi bilo treba uradno obvestiti o obveznostih, naloženih podjetjem, ki so določena, da imajo obveznosti univerzalne storitve. |
| --- | --- |

(42)

Komisijo bi bilo treba uradno obvestiti o obveznostih, naloženih podjetjem, ki so določena, da imajo obveznosti univerzalne storitve.

| (43) | Direktiva 2002/58/ES omogoča usklajevanje predpisov držav članic, ki so potrebni za zagotovitev enake ravni zaščite temeljnih pravic in svoboščin, zlasti pravice do zasebnosti ter pravice do zaupnosti in varnosti sistemov informacijske tehnologije pri obdelavi osebnih podatkov na področju elektronskih komunikacij, ter za zagotovitev prostega pretoka takšnih podatkov ter elektronske komunikacijske opreme in storitev v Skupnosti. |
| --- | --- |

(43)

Direktiva 2002/58/ES omogoča usklajevanje predpisov držav članic, ki so potrebni za zagotovitev enake ravni zaščite temeljnih pravic in svoboščin, zlasti pravice do zasebnosti ter pravice do zaupnosti in varnosti sistemov informacijske tehnologije pri obdelavi osebnih podatkov na področju elektronskih komunikacij, ter za zagotovitev prostega pretoka takšnih podatkov ter elektronske komunikacijske opreme in storitev v Skupnosti.

| (44) | Obdelava podatkov o prometu za namene omrežja in informacijske varnosti, pri čemer bo zagotovljena dostopnost, verodostojnost, celovitost in zaupnost shranjenih ali prenesenih podatkov, bo omogočila njihovo obdelavo za zakoniti interes kontrolorja podatkov, da se prepreči nedovoljeni dostop in zlonamerno dodeljevanje gesel ter da se ustavijo napadi z zavračanjem storitev in poškodovanje računalniških in elektronskih komunikacijskih sistemov. Evropska agencija za varnost omrežij in informacij (ENISA) bi morala redno objavljati študije, s katerimi bo ponazorila vrste obdelave, ki so dovoljene po členu 6 Direktive 2002/58/ES
  . |
| --- | --- |

(44)

Obdelava podatkov o prometu za namene omrežja in informacijske varnosti, pri čemer bo zagotovljena dostopnost, verodostojnost, celovitost in zaupnost shranjenih ali prenesenih podatkov, bo omogočila njihovo obdelavo za zakoniti interes kontrolorja podatkov, da se prepreči nedovoljeni dostop in zlonamerno dodeljevanje gesel ter da se ustavijo napadi z zavračanjem storitev in poškodovanje računalniških in elektronskih komunikacijskih sistemov. Evropska agencija za varnost omrežij in informacij (ENISA) bi morala redno objavljati študije, s katerimi bo ponazorila vrste obdelave, ki so dovoljene po členu 6 Direktive 2002/58/ES
  .

| (45) | Komisija bi se morala pri opredeljevanju izvedbenih ukrepov za varnost obdelave v skladu z regulativnim postopkom s pregledom posvetovati z vsemi ustreznimi evropskimi organi in organizacijami (ENISA, Evropski nadzornik za varstvo podatkov in delovna skupina iz člena 29) ter vsemi ostalimi zadevnimi zainteresiranimi stranmi, zlasti zato, da bi bila obveščena o najboljših razpoložljivih tehničnih in gospodarskih metodah za izboljšanje izvajanja Direktive 2002/58/ES. |
| --- | --- |

(45)

Komisija bi se morala pri opredeljevanju izvedbenih ukrepov za varnost obdelave v skladu z regulativnim postopkom s pregledom posvetovati z vsemi ustreznimi evropskimi organi in organizacijami (ENISA, Evropski nadzornik za varstvo podatkov in delovna skupina iz člena 29) ter vsemi ostalimi zadevnimi zainteresiranimi stranmi, zlasti zato, da bi bila obveščena o najboljših razpoložljivih tehničnih in gospodarskih metodah za izboljšanje izvajanja Direktive 2002/58/ES.

| (46) | Določbe Direktive 2002/58/ES podrobno opredeljujejo in dopolnjujejo Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov

   (16)

  in ščitijo zakonite interese naročnikov, ki so fizične ali pravne osebe. |
| --- | --- |

(46)

Določbe Direktive 2002/58/ES podrobno opredeljujejo in dopolnjujejo Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov

   (16)

  in ščitijo zakonite interese naročnikov, ki so fizične ali pravne osebe.

| (47) | Zaradi liberalizacije trgov elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev ter hitrega tehnološkega razvoja se je povečala konkurenca in gospodarska rast, kar je povzročilo veliko raznolikost storitev za končne uporabnike, ki so dostopne prek javnih
  in zasebnih
  elektronskih komunikacijskih omrežij
  ter javno dostopnih zasebnih omrežij. |
| --- | --- |

(47)

Zaradi liberalizacije trgov elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev ter hitrega tehnološkega razvoja se je povečala konkurenca in gospodarska rast, kar je povzročilo veliko raznolikost storitev za končne uporabnike, ki so dostopne prek javnih
  in zasebnih
  elektronskih komunikacijskih omrežij
  ter javno dostopnih zasebnih omrežij.

| (48) | IP naslovi so bistvenega pomena za delovanje interneta. Prek številke prepoznajo sodelujoče omrežne naprave, kot so računalniki ali pametne prenosne naprave. Glede na različne okoliščine, kjer se IP naslovi uporabljajo, ter ustrezne tehnologije, ki se hitro razvijajo, se porajajo vprašanja o uporabi takšnih naslovov v določenih okoliščinah v zvezi z osebnimi podatki. Komisija bi zato morala na podlagi študije o IP naslovih in njihovi uporabi predstaviti ustrezne predloge. |
| --- | --- |

(48)

IP naslovi so bistvenega pomena za delovanje interneta. Prek številke prepoznajo sodelujoče omrežne naprave, kot so računalniki ali pametne prenosne naprave. Glede na različne okoliščine, kjer se IP naslovi uporabljajo, ter ustrezne tehnologije, ki se hitro razvijajo, se porajajo vprašanja o uporabi takšnih naslovov v določenih okoliščinah v zvezi z osebnimi podatki. Komisija bi zato morala na podlagi študije o IP naslovih in njihovi uporabi predstaviti ustrezne predloge.

| (49) | Tehnološki razvoj omogoča razvoj novih aplikacij na podlagi naprav za zbiranje podatkov in identifikacijo, ki so lahko brezžične naprave, ki uporabljajo radijske frekvence. Naprave za radiofrekvenčno identifikacijo (RFID) na primer uporabljajo radijske frekvence za zajetje podatkov iz oznak za nedvomno prepoznavanje, ki jih je nato mogoče prenesti po obstoječih komunikacijskih omrežjih. Široka uporaba takih tehnologij lahko prinese velike gospodarske in družbene koristi ter s tem predstavlja velik prispevek k notranjemu trgu, če je njihova uporaba za državljane sprejemljiva. Da bi to dosegli, je treba zagotoviti varstvo
  vseh
  temeljnih pravic posameznikov,
  vključno s
  pravico do zasebnosti in varstva podatkov. Če se take naprave priključi na javno dostopna elektronska komunikacijska omrežja ali če uporabljajo elektronske komunikacijske storitve kot osnovno infrastrukturo, bi bilo potrebno uporabiti ustrezne določbe Direktive 2002/58/ES, vključno z določbami o varnosti, podatkih o prometu in lokaciji ter o zaupnosti. |
| --- | --- |

(49)

Tehnološki razvoj omogoča razvoj novih aplikacij na podlagi naprav za zbiranje podatkov in identifikacijo, ki so lahko brezžične naprave, ki uporabljajo radijske frekvence. Naprave za radiofrekvenčno identifikacijo (RFID) na primer uporabljajo radijske frekvence za zajetje podatkov iz oznak za nedvomno prepoznavanje, ki jih je nato mogoče prenesti po obstoječih komunikacijskih omrežjih. Široka uporaba takih tehnologij lahko prinese velike gospodarske in družbene koristi ter s tem predstavlja velik prispevek k notranjemu trgu, če je njihova uporaba za državljane sprejemljiva. Da bi to dosegli, je treba zagotoviti varstvo
  vseh
  temeljnih pravic posameznikov,
  vključno s
  pravico do zasebnosti in varstva podatkov. Če se take naprave priključi na javno dostopna elektronska komunikacijska omrežja ali če uporabljajo elektronske komunikacijske storitve kot osnovno infrastrukturo, bi bilo potrebno uporabiti ustrezne določbe Direktive 2002/58/ES, vključno z določbami o varnosti, podatkih o prometu in lokaciji ter o zaupnosti.

| (50) | Ponudnik javno dostopne elektronske komunikacijske storitve bi moral sprejeti ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe, da bi zagotovil varnost svojih storitev. Brez poseganja v Direktivo 95/46/ES in Direktivo 2006/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o hrambi podatkov, pridobljenih ali obdelanih v zvezi z zagotavljanjem javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali javnih komunikacijskih omrežij

   (17),
  naj bi ti ukrepi zagotovili, da bodo do osebnih podatkov lahko dostopali le pooblaščeni uslužbenci za zakonite in odobrene namene ter da bodo shranjeni ali poslani osebni podatki kot tudi omrežja in storitve zaščiteni. Poleg tega bi bilo treba za prepoznavanje ranljivosti v sistemu oblikovati varnostno politiko za obdelavo osebnih podatkov, in izvajati redno spremljanje ter sprejemati preventivne, korektivne in blažilne ukrepe. |
| --- | --- |

(50)

Ponudnik javno dostopne elektronske komunikacijske storitve bi moral sprejeti ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe, da bi zagotovil varnost svojih storitev. Brez poseganja v Direktivo 95/46/ES in Direktivo 2006/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o hrambi podatkov, pridobljenih ali obdelanih v zvezi z zagotavljanjem javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali javnih komunikacijskih omrežij

   (17),
  naj bi ti ukrepi zagotovili, da bodo do osebnih podatkov lahko dostopali le pooblaščeni uslužbenci za zakonite in odobrene namene ter da bodo shranjeni ali poslani osebni podatki kot tudi omrežja in storitve zaščiteni. Poleg tega bi bilo treba za prepoznavanje ranljivosti v sistemu oblikovati varnostno politiko za obdelavo osebnih podatkov, in izvajati redno spremljanje ter sprejemati preventivne, korektivne in blažilne ukrepe.

| (51) | Nacionalni regulativni organi bi morali spremljati sprejete ukrepe in razširjati najboljše prakse med ponudniki javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev. |
| --- | --- |

(51)

Nacionalni regulativni organi bi morali spremljati sprejete ukrepe in razširjati najboljše prakse med ponudniki javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev.

| (52) | Kršitev varnosti, ki povzroči izgubo ali drugačno ogroženost osebnih podatkov▐ naročnika
  ali posameznika
  , lahko, če se ne obravnava ustrezno in pravočasno,
  uporabnikom
  povzroči veliko▐ škodo▐. Zato
  bi moral ustrezni ponudnik storitev
  takoj obvestiti
  nacionalni regulativni organ ali drug pristojni nacionalni organ o vsakršni kršitvi varnosti. Pristojni regulativni organ bi moral določiti resnost kršitve ter po potrebi zahtevati, da ustrezni ponudnik storitve nemudoma obvesti naročnike, na katere kršitev neposredno vpliva. Poleg tega bi morali ustrezni ponudniki storitev v primerih, ko so neizbežno in neposredno ogrožene pravice in interesi potrošnika (kot na primer v primerih nedovoljenega dostopa do vsebine elektronske pošte, izpiskov kreditne kartice itd.), poleg pristojnih nacionalnih organov o tem takoj obvestiti tudi uporabnike, ki jih to zadeva. Prav tako bi morali ponudniki vsako leto obvestiti prizadete uporabnike o vseh kršitvah varnosti, ki jih obravnava Direktiva 2002/58/ES, ki so se zgodile v tem časovnem obdobju
  . Obvestilo
  nacionalnim organom in uporabnikom

  bi moralo vsebovati informacije o ukrepih, ki jih je za obravnavanje kršitve sprejel ponudnik, ter priporočila za
  zaščito

  prizadetih uporabnikov. |
| --- | --- |

(52)

Kršitev varnosti, ki povzroči izgubo ali drugačno ogroženost osebnih podatkov▐ naročnika
  ali posameznika
  , lahko, če se ne obravnava ustrezno in pravočasno,
  uporabnikom
  povzroči veliko▐ škodo▐. Zato
  bi moral ustrezni ponudnik storitev
  takoj obvestiti
  nacionalni regulativni organ ali drug pristojni nacionalni organ o vsakršni kršitvi varnosti. Pristojni regulativni organ bi moral določiti resnost kršitve ter po potrebi zahtevati, da ustrezni ponudnik storitve nemudoma obvesti naročnike, na katere kršitev neposredno vpliva. Poleg tega bi morali ustrezni ponudniki storitev v primerih, ko so neizbežno in neposredno ogrožene pravice in interesi potrošnika (kot na primer v primerih nedovoljenega dostopa do vsebine elektronske pošte, izpiskov kreditne kartice itd.), poleg pristojnih nacionalnih organov o tem takoj obvestiti tudi uporabnike, ki jih to zadeva. Prav tako bi morali ponudniki vsako leto obvestiti prizadete uporabnike o vseh kršitvah varnosti, ki jih obravnava Direktiva 2002/58/ES, ki so se zgodile v tem časovnem obdobju
  . Obvestilo
  nacionalnim organom in uporabnikom

  bi moralo vsebovati informacije o ukrepih, ki jih je za obravnavanje kršitve sprejel ponudnik, ter priporočila za
  zaščito

  prizadetih uporabnikov.

| (53) | Nacionalni regulativni organi bi morali spodbujati interese državljanov Evropske unije med drugim tako, da prispevajo k zagotavljanju visoke ravni varstva osebnih podatkov in zasebnosti. V ta namen morajo imeti potrebna sredstva za opravljanje svojih nalog, vključno z obsežnimi in zanesljivimi podatki o dejanskih varnostnih incidentih, ki so povzročili ogroženost osebnih podatkov posameznikov. |
| --- | --- |

(53)

Nacionalni regulativni organi bi morali spodbujati interese državljanov Evropske unije med drugim tako, da prispevajo k zagotavljanju visoke ravni varstva osebnih podatkov in zasebnosti. V ta namen morajo imeti potrebna sredstva za opravljanje svojih nalog, vključno z obsežnimi in zanesljivimi podatki o dejanskih varnostnih incidentih, ki so povzročili ogroženost osebnih podatkov posameznikov.

| (54) | Pri izvajanju ukrepov za prenos Direktive 2002/58/ES bi morali organi in sodišča držav članic nacionalno pravo interpretirati skladno s to direktivo ter zagotoviti, da ne bodo uporabili interpretacije te direktive, ki bi bila v nasprotju z drugimi temeljnimi pravicami ali splošnimi načeli prava Skupnosti, na primer z načelom sorazmernosti. |
| --- | --- |

(54)

Pri izvajanju ukrepov za prenos Direktive 2002/58/ES bi morali organi in sodišča držav članic nacionalno pravo interpretirati skladno s to direktivo ter zagotoviti, da ne bodo uporabili interpretacije te direktive, ki bi bila v nasprotju z drugimi temeljnimi pravicami ali splošnimi načeli prava Skupnosti, na primer z načelom sorazmernosti.

| (55) | Treba bi bilo predvideti izvedbene ukrepe za vzpostavitev skupnega nabora zahtev za doseganje ustrezne ravni varstva zasebnosti in varnosti osebnih podatkov, ki se pošiljajo ali obdelujejo v povezavi z uporabo elektronskih komunikacijskih omrežij na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(55)

Treba bi bilo predvideti izvedbene ukrepe za vzpostavitev skupnega nabora zahtev za doseganje ustrezne ravni varstva zasebnosti in varnosti osebnih podatkov, ki se pošiljajo ali obdelujejo v povezavi z uporabo elektronskih komunikacijskih omrežij na notranjem trgu.

| (56) | Pri določanju podrobnih pravil o obliki zapisa in postopkih, ki se uporabljajo za priglasitev kršitev varnosti, bi bilo treba ustrezno upoštevati okoliščine kršitve, vključno s tem, ali so bili osebni podatki zaščiteni s kodo ali z drugimi sredstvi, ki učinkovito zmanjšujejo verjetnost lažnega prikazovanja identitete ali drugih oblik zlorabe. Poleg tega bi morala taka pravila in postopki upoštevati zakonite interese organov kazenskega pregona, če bi zgodnje razkritje lahko oviralo preiskavo okoliščin kršitve.
  ▐ |
| --- | --- |

(56)

Pri določanju podrobnih pravil o obliki zapisa in postopkih, ki se uporabljajo za priglasitev kršitev varnosti, bi bilo treba ustrezno upoštevati okoliščine kršitve, vključno s tem, ali so bili osebni podatki zaščiteni s kodo ali z drugimi sredstvi, ki učinkovito zmanjšujejo verjetnost lažnega prikazovanja identitete ali drugih oblik zlorabe. Poleg tega bi morala taka pravila in postopki upoštevati zakonite interese organov kazenskega pregona, če bi zgodnje razkritje lahko oviralo preiskavo okoliščin kršitve.

▐

| (57) | Programska oprema, ki prikrito spremlja dejanja uporabnika in/ali uničuje uporabnikovo terminalsko opremo v korist tretje stranke (tako imenovana „vohunska programska oprema“), lahko resno ogroža zasebnost uporabnikov. Treba je zagotoviti visoko in enako raven varstva zasebnosti uporabnikov, ne glede na to ali so nezaželeni vohunski programi preneseni sami od sebe prek elektronskih komunikacijskih omrežij, ali pa se dostavijo in namestijo skriti v programski opremi, ki se nahaja na drugih zunanjih nosilcih shranjevanja podatkov, kot so zgoščenke, CD-ROMi in USB ključi.
  Države članice bi morale končne uporabnike spodbujati, da naredijo vse, kar je potrebno, za zaščito njihove terminalske opreme pred virusi in vohunsko programsko opremo. |
| --- | --- |

(57)

Programska oprema, ki prikrito spremlja dejanja uporabnika in/ali uničuje uporabnikovo terminalsko opremo v korist tretje stranke (tako imenovana „vohunska programska oprema“), lahko resno ogroža zasebnost uporabnikov. Treba je zagotoviti visoko in enako raven varstva zasebnosti uporabnikov, ne glede na to ali so nezaželeni vohunski programi preneseni sami od sebe prek elektronskih komunikacijskih omrežij, ali pa se dostavijo in namestijo skriti v programski opremi, ki se nahaja na drugih zunanjih nosilcih shranjevanja podatkov, kot so zgoščenke, CD-ROMi in USB ključi.
  Države članice bi morale končne uporabnike spodbujati, da naredijo vse, kar je potrebno, za zaščito njihove terminalske opreme pred virusi in vohunsko programsko opremo.

| (58) | S strani ponudnikov elektronskih komunikacijskih storitev so potrebna znatna vlaganja za boj zoper nenaročena reklamna sporočila („nezaželena elektronska pošta“). Ponudniki takšnih storitev so tudi v boljšem položaju kot končni uporabniki, saj imajo znanje in vire, potrebne za odkrivanje in identifikacijo pošiljateljev nezaželene elektronske pošte. Ponudniki storitev elektronske pošte in ponudniki drugih storitev bi zato morali imeti možnost, da
  pri teh kršitvah
  pravno ukrepajo zoper pošiljatelje nezaželene elektronske pošte in tako branijo interese svojih strank ter svoje zakonite poslovne interese. |
| --- | --- |

(58)

S strani ponudnikov elektronskih komunikacijskih storitev so potrebna znatna vlaganja za boj zoper nenaročena reklamna sporočila („nezaželena elektronska pošta“). Ponudniki takšnih storitev so tudi v boljšem položaju kot končni uporabniki, saj imajo znanje in vire, potrebne za odkrivanje in identifikacijo pošiljateljev nezaželene elektronske pošte. Ponudniki storitev elektronske pošte in ponudniki drugih storitev bi zato morali imeti možnost, da
  pri teh kršitvah
  pravno ukrepajo zoper pošiljatelje nezaželene elektronske pošte in tako branijo interese svojih strank ter svoje zakonite poslovne interese.

| (59) | Kadar se lahko obdelajo podatki o lokaciji, ki niso podatki o prometu, se to sme opraviti šele po tem, ko postanejo anonimni, ali s predhodno privolitvijo zadevnih uporabnikov ali naročnikov; slednje je treba jasno in izčrpno obvestiti o možnosti, da lahko svoje soglasje vedno umaknejo. |
| --- | --- |

(59)

Kadar se lahko obdelajo podatki o lokaciji, ki niso podatki o prometu, se to sme opraviti šele po tem, ko postanejo anonimni, ali s predhodno privolitvijo zadevnih uporabnikov ali naročnikov; slednje je treba jasno in izčrpno obvestiti o možnosti, da lahko svoje soglasje vedno umaknejo.

| (60) | Potreba, da se zagotovi ustrezna raven varstva zasebnosti in osebnih podatkov, ki se pošiljajo ali obdelujejo v povezavi z uporabo elektronskih komunikacijskih omrežij v Skupnosti, zahteva učinkovita izvedbena in izvršilna pooblastila, da se zagotovijo ustrezne spodbude za skladnost. Nacionalni regulativni organi bi morali imeti zadostna pooblastila in vire za učinkovito preiskavo primerov neskladnosti, vključno z možnostjo, da pridobijo ustrezne informacije, ki jih morebiti potrebujejo, da odločijo o pritožbah in določijo sankcije v primerih neskladnosti. |
| --- | --- |

(60)

Potreba, da se zagotovi ustrezna raven varstva zasebnosti in osebnih podatkov, ki se pošiljajo ali obdelujejo v povezavi z uporabo elektronskih komunikacijskih omrežij v Skupnosti, zahteva učinkovita izvedbena in izvršilna pooblastila, da se zagotovijo ustrezne spodbude za skladnost. Nacionalni regulativni organi bi morali imeti zadostna pooblastila in vire za učinkovito preiskavo primerov neskladnosti, vključno z možnostjo, da pridobijo ustrezne informacije, ki jih morebiti potrebujejo, da odločijo o pritožbah in določijo sankcije v primerih neskladnosti.

| (61) | Čezmejno sodelovanje in izvrševanje zakonodaje v skladu z obstoječim mehanizmom Skupnosti, določenim z Uredbo (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (Uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov) (18), je treba s spremembo navedene uredbe okrepiti. |
| --- | --- |

(61)

Čezmejno sodelovanje in izvrševanje zakonodaje v skladu z obstoječim mehanizmom Skupnosti, določenim z Uredbo (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (Uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov) (18), je treba s spremembo navedene uredbe okrepiti.

| (62) | Ukrepe, potrebne za izvajanje direktiv 2002/22/ES in 2002/58/ES, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (19). |
| --- | --- |

(62)

Ukrepe, potrebne za izvajanje direktiv 2002/22/ES in 2002/58/ES, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (19).

| (63) | Komisija naj bi, če bo Lizbonska pogodba, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o ustanovitvi Evropskih skupnosti

   (20),
  začela veljati, Evropskemu parlamentu in Svetu predložila nov zakonodajni predlog o zasebnosti in varnosti podatkov v elektronskih komunikacijah z novo pravno podlago. |
| --- | --- |

(63)

Komisija naj bi, če bo Lizbonska pogodba, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o ustanovitvi Evropskih skupnosti

   (20),
  začela veljati, Evropskemu parlamentu in Svetu predložila nov zakonodajni predlog o zasebnosti in varnosti podatkov v elektronskih komunikacijah z novo pravno podlago.

| (64) | Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za sprejetje izvedbenih ukrepov o preglednosti tarif, minimalnih zahtevah glede kakovosti storitev, učinkovitem izvajanju storitve „112“, učinkovitem dostopu do številk in storitev, izboljšanju dostopnosti za končne uporabnike invalide ter o spremembah za prilagoditev prilog tehničnemu napredku ali spremembam tržnega povpraševanja. Komisiji bi bilo treba podeliti pooblastila tudi za sprejetje izvedbenih ukrepov o zahtevah glede informacij in priglasitve ter tudi čezmejnega sodelovanja. Ker so navedeni ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb Direktive 2002/22/ES z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.
  Ker bi uporaba regulativnega postopka s pregledom v okviru običajnih časovnih rokov lahko v nekaterih izjemnih okoliščinah ovirala pravočasno sprejetje izvedbenih ukrepov, bi morali Evropski parlament, Svet in Komisija hitro ukrepati, da bi zagotovili pravočasno sprejetje teh ukrepov. |
| --- | --- |

(64)

Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za sprejetje izvedbenih ukrepov o preglednosti tarif, minimalnih zahtevah glede kakovosti storitev, učinkovitem izvajanju storitve „112“, učinkovitem dostopu do številk in storitev, izboljšanju dostopnosti za končne uporabnike invalide ter o spremembah za prilagoditev prilog tehničnemu napredku ali spremembam tržnega povpraševanja. Komisiji bi bilo treba podeliti pooblastila tudi za sprejetje izvedbenih ukrepov o zahtevah glede informacij in priglasitve ter tudi čezmejnega sodelovanja. Ker so navedeni ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb Direktive 2002/22/ES z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.
  Ker bi uporaba regulativnega postopka s pregledom v okviru običajnih časovnih rokov lahko v nekaterih izjemnih okoliščinah ovirala pravočasno sprejetje izvedbenih ukrepov, bi morali Evropski parlament, Svet in Komisija hitro ukrepati, da bi zagotovili pravočasno sprejetje teh ukrepov.

| (65) | Namen Direktive 2002/22/ES je zagotoviti visoko stopnjo varstva pravic potrošnikov in posameznih uporabnikov pri zagotavljanju telekomunikacijskih storitev. Tako varstvo ni potrebno v primeru globalnih telekomunikacijskih storitev. To so poslovne podatkovne in govorne storitve, ki se v obliki paketa zagotovijo velikim podjetjem v različnih državah v EU in zunaj nje na podlagi posameznih pogodb, o katerih se pogajajo enako močne stranke. |
| --- | --- |

(65)

Namen Direktive 2002/22/ES je zagotoviti visoko stopnjo varstva pravic potrošnikov in posameznih uporabnikov pri zagotavljanju telekomunikacijskih storitev. Tako varstvo ni potrebno v primeru globalnih telekomunikacijskih storitev. To so poslovne podatkovne in govorne storitve, ki se v obliki paketa zagotovijo velikim podjetjem v različnih državah v EU in zunaj nje na podlagi posameznih pogodb, o katerih se pogajajo enako močne stranke.

| (66) | Direktivi 2002/22/ES in 2002/58/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(66)

Direktivi 2002/22/ES in 2002/58/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 2002/22/ES

(Direktiva o univerzalni storitvi)

Direktiva 2002/22/ES (Direktiva o univerzalni storitvi) se spremeni:

| 1. | Člen 1 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 1


  Vsebina in področje uporabe

  1.   V okviru Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva) ta direktiva obravnava zagotavljanje elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev za končne uporabnike. Cilj je v celotni Skupnosti zagotoviti razpoložljivost zelo kakovostnih javno dostopnih storitev z učinkovito konkurenco in izbiro ter obravnavati primere, v katerih potrebe končnih uporabnikov na trgu niso izpolnjene v zadostni meri. Ta direktiva vključuje tudi določbe o terminalski opremi v prostorih potrošnika
  in posebej obravnava terminalsko opremo za uporabnike s posebnimi potrebami, vključno z invalidi in starejšimi osebami
  .
  2.   V tej direktivi so določene pravice končnih uporabnikov in ustrezne obveznosti podjetij pri zagotavljanju javno dostopnih elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev. V zvezi z zagotavljanjem univerzalne storitve v okolju odprtih in konkurenčnih trgov ta direktiva opredeljuje minimalni nabor storitev določene kakovosti, do katerih imajo ob upoštevanju posebnih nacionalnih pogojev dostop vsi končni uporabniki po dostopni ceni, ne da bi se s tem izkrivljala konkurenca. V tej direktivi so določene tudi obveznosti glede zagotavljanja nekaterih obveznih storitev.


  3.
     
  Določbe te direktive se uporabljajo brez poseganja v predpise Skupnosti o varstvu potrošnikov, zlasti v direktivi 93/13/EGS in 97/7/ES, ter brez poseganja v nacionalne predpise, ki so v skladu z zakonodajo Skupnosti.
  “ |
| --- | --- |

1.

Člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.   V okviru Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva) ta direktiva obravnava zagotavljanje elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev za končne uporabnike. Cilj je v celotni Skupnosti zagotoviti razpoložljivost zelo kakovostnih javno dostopnih storitev z učinkovito konkurenco in izbiro ter obravnavati primere, v katerih potrebe končnih uporabnikov na trgu niso izpolnjene v zadostni meri. Ta direktiva vključuje tudi določbe o terminalski opremi v prostorih potrošnika
  in posebej obravnava terminalsko opremo za uporabnike s posebnimi potrebami, vključno z invalidi in starejšimi osebami
  .

2.   V tej direktivi so določene pravice končnih uporabnikov in ustrezne obveznosti podjetij pri zagotavljanju javno dostopnih elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev. V zvezi z zagotavljanjem univerzalne storitve v okolju odprtih in konkurenčnih trgov ta direktiva opredeljuje minimalni nabor storitev določene kakovosti, do katerih imajo ob upoštevanju posebnih nacionalnih pogojev dostop vsi končni uporabniki po dostopni ceni, ne da bi se s tem izkrivljala konkurenca. V tej direktivi so določene tudi obveznosti glede zagotavljanja nekaterih obveznih storitev.

3.
     
  Določbe te direktive se uporabljajo brez poseganja v predpise Skupnosti o varstvu potrošnikov, zlasti v direktivi 93/13/EGS in 97/7/ES, ter brez poseganja v nacionalne predpise, ki so v skladu z zakonodajo Skupnosti.
  “

| 2. | Člen 2 se spremeni:






  (a) | Točka (b) se črta. |
| --- | --- | --- |

2.

Člen 2 se spremeni:

(a)

Točka (b) se črta.

| (b) | Točki (c) in (d)
  se nadomestita z naslednjim:






  „c) | „javno dostopna telefonska storitev“ pomeni storitev, ki je na voljo javnosti za odpravljanje
  in/ali
  sprejemanje, neposredno ali posredno▐, medkrajevnih in/ali mednarodnih klicev
  ter drugih načinov komunikacije, zlasti namenjenih za uporabnike invalide, ki uporabljajo storitve prenosa besedil ali celotnega pogovora
  z uporabo številke ali številk iz državnega ali mednarodnega načrta telefonskega oštevilčenja; |
| --- | --- | --- |

(b)

Točki (c) in (d)
  se nadomestita z naslednjim:

„c)

„javno dostopna telefonska storitev“ pomeni storitev, ki je na voljo javnosti za odpravljanje
  in/ali
  sprejemanje, neposredno ali posredno▐, medkrajevnih in/ali mednarodnih klicev
  ter drugih načinov komunikacije, zlasti namenjenih za uporabnike invalide, ki uporabljajo storitve prenosa besedil ali celotnega pogovora
  z uporabo številke ali številk iz državnega ali mednarodnega načrta telefonskega oštevilčenja;

| d) | „geografska številka“ pomeni številko iz državnega načrta telefonskega oštevilčenja, pri kateri ima en del njene števčne strukture geografski pomen, ki se uporablja za usmerjanje klicev na fizično lokacijo omrežne priključne točke (NTP);
  “ |
| --- | --- |

d)

„geografska številka“ pomeni številko iz državnega načrta telefonskega oštevilčenja, pri kateri ima en del njene števčne strukture geografski pomen, ki se uporablja za usmerjanje klicev na fizično lokacijo omrežne priključne točke (NTP);
  “

| (c) | Točka (e) se črta. |
| --- | --- |

(c)

Točka (e) se črta.

| 3. | Člen 4 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 4


  Zagotavljanje dostopa na fiksni lokaciji in zagotavljanje telefonskih storitev

  1.   Države članice zagotovijo, da vsaj eno podjetje izpolnjuje utemeljene zahteve za priključitev na javno komunikacijsko omrežje na fiksni lokaciji.
  2.   Zagotovljeni priključek mora podpirati govorne, faksimilne in podatkovne komunikacije z dovolj velikimi podatkovnimi hitrostmi, da omogočajo funkcionalen dostop do interneta, pri čemer se upoštevajo prevladujoče tehnologije, ki jih uporablja večina naročnikov, in tehnična izvedljivost.
  3.   Države članice zagotovijo, da vsaj eno podjetje izpolnjuje utemeljene zahteve za zagotavljanje
  javno dostopne
  telefonske storitve prek omrežne povezave iz odstavka 1, ki omogoča odpravljanje in sprejemanje medkrajevnih in mednarodnih klicev in klicev storitev v sili na številko „112“
  in na vse druge nacionalne številke za klic v sili
  .“ |
| --- | --- |

3.

Člen 4 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

Zagotavljanje dostopa na fiksni lokaciji in zagotavljanje telefonskih storitev

1.   Države članice zagotovijo, da vsaj eno podjetje izpolnjuje utemeljene zahteve za priključitev na javno komunikacijsko omrežje na fiksni lokaciji.

2.   Zagotovljeni priključek mora podpirati govorne, faksimilne in podatkovne komunikacije z dovolj velikimi podatkovnimi hitrostmi, da omogočajo funkcionalen dostop do interneta, pri čemer se upoštevajo prevladujoče tehnologije, ki jih uporablja večina naročnikov, in tehnična izvedljivost.

3.   Države članice zagotovijo, da vsaj eno podjetje izpolnjuje utemeljene zahteve za zagotavljanje
  javno dostopne
  telefonske storitve prek omrežne povezave iz odstavka 1, ki omogoča odpravljanje in sprejemanje medkrajevnih in mednarodnih klicev in klicev storitev v sili na številko „112“
  in na vse druge nacionalne številke za klic v sili
  .“

| 4. | Člen 5(2) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Imeniki iz odstavka 1 vključujejo vse naročnike javno dostopnih telefonskih storitev ob upoštevanju določb člena 12 Direktive 2002/58/ES.“ |
| --- | --- |

4.

Člen 5(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Imeniki iz odstavka 1 vključujejo vse naročnike javno dostopnih telefonskih storitev ob upoštevanju določb člena 12 Direktive 2002/58/ES.“

| 5. | Člen 6 se spremeni:










  (a) | Naslov se nadomesti z naslednjim:


  „
  Javni plačilni telefoni in druge točke za dostop do telekomunikacij
  “ |
| --- | --- | --- |

5.

Člen 6 se spremeni:

(a)

Naslov se nadomesti z naslednjim:

„
  Javni plačilni telefoni in druge točke za dostop do telekomunikacij
  “

| (b) | Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:


  „
  1.
     
  Države članice zagotovijo, da lahko nacionalni regulativni organi naložijo podjetjem obveznosti, s čimer poskrbijo, da so javni plačilni telefoni ali druge točke za dostop do telekomunikacij na voljo za izpolnitev ustreznih potreb končnih uporabnikov v zvezi z geografsko pokritostjo, številom telefonov ali dostopnih točk do drugih vrst telekomunikacij, dostopnostjo uporabnikom invalidom in kakovostjo storitev.
  “ |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„
  1.
     
  Države članice zagotovijo, da lahko nacionalni regulativni organi naložijo podjetjem obveznosti, s čimer poskrbijo, da so javni plačilni telefoni ali druge točke za dostop do telekomunikacij na voljo za izpolnitev ustreznih potreb končnih uporabnikov v zvezi z geografsko pokritostjo, številom telefonov ali dostopnih točk do drugih vrst telekomunikacij, dostopnostjo uporabnikom invalidom in kakovostjo storitev.
  “

| 6. | Člen 7 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 7


  Ukrepi
  za uporabnike invalide

  1.   Države članice sprejmejo posebne ukrepe za končne uporabnike invalide, da zagotovijo dostop do
  elektronskih komunikacijskih storitev
  in njihovo cenovno dostopnost, vključno z dostopom do storitev v sili, imeniških storitev in imenikov, pri čemer mora biti dostop enak tistemu, ki ga imajo drugi končni uporabniki.
  2.   Države članice lahko ob upoštevanju nacionalnih pogojev
  in posebnih zahtev glede invalidnosti
  sprejmejo posebne ukrepe,
  določene s presojo nacionalnih regulativnih organov,
  s katerimi zagotovijo, da imajo▐ končni uporabniki invalidi možnost izbiranja med podjetji in izvajalci storitev, kot jo ima večina končnih uporabnikov,
  in spodbujajo razpoložljivost ustrezne terminalske opreme. Zagotovijo, da v vsakem primeru vsaj eno podjetje poskrbi za zadostitev potreb posebnih skupin uporabnikov invalidov
  .


  3.
     
  Države članice pri izvajanju zgoraj omenjenih ukrepov spodbujajo skladnost z ustreznimi standardi ali specifikacijami, objavljenimi v skladu s členi 17, 18 in 19 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).




  4.
     
  Države članice spodbujajo proizvodnjo in razpoložljivost terminalske opreme, ki omogoča potrebne storitve in funkcije, da bi lahko sprejele in izvajale posebne ureditve za uporabnike invalide.
  “ |
| --- | --- |

6.

Člen 7 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 7

Ukrepi
  za uporabnike invalide

1.   Države članice sprejmejo posebne ukrepe za končne uporabnike invalide, da zagotovijo dostop do
  elektronskih komunikacijskih storitev
  in njihovo cenovno dostopnost, vključno z dostopom do storitev v sili, imeniških storitev in imenikov, pri čemer mora biti dostop enak tistemu, ki ga imajo drugi končni uporabniki.

2.   Države članice lahko ob upoštevanju nacionalnih pogojev
  in posebnih zahtev glede invalidnosti
  sprejmejo posebne ukrepe,
  določene s presojo nacionalnih regulativnih organov,
  s katerimi zagotovijo, da imajo▐ končni uporabniki invalidi možnost izbiranja med podjetji in izvajalci storitev, kot jo ima večina končnih uporabnikov,
  in spodbujajo razpoložljivost ustrezne terminalske opreme. Zagotovijo, da v vsakem primeru vsaj eno podjetje poskrbi za zadostitev potreb posebnih skupin uporabnikov invalidov
  .

3.
     
  Države članice pri izvajanju zgoraj omenjenih ukrepov spodbujajo skladnost z ustreznimi standardi ali specifikacijami, objavljenimi v skladu s členi 17, 18 in 19 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).

4.
     
  Države članice spodbujajo proizvodnjo in razpoložljivost terminalske opreme, ki omogoča potrebne storitve in funkcije, da bi lahko sprejele in izvajale posebne ureditve za uporabnike invalide.
  “

| 7. | V člen 8 se doda naslednji odstavek ║:
  „3.   Če namerava podjetje, določeno v skladu z odstavkom 1, prodati znaten del ali celotno krajevno dostopovno omrežje ločeni pravni osebi z drugim lastništvom, vnaprej pravočasno obvesti nacionalni regulativni organ, da lahko ta oceni učinke nameravane transakcije zagotavljanja dostopa na fiksni lokaciji in telefonskih storitev na podlagi člena 4. Nacionalni regulativni organ lahko postavi pogoje v skladu s členom 6(2) Direktive 2002/20/ES (Direktiva o odobritvi).“ |
| --- | --- |

7.

V člen 8 se doda naslednji odstavek ║:

„3.   Če namerava podjetje, določeno v skladu z odstavkom 1, prodati znaten del ali celotno krajevno dostopovno omrežje ločeni pravni osebi z drugim lastništvom, vnaprej pravočasno obvesti nacionalni regulativni organ, da lahko ta oceni učinke nameravane transakcije zagotavljanja dostopa na fiksni lokaciji in telefonskih storitev na podlagi člena 4. Nacionalni regulativni organ lahko postavi pogoje v skladu s členom 6(2) Direktive 2002/20/ES (Direktiva o odobritvi).“

| 8. | Člen 9(1), (2) in (3) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Nacionalni regulativni organi spremljajo razvoj in višino maloprodajnih tarif storitev, ki so v členih 4, 5, 6 in 7 opredeljene kot storitve v okviru obveznosti zagotavljanja univerzalne storitve in jih zagotavljajo določena podjetja, ali če v zvezi s temi storitvami ni določenih podjetij, ki so sicer na voljo na trgu, zlasti v zvezi s porabniškimi cenami in prihodki v državi.
  2.   Države članice lahko ob upoštevanju nacionalnih pogojev zahtevajo, da določena podjetja zagotovijo potrošnikom tarifne opcije ali pakete, ki se razlikujejo od tistih, ki so zagotovljeni pod normalnimi tržnimi pogoji, zlasti, da se tudi osebam z nižjimi prihodki ali s posebnimi socialnimi potrebami zagotovi dostop do ali uporaba omrežja iz člena 4(1) ali storitev, ki so v členih 4(3), 5, 6 in 7 opredeljene kot storitve v okviru obveznosti zagotavljanja univerzalne storitve in jih zagotavljajo določena podjetja.
  3.   Države članice▐ poleg predpisov za določena podjetja o zagotavljanju posebnih tarifnih opcij ali o upoštevanju zamejitve cen ali geografske porazdelitve ali drugih podobnih shem zagotovijo podporo potrošnikom z nizkimi prihodki ali posebnimi socialnimi potrebami.“ |
| --- | --- |

8.

Člen 9(1), (2) in (3) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Nacionalni regulativni organi spremljajo razvoj in višino maloprodajnih tarif storitev, ki so v členih 4, 5, 6 in 7 opredeljene kot storitve v okviru obveznosti zagotavljanja univerzalne storitve in jih zagotavljajo določena podjetja, ali če v zvezi s temi storitvami ni določenih podjetij, ki so sicer na voljo na trgu, zlasti v zvezi s porabniškimi cenami in prihodki v državi.

2.   Države članice lahko ob upoštevanju nacionalnih pogojev zahtevajo, da določena podjetja zagotovijo potrošnikom tarifne opcije ali pakete, ki se razlikujejo od tistih, ki so zagotovljeni pod normalnimi tržnimi pogoji, zlasti, da se tudi osebam z nižjimi prihodki ali s posebnimi socialnimi potrebami zagotovi dostop do ali uporaba omrežja iz člena 4(1) ali storitev, ki so v členih 4(3), 5, 6 in 7 opredeljene kot storitve v okviru obveznosti zagotavljanja univerzalne storitve in jih zagotavljajo določena podjetja.

3.   Države članice▐ poleg predpisov za določena podjetja o zagotavljanju posebnih tarifnih opcij ali o upoštevanju zamejitve cen ali geografske porazdelitve ali drugih podobnih shem zagotovijo podporo potrošnikom z nizkimi prihodki ali posebnimi socialnimi potrebami.“

| 9. | Člen 10(2) se nadomesti z naslednjim:


  „
  2.
     
  Države članice zagotovijo, da podjetja, ki nudijo telekomunikacijske storitve iz člena 2 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva), zagotovijo posebne zmogljivosti in storitve, določene v delu A Priloge I te direktive, da lahko naročniki spremljajo in nadzorujejo izdatke ter preprečijo neupravičeno prekinitev storitve.
  “ |
| --- | --- |

9.

Člen 10(2) se nadomesti z naslednjim:

„
  2.
     
  Države članice zagotovijo, da podjetja, ki nudijo telekomunikacijske storitve iz člena 2 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva), zagotovijo posebne zmogljivosti in storitve, določene v delu A Priloge I te direktive, da lahko naročniki spremljajo in nadzorujejo izdatke ter preprečijo neupravičeno prekinitev storitve.
  “

| 10. | Člen 11(1) se nadomesti z naslednjim:


  „
  1.
     
  Nacionalni regulativni organi zagotovijo, da vsa določena podjetja z obveznostmi iz členov 4, 5, 6, 7 in 9(2), objavijo ustrezne in najnovejše informacije glede svojih zmogljivosti pri zagotavljanju univerzalne storitve po parametrih, definicijah in merilnih metodah za kakovost storitev iz Priloge III. Objavljene informacije je treba na zahtevo predložiti nacionalnemu regulativnemu organu.
  “ |
| --- | --- |

10.

Člen 11(1) se nadomesti z naslednjim:

„
  1.
     
  Nacionalni regulativni organi zagotovijo, da vsa določena podjetja z obveznostmi iz členov 4, 5, 6, 7 in 9(2), objavijo ustrezne in najnovejše informacije glede svojih zmogljivosti pri zagotavljanju univerzalne storitve po parametrih, definicijah in merilnih metodah za kakovost storitev iz Priloge III. Objavljene informacije je treba na zahtevo predložiti nacionalnemu regulativnemu organu.
  “

| 11. | Naslov poglavja III se nadomesti z: |
| --- | --- |

11.

Naslov poglavja III se nadomesti z:

| 12. | Člen 16 se črta. |
| --- | --- |

12.

Člen 16 se črta.

| 13. | Člen 17 se spremeni:







  (a) | Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Države članice zagotovijo, da nacionalni regulativni organi naložijo podjetjem, ki so v skladu s členom 14 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva) opredeljena kot podjetja z znatno tržno močjo na zadevnem maloprodajnem trgu, ustrezne regulativne obveznosti:






  a) | če nacionalni regulativni organ na podlagi analize trga, opravljene v skladu s členom 16 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva), odloči, da zadevni maloprodajni trg, opredeljen v skladu s členom 15 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva), ni učinkovito konkurenčen, in |
| --- | --- | --- | --- |

13.

Člen 17 se spremeni:

(a)

Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice zagotovijo, da nacionalni regulativni organi naložijo podjetjem, ki so v skladu s členom 14 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva) opredeljena kot podjetja z znatno tržno močjo na zadevnem maloprodajnem trgu, ustrezne regulativne obveznosti:

a)

če nacionalni regulativni organ na podlagi analize trga, opravljene v skladu s členom 16 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva), odloči, da zadevni maloprodajni trg, opredeljen v skladu s členom 15 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva), ni učinkovito konkurenčen, in

| b) | če nacionalni regulativni organ ugotovi, da z obveznostmi, določenimi po Direktivi 2002/19/ES (Direktiva o dostopu), ne bi bilo mogoče doseči ciljev iz člena 8 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).“ |
| --- | --- |

b)

če nacionalni regulativni organ ugotovi, da z obveznostmi, določenimi po Direktivi 2002/19/ES (Direktiva o dostopu), ne bi bilo mogoče doseči ciljev iz člena 8 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).“

| (b) | Doda se naslednji odstavek:


  „
  2a.
     
  Brez poseganja v obveznosti, ki bi bile lahko v skladu z odstavkom 1 naložene operaterjem, ki so bili opredeljeni kot operaterji z znatno tržno močjo na zadevnem maloprodajnem trgu, lahko nacionalni regulativni organi v prehodnem obdobju uporabijo obveznosti iz odstavka 2 za operaterje, ki so bili opredeljeni kot operaterji z znatno tržno močjo na zadevnem veleprodajnem trgu, in sicer v okoliščinah, ko so obveznosti naložene na veleprodajni ravni, a še ne zagotavljajo konkurence na maloprodajnem trgu.
  “ |
| --- | --- |

(b)

Doda se naslednji odstavek:

„
  2a.
     
  Brez poseganja v obveznosti, ki bi bile lahko v skladu z odstavkom 1 naložene operaterjem, ki so bili opredeljeni kot operaterji z znatno tržno močjo na zadevnem maloprodajnem trgu, lahko nacionalni regulativni organi v prehodnem obdobju uporabijo obveznosti iz odstavka 2 za operaterje, ki so bili opredeljeni kot operaterji z znatno tržno močjo na zadevnem veleprodajnem trgu, in sicer v okoliščinah, ko so obveznosti naložene na veleprodajni ravni, a še ne zagotavljajo konkurence na maloprodajnem trgu.
  “

| (c) | Odstavek 3 se črta. |
| --- | --- |

(c)

Odstavek 3 se črta.

| 14. | Člena 18 in 19 se črtata. |
| --- | --- |

14.

Člena 18 in 19 se črtata.

| 15. | Člena 20 in 21 se nadomestita z naslednjim:

  „Člen 20


  Pogodbe

  ▐

  1.   Države članice zagotovijo, da imajo potrošniki
  in ostali končni uporabniki, ki to zahtevajo,
  pri naročanju na storitve, s katerimi se zagotovi priključitev na javno komunikacijsko omrežje in/ali
  elektronske komunikacijske
  storitve, pravico do sklenitve pogodbe s podjetjem ali podjetji, ki take storitve in/ali priključitev zagotavljajo. V pogodbi naj bodo
  v jasni, razumljivi in lahko dostopni obliki
  opredeljeni vsaj naslednji podatki:






  a) | ime in naslov ponudnika; |
| --- | --- | --- |

15.

Člena 20 in 21 se nadomestita z naslednjim:

„Člen 20

Pogodbe

▐

1.   Države članice zagotovijo, da imajo potrošniki
  in ostali končni uporabniki, ki to zahtevajo,
  pri naročanju na storitve, s katerimi se zagotovi priključitev na javno komunikacijsko omrežje in/ali
  elektronske komunikacijske
  storitve, pravico do sklenitve pogodbe s podjetjem ali podjetji, ki take storitve in/ali priključitev zagotavljajo. V pogodbi naj bodo
  v jasni, razumljivi in lahko dostopni obliki
  opredeljeni vsaj naslednji podatki:

a)

ime in naslov ponudnika;

| b) | ponujene storitve,
  predvsem:








  — | kadar se ponudi dostop do storitev v sili in informacije o lokaciji kličočega v okviru člena 26, raven zanesljivosti takega dostopa in, kjer je primerno, ali je dostop ponujen na celotnem nacionalnem ozemlju, |
| --- | --- | --- |

b)

ponujene storitve,
  predvsem:

—

kadar se ponudi dostop do storitev v sili in informacije o lokaciji kličočega v okviru člena 26, raven zanesljivosti takega dostopa in, kjer je primerno, ali je dostop ponujen na celotnem nacionalnem ozemlju,

| — | informacije o vseh omejitvah ponudnika glede naročnikove možnosti do dostopa, uporabe ali razdeljevanja zakonite vsebine ali uporabe zakonitih aplikacij in storitev, |
| --- | --- |

—

informacije o vseh omejitvah ponudnika glede naročnikove možnosti do dostopa, uporabe ali razdeljevanja zakonite vsebine ali uporabe zakonitih aplikacij in storitev,

| — | raven
  kakovosti storitev,
  s sklicevanjem, če je primerno, na kateri koli parameter, določen v okviru člena 22(2), |
| --- | --- |

—

raven
  kakovosti storitev,
  s sklicevanjem, če je primerno, na kateri koli parameter, določen v okviru člena 22(2),

| — | ponujene
  vrste vzdrževalnih storitev in storitve pomoči uporabniku
  in tudi
  načine za navezovanje stika s pomočjo uporabnikom, |
| --- | --- |

—

ponujene
  vrste vzdrževalnih storitev in storitve pomoči uporabniku
  in tudi
  načine za navezovanje stika s pomočjo uporabnikom,

| — | rok za osnovni priključek
  in |
| --- | --- |

—

rok za osnovni priključek
  in

| — | vse omejitve ponudnika glede uporabe terminalske opreme
  ; |
| --- | --- |

—

vse omejitve ponudnika glede uporabe terminalske opreme
  ;

| c) | odločitev naročnika o tem, ali bo vključil svoje osebne podatke v imenik in zadevni podatki
  ; |
| --- | --- |

c)

odločitev naročnika o tem, ali bo vključil svoje osebne podatke v imenik in zadevni podatki
  ;

| d) | podrobni podatki o cenah in tarifah ter sredstva, s katerimi se lahko pridobivajo najnovejše informacije o vseh veljavnih tarifah in pristojbinah za vzdrževanje,

  možnih načinih plačila in vseh razlikah v stroških glede na način plačila
  ; |
| --- | --- |

d)

podrobni podatki o cenah in tarifah ter sredstva, s katerimi se lahko pridobivajo najnovejše informacije o vseh veljavnih tarifah in pristojbinah za vzdrževanje,

  možnih načinih plačila in vseh razlikah v stroških glede na način plačila
  ;

| e) | trajanje pogodbe
  ter
  pogoji za podaljšanje in prekinitev izvajanja storitev in pogodbe, vključno






  — | z vsemi stroški
  glede
  prenosljivosti številk in drugih identifikatorjev;
  ter |
| --- | --- | --- |

e)

trajanje pogodbe
  ter
  pogoji za podaljšanje in prekinitev izvajanja storitev in pogodbe, vključno

—

z vsemi stroški
  glede
  prenosljivosti številk in drugih identifikatorjev;
  ter

| — | vsi stroški, nastali zaradi prekinitve pogodbe, vključno z vsemi povračili stroškov glede terminalske opreme; |
| --- | --- |

—

vsi stroški, nastali zaradi prekinitve pogodbe, vključno z vsemi povračili stroškov glede terminalske opreme;

| f) | vsak dogovor o nadomestilu in povračilu, ki velja, če niso izpolnjene ravni kakovosti storitev iz pogodbe; |
| --- | --- |

f)

vsak dogovor o nadomestilu in povračilu, ki velja, če niso izpolnjene ravni kakovosti storitev iz pogodbe;

| g) | metoda uvedbe postopkov za reševanje sporov v skladu s členom 34; |
| --- | --- |

g)

metoda uvedbe postopkov za reševanje sporov v skladu s členom 34;

| h) | na kakšen način
  lahko podjetje, ki zagotavlja priključek in/ali storitve, ukrepa v primeru incidentov v zvezi z varnostjo in celovitostjo ali v primeru groženj in ranljivosti,
  kakor tudi vse načine nadomestil, ki se izvajajo v primeru incidentov v zvezi z varnostjo in celovitostjo
  . |
| --- | --- |

h)

na kakšen način
  lahko podjetje, ki zagotavlja priključek in/ali storitve, ukrepa v primeru incidentov v zvezi z varnostjo in celovitostjo ali v primeru groženj in ranljivosti,
  kakor tudi vse načine nadomestil, ki se izvajajo v primeru incidentov v zvezi z varnostjo in celovitostjo
  .

Pogodba mora vključevati tudi vse informacije, ki jih posredujejo zadevni javni organi o uporabi elektronskih komunikacijskih omrežji in storitev za izvajanje nezakonitih dejavnosti ali za širjenje škodljive vsebine ter o načinih zaščite osebne varnosti, zasebnosti in osebnih podatkov iz člena 21(4) in ki se navezujejo na nudeno storitev.

▐

2.   Naročniki imajo pravico, da ob objavi sprememb pogodbenih pogojev, ki jih predlagajo operaterji, odstopijo od svojih pogodb brez pogodbene kazni. Naročnike je treba o vsaki taki spremembi obvestiti v primernem roku, najmanj pa en mesec vnaprej, hkrati pa jih je treba obvestiti tudi o njihovi pravici do odstopa od takih pogodb brez pogodbene kazni, če novih pogojev ne sprejmejo.║

║Člen 21

Preglednost in objava informacij

▐

1.   Države članice zagotovijo, da podjetja, ki zagotavljajo
  povezavo na javno elektronsko komunikacijsko omrežje
  in/ali
  elektronske komunikacijske
  storitve, objavljajo
  pregledne,
  primerljive, ustrezne in najnovejše informacije o veljavnih cenah in tarifah,
  vse stroške, povezane s prekinitvijo pogodbe, in informacije o standardnih določilih in pogojih
  za dostop do storitev in njihovo uporabo, ki jih zagotavljajo
  končnim uporabnikom in
  potrošnikom
  v skladu s Prilogo II
  . Take informacije se objavijo v
  jasni, pregledni in
  preprosto dostopni obliki.
  Nacionalni regulativni organi lahko podrobno navedejo dodatne zahteve glede oblike, v kateri se takšne informacije objavijo.
  ▐

2.   Nacionalni regulativni organi spodbujajo zagotavljanje
  primerljivih
  informacij, ki omogočijo končnim uporabnikom in potrošnikom, da neodvisno ocenijo stroške alternativnih vzorcev uporabe z interaktivnimi vodili ali podobnimi tehnikami. Države članice zagotovijo, da nacionalni regulativni organi
  sami ali prek tretjih oseb
  dajo
  brezplačno ali po primerni ceni
  na voljo taka vodila ali tehnike▐. Tretje osebe imajo pravico do brezplačne uporabe
  informacij
  , ki jih objavijo podjetja, ki zagotavljajo elektronska komunikacijska omrežja in/ali storitve, za prodajo ali dajanje na voljo takih interaktivnih vodil ali podobnih tehnik.

3.   Države članice zagotovijo, da lahko nacionalni regulativni organi podjetjem, ki zagotavljajo
  povezavo na javna elektronska komunikacijska omrežja in/ali
  elektronske komunikacijske storitve, naložijo obveznost, da
  med drugim:

| a) | zagotovijo informacije o veljavnih tarifah
  naročnikom glede katere koli številke ali storitve, ki so predmet posebnih pogojev oblikovanja cen; nacionalni regulativni organi lahko glede na posamezne kategorije storitev zahtevajo, da se takšne informacije posredujejo pred priključitvijo klica; |
| --- | --- |

a)

zagotovijo informacije o veljavnih tarifah
  naročnikom glede katere koli številke ali storitve, ki so predmet posebnih pogojev oblikovanja cen; nacionalni regulativni organi lahko glede na posamezne kategorije storitev zahtevajo, da se takšne informacije posredujejo pred priključitvijo klica;

| b) | redno opozarjajo naročnike o vsakršnem pomanjkanju zanesljivega dostopa do storitev v sili ali do informacij o lokaciji kličočega v okviru storitve, ki so jo naročili; |
| --- | --- |

b)

redno opozarjajo naročnike o vsakršnem pomanjkanju zanesljivega dostopa do storitev v sili ali do informacij o lokaciji kličočega v okviru storitve, ki so jo naročili;

| c) | obvestijo naročnike o vseh spremembah glede omejitev, ki jih določa ponudnik, glede možnosti dostopa, uporabe ali razdeljevanja zakonite vsebine ali uporabe zakonitih aplikacij in storitev po svoji izbiri; |
| --- | --- |

c)

obvestijo naročnike o vseh spremembah glede omejitev, ki jih določa ponudnik, glede možnosti dostopa, uporabe ali razdeljevanja zakonite vsebine ali uporabe zakonitih aplikacij in storitev po svoji izbiri;

| d) | obvestijo naročnike o njihovi pravici do vključitve njihovih osebnih podatkov v imenik in o vrsti zadevnih podatkov; ter |
| --- | --- |

d)

obvestijo naročnike o njihovi pravici do vključitve njihovih osebnih podatkov v imenik in o vrsti zadevnih podatkov; ter

| e) | redno obveščajo naročnike invalide o podrobnostih najnovejših izdelkov in storitev, namenjenih zanje. |
| --- | --- |

e)

redno obveščajo naročnike invalide o podrobnostih najnovejših izdelkov in storitev, namenjenih zanje.

Nacionalni regulativni organi, če se zdi potrebno, lahko spodbujajo samoregulativne ali koregulative ukrepe, preden naložijo katero koli obveznost.

4.
     
  Države članice zagotovijo, da nacionalni regulativni organi podjetjem iz odstavka 3 naložijo obveznost, da po potrebi posredujejo informacije javnega interesa obstoječim in novim naročnikom. Takšne informacije pripravijo zadevni javni organi v standardizirani obliki in med drugim pokrivajo sledeče teme:

| a) | najobičajnejše oblike uporabe elektronskih komunikacijskih storitev za izvajanje nezakonitih dejavnosti ali za širjenje škodljive vsebine, zlasti, kjer lahko to škoduje spoštovanju pravic in svoboščin drugih, vključno s kršenjem spoštovanja avtorskih pravic in zadevnih pravic, ter njihove posledice; ter |
| --- | --- |

a)

najobičajnejše oblike uporabe elektronskih komunikacijskih storitev za izvajanje nezakonitih dejavnosti ali za širjenje škodljive vsebine, zlasti, kjer lahko to škoduje spoštovanju pravic in svoboščin drugih, vključno s kršenjem spoštovanja avtorskih pravic in zadevnih pravic, ter njihove posledice; ter

| b) | vrste zaščite pred ogrožanjem osebne varnosti, zasebnosti in osebnih podatkov pri uporabi elektronskih komunikacijskih storitev. |
| --- | --- |

b)

vrste zaščite pred ogrožanjem osebne varnosti, zasebnosti in osebnih podatkov pri uporabi elektronskih komunikacijskih storitev.

Pomembne dodatne stroške podjetja za izvajanje teh obveznosti bodo povrnili zadevni javni organi.
  “

| 16. | Člen 22 se spremeni:







  (a) | Odstavka
  1
  in 2
  se nadomestita z naslednjim:
  „1.   Države članice zagotovijo, da lahko nacionalni regulativni organi po upoštevanju stališč zainteresiranih strani od podjetij, ki zagotavljajo javno dostopna elektronska komunikacijska omrežja in/ali storitve, zahtevajo, da za končne uporabnike objavijo primerljive, primerne in najnovejše informacije o kakovosti svojih storitev
  in o sprejetih ukrepih za zagotovitev enakovrednega dostopa
  za uporabnike invalide. Na zahtevo se informacije pred objavo predložijo tudi nacionalnemu regulativnemu organu.


  2.
     
  Nacionalni regulativni organi lahko med drugim opredelijo parametre kakovosti storitev, ki jih je treba meriti, vsebino, obliko in način objave informacij, vključno z možnimi mehanizmi potrjevanja kakovosti, da zagotovijo končnim uporabnikom, tudi končnim uporabnikom invalidom, dostop do izčrpnih, primerljivih, zanesljivih in uporabnikom prijaznih informacij. Uporabijo se lahko parametri, definicije in merilne metode iz Priloge III, če je to primerno.
  “ |
| --- | --- | --- |

16.

Člen 22 se spremeni:

(a)

Odstavka
  1
  in 2
  se nadomestita z naslednjim:

„1.   Države članice zagotovijo, da lahko nacionalni regulativni organi po upoštevanju stališč zainteresiranih strani od podjetij, ki zagotavljajo javno dostopna elektronska komunikacijska omrežja in/ali storitve, zahtevajo, da za končne uporabnike objavijo primerljive, primerne in najnovejše informacije o kakovosti svojih storitev
  in o sprejetih ukrepih za zagotovitev enakovrednega dostopa
  za uporabnike invalide. Na zahtevo se informacije pred objavo predložijo tudi nacionalnemu regulativnemu organu.

2.
     
  Nacionalni regulativni organi lahko med drugim opredelijo parametre kakovosti storitev, ki jih je treba meriti, vsebino, obliko in način objave informacij, vključno z možnimi mehanizmi potrjevanja kakovosti, da zagotovijo končnim uporabnikom, tudi končnim uporabnikom invalidom, dostop do izčrpnih, primerljivih, zanesljivih in uporabnikom prijaznih informacij. Uporabijo se lahko parametri, definicije in merilne metode iz Priloge III, če je to primerno.
  “

| (b) | Doda se naslednji odstavek 3:
  „3.   
  Nacionalni regulativni organ lahko izda smernice, v katerih določi minimalne zahteve glede kakovosti storitev, in po potrebi sprejme druge ukrepe, da
  se prepreči poslabšanje storitve in upočasnitev prometa v omrežjih
  ter da se zagotovi, da uporabnik pri dostopu in razširjanju vsebine ali uporabi želenih programov in storitev ni neutemeljeno omejen. Te smernice ali ukrepi ustrezno upoštevajo vse standarde, izdane v skladu s členom 17 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).


  Komisija
  lahko po pregledu takšnih smernic in ukrepov ter po posvetovanju z Organom evropskih regulatorjev za telekomunikacije (organ BERT)
  sprejme tehnične izvedbene ukrepe
  v zvezi s tem, če meni, da lahko smernice ali ukrepi ustvarijo oviro na notranjem trgu.
  Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 37(2).▐“ |
| --- | --- |

(b)

Doda se naslednji odstavek 3:

„3.   
  Nacionalni regulativni organ lahko izda smernice, v katerih določi minimalne zahteve glede kakovosti storitev, in po potrebi sprejme druge ukrepe, da
  se prepreči poslabšanje storitve in upočasnitev prometa v omrežjih
  ter da se zagotovi, da uporabnik pri dostopu in razširjanju vsebine ali uporabi želenih programov in storitev ni neutemeljeno omejen. Te smernice ali ukrepi ustrezno upoštevajo vse standarde, izdane v skladu s členom 17 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).

Komisija
  lahko po pregledu takšnih smernic in ukrepov ter po posvetovanju z Organom evropskih regulatorjev za telekomunikacije (organ BERT)
  sprejme tehnične izvedbene ukrepe
  v zvezi s tem, če meni, da lahko smernice ali ukrepi ustvarijo oviro na notranjem trgu.
  Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 37(2).▐“

| 17. | Člen 23 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 23


  Razpoložljivost storitev

  Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev
  največje možne
  razpoložljivosti javno dostopnih telefonskih storitev▐ v primerih katastrofalnega razpada omrežja ali višje sile. Države članice zagotovijo, da podjetja, ki zagotavljajo javno dostopne telefonske storitve, sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev neprekinjenega dostopa do storitev v sili
  s katere koli lokacije v območju EU
  .“ |
| --- | --- |

17.

Člen 23 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 23

Razpoložljivost storitev

Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev
  največje možne
  razpoložljivosti javno dostopnih telefonskih storitev▐ v primerih katastrofalnega razpada omrežja ali višje sile. Države članice zagotovijo, da podjetja, ki zagotavljajo javno dostopne telefonske storitve, sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev neprekinjenega dostopa do storitev v sili
  s katere koli lokacije v območju EU
  .“

| 18. | Člen 25 se spremeni:







  (a) | Naslov se nadomesti z naslednjim:
  „
  Imeniške
  storitve“ |
| --- | --- | --- |

18.

Člen 25 se spremeni:

(a)

Naslov se nadomesti z naslednjim:

„
  Imeniške
  storitve“

| (b) | Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:


  „
  1.
     
  Države članice zagotovijo, da imajo vsi končni uporabniki elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev pravico do tega, da so njihove informacije na voljo ponudnikom imeniških storitev in imenikov v skladu z določbami odstavka 2.
  “ |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„
  1.
     
  Države članice zagotovijo, da imajo vsi končni uporabniki elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev pravico do tega, da so njihove informacije na voljo ponudnikom imeniških storitev in imenikov v skladu z določbami odstavka 2.
  “

| (c) | Odstavki 3, 4 in 5
  se nadomestijo z naslednjim:
  „3.   Države članice zagotovijo, da imajo vsi končni uporabniki
  elektronskih komunikacijskih
  storitev, dostop do imeniških storitev
  in da operaterji, ki nadzirajo dostop do teh storitev, nudijo dostop pod pravičnimi, stroškovno naravnanimi, objektivnimi, nediskriminatornimi in preglednimi pogoji
  .
  4.   
  Države članice ne ohranijo nobenih normativnih omejitev, ki preprečujejo končnim uporabnikom v eni državi članici neposreden dostop preko klica ali kratkega sporočila do imeniške storitve v drugi državi članici, in sprejmejo ukrepe za zagotovitev tega dostopa v skladu s členom 28
  .
  5.   Odstavki 1, 2, 3 in 4 se uporabljajo ob upoštevanju zahtev zakonodaje Skupnosti o varstvu osebnih podatkov in varovanju zasebnosti ter zlasti člena 12 Direktive 2002/58/ES.“ |
| --- | --- |

(c)

Odstavki 3, 4 in 5
  se nadomestijo z naslednjim:

„3.   Države članice zagotovijo, da imajo vsi končni uporabniki
  elektronskih komunikacijskih
  storitev, dostop do imeniških storitev
  in da operaterji, ki nadzirajo dostop do teh storitev, nudijo dostop pod pravičnimi, stroškovno naravnanimi, objektivnimi, nediskriminatornimi in preglednimi pogoji
  .

4.   
  Države članice ne ohranijo nobenih normativnih omejitev, ki preprečujejo končnim uporabnikom v eni državi članici neposreden dostop preko klica ali kratkega sporočila do imeniške storitve v drugi državi članici, in sprejmejo ukrepe za zagotovitev tega dostopa v skladu s členom 28
  .

5.   Odstavki 1, 2, 3 in 4 se uporabljajo ob upoštevanju zahtev zakonodaje Skupnosti o varstvu osebnih podatkov in varovanju zasebnosti ter zlasti člena 12 Direktive 2002/58/ES.“

| 19. | Člena 26 in 27 ║ se nadomestita z naslednjim:

  „Člen 26


  Storitve v sili in enotna evropska številka za klic v sili

  1.   Države članice zagotovijo, da lahko vsi končni uporabniki storitev iz odstavka 2, vključno z uporabniki javnih plačilnih telefonov, poleg vseh drugih nacionalnih številk za klic v sili, ki so jih opredelili nacionalni regulativni organi, pokličejo službe za storitve v sili brezplačno in brez uporabe plačilnih sredstev na enotno evropsko številko za klic v sili „112“
  2.   Države članice
  v sodelovanju z nacionalnimi regulativnimi organi, storitvami v sili in ponudniki
  zagotovijo, da podjetja, ki zagotavljajo
  elektronsko komunikacijsko
  storitev odpravljanja medkrajevnih in/ali mednarodnih klicev z uporabo številke ali številk iz državnega ali mednarodnega načrta telefonskega oštevilčenja, zagotovijo
  zanesljiv
  dostop do storitev v sili.
  3.   Države članice zagotovijo, da
  storitve v sili lahko primerno odgovorijo na

  klice na enotno evropsko številko za klic v sili „112“
  in vse klice obravnavajo
  na način, ki je najprimernejši za delovanje njihovih sistemov klicev v sili. Na take klice se odgovarja in se jih obravnava vsaj tako hitro in učinkovito kot klice na drugo(-e) nacionalno(-e) številko(-e) za klic v sili, kjer se take številke še naprej uporabljajo.
  4.   Države članice zagotovijo, da imajo končni uporabniki invalidi
  enak dostop
  do storitev v sili
  kot drugi končni uporabniki
  . Ukrepi, sprejeti, da se zagotovi, da imajo končni uporabniki invalidi možnost dostopa do storitev v sili med potovanjem po drugih državah članicah,▐ ║vključujejo skladnost z ustreznimi standardi ali specifikacijami, objavljenimi v skladu z določbami člena 17 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).
  5.   Države članice zagotovijo, da so▐ brezplačno na voljo informacije o lokaciji kličočega
  in takoj ko služba, ki obravnava nujni primer, prejme klic v sili. To velja tudi za vse klice

  na enotno evropsko številko klica v sili „112“.
  ▐
  6.   Države članice zagotovijo, da so
  vsi
  državljani
  Unije, poleg informacij o svojih nacionalnih številkah,
  ustrezno obveščeni o obstoju in uporabi enotne evropske številke za klic v sili „112“, zlasti prek pobud, ki so posebej namenjene osebam, ki potujejo med državami članicami.▐
  7.   Komisija lahko zaradi zagotavljanja učinkovitega izvajanja storitev „112“ v državah članicah,▐ po drugih državah članicah, po posvetovanju z
  organom BERT
  sprejme tehnične izvedbene ukrepe.
  Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 37(2).▐

  Člen 27


  Evropske telefonske dostopovne kode

  1.   Države članice zagotovijo, da je koda „00“ standardna mednarodna dostopovna koda. Za opravljanje klicev med sosednimi kraji v čezmejnem prometu med državami članicami se lahko vzpostavi ali ohrani posebna ureditev. Končne uporabnike na zadevnih lokacijah je treba o taki ureditvi natančno obvestiti.
  2.   Države članice, katerim je Mednarodna telekomunikacijska zveza dodelila mednarodno kodo „3883“, prenesejo izključno pristojnost za upravljanje,
  vključno z dodeljevanjem številk in promocijo
  evropskega telefonskega številskega prostora (ENTS),
  na organizacijo, ki se ustanovi v skladu z zakonodajo Skupnosti in jo imenuje Komisija na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminacijskega izbirnega postopka, ali na organ BERT
  .
  3.   Države članice zagotovijo, da vsa podjetja, ki zagotavljajo javno dostopne telefonske storitve, izvajajo vse klice v ENTS in iz njega po cenah, ki ne presegajo najvišje cene, ki jo uporabljajo za klice v drugo državo članico ali iz nje.“ |
| --- | --- |

19.

Člena 26 in 27 ║ se nadomestita z naslednjim:

„Člen 26

Storitve v sili in enotna evropska številka za klic v sili

1.   Države članice zagotovijo, da lahko vsi končni uporabniki storitev iz odstavka 2, vključno z uporabniki javnih plačilnih telefonov, poleg vseh drugih nacionalnih številk za klic v sili, ki so jih opredelili nacionalni regulativni organi, pokličejo službe za storitve v sili brezplačno in brez uporabe plačilnih sredstev na enotno evropsko številko za klic v sili „112“

2.   Države članice
  v sodelovanju z nacionalnimi regulativnimi organi, storitvami v sili in ponudniki
  zagotovijo, da podjetja, ki zagotavljajo
  elektronsko komunikacijsko
  storitev odpravljanja medkrajevnih in/ali mednarodnih klicev z uporabo številke ali številk iz državnega ali mednarodnega načrta telefonskega oštevilčenja, zagotovijo
  zanesljiv
  dostop do storitev v sili.

3.   Države članice zagotovijo, da
  storitve v sili lahko primerno odgovorijo na

  klice na enotno evropsko številko za klic v sili „112“
  in vse klice obravnavajo
  na način, ki je najprimernejši za delovanje njihovih sistemov klicev v sili. Na take klice se odgovarja in se jih obravnava vsaj tako hitro in učinkovito kot klice na drugo(-e) nacionalno(-e) številko(-e) za klic v sili, kjer se take številke še naprej uporabljajo.

4.   Države članice zagotovijo, da imajo končni uporabniki invalidi
  enak dostop
  do storitev v sili
  kot drugi končni uporabniki
  . Ukrepi, sprejeti, da se zagotovi, da imajo končni uporabniki invalidi možnost dostopa do storitev v sili med potovanjem po drugih državah članicah,▐ ║vključujejo skladnost z ustreznimi standardi ali specifikacijami, objavljenimi v skladu z določbami člena 17 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).

5.   Države članice zagotovijo, da so▐ brezplačno na voljo informacije o lokaciji kličočega
  in takoj ko služba, ki obravnava nujni primer, prejme klic v sili. To velja tudi za vse klice

  na enotno evropsko številko klica v sili „112“.

▐

6.   Države članice zagotovijo, da so
  vsi
  državljani
  Unije, poleg informacij o svojih nacionalnih številkah,
  ustrezno obveščeni o obstoju in uporabi enotne evropske številke za klic v sili „112“, zlasti prek pobud, ki so posebej namenjene osebam, ki potujejo med državami članicami.▐

7.   Komisija lahko zaradi zagotavljanja učinkovitega izvajanja storitev „112“ v državah članicah,▐ po drugih državah članicah, po posvetovanju z
  organom BERT
  sprejme tehnične izvedbene ukrepe.

Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 37(2).▐

Člen 27

Evropske telefonske dostopovne kode

1.   Države članice zagotovijo, da je koda „00“ standardna mednarodna dostopovna koda. Za opravljanje klicev med sosednimi kraji v čezmejnem prometu med državami članicami se lahko vzpostavi ali ohrani posebna ureditev. Končne uporabnike na zadevnih lokacijah je treba o taki ureditvi natančno obvestiti.

2.   Države članice, katerim je Mednarodna telekomunikacijska zveza dodelila mednarodno kodo „3883“, prenesejo izključno pristojnost za upravljanje,
  vključno z dodeljevanjem številk in promocijo
  evropskega telefonskega številskega prostora (ENTS),
  na organizacijo, ki se ustanovi v skladu z zakonodajo Skupnosti in jo imenuje Komisija na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminacijskega izbirnega postopka, ali na organ BERT
  .

3.   Države članice zagotovijo, da vsa podjetja, ki zagotavljajo javno dostopne telefonske storitve, izvajajo vse klice v ENTS in iz njega po cenah, ki ne presegajo najvišje cene, ki jo uporabljajo za klice v drugo državo članico ali iz nje.“

| 20. | Vstavi se naslednji člen:



  „Člen 27a


  Usklajene številke za usklajene storitve družbene vrednosti, vključno z dežurno telefonsko številko za pogrešane otroke



  1.
     
  Države članice spodbujajo uvedbo posebnih številk v območju oštevilčenja, ki se začenja s 116, kot je opredeljeno v Odločbi Komisije 2007/116/ES z dne 15. februarja 2007 o rezervaciji nacionalnega območja oštevilčenja, ki se začenja z 116, za usklajene številke za usklajene storitve z družbeno vrednostjo (21). Na svojem ozemlju tudi spodbujajo zagotavljanje storitev, za katere so številke rezervirane.




  2.
     
  Države članice zagotovijo, da invalidni končni uporabniki lahko uporabljajo storitve s telefonskimi številkami v območju oštevilčenja 116. Da bodo lahko invalidni končni uporabniki te storitve uporabljali tudi med potovanjem po drugih državah članicah, sprejeti ukrepi vključujejo uskladitev z ustreznimi standardi ali specifikacijami, objavljenimi v skladu z določbami člena 17 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).




  3.
     
  Države članice zagotovijo, da so državljani ustrezno obveščeni o obstoju in uporabi storitev s telefonskimi številkami v območju oštevilčenja 116, zlasti prek posebnih pobud za osebe, ki potujejo med državami članicami.




  4.
     
  Države članice poleg splošnih ukrepov v zvezi s številkami v območju oštevilčenja 116, sprejetimi v skladu z odstavki 1, 2 in 3, državljanom zagotovijo tudi dežurno telefonsko številko za prijavo pogrešanih otrok. Ta storitev bo na voljo na številki 116000.




  5.
     
  Komisija lahko po posvetovanju z organom BERT sprejme tehnične izvedbene ukrepe, da bi zagotovila učinkovito uvedbo območja oštevilčenja 116, predvsem dežurno številko 116000 za prijavo pogrešanih otrok, vključno z dostopom za invalidne končne uporabnike, ko potujejo po drugih državah članicah.




  Navedeni ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 37(2). |
| --- | --- |

20.

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 27a

Usklajene številke za usklajene storitve družbene vrednosti, vključno z dežurno telefonsko številko za pogrešane otroke

1.
     
  Države članice spodbujajo uvedbo posebnih številk v območju oštevilčenja, ki se začenja s 116, kot je opredeljeno v Odločbi Komisije 2007/116/ES z dne 15. februarja 2007 o rezervaciji nacionalnega območja oštevilčenja, ki se začenja z 116, za usklajene številke za usklajene storitve z družbeno vrednostjo (21). Na svojem ozemlju tudi spodbujajo zagotavljanje storitev, za katere so številke rezervirane.

2.
     
  Države članice zagotovijo, da invalidni končni uporabniki lahko uporabljajo storitve s telefonskimi številkami v območju oštevilčenja 116. Da bodo lahko invalidni končni uporabniki te storitve uporabljali tudi med potovanjem po drugih državah članicah, sprejeti ukrepi vključujejo uskladitev z ustreznimi standardi ali specifikacijami, objavljenimi v skladu z določbami člena 17 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).

3.
     
  Države članice zagotovijo, da so državljani ustrezno obveščeni o obstoju in uporabi storitev s telefonskimi številkami v območju oštevilčenja 116, zlasti prek posebnih pobud za osebe, ki potujejo med državami članicami.

4.
     
  Države članice poleg splošnih ukrepov v zvezi s številkami v območju oštevilčenja 116, sprejetimi v skladu z odstavki 1, 2 in 3, državljanom zagotovijo tudi dežurno telefonsko številko za prijavo pogrešanih otrok. Ta storitev bo na voljo na številki 116000.

5.
     
  Komisija lahko po posvetovanju z organom BERT sprejme tehnične izvedbene ukrepe, da bi zagotovila učinkovito uvedbo območja oštevilčenja 116, predvsem dežurno številko 116000 za prijavo pogrešanih otrok, vključno z dostopom za invalidne končne uporabnike, ko potujejo po drugih državah članicah.

Navedeni ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 37(2).

| 21. | Člen 28 se spremeni:


  „Člen 28


  Dostop do številk in storitev

  1.   
  Kjer je tehnično in gospodarsko izvedljivo in razen v primerih, ko se je poklican naročnik zaradi poslovnih razlogov odločil omejiti dostop kličočih, ki se nahajajo na posebnem geografskem območju,

  države članice zagotovijo, da nacionalni regulativni organi sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo:
  ▐







  a) | da imajo končni uporabniki možnost dostopa do vseh številk, ki se zagotavljajo v Skupnosti,
  ne glede na to, katero tehnologijo ali napravo uporablja operater
  , vključno s številkami v nacionalnih načrtih številčenja držav članic, številkami iz ENTS in enotnimi mednarodnimi številkami brezplačnih telefonskih klicev;
  in |
| --- | --- | --- |

21.

Člen 28 se spremeni:

„Člen 28

Dostop do številk in storitev

1.   
  Kjer je tehnično in gospodarsko izvedljivo in razen v primerih, ko se je poklican naročnik zaradi poslovnih razlogov odločil omejiti dostop kličočih, ki se nahajajo na posebnem geografskem območju,

  države članice zagotovijo, da nacionalni regulativni organi sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo:

▐

a)

da imajo končni uporabniki možnost dostopa do vseh številk, ki se zagotavljajo v Skupnosti,
  ne glede na to, katero tehnologijo ali napravo uporablja operater
  , vključno s številkami v nacionalnih načrtih številčenja držav članic, številkami iz ENTS in enotnimi mednarodnimi številkami brezplačnih telefonskih klicev;
  in

| b) | priključitvene storitve se zagotavljajo za tekstovne telefone, video telefone in proizvode, ki starejšim ljudem ali invalidnim osebam omogočajo komuniciranje, vsaj v primerih klicev v sili. |
| --- | --- |

b)

priključitvene storitve se zagotavljajo za tekstovne telefone, video telefone in proizvode, ki starejšim ljudem ali invalidnim osebam omogočajo komuniciranje, vsaj v primerih klicev v sili.

Nacionalni regulativni organi lahko za vsak primer posebej blokirajo dostop do številk ali storitev, če je to utemeljeno zaradi goljufije ali zlorabe,
  in zagotovijo, da v teh primerih, tudi če je preiskava še v teku, ponudniki elektronskih komunikacijskih storitev zadržijo zadevne prihodke medsebojnih povezav ali drugih storitev
  .

2.   Komisija lahko▐ sprejme tehnične izvedbene ukrepe, s katerimi zagotovi, da imajo končni uporabniki učinkovit dostop do številk in storitev v Skupnosti.
  Navedeni
  ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 37(2).▐

Vsak tak tehnični izvedbeni ukrep se lahko občasno pregleda, da se upošteva tržni in tehnološki razvoj.

3.
     
  Države članice morajo nacionalnim regulativnim organom zagotoviti, da lahko ti od podjetij, ki nudijo javna komunikacijska omrežja, zahtevajo, naj posredujejo informacije o upravljanju omrežij v povezavi z morebitnimi omejitvami za dostop končnih uporabnikov do storitev, vsebine ali aplikacij. Države članice morajo nacionalnim regulativnim organom zagotoviti pooblastila, da ti preučijo primere, v katerih so podjetja omejila dostop končnih uporabnikov do storitev, vsebine ali aplikacij.
  “

| 22. | Člen 29 se spremeni:







  (a) | Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Države članice zagotovijo, da lahko nacionalni regulativni organi zahtevajo od vseh podjetij, ki so pristojna za obratovanje javno dostopnih telefonskih storitev in/ali javnih komunikacijskih omrežij, da dajo končnim uporabnikom na voljo zmogljivosti, naštete v Delu B Priloge I, ob upoštevanju tehnične in ekonomske izvedljivosti.“ |
| --- | --- | --- |

22.

Člen 29 se spremeni:

(a)

Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice zagotovijo, da lahko nacionalni regulativni organi zahtevajo od vseh podjetij, ki so pristojna za obratovanje javno dostopnih telefonskih storitev in/ali javnih komunikacijskih omrežij, da dajo končnim uporabnikom na voljo zmogljivosti, naštete v Delu B Priloge I, ob upoštevanju tehnične in ekonomske izvedljivosti.“

| (b) | Odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Brez poseganja v člen 10(2) lahko države članice naložijo obveznosti iz točke (e) dela A Priloge I v zvezi z odklopom kot splošno zahtevo za vsa podjetja, ki zagotavljajo dostop do javnih komunikacijskih omrežij in/ali javno dostopnih telefonskih storitev.“ |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Brez poseganja v člen 10(2) lahko države članice naložijo obveznosti iz točke (e) dela A Priloge I v zvezi z odklopom kot splošno zahtevo za vsa podjetja, ki zagotavljajo dostop do javnih komunikacijskih omrežij in/ali javno dostopnih telefonskih storitev.“

| 23. | Člen 30 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 30


  Omogočanje zamenjave ponudnika

  1.   Države članice zagotovijo, da lahko vsi naročniki s številkami iz nacionalnih načrtov
  telefonskega
  številčenja, ki tako zahtevajo, ohranijo svojo║ številko ali številke neodvisno od podjetja, ki storitev izvaja, v skladu z določbami iz dela C Priloge I.
  2.   Nacionalni regulativni organi zagotovijo, da je oblikovanje cen med operaterji v zvezi z zagotavljanjem prenosljivosti številk stroškovno naravnano in da morebitne neposredne pristojbine za naročnike nimajo zaviralnega učinka na uporabo teh zmogljivosti.
  3.   Nacionalni regulativni organi ne naložijo maloprodajnih tarif za prenos številk na način, ki bi izkrivljal konkurenco, na primer z določitvijo posebnih ali skupnih maloprodajnih tarif.
  4.   Prenos številk in njihovo naknadno aktiviranje se izvede v najkrajšem možnem času, najpozneje v enem delovnem dnevu od prejetja prvotne zahteve naročnika.
  Nacionalni regulativni organi lahko podaljšajo obdobje enega dneva in, če je treba, določijo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se ponudnika naročnikom ne zamenja proti njihovi volji. Nacionalni regulativni organi lahko ponudnikom naložijo primerne sankcije, vključno z dolžnostjo, da v primeru, če ponudniki ali kdo drug v njihovem imenu pozno prenesejo številko ali zlorabijo prenos, naročnikom izplačajo nadomestilo.




  5.
     
  Države članice zagotovijo, da čas veljavnosti pogodb, sklenjenih med uporabniki in podjetji, ki nudijo elektronske komunikacijske storitve, ne presega 24 mesecev. Zagotovijo tudi, da podjetja ponudijo uporabnikom možnost, da podpišejo pogodbo za največ 12 mesecev za vse vrste storitev in terminalske opreme.


  6.   
  Države članice
  zagotovijo, da▐ postopki prekinitve
  pogodb
  nimajo zaviralnega učinka na menjavo ponudnika storitev.“ |
| --- | --- |

23.

Člen 30 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 30

Omogočanje zamenjave ponudnika

1.   Države članice zagotovijo, da lahko vsi naročniki s številkami iz nacionalnih načrtov
  telefonskega
  številčenja, ki tako zahtevajo, ohranijo svojo║ številko ali številke neodvisno od podjetja, ki storitev izvaja, v skladu z določbami iz dela C Priloge I.

2.   Nacionalni regulativni organi zagotovijo, da je oblikovanje cen med operaterji v zvezi z zagotavljanjem prenosljivosti številk stroškovno naravnano in da morebitne neposredne pristojbine za naročnike nimajo zaviralnega učinka na uporabo teh zmogljivosti.

3.   Nacionalni regulativni organi ne naložijo maloprodajnih tarif za prenos številk na način, ki bi izkrivljal konkurenco, na primer z določitvijo posebnih ali skupnih maloprodajnih tarif.

4.   Prenos številk in njihovo naknadno aktiviranje se izvede v najkrajšem možnem času, najpozneje v enem delovnem dnevu od prejetja prvotne zahteve naročnika.
  Nacionalni regulativni organi lahko podaljšajo obdobje enega dneva in, če je treba, določijo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se ponudnika naročnikom ne zamenja proti njihovi volji. Nacionalni regulativni organi lahko ponudnikom naložijo primerne sankcije, vključno z dolžnostjo, da v primeru, če ponudniki ali kdo drug v njihovem imenu pozno prenesejo številko ali zlorabijo prenos, naročnikom izplačajo nadomestilo.

5.
     
  Države članice zagotovijo, da čas veljavnosti pogodb, sklenjenih med uporabniki in podjetji, ki nudijo elektronske komunikacijske storitve, ne presega 24 mesecev. Zagotovijo tudi, da podjetja ponudijo uporabnikom možnost, da podpišejo pogodbo za največ 12 mesecev za vse vrste storitev in terminalske opreme.

6.   
  Države članice
  zagotovijo, da▐ postopki prekinitve
  pogodb
  nimajo zaviralnega učinka na menjavo ponudnika storitev.“

| 24. | Člen 31(1) nadomesti z naslednjim:
  „1.   Države članice lahko podjetjem, ki so v njihovi pristojnosti in zagotavljajo elektronska komunikacijska omrežja, ki se uporabljajo za distribucijo radijskih ali
  avdiovizualnih medijskih storitev
  v javnosti, naložijo ustrezne obveznosti izvajanja prenosa posebnih radijskih in
  avdiovizualnih medijskih storitev in dopolnilnih storitev, zlasti
  storitev dostopnosti, kadar znatno število končnih uporabnikov takih omrežij ta uporablja kot svoje glavno sredstvo za sprejem radijskih in
  avdiovizualnih medijskih storitev
  . Take obveznosti se naložijo samo, če so potrebne za izpolnitev ciljev v splošnem interesu, ki jih jasno in posebej opredeli vsaka država članica▐, ter morajo biti sorazmerne in pregledne.
  Države članice pregledajo obveznosti iz prvega pododstavka najpozneje v enem letu od [roka za izvedbo akta o spremembah], razen če so države članice tak pregled opravile v predhodnih dveh letih.
  Države članice
  redno
  pregledajo obveznosti prenosa▐.“ |
| --- | --- |

24.

Člen 31(1) nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice lahko podjetjem, ki so v njihovi pristojnosti in zagotavljajo elektronska komunikacijska omrežja, ki se uporabljajo za distribucijo radijskih ali
  avdiovizualnih medijskih storitev
  v javnosti, naložijo ustrezne obveznosti izvajanja prenosa posebnih radijskih in
  avdiovizualnih medijskih storitev in dopolnilnih storitev, zlasti
  storitev dostopnosti, kadar znatno število končnih uporabnikov takih omrežij ta uporablja kot svoje glavno sredstvo za sprejem radijskih in
  avdiovizualnih medijskih storitev
  . Take obveznosti se naložijo samo, če so potrebne za izpolnitev ciljev v splošnem interesu, ki jih jasno in posebej opredeli vsaka država članica▐, ter morajo biti sorazmerne in pregledne.

Države članice pregledajo obveznosti iz prvega pododstavka najpozneje v enem letu od [roka za izvedbo akta o spremembah], razen če so države članice tak pregled opravile v predhodnih dveh letih.

Države članice
  redno
  pregledajo obveznosti prenosa▐.“

| 25. | Vstavi se naslednji člen:



  „Člen 31a


  Zagotavljanje enakovrednega dostopa in izbire za uporabnike invalide



  Države članice zagotovijo nacionalnim regulativnim organom možnost, da ti podjetjem, ki nudijo javno dostopne elektronske komunikacijske storitve, naložijo zahteve, s katerimi se končnim uporabnikom invalidom zagotovi:










  a) | dostop do elektronskih komunikacijskih storitev, enakovreden tistemu, ki ga uživa večina končnih uporabnikov; ter |
| --- | --- | --- |

25.

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 31a

Zagotavljanje enakovrednega dostopa in izbire za uporabnike invalide

Države članice zagotovijo nacionalnim regulativnim organom možnost, da ti podjetjem, ki nudijo javno dostopne elektronske komunikacijske storitve, naložijo zahteve, s katerimi se končnim uporabnikom invalidom zagotovi:

a)

dostop do elektronskih komunikacijskih storitev, enakovreden tistemu, ki ga uživa večina končnih uporabnikov; ter

| b) | možnost izbire podjetja in storitev, ki so na voljo večini končnih uporabnikov.
  “ |
| --- | --- |

b)

možnost izbire podjetja in storitev, ki so na voljo večini končnih uporabnikov.
  “

| 26. | Vstavi se naslednji člen
  :

  „Člen 32a


  Dostop do vsebin, storitev in programov



  Države članice zagotovijo, da se omejitve uporabnikovih pravic glede dostopa do vsebin, storitev in programov, če so omejitve nujne, izvedejo z ustreznimi ukrepi v skladu z načeli sorazmernosti, učinkovitosti in odvračanja. Navedeni ukrepi ne ovirajo razvoja informacijske družbe, v skladu z Direktivo 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (Direktiva o elektronskem poslovanju) (22), in ne posegajo v temeljne pravice državljanov, vključno s pravico do zasebnosti in pravico do predpisanega postopka. |
| --- | --- |

26.

Vstavi se naslednji člen
  :

„Člen 32a

Dostop do vsebin, storitev in programov

Države članice zagotovijo, da se omejitve uporabnikovih pravic glede dostopa do vsebin, storitev in programov, če so omejitve nujne, izvedejo z ustreznimi ukrepi v skladu z načeli sorazmernosti, učinkovitosti in odvračanja. Navedeni ukrepi ne ovirajo razvoja informacijske družbe, v skladu z Direktivo 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (Direktiva o elektronskem poslovanju) (22), in ne posegajo v temeljne pravice državljanov, vključno s pravico do zasebnosti in pravico do predpisanega postopka.

| 27. | Člen 33 se spremeni:







  (a) | Odstavek 1 se spremeni:








  (i) | Prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:


  „
  1.
     
  Države članice zagotovijo, da nacionalni regulativni organi, kolikor je to primerno, upoštevajo stališča končnih uporabnikov, potrošnikov, proizvajalcev in podjetij, ki zagotavljajo elektronska komunikacijska omrežja in/ali storitve o vprašanjih v zvezi z vsemi pravicami končnih uporabnikov in potrošnikov glede javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev, zlasti, kadar imajo znaten vpliv na trg.
  “ |
| --- | --- | --- | --- |

27.

Člen 33 se spremeni:

(a)

Odstavek 1 se spremeni:

(i)

Prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„
  1.
     
  Države članice zagotovijo, da nacionalni regulativni organi, kolikor je to primerno, upoštevajo stališča končnih uporabnikov, potrošnikov, proizvajalcev in podjetij, ki zagotavljajo elektronska komunikacijska omrežja in/ali storitve o vprašanjih v zvezi z vsemi pravicami končnih uporabnikov in potrošnikov glede javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev, zlasti, kadar imajo znaten vpliv na trg.
  “

| (ii) | Doda se naslednji pododstavek:
  „Države članice zlasti zagotovijo, da nacionalni regulativni organi vzpostavijo
  mehanizme
  posvetovanja, ki
  zagotavljajo
  , da so v postopku odločanja ustrezno
  upoštevana vprašanja končnih uporabnikov, vključno in predvsem z vprašanji končnih uporabnikov invalidov
  .“ |
| --- | --- |

(ii)

Doda se naslednji pododstavek:

„Države članice zlasti zagotovijo, da nacionalni regulativni organi vzpostavijo
  mehanizme
  posvetovanja, ki
  zagotavljajo
  , da so v postopku odločanja ustrezno
  upoštevana vprašanja končnih uporabnikov, vključno in predvsem z vprašanji končnih uporabnikov invalidov
  .“

| (b) | Vstavi se naslednji odstavek:


  „
  2a.
     
  Brez poseganja v nacionalne predpise, ki so v skladu z zakonodajo Skupnosti in ki spodbujajo cilje socialne in kulturne politike, kot so kulturne in jezikovne različnosti ter pluralnost medijev, morajo nacionalni regulativni organi in drugi zadevni organi, kolikor je to primerno, spodbujati sodelovanje med podjetji, ki zagotavljajo elektronska komunikacijska omrežja in/ali storitve, in med sektorji, ki spodbujajo zakonite vsebine v okviru elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev. To sodelovanje lahko vključuje tudi usklajevanje informacij javnega interesa, ki morajo biti v skladu s členom 21(4) in členom 20(1) na razpolago javnosti.
  “ |
| --- | --- |

(b)

Vstavi se naslednji odstavek:

„
  2a.
     
  Brez poseganja v nacionalne predpise, ki so v skladu z zakonodajo Skupnosti in ki spodbujajo cilje socialne in kulturne politike, kot so kulturne in jezikovne različnosti ter pluralnost medijev, morajo nacionalni regulativni organi in drugi zadevni organi, kolikor je to primerno, spodbujati sodelovanje med podjetji, ki zagotavljajo elektronska komunikacijska omrežja in/ali storitve, in med sektorji, ki spodbujajo zakonite vsebine v okviru elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev. To sodelovanje lahko vključuje tudi usklajevanje informacij javnega interesa, ki morajo biti v skladu s členom 21(4) in členom 20(1) na razpolago javnosti.
  “

| (c) | Dodata se naslednji

  odstavek
  ║:
  „▐

  3.   Brez poseganja v uporabo Direktive 1999/5/ES in zlasti zahtev glede invalidnosti na podlagi člena 3(3)(f) ter z namenom, da se končnim uporabnikom invalidom zagotovi boljši dostop do elektronskih komunikacijskih storitev in opreme lahko Komisija▐ sprejme ustrezne tehnične izvedbene ukrepe▐, ki
  sledijo
  javnemu posvetovanju
  in posvetovanju z organom BERT. Navedeni
  ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 37(2).▐“ |
| --- | --- |

(c)

Dodata se naslednji

  odstavek
  ║:

„▐

3.   Brez poseganja v uporabo Direktive 1999/5/ES in zlasti zahtev glede invalidnosti na podlagi člena 3(3)(f) ter z namenom, da se končnim uporabnikom invalidom zagotovi boljši dostop do elektronskih komunikacijskih storitev in opreme lahko Komisija▐ sprejme ustrezne tehnične izvedbene ukrepe▐, ki
  sledijo
  javnemu posvetovanju
  in posvetovanju z organom BERT. Navedeni
  ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 37(2).▐“

| 28. | Člen 34(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Države članice zagotovijo, da
  neodvisni organi omogočijo pregledne, enostavne in cenovno dostopne izvensodne postopke
  za obravnavo▐ sporov med potrošniki in podjetji, ki zagotavljajo elektronska komunikacijska omrežja in/ali storitve, v zvezi s pogodbenimi pogoji in/ali izvajanjem pogodb o zagotavljanju takih omrežij ali storitev.
  Taki
  postopki omogočajo pravično in hitro reševanje sporov in
  upoštevajo zahteve Priporočila Komisije 98/257/ES z dne 30. marca 1998 o načelih, ki se uporabljajo za organe, pristojne za izvensodno poravnavo potrošniških sporov (23) Države članice
  lahko, če je to upravičeno, sprejmejo sistem povračil in/ali nadomestil. Države članice lahko te obveznosti razširijo še na spore, ki vključujejo druge končne uporabnike.
  Države članice zagotovijo, da organi, ki so zadolženi za obravnavanje takih sporov,
  ki so lahko enotna kontaktna točka,
  Komisiji in
  organom
  zagotovijo ustrezne informacije za statistične namene.


  Države članice spodbujajo zaupanja vredne izvensodne postopke, s posebnim poudarkom na interakciji audiovizualnih in elektronskih komunikacij. |
| --- | --- |

28.

Člen 34(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice zagotovijo, da
  neodvisni organi omogočijo pregledne, enostavne in cenovno dostopne izvensodne postopke
  za obravnavo▐ sporov med potrošniki in podjetji, ki zagotavljajo elektronska komunikacijska omrežja in/ali storitve, v zvezi s pogodbenimi pogoji in/ali izvajanjem pogodb o zagotavljanju takih omrežij ali storitev.
  Taki
  postopki omogočajo pravično in hitro reševanje sporov in
  upoštevajo zahteve Priporočila Komisije 98/257/ES z dne 30. marca 1998 o načelih, ki se uporabljajo za organe, pristojne za izvensodno poravnavo potrošniških sporov (23) Države članice
  lahko, če je to upravičeno, sprejmejo sistem povračil in/ali nadomestil. Države članice lahko te obveznosti razširijo še na spore, ki vključujejo druge končne uporabnike.

Države članice zagotovijo, da organi, ki so zadolženi za obravnavanje takih sporov,
  ki so lahko enotna kontaktna točka,
  Komisiji in
  organom
  zagotovijo ustrezne informacije za statistične namene.

Države članice spodbujajo zaupanja vredne izvensodne postopke, s posebnim poudarkom na interakciji audiovizualnih in elektronskih komunikacij.

| 29. | Člen 35 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 35


  Prilagoditev prilog


  Ukrepe, namenjene spreminjanju nebistvenih določb te direktive in potrebne za prilagoditev prilog I, II, III in VI tehnološkemu razvoju ali spremembam tržnega povpraševanja, sprejme Komisija v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 37(2).“ |
| --- | --- |

29.

Člen 35 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 35

Prilagoditev prilog

Ukrepe, namenjene spreminjanju nebistvenih določb te direktive in potrebne za prilagoditev prilog I, II, III in VI tehnološkemu razvoju ali spremembam tržnega povpraševanja, sprejme Komisija v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 37(2).“

| 30. | Člen 36(2) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Nacionalni regulativni organi obvestijo Komisijo o obveznostih, naloženih podjetjem, ki so določena za izvajalce obveznosti zagotavljanja univerzalne storitve. Komisijo je treba takoj obvestiti o vseh spremembah, ki vplivajo na obveznosti, naložene podjetjem, ali o spremembah podjetij, na katere se nanašajo določbe te direktive.“ |
| --- | --- |

30.

Člen 36(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Nacionalni regulativni organi obvestijo Komisijo o obveznostih, naloženih podjetjem, ki so določena za izvajalce obveznosti zagotavljanja univerzalne storitve. Komisijo je treba takoj obvestiti o vseh spremembah, ki vplivajo na obveznosti, naložene podjetjem, ali o spremembah podjetij, na katere se nanašajo določbe te direktive.“

| 31. | Člen 37 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 37



  Postopek v odboru


  1.   Komisiji pomaga Odbor za komunikacije, ki je bil ustanovljen s členom 22 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).
  2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 sklepa.
  ▐“ |
| --- | --- |

31.

Člen 37 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 37

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za komunikacije, ki je bil ustanovljen s členom 22 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 sklepa.

▐“

| 32. | Priloge I, II in III se nadomestijo s prilogami I, II in III k tej direktivi. |
| --- | --- |

32.

Priloge I, II in III se nadomestijo s prilogami I, II in III k tej direktivi.

| 33. | V Prilogi VI se točka 1 nadomesti:


  „
  1.
     
  Enotni premešalni algoritem in nekodirani sprejem




  Vsa potrošniška oprema, ki je namenjena sprejemanju navadnih digitalnih televizijskih signalov (npr. radiodifuzijske storitve prek kopenskega, kabelskega ali satelitskega prenosa, ki so prvenstveno namenjene fiksnemu sprejemu, na primer za DVB-T, DVB-C ali DVB-S), za prodajo ali najem ali je kako drugače na voljo v Skupnosti in se z njo lahko razmešajo digitalni televizijski signali, mora imeti naslednje značilnosti:








  — | omogočiti mora razmešanje takih signalov v skladu z enotnim evropskim premešalnim algoritmom, kot ga upravlja priznana evropska organizacija za standardizacijo, trenutno je to ETSI; |
| --- | --- | --- |

33.

V Prilogi VI se točka 1 nadomesti:

„
  1.
     
  Enotni premešalni algoritem in nekodirani sprejem

Vsa potrošniška oprema, ki je namenjena sprejemanju navadnih digitalnih televizijskih signalov (npr. radiodifuzijske storitve prek kopenskega, kabelskega ali satelitskega prenosa, ki so prvenstveno namenjene fiksnemu sprejemu, na primer za DVB-T, DVB-C ali DVB-S), za prodajo ali najem ali je kako drugače na voljo v Skupnosti in se z njo lahko razmešajo digitalni televizijski signali, mora imeti naslednje značilnosti:

—

omogočiti mora razmešanje takih signalov v skladu z enotnim evropskim premešalnim algoritmom, kot ga upravlja priznana evropska organizacija za standardizacijo, trenutno je to ETSI;

| — | prikazati mora signale, ki so se prenašali kot čisti signali, pod pogojem, da najemnik pri najemu take opreme ravna v skladu z ustrezno najemno pogodbo.
  “ |
| --- | --- |

—

prikazati mora signale, ki so se prenašali kot čisti signali, pod pogojem, da najemnik pri najemu take opreme ravna v skladu z ustrezno najemno pogodbo.
  “

| 34. | Priloga VII se črta. |
| --- | --- |

34.

Priloga VII se črta.

Člen 2

Spremembe Direktive 2002/58/ES

(Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah)

Direktiva 2002/58/ES (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) se spremeni:

| 1. | Člena 1(1) in (2) se nadomestita z naslednjim:


  „
  1.
     
  Ta direktiva predvideva usklajevanje določb držav članic, ki so potrebne za zagotovitev enakovredne ravni varstva temeljnih pravic in svoboščin ter zlasti pravice do zasebnosti in pravice do zaupnosti in varnosti sistemov informacijske tehnologije v zvezi z obdelavo osebnih podatkov na področju elektronskih komunikacij in za zagotovitev prostega pretoka takih podatkov ter elektronske komunikacijske opreme in storitev v Skupnosti.




  2.
     
  Določbe te direktive podrobno opredeljujejo in dopolnjujejo Direktivo 95/46/ES za namene, navedene v odstavku 1. Razen tega predvidevajo varstvo zakonitih interesov naročnikov, ki so fizične ali pravne osebe.
  “ |
| --- | --- |

1.

Člena 1(1) in (2) se nadomestita z naslednjim:

„
  1.
     
  Ta direktiva predvideva usklajevanje določb držav članic, ki so potrebne za zagotovitev enakovredne ravni varstva temeljnih pravic in svoboščin ter zlasti pravice do zasebnosti in pravice do zaupnosti in varnosti sistemov informacijske tehnologije v zvezi z obdelavo osebnih podatkov na področju elektronskih komunikacij in za zagotovitev prostega pretoka takih podatkov ter elektronske komunikacijske opreme in storitev v Skupnosti.

2.
     
  Določbe te direktive podrobno opredeljujejo in dopolnjujejo Direktivo 95/46/ES za namene, navedene v odstavku 1. Razen tega predvidevajo varstvo zakonitih interesov naročnikov, ki so fizične ali pravne osebe.
  “

| 2. | Člen 2(e) se nadomesti z naslednjim:






  „e) | „klic“ pomeni zvezo, vzpostavljeno z javno razpoložljivo telefonsko storitvijo, ki dovoljuje dvosmerno komunikacijo;“ |
| --- | --- | --- |

2.

Člen 2(e) se nadomesti z naslednjim:

„e)

„klic“ pomeni zvezo, vzpostavljeno z javno razpoložljivo telefonsko storitvijo, ki dovoljuje dvosmerno komunikacijo;“

| 3. | Člen 3 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 3


  Storitve

  Ta direktiva se uporablja za obdelavo osebnih podatkov v zvezi z zagotavljanjem javno razpoložljivih elektronskih komunikacijskih storitev v javnih
  in zasebnih
  komunikacijskih omrežjih
  ter javno dostopnih zasebnih omrežjih
  v Skupnosti, vključno z javnimi
  in zasebnimi
  komunikacijskimi omrežji
  ter javno dostopnimi zasebnimi omrežji
  , ki podpirajo zbiranje podatkov in identifikacijske naprave.“ |
| --- | --- |

3.

Člen 3 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3

Storitve

Ta direktiva se uporablja za obdelavo osebnih podatkov v zvezi z zagotavljanjem javno razpoložljivih elektronskih komunikacijskih storitev v javnih
  in zasebnih
  komunikacijskih omrežjih
  ter javno dostopnih zasebnih omrežjih
  v Skupnosti, vključno z javnimi
  in zasebnimi
  komunikacijskimi omrežji
  ter javno dostopnimi zasebnimi omrežji
  , ki podpirajo zbiranje podatkov in identifikacijske naprave.“

| 4. | Člen 4 se spremeni:







  (a) | Naslov se nadomesti z naslednjim:
  „Varnost obdelave“ |
| --- | --- | --- |

4.

Člen 4 se spremeni:

(a)

Naslov se nadomesti z naslednjim:

„Varnost obdelave“

| (b) | Vstavijo se naslednji odstavki:


  „
  1a.
     
  Brez poseganja v določbe Direktive 95/46/ES in Direktive 2006/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o hrambi podatkov, pridobljenih ali obdelanih v zvezi z zagotavljanjem javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali javnih komunikacijskih omrežij (24), ti ukrepi vključujejo
  :






  — | primerne tehnične in organizacijske ukrepe, ki dostop do osebnih podatkov omogočajo samo pooblaščenim uslužbencem izključno v zakonite in odobrene namene in ki shranjene ali poslane osebne podatke ščitijo pred nenamernim ali nezakonitim uničenjem, izgubo ali spremembami in nepooblaščenimi ali nezakonitimi oblikami hrambe, obdelave, dostopa ali razkrivanja; |
| --- | --- | --- |

(b)

Vstavijo se naslednji odstavki:

„
  1a.
     
  Brez poseganja v določbe Direktive 95/46/ES in Direktive 2006/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o hrambi podatkov, pridobljenih ali obdelanih v zvezi z zagotavljanjem javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali javnih komunikacijskih omrežij (24), ti ukrepi vključujejo
  :

—

primerne tehnične in organizacijske ukrepe, ki dostop do osebnih podatkov omogočajo samo pooblaščenim uslužbencem izključno v zakonite in odobrene namene in ki shranjene ali poslane osebne podatke ščitijo pred nenamernim ali nezakonitim uničenjem, izgubo ali spremembami in nepooblaščenimi ali nezakonitimi oblikami hrambe, obdelave, dostopa ali razkrivanja;

| — | primerne tehnične in organizacijske ukrepe, s katerimi se zaščiti omrežje in storitve pred nenamerno, nezakonito ali nepooblaščeno uporabo, motnjami ali oviranjem njihovega delovanja ali razpoložljivosti; |
| --- | --- |

—

primerne tehnične in organizacijske ukrepe, s katerimi se zaščiti omrežje in storitve pred nenamerno, nezakonito ali nepooblaščeno uporabo, motnjami ali oviranjem njihovega delovanja ali razpoložljivosti;

| — | varnostno politiko za obdelavo osebnih podatkov; |
| --- | --- |

—

varnostno politiko za obdelavo osebnih podatkov;

| — | postopek razumnega opredeljevanja in ocenjevanja morebitnih ranljivosti v sistemih, ki jih upravlja ponudnik elektronske komunikacijske storitve, ki vključuje redno spremljanje kršitev varnosti; ter |
| --- | --- |

—

postopek razumnega opredeljevanja in ocenjevanja morebitnih ranljivosti v sistemih, ki jih upravlja ponudnik elektronske komunikacijske storitve, ki vključuje redno spremljanje kršitev varnosti; ter

| — | postopek sprejemanja preventivnih, korektivnih in blažilnih ukrepov za odpravo pomanjkljivosti, ki se odkrijejo v postopku iz četrte alinee, in postopek sprejemanja preventivnih, korektivnih in blažilnih ukrepov zoper varnostne incidente, ki lahko privedejo do kršitev varnosti. |
| --- | --- |

—

postopek sprejemanja preventivnih, korektivnih in blažilnih ukrepov za odpravo pomanjkljivosti, ki se odkrijejo v postopku iz četrte alinee, in postopek sprejemanja preventivnih, korektivnih in blažilnih ukrepov zoper varnostne incidente, ki lahko privedejo do kršitev varnosti.

1b.
     
  Nacionalni regulativni organi morajo opravljati revizijo ukrepov ponudnikov javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev in storitev informacijske družbe ter izdajati priporočila o najboljših praksah in kazalnikih učinkovitosti, ki zadevajo raven varnosti, ki bi jo ti ukrepi morali doseči.

| (c) | Dodata se naslednja odstavka ║:
  „3.   V primeru kršitve varnosti, ki povzroči naključno ali nezakonito uničenje, izgubo, spremembo, nepooblaščeno razkritje ali dostop do osebnih podatkov, ki so poslani, shranjeni ali kako drugače obdelani v zvezi z zagotavljanjem javno razpoložljivih komunikacijskih storitev v Skupnosti, ponudnik javno dostopnih elektronskih komunikacijskih
  in vsako podjetje, ki deluje v spletu in zagotavlja storitve uporabnikom ter je kontrolor podatkov in ponudnik storitev informacijske družbe,

  o taki kršitvi nemudoma obvesti nacionalni regulativni organ
  ali pristojni organ v skladu z zakonodajo posamezne države članice
  ║. Obvestilo
  pristojnemu organu
  vsebuje najmanj opis narave kršitve in priporočene ukrepe za ublažitev morebitnih negativnih učinkov. Obvestilo
  pristojnemu
  organu poleg tega vsebuje tudi opis posledic in ukrepov, ki jih je ponudnik sprejel za obravnavanje kršitve.


  Ponudnik javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev in vsako podjetje, ki deluje v spletu in ponuja storitve uporabnikom ter je kontrolor podatkov in ponudnik storitev informacijske družbe, svoje uporabnike vnaprej obvesti, zato da ne bi bile neizbežno in neposredno ogrožene pravice in koristi potrošnikov.




  Obvestila uporabniku ali posamezniku o kršitvi varnosti se ne zahteva, če je ponudnik pristojnemu organu dokazal, da je izvršil ustrezne tehnološke zaščitne ukrepe in da so bili ti ukrepi uporabljeni za podatke, ki jih zadeva kršitev varnosti. Taki tehnološki zaščitni ukrepi morajo preprečiti branje podatkov vsem osebam, ki nimajo dovoljenja za dostop do njih.




  4.
     
  Pristojni organ obravnava kršitve in določi njihovo resnost. V primeru hude kršitve od ponudnika javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev in ponudnika storitev informacijske družbe zahteva, da nemudoma ustrezno obvestita osebe, na katere kršitev vpliva. Obvestilo mora vsebovati elemente, opisane v odstavku 3.




  Izdaja obvestila o hudi kršitvi se lahko odloži v primerih, ko bi to oviralo potek kazenske preiskave, povezane s hudo kršitvijo.




  Ponudniki letno obveščajo prizadete uporabnike o vseh kršitvah varnosti, ki so povzročile nenamerno ali nezakonito uničenje, izgubo, spremembo, nepooblaščeno razkritje ali dostop do osebnih podatkov, ki so poslani, shranjeni ali kako drugače obdelani v zvezi z zagotavljanjem javno razpoložljivih komunikacijskih storitev v Skupnosti.




  Nacionalni regulativni organi spremljajo, ali so podjetja dosledno izpolnila svoje obveznosti glede obveščanja v skladu s tem členom, ter jim v primeru neizpolnjevanja naložijo ustrezne kazni, vključno z objavo.




  5.
     
  Resnost kršitve, ki zahteva obvestilo naročnikom, se določi v skladu z okoliščinami kršitve, kot so tveganje za osebne podatke, na katere kršitev vpliva, vrsta podatkov, na katere kršitev vpliva, število prizadetih naročnikov in takojšen ali možen vpliv kršitve na zagotavljanje storitev.



  6.   Da se zagotovi doslednost pri izvajanju ukrepov iz odstavkov 1
  do 5
  ,▐ Komisija po posvetovanju▐ z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov,
  zainteresiranimi stranmi in z Evropsko agencijo za varovanje omrežij in podatkov (ENISA) priporoči
  ustrezne tehnične izvedbene ukrepe, med drugim
  ukrepe, določene v odstavku 1a, ter okoliščine, obliko zapisa in postopke
  , ki se uporabljajo za zahteve glede informacij in obvestil iz
  odstavkov 4 in 5
  .


  Komisija vključi vse zadevne zainteresirane strani zlasti zato, da bi bila obveščena o najboljših razpoložljivih tehničnih in gospodarskih metodah za izboljšanje izvajanja te direktive.
  Navedeni ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnejvanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14a(2). V nujnih primerih lahko Komisija uporabi nujni postopek iz člena 14a (3).“ |
| --- | --- |

(c)

Dodata se naslednja odstavka ║:

„3.   V primeru kršitve varnosti, ki povzroči naključno ali nezakonito uničenje, izgubo, spremembo, nepooblaščeno razkritje ali dostop do osebnih podatkov, ki so poslani, shranjeni ali kako drugače obdelani v zvezi z zagotavljanjem javno razpoložljivih komunikacijskih storitev v Skupnosti, ponudnik javno dostopnih elektronskih komunikacijskih
  in vsako podjetje, ki deluje v spletu in zagotavlja storitve uporabnikom ter je kontrolor podatkov in ponudnik storitev informacijske družbe,

  o taki kršitvi nemudoma obvesti nacionalni regulativni organ
  ali pristojni organ v skladu z zakonodajo posamezne države članice
  ║. Obvestilo
  pristojnemu organu
  vsebuje najmanj opis narave kršitve in priporočene ukrepe za ublažitev morebitnih negativnih učinkov. Obvestilo
  pristojnemu
  organu poleg tega vsebuje tudi opis posledic in ukrepov, ki jih je ponudnik sprejel za obravnavanje kršitve.

Ponudnik javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev in vsako podjetje, ki deluje v spletu in ponuja storitve uporabnikom ter je kontrolor podatkov in ponudnik storitev informacijske družbe, svoje uporabnike vnaprej obvesti, zato da ne bi bile neizbežno in neposredno ogrožene pravice in koristi potrošnikov.

Obvestila uporabniku ali posamezniku o kršitvi varnosti se ne zahteva, če je ponudnik pristojnemu organu dokazal, da je izvršil ustrezne tehnološke zaščitne ukrepe in da so bili ti ukrepi uporabljeni za podatke, ki jih zadeva kršitev varnosti. Taki tehnološki zaščitni ukrepi morajo preprečiti branje podatkov vsem osebam, ki nimajo dovoljenja za dostop do njih.

4.
     
  Pristojni organ obravnava kršitve in določi njihovo resnost. V primeru hude kršitve od ponudnika javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev in ponudnika storitev informacijske družbe zahteva, da nemudoma ustrezno obvestita osebe, na katere kršitev vpliva. Obvestilo mora vsebovati elemente, opisane v odstavku 3.

Izdaja obvestila o hudi kršitvi se lahko odloži v primerih, ko bi to oviralo potek kazenske preiskave, povezane s hudo kršitvijo.

Ponudniki letno obveščajo prizadete uporabnike o vseh kršitvah varnosti, ki so povzročile nenamerno ali nezakonito uničenje, izgubo, spremembo, nepooblaščeno razkritje ali dostop do osebnih podatkov, ki so poslani, shranjeni ali kako drugače obdelani v zvezi z zagotavljanjem javno razpoložljivih komunikacijskih storitev v Skupnosti.

Nacionalni regulativni organi spremljajo, ali so podjetja dosledno izpolnila svoje obveznosti glede obveščanja v skladu s tem členom, ter jim v primeru neizpolnjevanja naložijo ustrezne kazni, vključno z objavo.

5.
     
  Resnost kršitve, ki zahteva obvestilo naročnikom, se določi v skladu z okoliščinami kršitve, kot so tveganje za osebne podatke, na katere kršitev vpliva, vrsta podatkov, na katere kršitev vpliva, število prizadetih naročnikov in takojšen ali možen vpliv kršitve na zagotavljanje storitev.

6.   Da se zagotovi doslednost pri izvajanju ukrepov iz odstavkov 1
  do 5
  ,▐ Komisija po posvetovanju▐ z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov,
  zainteresiranimi stranmi in z Evropsko agencijo za varovanje omrežij in podatkov (ENISA) priporoči
  ustrezne tehnične izvedbene ukrepe, med drugim
  ukrepe, določene v odstavku 1a, ter okoliščine, obliko zapisa in postopke
  , ki se uporabljajo za zahteve glede informacij in obvestil iz
  odstavkov 4 in 5
  .

Komisija vključi vse zadevne zainteresirane strani zlasti zato, da bi bila obveščena o najboljših razpoložljivih tehničnih in gospodarskih metodah za izboljšanje izvajanja te direktive.
  Navedeni ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnejvanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14a(2). V nujnih primerih lahko Komisija uporabi nujni postopek iz člena 14a (3).“

| 5. | Člen 5(3) se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Države članice zagotovijo, da je shranjevanje podatkov ali pridobivanje dostopa do podatkov, shranjenih v terminalski opremi naročnika ali uporabnika,
  tako neposredno kot posredno, na katerem koli nosilcu za shranjevanje podatkov, prepovedano, razen v primeru, ko
  naročnik ali uporabnik
  da predhodno privolitev, pri čemer nastavitve brskalnika pomenijo predhodno privolitev, in ko je
  jasno in izčrpno
  obveščen
  v skladu z Direktivo 95/46/ES, med drugim o namenih obdelave, in da mu kontrolor podatkov zagotovi pravico do zavrnitve take obdelave. To ne prepreči nobenega tehničnega shranjevanja ali dostopa izključno za namen opravljanja▐ prenosa sporočila prek elektronskega komunikacijskega omrežja, ali če je nujno potrebno za zagotovitev storitve informacijske družbe, ki jo naročnik ali uporabnik izrecno zahtevata.“ |
| --- | --- |

5.

Člen 5(3) se nadomesti z naslednjim:

„3.   Države članice zagotovijo, da je shranjevanje podatkov ali pridobivanje dostopa do podatkov, shranjenih v terminalski opremi naročnika ali uporabnika,
  tako neposredno kot posredno, na katerem koli nosilcu za shranjevanje podatkov, prepovedano, razen v primeru, ko
  naročnik ali uporabnik
  da predhodno privolitev, pri čemer nastavitve brskalnika pomenijo predhodno privolitev, in ko je
  jasno in izčrpno
  obveščen
  v skladu z Direktivo 95/46/ES, med drugim o namenih obdelave, in da mu kontrolor podatkov zagotovi pravico do zavrnitve take obdelave. To ne prepreči nobenega tehničnega shranjevanja ali dostopa izključno za namen opravljanja▐ prenosa sporočila prek elektronskega komunikacijskega omrežja, ali če je nujno potrebno za zagotovitev storitve informacijske družbe, ki jo naročnik ali uporabnik izrecno zahtevata.“

| 6. | Člen 6 se spremeni
  :








  (a) | Odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:


  „
  3.
     
  Za namen trženja elektronskih komunikacijskih storitev ali zagotovitve storitev z dodano vrednostjo lahko ponudnik javno razpoložljive elektronske komunikacijske storitve obdela podatke iz odstavka 1 v obsegu in trajanju, ki sta potrebna za takšne storitve ali trženje, če naročnik ali uporabnik, na katerega se podatki nanašajo, da predhodno privolitev. Uporabnikom ali naročnikom je dana možnost, da kadar koli umaknejo privolitev za obdelavo podatkov o prometu.
  “ |
| --- | --- | --- |

6.

Člen 6 se spremeni
  :

(a)

Odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„
  3.
     
  Za namen trženja elektronskih komunikacijskih storitev ali zagotovitve storitev z dodano vrednostjo lahko ponudnik javno razpoložljive elektronske komunikacijske storitve obdela podatke iz odstavka 1 v obsegu in trajanju, ki sta potrebna za takšne storitve ali trženje, če naročnik ali uporabnik, na katerega se podatki nanašajo, da predhodno privolitev. Uporabnikom ali naročnikom je dana možnost, da kadar koli umaknejo privolitev za obdelavo podatkov o prometu.
  “

| (b) | Doda se naslednji odstavek:


  „
  7.
     
  Brez poseganja v skladnost z določbami, razen člena 7 Direktive 95/46/EC in člena 5 te direktive, se lahko podatki o prometu obdelajo za zakoniti interes kontrolorja podatkov za namene uvajanja tehničnih ukrepov za zagotovitev varnosti omrežja in informacij javnih storitev elektronskih komunikacij, javnega ali zasebnega omrežja elektronskih komunikacij, storitev informacijske družbe ali s tem povezane terminalske in elektronskokomunikacijske opreme, kot je opredeljeno v členu 4(c) Uredbe (ES) št. 460/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost omrežij in informacij (25), razen kadar nad temi interesi ne prevlada interes posameznikovih temeljnih pravic in svoboščin. Obdelava mora biti omejena na to, kar je nujno potrebno za izvajanje te varnostne dejavnosti. |
| --- | --- |

(b)

Doda se naslednji odstavek:

„
  7.
     
  Brez poseganja v skladnost z določbami, razen člena 7 Direktive 95/46/EC in člena 5 te direktive, se lahko podatki o prometu obdelajo za zakoniti interes kontrolorja podatkov za namene uvajanja tehničnih ukrepov za zagotovitev varnosti omrežja in informacij javnih storitev elektronskih komunikacij, javnega ali zasebnega omrežja elektronskih komunikacij, storitev informacijske družbe ali s tem povezane terminalske in elektronskokomunikacijske opreme, kot je opredeljeno v členu 4(c) Uredbe (ES) št. 460/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost omrežij in informacij (25), razen kadar nad temi interesi ne prevlada interes posameznikovih temeljnih pravic in svoboščin. Obdelava mora biti omejena na to, kar je nujno potrebno za izvajanje te varnostne dejavnosti.

| 7. | Člen 13 se spremeni:









  (a) | Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:


  „
  1.
     
  Uporaba avtomatičnih klicnih in komunikacijskih sistemov brez človekovega posega (klicni avtomati), faksimilnih naprav (faksov) ali elektronske pošte (vključno s kratkimi in večpredstavnimi sporočili – SMS in MMS) za namene neposrednega trženja je dovoljena samo za naročnike, ki dajo za to predhodno privolitev.
  “ |
| --- | --- | --- |

7.

Člen 13 se spremeni:

(a)

Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„
  1.
     
  Uporaba avtomatičnih klicnih in komunikacijskih sistemov brez človekovega posega (klicni avtomati), faksimilnih naprav (faksov) ali elektronske pošte (vključno s kratkimi in večpredstavnimi sporočili – SMS in MMS) za namene neposrednega trženja je dovoljena samo za naročnike, ki dajo za to predhodno privolitev.
  “

| (b) | Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:


  „
  4.
     
  V vsakem primeru je prepovedano pošiljati elektronsko pošto za namene neposrednega trženja na način, da se skrije ali prikrije identiteta pošiljatelja, v imenu katerega se sporočilo pošilja, ali v nasprotju s členom 6 Direktive 2000/31/ES ali ki vsebuje povezave s spletnimi mesti s škodljivo ali lažno vsebino ali brez veljavnega naslova, na katerega lahko prejemnik pošlje zahtevo, da se taka sporočila prenehajo pošiljati.
  “ |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„
  4.
     
  V vsakem primeru je prepovedano pošiljati elektronsko pošto za namene neposrednega trženja na način, da se skrije ali prikrije identiteta pošiljatelja, v imenu katerega se sporočilo pošilja, ali v nasprotju s členom 6 Direktive 2000/31/ES ali ki vsebuje povezave s spletnimi mesti s škodljivo ali lažno vsebino ali brez veljavnega naslova, na katerega lahko prejemnik pošlje zahtevo, da se taka sporočila prenehajo pošiljati.
  “

| (c) | Doda se naslednji odstavek ║:
  „6.   Brez poseganja v upravnopravna sredstva, ki jih je možno med drugim predvideti na podlagi člena 15a(2), države članice zagotovijo, da lahko vsak posameznik ali pravna oseba, ki ima zakonit interes boriti se proti kršitvam nacionalnih določb, sprejetih na podlagi
  te direktive
  , vključno s ponudnikom elektronskih komunikacijskih storitev, ki ščiti svoje poslovne interese in interese svojih strank, sproži sodne postopke pred sodišči zoper take kršitve.“ |
| --- | --- |

(c)

Doda se naslednji odstavek ║:

„6.   Brez poseganja v upravnopravna sredstva, ki jih je možno med drugim predvideti na podlagi člena 15a(2), države članice zagotovijo, da lahko vsak posameznik ali pravna oseba, ki ima zakonit interes boriti se proti kršitvam nacionalnih določb, sprejetih na podlagi
  te direktive
  , vključno s ponudnikom elektronskih komunikacijskih storitev, ki ščiti svoje poslovne interese in interese svojih strank, sproži sodne postopke pred sodišči zoper take kršitve.“

| 8. | Člen 14(3) se nadomesti z naslednjim:


  „
  3.
     
  Kadar je potrebno, se lahko sprejmejo ukrepi, ki zagotovijo, da je terminalska oprema zgrajena na način, ki je združljiv s pravico uporabnikov do varstva in nadzora uporabe njihovih osebnih podatkov, v skladu z direktivo 1999/5/ES in Sklepom Sveta 87/95/EGS z dne 22. decembra 1986 o standardizaciji na področju informacijske tehnike/tehnologije in komunikacij (26). Pri takih ukrepih je treba spoštovati načelo tehnološke nevtralnosti. |
| --- | --- |

8.

Člen 14(3) se nadomesti z naslednjim:

„
  3.
     
  Kadar je potrebno, se lahko sprejmejo ukrepi, ki zagotovijo, da je terminalska oprema zgrajena na način, ki je združljiv s pravico uporabnikov do varstva in nadzora uporabe njihovih osebnih podatkov, v skladu z direktivo 1999/5/ES in Sklepom Sveta 87/95/EGS z dne 22. decembra 1986 o standardizaciji na področju informacijske tehnike/tehnologije in komunikacij (26). Pri takih ukrepih je treba spoštovati načelo tehnološke nevtralnosti.

| 9. | Vstavi se naslednji člen 14a:

  „Člen 14a



  Postopek v odboru


  1.   Komisiji pomaga Odbor za komunikacije, ki je bil ustanovljen s členom 22 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).
  2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.
  3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1), (2), (4) in (6) ter člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.“ |
| --- | --- |

9.

Vstavi se naslednji člen 14a:

„Člen 14a

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za komunikacije, ki je bil ustanovljen s členom 22 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1), (2), (4) in (6) ter člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.“

| 10. | V člen 15 se vstavi naslednji odstavek:


  „
  Ponudniki javno dostopnih komunikacijskih storitev in ponudniki storitev informacijske družbe nemudoma obvestijo neodvisne organe za varstvo podatkov o vseh zahtevah za dostop do osebnih podatkov uporabnikov, ki so jih prejeli v skladu z odstavkom 1, vključno s pravno utemeljitvijo in pravnim postopkom, ki so ga uporabili za posamezno zahtevo; zadevni neodvisni organ za varstvo podatkov obvesti ustrezne pravosodne organe v primerih, ko meni, da niso bile spoštovane ustrezne določbe iz nacionalne zakonodaje.
  “ |
| --- | --- |

10.

V člen 15 se vstavi naslednji odstavek:

„
  Ponudniki javno dostopnih komunikacijskih storitev in ponudniki storitev informacijske družbe nemudoma obvestijo neodvisne organe za varstvo podatkov o vseh zahtevah za dostop do osebnih podatkov uporabnikov, ki so jih prejeli v skladu z odstavkom 1, vključno s pravno utemeljitvijo in pravnim postopkom, ki so ga uporabili za posamezno zahtevo; zadevni neodvisni organ za varstvo podatkov obvesti ustrezne pravosodne organe v primerih, ko meni, da niso bile spoštovane ustrezne določbe iz nacionalne zakonodaje.
  “

| 11. | Vstavi se naslednji člen ║:

  „Člen 15a


  Izvajanje in izvrševanje

  1.   Države članice določijo pravila o kaznih
  – vključno s kazenskimi sankcijami
  ,
  kadar je to primerno –
  , ki se uporabljajo za kršitve nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive, in sprejmejo vse potrebne ukrepe, da se zagotovi njihovo izvajanje. Predvidene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice sporočijo Komisiji te določbe najpozneje do [rok za izvedbo akta o spremembah] in ji nemudoma sporočijo kakršne koli naknadne spremembe, ki vplivajo na njih.
  2.   Brez poseganja v kakršna koli pravna sredstva, ki so morda na voljo, države članice zagotovijo, da imajo nacionalni regulativni organi pooblastilo, da odredijo prenehanje kršitev iz odstavka 1.
  3.   Države članice zagotovijo, da imajo nacionalni regulativni organi preiskovalna pooblastila in vire ter možnost pridobitve vseh ustreznih informacij, ki so potrebne za spremljanje in izvrševanje nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive.
  4.   Komisija lahko zaradi zagotavljana učinkovitega čezmejnega sodelovanja pri izvrševanju nacionalne zakonodaje, sprejete na podlagi te direktive, in da ustvari usklajene pogoje za opravljanje storitev, ki vključujejo čezmejne podatkovne tokove, po posvetovanju z
  agencijo ENISA, delovno skupino iz člena 29
  in ustreznimi regulativnimi organi sprejme tehnične izvedbene ukrepe.

  Navedeni ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14a(2). V nujnih primerih lahko Komisija uporabi nujni postopek iz člena 14a(3).“ |
| --- | --- |

11.

Vstavi se naslednji člen ║:

„Člen 15a

Izvajanje in izvrševanje

1.   Države članice določijo pravila o kaznih
  – vključno s kazenskimi sankcijami
  ,
  kadar je to primerno –
  , ki se uporabljajo za kršitve nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive, in sprejmejo vse potrebne ukrepe, da se zagotovi njihovo izvajanje. Predvidene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice sporočijo Komisiji te določbe najpozneje do [rok za izvedbo akta o spremembah] in ji nemudoma sporočijo kakršne koli naknadne spremembe, ki vplivajo na njih.

2.   Brez poseganja v kakršna koli pravna sredstva, ki so morda na voljo, države članice zagotovijo, da imajo nacionalni regulativni organi pooblastilo, da odredijo prenehanje kršitev iz odstavka 1.

3.   Države članice zagotovijo, da imajo nacionalni regulativni organi preiskovalna pooblastila in vire ter možnost pridobitve vseh ustreznih informacij, ki so potrebne za spremljanje in izvrševanje nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive.

4.   Komisija lahko zaradi zagotavljana učinkovitega čezmejnega sodelovanja pri izvrševanju nacionalne zakonodaje, sprejete na podlagi te direktive, in da ustvari usklajene pogoje za opravljanje storitev, ki vključujejo čezmejne podatkovne tokove, po posvetovanju z
  agencijo ENISA, delovno skupino iz člena 29
  in ustreznimi regulativnimi organi sprejme tehnične izvedbene ukrepe.

Navedeni ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14a(2). V nujnih primerih lahko Komisija uporabi nujni postopek iz člena 14a(3).“

| 12. | Člen 18 se nadomesti z naslednjim:



  „Člen 18


  Pregled



  Komisija do ...

   (27)

  in po posvetovanju z delovno skupino iz člena 29 in Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te direktive in njenem vplivu na gospodarske operaterje in potrošnike, zlasti kar zadeva določbe o nepovabljenih sporočilih, priglasitvah kršitev in uporabi osebnih podatkov s strani javnih ali zasebnih tretjih oseb v namene, ki jih ta direktiva ne zajema, pri čemer upošteva mednarodno okolje. V ta namen lahko Komisija zahteva podatke od držav članic, ki jih te dostavijo brez nepotrebnega odlašanja. Kadar je to primerno, Komisija predloži predloge za spremembo te direktive, pri čemer upošteva rezultate navedenega poročila, vse spremembe na tem področju, Lizbonsko pogodbo, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o ustanovitvi Evropskih skupnosti (28), zlasti nove pristojnosti v zvezi z varstvom podatkov, navedene v členu 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije, in vse druge predloge, ki jih lahko oceni kot potrebne za izboljšanje učinkovitosti te direktive.




  Komisija najkasneje do ... (27) in po posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, delovno skupino iz člena 29 ter drugimi zainteresiranimi stranmi, vključno s predstavniki industrije, Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru predloži poročilo (ki naj temelji na poglobljeni študiji) s priporočili o običajni uporabi IP naslovov ter o izvajanju direktiv o zasebnosti in varstvu podatkov v elektronskih komunikacijah, kar zadeva njihovo zbiranje in nadaljnjo obdelav. |
| --- | --- |

12.

Člen 18 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 18

Pregled

Komisija do ...

   (27)

  in po posvetovanju z delovno skupino iz člena 29 in Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te direktive in njenem vplivu na gospodarske operaterje in potrošnike, zlasti kar zadeva določbe o nepovabljenih sporočilih, priglasitvah kršitev in uporabi osebnih podatkov s strani javnih ali zasebnih tretjih oseb v namene, ki jih ta direktiva ne zajema, pri čemer upošteva mednarodno okolje. V ta namen lahko Komisija zahteva podatke od držav članic, ki jih te dostavijo brez nepotrebnega odlašanja. Kadar je to primerno, Komisija predloži predloge za spremembo te direktive, pri čemer upošteva rezultate navedenega poročila, vse spremembe na tem področju, Lizbonsko pogodbo, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o ustanovitvi Evropskih skupnosti (28), zlasti nove pristojnosti v zvezi z varstvom podatkov, navedene v členu 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije, in vse druge predloge, ki jih lahko oceni kot potrebne za izboljšanje učinkovitosti te direktive.

Komisija najkasneje do ... (27) in po posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, delovno skupino iz člena 29 ter drugimi zainteresiranimi stranmi, vključno s predstavniki industrije, Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru predloži poročilo (ki naj temelji na poglobljeni študiji) s priporočili o običajni uporabi IP naslovov ter o izvajanju direktiv o zasebnosti in varstvu podatkov v elektronskih komunikacijah, kar zadeva njihovo zbiranje in nadaljnjo obdelav.

Člen 3

Sprememba Uredbe (ES) št. 2006/2004

V Prilogi k Uredbi (ES) št. 2006/2004║, se doda naslednja točka:

| „17. | Glede varstva potrošnikov Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij: člen 13 (UL L 201, 31.7.2002, str.37).“ |
| --- | --- |

„17.

Glede varstva potrošnikov Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij: člen 13 (UL L 201, 31.7.2002, str.37).“

Člen 4

Člen 4

Prenos

Prenos

1.   Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do [ ...].
  Evropskemu parlamentu in
  Komisiji nemudoma posredujejo besedilo teh predpisov in korelacijsko tabelo med temi predpisi in to direktivo.

Evropskemu parlamentu in

Te določbe se uporabljajo od [ ...].

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Države članice določijo način sklicevanja.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 5

Člen 5

Začetek veljavnosti

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati [ ...] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 6

Člen 6

Naslovniki

Naslovniki

Direktiva je naslovljena na države članice.

V ║,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  
  UL C 224, 30.8.2008, str. 50.

1

UL C 224, 30.8.2008, str. 50.

(2)  
  UL C 257, 9.10.2008, str. 51.

2

UL C 257, 9.10.2008, str. 51.

(3)  
  UL C 181, 18.7.2008, str. 1.

3

UL C 181, 18.7.2008, str. 1.

(4)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008.

4

Stališče Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008.

(5)  UL L 108, 24.4.2002, str. 7.

5

(6)  UL L 108, 24.4.2002, str. 21.

6

(7)  UL L 108, 24.4.2002, str. 33.

7

(8)  UL L 108, 24.4.2002, str. 51.

8

(9)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

9

(10)  

  UL L 91, 7.4.1999, str. 10.

10

UL L 91, 7.4.1999, str. 10.

(11)  

  UL L 178, 17.7.2000, str. 1

  .

11

UL L 178, 17.7.2000, str. 1

(12)  

  UL L 249, 17.9.2002, str. 21.

12

UL L 249, 17.9.2002, str. 21.

(13)  

  UL L 49, 17.2.2007, str. 30.

13

UL L 49, 17.2.2007, str. 30.

(14)  

  UL L 332, 18.12.2007, str. 27.

14

UL L 332, 18.12.2007, str. 27.

(15)  

  UL L 115, 17.4.1998, str. 31.

15

UL L 115, 17.4.1998, str. 31.

(16)  

  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

16

UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

(17)  

  UL L 105, 13.4.2006, str. 54.

17

UL L 105, 13.4.2006, str. 54.

(18)  UL L 364, 9.12.2004, str. 1.

18

(19)  
  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

19

UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

(20)  

  UL C 306, 17.12.2007, str. 1.

20

UL C 306, 17.12.2007, str. 1.

(21)  

  UL L 49, 17.2.2007, str. 30.
  “

21

UL L 49, 17.2.2007, str. 30.

(22)  

  UL L 178, 17.7.2000, str. 1.
  “

22

UL L 178, 17.7.2000, str. 1.

(23)  

  UL L 115, 17.4.1998, str. 31.
  “.

23

UL L 115, 17.4.1998, str. 31.

(24)  

  UL L 105, 13.4.2006, str. 54.
  “

24

UL L 105, 13.4.2006, str. 54.

(25)  

  UL L 77, 13.3.2004, str. 1.
  “

25

UL L 77, 13.3.2004, str. 1.

(26)  

  UL L 36, 7.2.1987, str. 31.
  “

26

UL L 36, 7.2.1987, str. 31.

(27)  
  Dve leti po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

27

Dve leti po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

(28)  

  UL C 306, 17.12.2007, str. 1.
  “

28

UL C 306, 17.12.2007, str. 1.

Sreda, 24. september 2008PRILOGA I

OPIS ZMOGLJIVOSTI IN STORITEV IZ ČLENA 10 (NADZOR IZDATKOV)
  ,
  ČLENA 29 (DODATNE ZMOGLJIVOSTI)
  IN ČLENA 30 (OMOGOČANJE ZAMENJAVE PONUDNIKA)

Del A

Zmogljivosti in storitve iz člena 10:

| (a) | Razčlenjeno obračunavanje
  Države članice morajo zagotoviti, da smejo nacionalni regulativni organi, ob upoštevanju zahtev ustrezne zakonodaje o varstvu osebnih podatkov in varovanju zasebnosti, določiti osnovno raven razčlenjenih računov, ki jih morajo
  končnim uporabnikom
  zagotoviti določena podjetja (kot je določeno v členu 8) brezplačno zato, da:






  i) | omogočijo preverjanje in nadzorovanje stroškov, ki nastanejo pri uporabi javnega komunikacijskega omrežja na fiksni lokaciji in/ali pripadajočih javno dostopnih telefonskih storitev, in |
| --- | --- | --- |

(a)

Razčlenjeno obračunavanje

Države članice morajo zagotoviti, da smejo nacionalni regulativni organi, ob upoštevanju zahtev ustrezne zakonodaje o varstvu osebnih podatkov in varovanju zasebnosti, določiti osnovno raven razčlenjenih računov, ki jih morajo
  končnim uporabnikom
  zagotoviti določena podjetja (kot je določeno v členu 8) brezplačno zato, da:

i)

omogočijo preverjanje in nadzorovanje stroškov, ki nastanejo pri uporabi javnega komunikacijskega omrežja na fiksni lokaciji in/ali pripadajočih javno dostopnih telefonskih storitev, in

| ii) | ustrezno spremljajo svojo porabo in izdatke ter imajo tako svoje račune pod primernim nadzorom. |
| --- | --- |

ii)

ustrezno spremljajo svojo porabo in izdatke ter imajo tako svoje račune pod primernim nadzorom.

Naročnikom se lahko po ustreznih tarifah ali brezplačno ponudijo dodatne podrobnosti, če je to primerno.

Klici, ki so brezplačni za kličočega naročnika, vključno s klici na številko telefona za pomoč uporabnikom, se ne navajajo v razčlenjenem obračunu kličočega naročnika.

| (b) | Selektivna zapora klicev za izhodne klice, brezplačno
  To je zmogljivost, pri kateri lahko naročnik zahteva od določenega podjetja, ki zagotavlja telefonske storitve, brezplačno zaporo določene vrste odhodnih klicev ali določene vrste številk
  ali druge vrste komunikacij
  . |
| --- | --- |

(b)

Selektivna zapora klicev za izhodne klice, brezplačno

To je zmogljivost, pri kateri lahko naročnik zahteva od določenega podjetja, ki zagotavlja telefonske storitve, brezplačno zaporo določene vrste odhodnih klicev ali določene vrste številk
  ali druge vrste komunikacij
  .

| (c) | Sistemi predplačila
  Države članice morajo zagotoviti, da lahko nacionalni regulativni organi zahtevajo od določenih podjetij, da ponudijo potrošnikom načine za plačevanje dostopa do javnih komunikacijskih omrežij in uporabe javno dostopnih telefonskih storitev pod pogoji predplačila. |
| --- | --- |

(c)

Sistemi predplačila

Države članice morajo zagotoviti, da lahko nacionalni regulativni organi zahtevajo od določenih podjetij, da ponudijo potrošnikom načine za plačevanje dostopa do javnih komunikacijskih omrežij in uporabe javno dostopnih telefonskih storitev pod pogoji predplačila.

| (d) | Obročno odplačevanje priključnine
  Države članice morajo zagotoviti, da lahko nacionalni regulativni organi zahtevajo od določenih podjetij, da omogočijo potrošnikom odplačevanje priključka na javno komunikacijsko omrežje na obroke, razporejene na daljše časovno obdobje. |
| --- | --- |

(d)

Obročno odplačevanje priključnine

Države članice morajo zagotoviti, da lahko nacionalni regulativni organi zahtevajo od določenih podjetij, da omogočijo potrošnikom odplačevanje priključka na javno komunikacijsko omrežje na obroke, razporejene na daljše časovno obdobje.

| (e) | Neplačevanje računov
  Države članice morajo odobriti posebne ukrepe, ki morajo biti sorazmerni, nediskriminacijski in objavljeni, za kritje neplačil računov operaterjev, določenih v skladu s členom 8. S temi ukrepi je treba zagotoviti, da je naročnik ustrezno in vnaprej obveščen o vsaki posledični prekinitvi storitve ali odklopu.║Razen v primeru goljufije, stalnih zamud pri plačilu ali stalnega neplačevanja
  ti ukrepi
  zagotovijo
  do mere, ki je tehnično izvedljiva, da je vsaka prekinitev storitve omejena na zadevno storitev
  . Odklop z omrežja zaradi neplačevanja računov naj se opravi šele po ustreznem opozorilu naročnika. Države članice lahko pred popolnim odklopom odobrijo obdobje z omejenimi storitvami, v katerem so dovoljene samo storitve, ki naročniku ne povzročajo stroškov (na primer klici na „112“).
  Dostop do storitev v sili prek številke 112 se lahko v primeru večkratne zlorabe uporabnika onemogoči. |
| --- | --- |

(e)

Neplačevanje računov

Države članice morajo odobriti posebne ukrepe, ki morajo biti sorazmerni, nediskriminacijski in objavljeni, za kritje neplačil računov operaterjev, določenih v skladu s členom 8. S temi ukrepi je treba zagotoviti, da je naročnik ustrezno in vnaprej obveščen o vsaki posledični prekinitvi storitve ali odklopu.║Razen v primeru goljufije, stalnih zamud pri plačilu ali stalnega neplačevanja
  ti ukrepi
  zagotovijo
  do mere, ki je tehnično izvedljiva, da je vsaka prekinitev storitve omejena na zadevno storitev
  . Odklop z omrežja zaradi neplačevanja računov naj se opravi šele po ustreznem opozorilu naročnika. Države članice lahko pred popolnim odklopom odobrijo obdobje z omejenimi storitvami, v katerem so dovoljene samo storitve, ki naročniku ne povzročajo stroškov (na primer klici na „112“).
  Dostop do storitev v sili prek številke 112 se lahko v primeru večkratne zlorabe uporabnika onemogoči.

| (f) | Nadzor stroškov



  Države članice morajo zagotoviti, da nacionalni regulativni organi od vseh podjetij, ki nudijo elektronske komunikacijske storitve, zahtevajo, da ta naročnikom omogočijo način nadzora stroškov za telekomunikacijske storitve, vključno z brezplačnimi opozorili potrošnikom v primeru nenavadnih vzorcev porabe. |
| --- | --- |

(f)

Nadzor stroškov

| (g) | Najboljši nasvet



  Države članice morajo zagotoviti, da nacionalni regulativni organi od vseh podjetij, ki nudijo elektronske komunikacijske storitve, zahtevajo, da ta svojim uporabnikom enkrat na leto na podlagi vzorca porabe uporabnika za prejšnje leto priporočajo najboljši tarifni paket, ki je na voljo. |
| --- | --- |

(g)

Najboljši nasvet

Del B

Seznam zmogljivosti iz člena 29:

| (a) | Tonsko izbiranje ali DTMF (dvotonsko večfrekvenčno izbiranje)
  To pomeni, da javno komunikacijsko omrežje podpira uporabo tonov DTMF, kot je opredeljeno v ETSI ETR 207 (tehničnem poročilu Evropskega instituta za telekomunikacijske standarde) za signaliziranje med koncema v celotnem omrežju znotraj države članice in med državami članicami. |
| --- | --- |

(a)

Tonsko izbiranje ali DTMF (dvotonsko večfrekvenčno izbiranje)

To pomeni, da javno komunikacijsko omrežje podpira uporabo tonov DTMF, kot je opredeljeno v ETSI ETR 207 (tehničnem poročilu Evropskega instituta za telekomunikacijske standarde) za signaliziranje med koncema v celotnem omrežju znotraj države članice in med državami članicami.

| (b) | Prikaz identitete kličočega
  To pomeni, da se klicanemu prikaže številka kličočega še pred prevzemom klica.
  Ta zmogljivost naj se zagotovi v skladu z ustrezno zakonodajo o varstvu osebnih podatkov in varovanju zasebnosti, zlasti v skladu z Direktivo 2002/58/ES.
  Operaterji naj, če je to tehnično izvedljivo, zagotovijo podatke in signale, s čimer bi omogočili identificiranje kličočega in tonsko izbiranje čez meje držav članic. |
| --- | --- |

(b)

Prikaz identitete kličočega

To pomeni, da se klicanemu prikaže številka kličočega še pred prevzemom klica.

Ta zmogljivost naj se zagotovi v skladu z ustrezno zakonodajo o varstvu osebnih podatkov in varovanju zasebnosti, zlasti v skladu z Direktivo 2002/58/ES.

Operaterji naj, če je to tehnično izvedljivo, zagotovijo podatke in signale, s čimer bi omogočili identificiranje kličočega in tonsko izbiranje čez meje držav članic.

| (c) | Storitve v primeru kraje



  Države članice zagotovijo oblikovanje brezplačne telefonske številke, ki je skupna vsem ponudnikom mobilnih telefonskih storitev, za prijavo kraje terminala in takojšnjega prenehanja storitev, povezanih z naročnino. Tudi uporabnikom invalidom je treba omogočiti dostop do te storitve. Uporabnike je treba redno obveščati o obstoju te številke, ki mora biti dovolj enostavna, da se jo lahko zapomnijo. |
| --- | --- |

(c)

Storitve v primeru kraje

| (d) | Zaščitna programska oprema



  Države članice zagotovijo, da lahko nacionalni regulativni organi od ponudnikov zahtevajo, da naročnikom omogočijo brezplačno, zanesljivo, enostavno zaščitno in/ali filtrirno programsko opremo, ki otrokom ali ranljivim ljudem preprečuje dostop do neprimernih vsebin in ki jo je mogoče prosto in v celoti konfigurirati.


  Podatki o spremljanju prometa, ki jih ta program lahko zbira, so namenjeni izključni rabi naročnika. |
| --- | --- |

(d)

Zaščitna programska oprema

Del C

Izvajanje določb o prenosljivosti številk iz člena 30

Uporablja se zahteva, da lahko vsi naročniki s številkami iz nacionalnih načrtov številčenja, ki tako zahtevajo, ohranijo svojo(-e) številko(-e) neodvisno od podjetja, ki storitev izvaja:

| a) | pri geografskih številkah na specifični lokaciji; in |
| --- | --- |

a)

pri geografskih številkah na specifični lokaciji; in

| b) | pri negeografskih številkah na vsaki lokaciji. |
| --- | --- |

b)

pri negeografskih številkah na vsaki lokaciji.

Ta odstavek se ne uporablja za prenos številk med omrežji, ki zagotavljajo storitve na fiksni lokaciji, in mobilnimi omrežji.

Sreda, 24. september 2008PRILOGA II

INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA OBJAVITI V SKLADU S ČLENOM 21 (PREGLEDNOST IN OBJAVA INFORMACIJ)

Nacionalni regulativni organ je odgovoren, da v skladu s členom 21 zagotovi objavo informacij iz te priloge. Nacionalni regulativni organ mora odločiti, katere informacije morajo objaviti podjetja, ki zagotavljajo javna komunikacijska omrežja in/ali javno dostopne telefonske storitve, in katere informacije mora objaviti sam, da lahko potrošniki izbirajo na podlagi prejetih informacij. ▐

1.   Ime(-na) in naslov(-i) podjetja(-ij)

To so imena in naslovi sedežev podjetij, ki zagotavljajo javna komunikacijska omrežja in/ali javno dostopne telefonske storitve.

2.   Opis ponujenih storitev

| 2.1. | Obseg ponujenih storitev |
| --- | --- |

2.1.

Obseg ponujenih storitev

| 2.2. | Standardne tarife z navedbo
  nudenih storitev in vsebino vsakega tarifnega elementa
  (npr. pristojbine za dostop, vse vrste pristojbin za uporabo, vzdrževanje).
  Vključene so tudi podrobnosti
  o uporabljenih standardnih popustih, posebnih in ciljanih tarifnih shemah
  ter vseh dodatnih stroških in stroških, povezanih s terminalsko opremo
  . |
| --- | --- |

2.2.

Standardne tarife z navedbo
  nudenih storitev in vsebino vsakega tarifnega elementa
  (npr. pristojbine za dostop, vse vrste pristojbin za uporabo, vzdrževanje).
  Vključene so tudi podrobnosti
  o uporabljenih standardnih popustih, posebnih in ciljanih tarifnih shemah
  ter vseh dodatnih stroških in stroških, povezanih s terminalsko opremo
  .

| 2.3. | Politika odškodnin/povračil, vključno s posebnimi podrobnostmi vseh ponujenih odškodninskih/povračilnih shem. |
| --- | --- |

2.3.

Politika odškodnin/povračil, vključno s posebnimi podrobnostmi vseh ponujenih odškodninskih/povračilnih shem.

| 2.4. | Vrste ponujenega vzdrževanja. |
| --- | --- |

2.4.

Vrste ponujenega vzdrževanja.

| 2.5. | Standardni pogodbeni pogoji, vključno z minimalnim pogodbenim rokom, prekinitvijo pogodbe, postopki in neposrednimi pristojbinami v zvezi s prenosljivostjo številk in drugih identifikatorjev, če je to primerno. |
| --- | --- |

2.5.

Standardni pogodbeni pogoji, vključno z minimalnim pogodbenim rokom, prekinitvijo pogodbe, postopki in neposrednimi pristojbinami v zvezi s prenosljivostjo številk in drugih identifikatorjev, če je to primerno.

3.   Mehanizmi reševanja sporov, vključno s tistimi, ki jih je razvilo podjetje.

4.   Informacije o pravicah glede univerzalne storitve, vključno, če je to primerno, z zmogljivostmi in storitvami iz Priloge I.

Sreda, 24. september 2008PRILOGA III

PARAMETRI KAKOVOSTI STORITEV

PARAMETRI, DEFINICIJE IN MERILNE METODE ZA DOBAVNI ČAS IN KAKOVOST STORITEV IZ ČLENOV 11 IN 22

| Za podjetje, določeno za zagotavljanje javnih komunikacijskih omrežij |
| --- |
| PARAMETER (1) | DEFINICIJA | MERILNA METODA |
| Dobavni čas za osnovni priključek | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Razmerje okvar na dostopovni vod | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Čas popravila okvare | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Za podjetje, določeno za zagotavljanje javno dostopnih telefonskih storitev |
| Čas vzpostavitve klica (2) | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Odzivni čas za storitve operaterja | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Odzivni čas za imeniške storitve | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Delež delujočih javnih║ telefonov, ki delujejo na kovance oz kartice | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Reklamacije računov | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Razmerje neuspešnih klicev (2) | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |

Za podjetje, določeno za zagotavljanje javnih komunikacijskih omrežij

PARAMETER (1)

DEFINICIJA

MERILNA METODA

Dobavni čas za osnovni priključek

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Razmerje okvar na dostopovni vod

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Čas popravila okvare

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Za podjetje, določeno za zagotavljanje javno dostopnih telefonskih storitev

Čas vzpostavitve klica (2)

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Odzivni čas za storitve operaterja

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Odzivni čas za imeniške storitve

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Delež delujočih javnih║ telefonov, ki delujejo na kovance oz kartice

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Reklamacije računov

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Razmerje neuspešnih klicev (2)

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Številka različice ETSI EG
  202 057
  je 1.1.1. (april 2000).

---

(1)  Parametri naj bi omogočali analizo delovanja na regionalni ravni (tj. ne manj kot raven 2 v nomenklaturi teritorialnih enot za statistiko (NUTS), ki jo je vzpostavil Eurostat).

(2)  Države članice se lahko odločijo, da za ta dva parametra ne bodo zahtevale najnovejših podatkov o delovanju, če so na voljo dokazi, da je delovanje na teh dveh področjih zadovoljivo.

---

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/393 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/393

---

Sreda, 24. september 2008Mednarodni sporazum o tropskem lesu iz leta 2006 *

P6_TA(2008)0453

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 o osnutku Sklepa Sveta o sklenitvi Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu iz leta 2006 v imenu Evropske skupnosti (11964/2007 — C6-0326/2007 — 2006/0263(CNS))

2010/C 8 E/48

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju osnutka Sklepa Sveta (11964/2007),

ob upoštevanju osnutka Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu iz leta 2006 (11964/2007),

ob upoštevanju členov 133, 175 in prvega stavka prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0326/2007),

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

ob upoštevanju členov 51, 83(7) in 35 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A6-0313/2008),

| 1. | odobri osnutek sklepa Sveta, kakor je bil spremenjen, in se strinja s sklenitvijo sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek sklepa Sveta, kakor je bil spremenjen, in se strinja s sklenitvijo sporazuma;

| 2. | si pridržuje pravico braniti svoje pristojnosti, ki so mu bile dodeljene s Pogodbo; |
| --- | --- |

2.

si pridržuje pravico braniti svoje pristojnosti, ki so mu bile dodeljene s Pogodbo;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in sekretariatu Mednarodne organizacije za tropski les. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in sekretariatu Mednarodne organizacije za tropski les.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA SVET | SPREMEMBE PARLAMENTA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Uvodna izjava 1 |
| ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 133 in 175 Pogodbe, v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in
  prvega
  pododstavka člena 300(3) Pogodbe, | ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 133 in 175 Pogodbe, v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in
  drugega
  pododstavka člena 300(3) Pogodbe, |
| Sprememba 2 |
| Uvodna izjava 4 |
| (4) | Cilji novega sporazuma
  so
  združljivi tako s skupno trgovinsko politiko kot tudi z okoljsko politiko. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA SVET

SPREMEMBE PARLAMENTA

Sprememba 1

Uvodna izjava 1

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 133 in 175 Pogodbe, v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in
  prvega
  pododstavka člena 300(3) Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 133 in 175 Pogodbe, v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in
  drugega
  pododstavka člena 300(3) Pogodbe,

Sprememba 2

Uvodna izjava 4

(4)

Cilji novega sporazuma
  so
  združljivi tako s skupno trgovinsko politiko kot tudi z okoljsko politiko.

| (4) | Cilji novega sporazuma
  morajo biti
  združljivi tako s skupno trgovinsko politiko kot tudi z okoljsko
  in razvojno
  politiko. |
| --- | --- |

(4)

Cilji novega sporazuma
  morajo biti
  združljivi tako s skupno trgovinsko politiko kot tudi z okoljsko
  in razvojno
  politiko.

Sprememba 3

Uvodna izjava 7 a (novo)

| (7a) | Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži letno poročilo, ki vsebuje analizo izvajanja Mednarodnega sporazuma za tropski les iz leta 2006 in ukrepov za zmanjšanje negativnega učinka trgovine na tropske gozdove, vključno z dvostranskimi sporazumi, ki so bili sklenjeni v skladu s programom partnerskega sporazuma o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov. Člen 33 Mednarodnega sporazuma za tropski les iz leta 2006 predvideva oceno izvajanja tega sporazuma pet let po začetku njegove veljavnosti. V skladu s to določbo mora Komisija Parlamentu in Svetu do konca leta 2010 posredovati revizijo delovanja Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu iz leta 2006. |
| --- | --- |

(7a)

Sprememba 4

Uvodna izjava 7 b (novo)

| (7b) | Pri pripravi pogajalskega mandata za revizijo Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu iz leta 2006 Komisija predlaga revizijo sedanjega besedila, ki bo v jedro sporazuma vključila zaščito tropskih gozdov in trajnostno gospodarjenje z njimi ter obnovo načetih gozdnih površin in poudarila pomen, ki ga ima politika izobraževanja in informiranja pri krepitvi osveščenosti javnosti o negativnih posledicah zlorabe lesnih virov v državah, prizadetih zaradi krčenja gozdov. Trgovina s tropskim lesom naj se spodbuja le, če je v skladu z zgoraj omenjenimi cilji. |
| --- | --- |

(7b)

Sprememba 5

Uvodna izjava 7 c (novo)

| (7c) | Ta mandat za revizijo Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu iz leta 2006 mora predlagati sistem glasovanja v Mednarodnem svetu za tropski les, ki jasno nagrajuje ohranjanje in trajnostno uporabo tropskih gozdov. |
| --- | --- |

(7c)

Sprememba 6

Uvodna izjava 7 d (novo)

| (7d) | Komisija naj najpozneje do oktobra 2008:









  (a) | predloži celostni zakonodajni predlog, ki preprečuje dajanje na trg lesa in lesnih proizvodov nezakonitega in uničevalnega izvora; |
| --- | --- | --- |

(7d)

(a)

predloži celostni zakonodajni predlog, ki preprečuje dajanje na trg lesa in lesnih proizvodov nezakonitega in uničevalnega izvora;

| (b) | predloži sporočilo, v katerem določi udeležbo in podporo EU sedanjim in prihodnjim mehanizmom financiranja za spodbujanje zaščite gozdov in zmanjšanje emisij zaradi krčenja gozdov po Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja/Kjotskem protokolu. To sporočilo mora prikazati namen EU, da priskrbi finančna sredstva za pomoč državam v razvoju pri zaščiti njihovih gozdov, financira omrežje zaščitenih področij in spodbuja gospodarske alternative uničenju gozdov. Zlasti mora poudarjati minimalna načela in merila, s katerimi naj bi bili ti instrumenti skladni, da bi se zagotovile resnične koristi za podnebje, biološko raznovrstnost in ljudi. Določiti mora tudi prednostne dejavnosti in območja, ki bi jih bilo treba nemudoma financirati znotraj spodbujevalnih mehanizmov. |
| --- | --- |

(b)

predloži sporočilo, v katerem določi udeležbo in podporo EU sedanjim in prihodnjim mehanizmom financiranja za spodbujanje zaščite gozdov in zmanjšanje emisij zaradi krčenja gozdov po Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja/Kjotskem protokolu. To sporočilo mora prikazati namen EU, da priskrbi finančna sredstva za pomoč državam v razvoju pri zaščiti njihovih gozdov, financira omrežje zaščitenih področij in spodbuja gospodarske alternative uničenju gozdov. Zlasti mora poudarjati minimalna načela in merila, s katerimi naj bi bili ti instrumenti skladni, da bi se zagotovile resnične koristi za podnebje, biološko raznovrstnost in ljudi. Določiti mora tudi prednostne dejavnosti in območja, ki bi jih bilo treba nemudoma financirati znotraj spodbujevalnih mehanizmov.

---

Četrtek, 25. septembra 2008

| 14.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 8/396 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 8/396

---

Četrtek, 25. september 2008DDV z zvezi z obravnavo zavarovalnih in finančnih storitev *

P6_TA(2008)0457

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. septembra 2008 o predlogu Direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost v zvezi z obravnavo zavarovalnih in finančnih storitev (KOM(2007)0747 — C6-0473/2007 — 2007/0267(CNS))

2010/C 8 E/49

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2007)0747),

ob upoštevanju člena 93 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0473/2007),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0344/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog, na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog, na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBE |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog direktive – akt o spremembi


  Uvodna izjava 1 |
| (1) | Sektor finančnih storitev pomembno prispeva k rasti, konkurenčnosti in ustvarjanju delovnih mest, vendar pa lahko svojo nalogo izpolnjuje samo pod nevtralnimi pogoji konkurence na notranjem trgu. Treba je zagotoviti okvir, ki omogoča
  pravno gotovost
  glede obravnave finančnih produktov v zvezi z davkom na dodano vrednost (DDV) ter njihovega trženja in upravljanja. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBE

Sprememba 1

Predlog direktive – akt o spremembi

Uvodna izjava 1

(1)

Sektor finančnih storitev pomembno prispeva k rasti, konkurenčnosti in ustvarjanju delovnih mest, vendar pa lahko svojo nalogo izpolnjuje samo pod nevtralnimi pogoji konkurence na notranjem trgu. Treba je zagotoviti okvir, ki omogoča
  pravno gotovost
  glede obravnave finančnih produktov v zvezi z davkom na dodano vrednost (DDV) ter njihovega trženja in upravljanja.

| (1) | Sektor finančnih storitev pomembno prispeva k rasti, konkurenčnosti in ustvarjanju delovnih mest, vendar pa lahko svojo nalogo izpolnjuje samo pod nevtralnimi pogoji konkurence na notranjem trgu. Treba je zagotoviti okvir, ki omogoča
  takšne nevtralne pogoje
  glede obravnave finančnih produktov v zvezi z davkom na dodano vrednost (DDV) ter njihovega trženja in upravljanja. |
| --- | --- |

(1)

Sektor finančnih storitev pomembno prispeva k rasti, konkurenčnosti in ustvarjanju delovnih mest, vendar pa lahko svojo nalogo izpolnjuje samo pod nevtralnimi pogoji konkurence na notranjem trgu. Treba je zagotoviti okvir, ki omogoča
  takšne nevtralne pogoje
  glede obravnave finančnih produktov v zvezi z davkom na dodano vrednost (DDV) ter njihovega trženja in upravljanja.

Sprememba 2

Predlog direktive – akt o spremembi

Uvodna izjava 2

| (2) | Trenutna pravila, ki urejajo oprostitve plačila DDV za finančne in zavarovalne storitve, določena v Direktivi Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost, so zastarela ter so pripeljala do neenotne razlage in uporabe. Zapletenost pravil in razlike v upravnih praksah ustvarjajo pravno negotovost za gospodarske subjekte in davčne organe. Ta negotovost je pripeljala do pomembnih pravdnih postopkov in povečala upravno breme. Zato je treba pojasniti, katere zavarovalne in finančne storitve so oproščene, in s tem ustvariti večjo pravno gotovost ter zmanjšati upravno breme za gospodarske subjekte in organe. |
| --- | --- |

(2)

Trenutna pravila, ki urejajo oprostitve plačila DDV za finančne in zavarovalne storitve, določena v Direktivi Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost, so zastarela ter so pripeljala do neenotne razlage in uporabe. Zapletenost pravil in razlike v upravnih praksah ustvarjajo pravno negotovost za gospodarske subjekte in davčne organe. Ta negotovost je pripeljala do pomembnih pravdnih postopkov in povečala upravno breme. Zato je treba pojasniti, katere zavarovalne in finančne storitve so oproščene, in s tem ustvariti večjo pravno gotovost ter zmanjšati upravno breme za gospodarske subjekte in organe.

| (2) | Trenutna pravila, ki urejajo oprostitve plačila DDV za finančne in zavarovalne storitve, določena v Direktivi Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost, so zastarela ter so pripeljala do neenotne razlage in uporabe. Zapletenost pravil in razlike v upravnih praksah ustvarjajo pravno negotovost za gospodarske subjekte in davčne organe
  ter ne zagotavljajo enakih konkurenčnih pogojev v EU
  . Ta negotovost je pripeljala do pomembnih pravdnih postopkov in povečala upravno breme. Zato je treba pojasniti, katere zavarovalne in finančne storitve so oproščene, in s tem ustvariti večjo pravno gotovost
  in enake konkurenčne pogoje v EU
  ter zmanjšati upravno breme za gospodarske subjekte in organe. |
| --- | --- |

(2)

Trenutna pravila, ki urejajo oprostitve plačila DDV za finančne in zavarovalne storitve, določena v Direktivi Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost, so zastarela ter so pripeljala do neenotne razlage in uporabe. Zapletenost pravil in razlike v upravnih praksah ustvarjajo pravno negotovost za gospodarske subjekte in davčne organe
  ter ne zagotavljajo enakih konkurenčnih pogojev v EU
  . Ta negotovost je pripeljala do pomembnih pravdnih postopkov in povečala upravno breme. Zato je treba pojasniti, katere zavarovalne in finančne storitve so oproščene, in s tem ustvariti večjo pravno gotovost
  in enake konkurenčne pogoje v EU
  ter zmanjšati upravno breme za gospodarske subjekte in organe.

Sprememba 3

Predlog direktive – akt o spremembi

Uvodna izjava 5

| (5) | Zavarovalne storitve in finančne storitve zahtevajo podobne oblike posredovanja. Zato je ustrezno, da se posredovanje pri zavarovalnih storitvah in posredovanje pri finančnih storitvah obravnavata enako. |
| --- | --- |

(5)

Zavarovalne storitve in finančne storitve zahtevajo podobne oblike posredovanja. Zato je ustrezno, da se posredovanje pri zavarovalnih storitvah in posredovanje pri finančnih storitvah obravnavata enako.

| (5) | Zavarovalne storitve in finančne storitve zahtevajo podobne oblike posredovanja. Zato je ustrezno, da se posredovanje pri zavarovalnih storitvah in posredovanje pri finančnih storitvah obravnavata enako
  , vključno s posredovanjem zastopnika, ki ni v pogodbenem razmerju ali v kakršnem koli drugem neposrednem stiku z nobeno od strank zavarovalne ali finančne transakcije, h katere sklenitvi je prispeval. V takšnih primerih mora davčno izvzetje enotno zajemati vse dejavnosti, ki so značilne za posrednike zavarovalnih ali finančnih storitev, vključno s pripravljalnimi dejavnostmi in dejavnostmi, ki se opravijo po sklepu pogodbe. |
| --- | --- |

(5)

Zavarovalne storitve in finančne storitve zahtevajo podobne oblike posredovanja. Zato je ustrezno, da se posredovanje pri zavarovalnih storitvah in posredovanje pri finančnih storitvah obravnavata enako
  , vključno s posredovanjem zastopnika, ki ni v pogodbenem razmerju ali v kakršnem koli drugem neposrednem stiku z nobeno od strank zavarovalne ali finančne transakcije, h katere sklenitvi je prispeval. V takšnih primerih mora davčno izvzetje enotno zajemati vse dejavnosti, ki so značilne za posrednike zavarovalnih ali finančnih storitev, vključno s pripravljalnimi dejavnostmi in dejavnostmi, ki se opravijo po sklepu pogodbe.

Sprememba 4

Predlog direktive – akt o spremembi

Uvodna izjava 5 a (novo)

| (5a) | Za dejavnosti, ki sestavljajo upravljanje investicijskih skladov, je primerno, da še naprej sodijo med izvzetja, če jih izvajajo tretji gospodarski subjekti. |
| --- | --- |

(5a)

Sprememba 5

Predlog direktive – akt o spremembi

Uvodna izjava 7

| (7) | Izvajalci zavarovalnih in finančnih storitev so vse bolj sposobni razdeliti vstopni DDV na nastale stroške točno glede na obdavčljivi promet. Kjer storitve, ki jih opravljajo, temeljijo na provizijah, zlahka določijo davčno osnovo za te storitve. Zato je ustrezno, da se za take subjekte razširi možnost izbire obdavčitve. |
| --- | --- |

(7)

Izvajalci zavarovalnih in finančnih storitev so vse bolj sposobni razdeliti vstopni DDV na nastale stroške točno glede na obdavčljivi promet. Kjer storitve, ki jih opravljajo, temeljijo na provizijah, zlahka določijo davčno osnovo za te storitve. Zato je ustrezno, da se za take subjekte razširi možnost izbire obdavčitve.

| (7) | Izvajalci zavarovalnih in finančnih storitev so vse bolj sposobni razdeliti vstopni DDV na nastale stroške točno glede na obdavčljivi promet. Kjer storitve, ki jih opravljajo, temeljijo na provizijah, zlahka določijo davčno osnovo za te storitve. Zato je ustrezno, da se za take subjekte razširi možnost izbire obdavčitve
  , ki preprečuje kakršno koli zaskrbljenosti glede dvojne obdavčitve, ki lahko izhaja iz usklajevanja take obdavčitve z nacionalnimi davki na zavarovalne in finančne storitve. |
| --- | --- |

(7)

Izvajalci zavarovalnih in finančnih storitev so vse bolj sposobni razdeliti vstopni DDV na nastale stroške točno glede na obdavčljivi promet. Kjer storitve, ki jih opravljajo, temeljijo na provizijah, zlahka določijo davčno osnovo za te storitve. Zato je ustrezno, da se za take subjekte razširi možnost izbire obdavčitve
  , ki preprečuje kakršno koli zaskrbljenosti glede dvojne obdavčitve, ki lahko izhaja iz usklajevanja take obdavčitve z nacionalnimi davki na zavarovalne in finančne storitve.

Sprememba 6

Predlog direktive – akt o spremembi

Uvodna izjava 8 a (novo)

| (8a) | Svet mora pri sprejemanju ukrepov iz Direktive 2006/112/ES, ki ureja pravico do izbire obdavčenja, zagotoviti njihovo enotno uporabo na notranjem trgu. Dokler Svet takšnih pravil ne bo sprejel, morajo biti države članice sposobne sprejeti podrobna pravila za uresničevanje te možnosti. Države članice morajo o osnutkih ukrepov v zvezi s tem obvestiti Komisijo šest mesecev pred njihovim sprejetjem. V tem obdobju mora Komisija osnutke ukrepov oceniti in izdati priporočilo. |
| --- | --- |

(8a)

Sprememba 7

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1– točka 1 – točka a

Direktiva 2006/112/ES

Člen 135 – odstavek 1 – točka a

| (a) | zavarovanje
  in
  pozavarovanje; |
| --- | --- |

(a)

zavarovanje
  in
  pozavarovanje;

| (a) | zavarovanje
  , ki vključuje
  pozavarovanje; |
| --- | --- |

(a)

zavarovanje
  , ki vključuje
  pozavarovanje;

Sprememba 8

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 1 – točka a

Direktiva 2006/112/ES

Člen 135 – odstavek 1 – točka d

| (d) | menjava valute
  in
  zagotovitev gotovine; |
| --- | --- |

(d)

menjava valute
  in
  zagotovitev gotovine;

| (d) | menjava valute, zagotovitev gotovine
  in transakcij v zvezi z terjatvami
  ; |
| --- | --- |

(d)

menjava valute, zagotovitev gotovine
  in transakcij v zvezi z terjatvami
  ;

Sprememba 9

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 1 – točka a

Direktiva 2006/112/ES

Člen 135 – odstavek 1 – točka e

| (e) | zagotovitev vrednostnih papirjev
  ; |
| --- | --- |

(e)

zagotovitev vrednostnih papirjev
  ;

| (e) | transakcije, ki zadevajo trgovanje z vrednostnimi papirji
  ; |
| --- | --- |

(e)

transakcije, ki zadevajo trgovanje z vrednostnimi papirji
  ;

Sprememba 10

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 1 – točka a

Direktiva 2006/112/ES

Člen 135 – odstavek 1 – točka g a (novo)

| (ga) | izvedeni finančni instrumenti vseh vrst; |
| --- | --- |

(ga)

Sprememba 11

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 1 – točka b

Direktiva 2006/112/ES

Člen 135 – odstavek 1a

1a.   Oprostitev iz
  točk (a) do (e)
  odstavka 1 se uporablja za zagotovitev katerega koli sestavnega elementa zavarovalne ali finančne storitve, ki je ločena celota ter ima posebno in bistveno naravo oproščene storitve.

1a.   Oprostitev iz
  točk (a) do (f)
  odstavka 1 se uporablja za zagotovitev katerega koli sestavnega elementa zavarovalne ali finančne storitve, ki je ločena celota ter ima posebno in bistveno naravo oproščene storitve.

Sprememba 12

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 2

Direktiva 2006/112/ES

Člen 135a – točka 1

| (1) | „zavarovanje
  in pozavarovanje
  “ pomeni obvezo, na podlagi katere je
  oseba
  v primeru nastanka zavarovalnega primera
  drugi osebi
  dolžna v zameno za plačilo zagotoviti odškodnino ali ugodnost, kot to določa obveza; |
| --- | --- |

(1)

„zavarovanje
  in pozavarovanje
  “ pomeni obvezo, na podlagi katere je
  oseba
  v primeru nastanka zavarovalnega primera
  drugi osebi
  dolžna v zameno za plačilo zagotoviti odškodnino ali ugodnost, kot to določa obveza;

| (1) | „zavarovanje“ pomeni obvezo, na podlagi katere je
  ena ali več oseb
  v primeru nastanka zavarovalnega primera
  eni ali več drugim osebam
  dolžna v zameno za plačilo zagotoviti odškodnino ali ugodnost, kot to določa obveza; |
| --- | --- |

(1)

„zavarovanje“ pomeni obvezo, na podlagi katere je
  ena ali več oseb
  v primeru nastanka zavarovalnega primera
  eni ali več drugim osebam
  dolžna v zameno za plačilo zagotoviti odškodnino ali ugodnost, kot to določa obveza;

Sprememba 13

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 2

Direktiva 2006/112/ES

Člen 135a – točka 8 – uvodni del

| (8) | „
  zagotovitev vrednostnih papirjev
  “ pomeni zagotovitev instrumentov, ki so namenjeni trgovanju, razen instrumentov, ki ustanavljajo lastninsko pravico na blagu, ali pravic iz člena 15(2), ki imajo finančno vrednost in izražajo eno ali več od naslednjega: |
| --- | --- |

(8)

„
  zagotovitev vrednostnih papirjev
  “ pomeni zagotovitev instrumentov, ki so namenjeni trgovanju, razen instrumentov, ki ustanavljajo lastninsko pravico na blagu, ali pravic iz člena 15(2), ki imajo finančno vrednost in izražajo eno ali več od naslednjega:

| (8) | „
  transakcije, ki zadevajo trgovanje z vrednostnimi papirji
  “ pomeni zagotovitev
  prodaje
  instrumentov, ki so namenjeni trgovanju, razen instrumentov, ki ustanavljajo lastninsko pravico na blagu, ali pravic iz člena 15(2), ki imajo finančno vrednost in izražajo eno ali več od naslednjega: |
| --- | --- |

(8)

„
  transakcije, ki zadevajo trgovanje z vrednostnimi papirji
  “ pomeni zagotovitev
  prodaje
  instrumentov, ki so namenjeni trgovanju, razen instrumentov, ki ustanavljajo lastninsko pravico na blagu, ali pravic iz člena 15(2), ki imajo finančno vrednost in izražajo eno ali več od naslednjega:

Sprememba 14

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 2

Direktiva 2006/112/ES

Člen 135a – točka 8 – točka c

| (c) | lastništvo deležev v kolektivnih naložbenih podjemih
  za vlaganja v vrednostne papirje iz točke (a) ali (b), v druge oproščene finančne instrumente iz točk (a) do (d) člena 135(1) ali
  v drugih kolektivnih naložbenih podjemih; |
| --- | --- |

(c)

lastništvo deležev v kolektivnih naložbenih podjemih
  za vlaganja v vrednostne papirje iz točke (a) ali (b), v druge oproščene finančne instrumente iz točk (a) do (d) člena 135(1) ali
  v drugih kolektivnih naložbenih podjemih;

| (c) | lastništvo deležev v
  investicijskih skladih iz točke 10 ali
  v kolektivnih naložbenih podjemih v drugih kolektivnih naložbenih podjemih; |
| --- | --- |

(c)

lastništvo deležev v
  investicijskih skladih iz točke 10 ali
  v kolektivnih naložbenih podjemih v drugih kolektivnih naložbenih podjemih;

Sprememba 15

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 2

Direktiva 2006/112/ES

Člen 135a – točka 8 – točka c a (novo)

| (ca) | naslov za finančne, kreditne in blagovne izvedene finančne instrumente ter povezane opcije z gotovinskim plačilom; |
| --- | --- |

(ca)

Sprememba 16

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 2

Direktiva 2006/112/ES

Člen 135a – točka 9

| (9) | „posredovanje v zavarovalnih in finančnih transakcijah“ pomeni izvajanje
  storitev za pogodbeno stranko, ki jih tudi plača,
  kot ločenega dejanja posredovanja v zvezi z zavarovalnimi in finančnimi transakcijami iz točk (a) do
  (e)
  člena 135(1), ki ga
  opravi
  tretji
  posrednik
  ; |
| --- | --- |

(9)

„posredovanje v zavarovalnih in finančnih transakcijah“ pomeni izvajanje
  storitev za pogodbeno stranko, ki jih tudi plača,
  kot ločenega dejanja posredovanja v zvezi z zavarovalnimi in finančnimi transakcijami iz točk (a) do
  (e)
  člena 135(1), ki ga
  opravi
  tretji
  posrednik
  ;

| (9) | „posredovanje v zavarovalnih in finančnih transakcijah“ pomeni izvajanje storitev kot ločenega,
  neposrednega ali posrednega
  dejanja posredovanja v zvezi z zavarovalnimi in finančnimi transakcijami iz točk (a) do (e) člena 135(1), ki ga
  opravijo
  tretji
  posredniki, če noben posrednik ni stranka v teh zavarovalnih ali finančnih transakcijah
  ; |
| --- | --- |

(9)

„posredovanje v zavarovalnih in finančnih transakcijah“ pomeni izvajanje storitev kot ločenega,
  neposrednega ali posrednega
  dejanja posredovanja v zvezi z zavarovalnimi in finančnimi transakcijami iz točk (a) do (e) člena 135(1), ki ga
  opravijo
  tretji
  posredniki, če noben posrednik ni stranka v teh zavarovalnih ali finančnih transakcijah
  ;

Sprememba 17

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 2

Direktiva 2006/112/ES

Člen 135a – točka 10

| (10) | „investicijski skladi“ pomeni
  kolektivne naložbene podjeme za vlaganja v oproščene finančne instrumente iz točk (a) do (e) člena 135(1) in v nepremičnine
  ; |
| --- | --- |

(10)

„investicijski skladi“ pomeni
  kolektivne naložbene podjeme za vlaganja v oproščene finančne instrumente iz točk (a) do (e) člena 135(1) in v nepremičnine
  ;

| (10) | „investicijski skladi“ pomeni
  posebej ustanovljene naložbene nosilce, oblikovane izključno z namenom zbiranja premoženja vlagateljev in vlaganja tega premoženja v različne premoženjske sklade, vključno s pokojninskimi skladi in nosilci za izvajanje in izvrševanje skupnih pokojninskih shem
  ; |
| --- | --- |

(10)

„investicijski skladi“ pomeni
  posebej ustanovljene naložbene nosilce, oblikovane izključno z namenom zbiranja premoženja vlagateljev in vlaganja tega premoženja v različne premoženjske sklade, vključno s pokojninskimi skladi in nosilci za izvajanje in izvrševanje skupnih pokojninskih shem
  ;

Sprememba 18

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 2

Direktiva 2006/112/ES

Člen 135a – točka 11

| (11) | „upravljanje investicijskih skladov“ pomeni dejavnosti, namenjene uresničitvi naložbenih ciljev zadevnega investicijskega sklada. |
| --- | --- |

(11)

„upravljanje investicijskih skladov“ pomeni dejavnosti, namenjene uresničitvi naložbenih ciljev zadevnega investicijskega sklada.

| (11) | „upravljanje investicijskih skladov“ pomeni dejavnosti, namenjene uresničitvi naložbenih ciljev zadevnega investicijskega sklada
  in vključuje vsaj strateško in taktično upravljanje premoženja in prerazporeditev premoženja, vključno s svetovalnimi storitvami ter upravljanjem valut in tveganj. |
| --- | --- |

(11)

„upravljanje investicijskih skladov“ pomeni dejavnosti, namenjene uresničitvi naložbenih ciljev zadevnega investicijskega sklada
  in vključuje vsaj strateško in taktično upravljanje premoženja in prerazporeditev premoženja, vključno s svetovalnimi storitvami ter upravljanjem valut in tveganj.

Sprememba 19

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 3

Direktiva 2006/112/ES

Člen 137 – odstavek 1 – točka a

| (3) | V členu 137(1) se točka (a) izbriše. |
| --- | --- |

(3)

črtano

Sprememba 20

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 4

Direktiva 2006/112/ES

Člen 137a – odstavek 1

1.   Od 1. januarja 2012 države članice odobrijo davčnim zavezancem pravico do izbire obdavčitve v zvezi s storitvami iz
  točk (a) do (g)
  člena 135(1).

1.   Od 1. januarja 2012 države članice odobrijo davčnim zavezancem
  v vsakem posameznem primeru
  pravico do izbire obdavčitve v zvezi
  z eno od storitev
  iz točk (a) do
  (ga)
  člena 135(1)
  , ko se storitve opravljajo za druge davčne zavezance, ki imajo sedež v isti državi članici ali drugje v Skupnosti
  .

Sprememba 21

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 4

Direktiva 2006/112/ES

Člen 137a – odstavek 1 a (novo)

1a.
     
  Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o izvajanju pravice do izbire iz odstavka 1 do ... (1). Komisija po potrebi predloži zakonodajni predlog o podrobnih pravilih glede izvajanja te pravice do izbire in vseh drugih predlogih sprememb te direktive v zvezi s tem.

Sprememba 22

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 4

Direktiva 2006/112/ES

Člen 137a – odstavek 2

2.   Svet sprejme potrebne ukrepe za izvajanje odstavka 1 v skladu s postopkom iz člena 397. Dokler Svet ne sprejme takih ukrepov, lahko države članice
  določijo
  podrobna pravila o uresničevanju pravice do izbire iz odstavka 1.

2.   Svet sprejme potrebne ukrepe za izvajanje odstavka 1 v skladu s postopkom iz člena 397. Dokler Svet ne sprejme takih ukrepov, lahko države članice
  ohranijo obstoječa
  podrobna pravila o uresničevanju pravice do izbire iz odstavka 1.

Sprememba 23

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 4

Direktiva 2006/112/ES

Člen 137b – točka 1

| (1) | skupina sama
  in vsi njeni člani imajo
  sedež
  ali stalno prebivališče
  v Skupnosti; |
| --- | --- |

(1)

skupina sama
  in vsi njeni člani imajo
  sedež
  ali stalno prebivališče
  v Skupnosti;

| (1) | skupina sama
  ima
  sedež v Skupnosti; |
| --- | --- |

(1)

skupina sama
  ima
  sedež v Skupnosti;

Sprememba 24

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 4

Direktiva 2006/112/ES

Člen 137b – točka 3

| (3) | člani skupine opravljajo storitve, oproščene na podlagi
  člena 135(1)(a) do (g),
  ali druge storitve, v zvezi s katerimi niso davčni zavezanci; |
| --- | --- |

(3)

člani skupine opravljajo storitve, oproščene na podlagi
  člena 135(1)(a) do (g),
  ali druge storitve, v zvezi s katerimi niso davčni zavezanci;

| (3) | člani skupine opravljajo storitve, oproščene na podlagi
  člena 135(1)(a) do (ga),
  ali druge storitve, v zvezi s katerimi niso davčni zavezanci; |
| --- | --- |

(3)

člani skupine opravljajo storitve, oproščene na podlagi
  člena 135(1)(a) do (ga),
  ali druge storitve, v zvezi s katerimi niso davčni zavezanci;

Sprememba 25

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 4

Direktiva 2006/112/ES

Člen 137b – točka 4

| (4) | skupina opravlja storitve
  samo za svoje člane in
  so nujne, da članom omogočijo, da opravljajo storitve,
  oproščene v skladu s členom 135(1)(a) do (g); |
| --- | --- |

(4)

skupina opravlja storitve
  samo za svoje člane in
  so nujne, da članom omogočijo, da opravljajo storitve,
  oproščene v skladu s členom 135(1)(a) do (g);

| (4) | skupina opravlja storitve
  , ki
  so nujne, da članom omogočijo, da opravljajo storitve, oproščene v skladu
  s členom 135(1)(a) do (ga); |
| --- | --- |

(4)

skupina opravlja storitve
  , ki
  so nujne, da članom omogočijo, da opravljajo storitve, oproščene v skladu
  s členom 135(1)(a) do (ga);

Sprememba 26

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 4

Direktiva 2006/112/ES

Člen 137b – točka 5

| (5) | skupina od svojih članov zahteva samo natančno povračilo njihovega deleža skupnih stroškov
  brez kakršnih koli preračunov
  transfernih cen za namene neposrednega obdavčenja. |
| --- | --- |

(5)

skupina od svojih članov zahteva samo natančno povračilo njihovega deleža skupnih stroškov
  brez kakršnih koli preračunov
  transfernih cen za namene neposrednega obdavčenja.

| (5) | skupina od svojih članov zahteva samo natančno povračilo njihovega deleža skupnih stroškov
  ; preračuni
  transfernih cen za namene neposrednega obdavčenja
  ne smejo vplivati na izvzetje skupine iz prometnega davka
  . |
| --- | --- |

(5)

skupina od svojih članov zahteva samo natančno povračilo njihovega deleža skupnih stroškov
  ; preračuni
  transfernih cen za namene neposrednega obdavčenja
  ne smejo vplivati na izvzetje skupine iz prometnega davka
  .

Sprememba 27

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 4 a (novo)

Direktiva 2006/112/ES

Člen 169 – točka c

| (4a) | V členu 169 se točka (c) nadomesti z naslednjim:








  „(c) | transakcij, ki so oproščene v skladu s točkami (a) do (ga) člena 135(1), če ima prejemnik sedež zunaj Skupnosti ali če so te transakcije neposredno povezane z blagom, namenjenim za izvoz iz Skupnosti.“ |
| --- | --- | --- |

(4a)

„(c)

transakcij, ki so oproščene v skladu s točkami (a) do (ga) člena 135(1), če ima prejemnik sedež zunaj Skupnosti ali če so te transakcije neposredno povezane z blagom, namenjenim za izvoz iz Skupnosti.“

Sprememba 28

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 2 – odstavek 1 – pododstavek 1

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo,
  najpozneje do 31. decembra 2007
  . Komisiji takoj predložijo besedila teh določb ter tabelo za primerjavo teh določb in te direktive.

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo,
  ob zagotavljanju, da bodo končni potrošniki imeli koristi od preoblikovanja veljavnega sporazuma o DDV
  . Komisiji takoj predložijo besedila teh določb ter tabelo za primerjavo teh določb in te direktive.

---

(1)  
  Tri leta po začetku veljavnosti Direktive .../ .../ES.

---